bet · H801SfU28 · 2021-06-21 00:00:00 — Bedömningen ska vidare göras med beaktande av portalbestämmelsen om barnets bästa i 1 kap. 10 § UtlL. Eftersom det är fråga om en helhetsbedömning som ska göras i varje enskilt fall där även barnets rättigheter enligt ska beaktas anser regeringen inte att ett vandelskrav riskerar att leda till diskriminering av barn. Regeringen anger att utöver möjligheten till undantag från försörjnings- och vandelskravet finns det vissa situationer där det kan ifrågasättas om det är ändamålsenligt att överhuvudtaget ställa några särskilda krav för permanent uppehållstillstånd. Det gäller t.ex. när ansöker om permanent uppehållstillstånd för personer som är föremål för särskilt personsäkerhetsarbete enligt 5 kap. 16 a § UtlL. I sådana situationer, när permanent uppehållstillstånd kan beviljas på ansökan av någon annan än utlänningen själv, är det andra överväganden som ligger till grund för beslutet att bevilja uppehållstillstånd (se t.ex. 5 kap. 16 b § och 22 kap. 3 § UtlL). Regeringen anser därmed att de särskilda kraven endast bör gälla i de fall där det är utlänningen som ska ansöka om permanent uppehållstillstånd. De särskilda kraven för permanent uppehållstillstånd bör inte gälla när en kvotflykting ska beviljas permanent uppehållstillstånd. När det gäller en utlänning som har ställning som varaktigt bosatt bedömer regeringen att de gällande kraven på försörjning och vandel i 5 a kap. 2 och 3 §§ UtlL för att beviljas ställning som varaktigt bosatt och därmed få ett permanent uppehållstillstånd fortsatt bör gälla för dessa personer. De bör därmed, i enlighet med vad Lagrådet föreslår, uttryckligen undantas från de särskilda kraven på försörjning och vandel för permanent uppehållstillstånd. Därtill anser regeringen att det bör vara möjligt att göra undantag från kravet på försörjning om det finns särskilda skäl. Bedömningen av om det finns särskilda skäl får göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet och med beaktande av principerna om fri bevisföring och bevisprövning. En person som har en mer långvarig nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan kan t.ex. ha svårt att uppfylla försörjningskravet. Detsamma kan gälla en person som är nära pensionsålder och som därför har svårt att få en anställning. Ventilen kan även tillämpas i andra situationer där det inte är rimligt att uppställa ett försörjningskrav. Regeringen anser inte att det bör ställas upp en bortre gräns för när permanent uppehållstillstånd ska beviljas utan att den ventil som föreslås är tillräcklig. I kommittémotion 2020/21:4063 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att vandelskravet bör skärpas. Det bör enligt motionärerna uttryckligen framgå att den som begått ett brott med straffvärde på en månads fängelse eller högre inte ska vara berättigad till permanent uppehållstillstånd. Det utesluter inte att det alltid ska göras en helhetsbedömning och att det kan finnas fall där kortare påföljd kan leda till att permanent uppehållstillstånd inte beviljas. Därutöver bör den karenstid som gäller för ansökan om svenskt medborgarskap även gälla för permanent uppehållstillstånd. Även i kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del begärs ett tillkännagivande om att det ska ställas krav på jobb och egen varaktig försörjning samt vandelsprövning för permanent uppehållstillstånd. Att jobba och försörja sig själv ska få positiva konsekvenser, även ur ett migrationsperspektiv. Tidsbegränsade uppehållstillstånd ska därför kunna omvandlas till permanenta vid jobb och egen försörjning . m.fl. (SD) begär i partimotion 2020/21:4073 yrkande 27 ett tillkännagivande om vandelsprövning i fler fall. Motionärerna anför att en utförlig vandelsprövning måste bli en obligatorisk del av tillståndsprövningen i utlänningsrätten. Detta ska ske både vid en förstagångsansökan och en förlängningsansökan. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 15 i denna del begärs tillkännagivanden om krav för att erhålla ett permanent uppehållstillstånd. ska det vara möjligt för en person att ansöka om permanent uppehållstillstånd. Krav ska då ställas på att utlänningen inte gjort sig skyldig till brottslighet. Den som vill ansöka före treårsgränsen ska uppfylla krav på arbete och egen försörjning. I kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om avslutat etableringsprogram som ett villkor för permanent uppehållstillstånd. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:4075 yrkande 9 ett tillkännagivande om att införa ett identitetskrav för permanent uppehållstillstånd för att upprätthålla legitimiteten och motverka all form av missbruk samt för att säkerställa vem eller vilka som får tillåtelse att permanent vistas i . m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:4059 yrkande 2 ett tillkännagivande om identitetsprövning vid ansökan om permanent uppehållstillstånd. Frågan om permanent uppehållstillstånd handlar inte primärt om skyddsbehov utan innebär i stället en livslång rätt för personen att bo i . I samband med att frågan om permanent uppehållstillstånd prövas bör det därför också göras en förnyad bedömning av huruvida individens identitet kan anses tillräckligt styrkt eller sannolik. Kunskaper i svenska och samhällskunskap I kommittémotion 2020/21:4063 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att det av lagtexten ska framgå att sökanden ska uppfylla krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för att beviljas permanent uppehållstillstånd. Ett liknande yrkande om att det ska ställas krav på kunskaper i svenska begärs i kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del. Motionärerna anför att det är en nyckel till samhället att behärska svenska språket. I kommittémotion 2020/21:4070 av m.fl. (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att språk- och samhällskunskapskrav inte bör gälla för permanent uppehållstillstånd. I kommittémotion 2020/21:4075 av m.fl. (KD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om ett språk- och samhällsorienteringskrav. Mot bakgrund av hur viktigt språk och samhällskunskap är för en fungerande integration bör ett språk- och samhällsorienteringskrav för permanent uppehållstillstånd införas . Liknande tillkännagivanden begärs i kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 28 och 29 samt kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 15 i denna del. Undantag från kraven för att få permanent uppehållstillstånd I kommittémotion 2020/21:4063 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att det ska krävas synnerliga skäl för undantag från vissa av kraven för permanent uppehållstillstånd. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 15 i denna del begärs ett tillkännagivande om att en ventil bör finnas för personer som inte har möjlighet att uppfylla kraven och då det inte är rimligt att begära att kraven uppfylls. Undantag från försörjnings-, språk- och samhällsorienteringskrav för att få ett permanent uppehållstillstånd ska finnas om det finns synnerliga skäl för detta. I ett antal motioner föreslås bl.a. ett krav på varaktig försörjning, ett skärpt vandelskrav och att vandelsprövning bör ske i fler fall. Regeringen föreslår i propositionen att ett permanent uppehållstillstånd endast ska få beviljas om utlänningen kan försörja sig och det med hänsyn till utlänningens förväntade levnadssätt inte råder tveksamhet om att ett permanent uppehållstillstånd bör beviljas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om vad som avses med försörjningsförmåga. När det gäller kravet på försörjning noterar utskottet att inkomsterna ska komma från anställning eller näringsverksamhet alternativt en kombination av dessa. Det ska också vara möjligt att beakta inkomster från flera anställningar. Den närmare regleringen om t.ex. inkomsternas nivå är av detaljkaraktär och bör finnas i förordning. Utskottet ser positivt på flexibiliteten i det förslagna regelverket och ser därför inte skäl för att göra ett tillkännagivande om försörjningskravet. Utskottet anser i likhet med regeringen att det inte är lämpligt att i lag eller genom förarbetsuttalanden mer detaljerat reglera vilka brottsrubriceringar eller strafftider som bör utgöra hinder för att beviljas ett permanent uppehållstillstånd. Detta möjliggör en reglering som är hållbar . Det är också positivt att utvecklingen i rättspraxis kan beaktas. Utskottet noterar att det är en samlad bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet som ska göras och att även mindre allvarlig misskötsamhet kan anses väcka tveksamhet om ett permanent uppehållstillstånd ska beviljas. Det bör, enligt utskottets mening, inte införas uttryckliga karenstider för hur länge ett misskötsamt leverne ska kunna beaktas. Det finns dock möjlighet att beakta karaktären av misskötsamheten och den tid som förflutit inom ramen för den framåtsyftande helhetsbedömning som ska göras i varje enskilt fall. Utskottet anser att regeringens förslag om vandelskrav för permanent uppehållstillstånd är väl avvägt och ser därför inte skäl för att göra tillkännagivanden om att ytterligare skärpa vandelskravet eller att göra vandelsprövning i fler fall. Mot bakgrund av de föreslagna ändringarna om krav på försörjning och vandel för permanent uppehållstillstånd anser utskottet inte att det finns skäl för att göra ett tillkännagivande om avslutat etableringsprogram. Utskottet avstyrker med det ovan anförda motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 5, 2020/21:3524 (M) yrkande 5 i denna del, 2020/21:4073 (SD) yrkande 27, 2020/21:3663 (KD) yrkande 15 i denna del och 2020/21:3405 (KD) yrkande 10. I ett par motioner föreslås att det bör införas ett identitetskrav för permanent uppehållstillstånd. En utlänning som reser in i eller vistas i ska enligt 2 kap. 1 § utlänningslagen ha pass. Det finns vissa undantag från passkravet för inresa och vistelse i för medborgare i och Schengen. Regeringen har också möjlighet att föreskriva undantag från passkravet även i andra fall. Det är en grundläggande princip inom asylrätten att det är den asylsökande som ska göra sitt behov av skydd sannolikt. Det innebär att sökanden också måste göra sin identitet sannolik. En bedömning av detta görs i samband med att den sökande beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd. I samband med att frågan om permanent uppehållstillstånd prövas bör det göras en förnyad bedömning av huruvida identiteten kan anses tillräckligt styrkt eller sannolik. För att upprätthålla legitimiteten och motverka all form av missbruk samt för att säkerställa vem som får tillåtelse att permanent vistas i bör ett krav på identifiering kopplas till beviljandet av ett permanent uppehållstillstånd. Frågan om identitetskrav för permanent uppehållstillstånd bör därför ses över. Detta bör ge regeringen tillkänna. Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna 2020/21:4075 (KD) yrkande 9 och 2020/21:4059 (L) yrkande 2. Kunskaper i svenska och samhällskunskap Utskottet lägger på eget initiativ fram ett förslag om att i utlänningslagen införa krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för permanent uppehållstillstånd. Om beslutar att inte anta utskottets förslag till lagändring i denna del anser utskottet att bör göra ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om kunskapskrav för permanent uppehållstillstånd, undantag från kraven samt ett bemyndigande när det gäller utformningen och kontrollen av kraven i enlighet med vad som sägs i avsnittet Ändrade regler i utlänningslagen. Motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 4 och 2020/21:4075 (KD) yrkande 3 tillstyrks och motionerna 2020/21:3524 (M) yrkande 5 i denna del, 2020/21:3405 (KD) yrkandena 28 och 29 samt 2020/21:3663 (KD) yrkande 15 i denna del tillstyrks delvis, under förutsättning att utskottets förslag till lagändring inte antas. Mot bakgrund av utskottets förslag finner utskottet inte skäl för att göra ett tillkännagivande om att språk- och samhällskunskapskrav inte bör gälla. Utskottet avstyrker därför motion 2020/21:4070 (C) yrkande 2. Undantag från kraven för att beviljas permanent uppehållstillstånd Regeringen föreslår att kravet på att en utlänning ska kunna försörja sig för att beviljas permanent uppehållstillstånd inte ska gälla om det finns särskilda skäl. I avsnittet Ändrade regler i utlänningslagen lägger utskottet på eget initiativ fram ett förslag om att utlänningslagen ska ändras så att kraven för permanent uppehållstillstånd inte ska gälla om det finns synnerliga skäl. Om beslutar att inte anta utskottets förslag till lagändring i denna del anser utskottet att bör göra ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om att kraven för permanent uppehållstillstånd inte ska gälla om det finns synnerliga skäl. Regeringen ska härvid beakta vad utskottet anför i frågan i avsnittet Ändrade regler i utlänningslagen. Motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 6 och 2020/21:3663 (KD) yrkande 15 i denna del tillstyrks därmed under förutsättning att utskottets förslag till lagändring inte antas. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag om krav på välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd vid anknytning och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller två motionsyrkanden. avslår i övrigt motionsyrkanden om bl.a. självförsörjande anhöriginvandring, krav på vandel och integration vid anhöriginvandring, längden på uppehållstillstånd för anhöriga och uppskjuten invandringsprövning. Jämför reservation 31 (SD), 32 (M, SD), 33 (M, SD, KD), 34 (S, C, MP), 35 (SD, KD) och 36 (C, V). Jämför även särskilt yttrande 7 (V). Enligt utlänningslagen ska uppehållstillstånd ges till en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i (5 kap. 3 § första stycket 1 UtlL). Under vissa förhållanden, bl.a. om någon av parterna är , får uppehållstillstånd vägras (5 kap. 17 a § andra stycket 3 UtlL). Uppehållstillstånd får som huvudregel även ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar mot att tillstånd ges (5 kap. 3 a § första stycket 1 UtlL). Ett uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning enligt utlänningslagen är som huvudregel permanent. Enligt tillfälliga lagen ska uppehållstillstånd som beviljas till bl.a. flyktingar och alternativt skyddsbehövande som huvudregel vara tidsbegränsade (5 § tillfälliga lagen). Ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag erkänns inte i bl.a. om det för äktenskapets ingående skulle ha funnits hinder mot det enligt svensk lag och minst en av parterna då var svensk medborgare eller hade hemvist i eller om det är sannolikt att äktenskapet har ingåtts under tvång. Detta gäller dock inte om båda parterna är och det finns synnerliga skäl att erkänna äktenskapet (1 kap. 8 a § lagen [1904:26] om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap). Uppehållstillstånd ska ges till ett utländskt barn som är ogift och har en förälder som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , alternativt har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i (5 kap. 3 § första stycket 2 a och b UtlL). Även ett utländskt barn som är ogift och som har adopterats eller som avses bli adopterat ska ges uppehållstillstånd (5 kap. 3 § första stycket 3 UtlL). En utlänning som är förälder till ett ensamkommande, ogift, utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande ska ges uppehållstillstånd (5 kap. 3 § första stycket 4 UtlL). Även en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande ska ges uppehållstillstånd, om utlänningen befinner sig i och beslutet om hans eller hennes asylansökan fattas i samband med beslutet om barnets asylansökan (5 kap. 3 § första stycket 5 UtlL). Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som är nära anhörig till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet (5 kap. 3 a § första stycket 2 UtlL). När det finns synnerliga skäl får uppehållstillstånd beviljas en utlänning som är anhörig till en utlänning som är flykting eller annan skyddsbehövande eller på något annat sätt har särskild anknytning till (5 kap. 3 a § tredje stycket 2 och 3 UtlL). Av tillfälliga lagen framgår att uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 a § UtlL inte ska beviljas om anknytningspersonen är en flykting eller en alternativt skyddsbehövande som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen (6 § andra stycket tillfälliga lagen). Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 § första stycket 1 eller 2 UtlL ska, om anknytningspersonen är en flykting eller en alternativt skyddsbehövande som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen, beviljas endast om anknytningspersonen bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas ett permanent uppehållstillstånd. Vid tillämpning av 5 kap. 17 a § andra stycket UtlL gäller att uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 § första stycket 1 eller 2 b samma lag får vägras om någon av makarna eller samborna är (6 § första stycket tillfälliga lagen). I fall som rör ett barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver (1 kap. 10 § UtlL och artikel 3 [SFS 2018:1197]). En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ska ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet (5 kap. 18 § första stycket). En ansökan om uppehållstillstånd får enligt den regeln inte bifallas efter inresan. Från denna huvudregel finns dock flera undantag, bl.a. när ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats en utlänning med familjeanknytning med stöd av 5 kap. 3 § första stycket 1 eller 2 b eller 5 kap. 3 a § första stycket 1 eller andra stycket UtlL (5 kap. 18 § andra stycket 3 UtlL). Ett uppehållstillstånd som beviljas en make eller sambo eller den som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande ska vara tidsbegränsat vid första beslutstillfället, såvida inte utlänningen har sammanbott utomlands med sin make eller sambo eller det på något annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat (5 kap. 8 § UtlL). Fortsatt uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning får därefter beviljas endast om förhållandet består, varvid det för permanent uppehållstillstånd förutsätts att utlänningen har haft ett tidsbegränsat uppehållstillstånd eller att det finns särskilda skäl. Om ett förhållande har upphört får uppehållstillstånd ändå ges om utlänningen har särskild anknytning till , om förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen, eller utlänningens barn, i förhållandet har utsatts för våld eller för en annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid eller om andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd (5 kap. 16 § UtlL). När ett uppehållstillstånd beviljas på grund av anknytning till en flykting eller en alternativt skyddsbehövande som har ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen ska sökandens uppehållstillstånd i stället för vad som har angetts ovan gälla som anknytningspersonens tillstånd (8 § tillfälliga lagen). Vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd där parterna har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för någon annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om uppehållstillstånd skulle beviljas. Om en sådan risk finns utgör den särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd (5 kap. 17 § UtlL). En myndighet ska inom sitt verksamhetsområde samverka med andra myndigheter (8 § förvaltningslagen [2017:900]). En myndighet ska även på begäran av en annan myndighet som huvudregel lämna ut uppgifter som den förfogar över om inte uppgifterna är sekretessbelagda (6 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400]). Uppgifter ur belastnings- och misstankeregistren om någon annan än den som ärendet gäller ska lämnas ut till för utredning av en ansökan från en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande (10 § första stycket 14 förordningen [1999:1134] om belastningsregister och 3 § första stycket 8 förordningen [1999:1135] om misstankeregister). I propositionen anger regeringen att regleringen när det gäller uppehållstillstånd för anhöriga bör vara restriktiv och leva upp till de konventionsåtaganden som är förpliktat att följa. Det innebär enligt regeringen att det i första hand är kärnfamiljen som ska ges rätt att återförenas. För att säkerställa att de svenska bestämmelserna om anhöriginvandring lever upp till kraven i familjeåterföreningsdirektivet även med en ordning där tidsbegränsade uppehållstillstånd är huvudregel bör enligt regeringen en möjlighet införas för ytterligare personkategorier att kunna beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning. Om det i övrigt är lämpligt och möjligt bör regleringen bygga på befintligt regelverk i utlänningslagen. Detta kan underlätta rättstillämpningen som kan finna stöd i den praxis som har utarbetats av bl.a. Migrationsöverdomstolen. Det ökar även förutsägbarheten och rättssäkerheten i systemen. Regeringen föreslår att ett uppehållstillstånd ska kunna ges till en utlänning som är make, sambo eller ogift barn till eller som är ogift barn till make eller sambo till en person som har beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande, på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § UtlL och som har välgrundade utsikter att beviljas uppe-hållstillstånd . Uppehållstillstånd ska även kunna beviljas en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande, på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § UtlL och som har välgrundade utsikter att beviljas uppehållstillstånd , om förhållandet framstår som seriöst och har etablerats redan i hemlandet och inte särskilda skäl talar mot att tillstånd ges. Uppehållstillstånd ska också kunna ges till en utlänning som är nära anhörig till en sådan person, om de har ingått i samma hushåll och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan dem som fanns redan i hemlandet. Uppehållstillstånd ska inte kunna beviljas i andra fall av anknytning till en sådan person enligt 5 kap. 3 a § UtlL. Längden på uppehållstillstånd för anhöriga När det gäller längden på uppehållstillstånd som beviljas vid första beslutstillfället föreslår regeringen att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning i de fall anknytningspersonen har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som skyddsbehövande, på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § UtlL ska gälla som anknytningspersonens uppehållstillstånd. Vidare föreslås att anhöriga till flyktingar med permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas ett uppehållstillstånd med giltighetstid vid det första beslutstillfället. Samma giltighetstid föreslås även gälla för anhöriga till andra personer med permanent uppehållstillstånd.