bet · H801KrU10 · 2021-04-26 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbeten. Motionsyrkandena handlar om fördelning av bidrag och uppföljning av medel till folkbildningen, demokrativillkor, inga statliga medel till studieförbund eller folkhögskolor, mobilitetsstöd och finansieringsansvar för folkhögskolorna samt att stärka demokratin. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, V, KD). I en reservation (M, SD, KD) föreslås att en översyn ska göras om en ny aktör, som är oberoende av de verksamheter som får medel, ska få i uppdrag att fördela medel till folkbildningen och att denna myndighet även ska få i uppdrag att regelbundet se över möjligheterna till förbättrad uppföljning av folkbildningsverksamhet. Betänkandet innehåller också fyra särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Fördelning av bidrag och uppföljning av medel till folkbildning Inga statliga medel till studieförbund eller folkhögskolor Mobilitetsstöd och finansieringsansvar för folkhögskolorna Motioner som bereds förenklat 1.Fördelning av bidrag och uppföljning av medel till folkbildning, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Demokrativillkor, punkt 2 (M, SD, KD) 3.Demokrativillkor, punkt 2 – motiveringen (V) 4.Mobilitetsstöd och finansieringsansvar för folkhögskolorna, punkt 4 (KD) 1.Fördelning av bidrag och uppföljning av medel till folkbildning, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fördelning av bidrag och uppföljning av medel till folkbildning 2020/21:486 av (KD), 2020/21:2119 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3121 av (SD) yrkande 2 och 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 1 (M, SD, KD) 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 2 (M, SD, KD) Reservation 3 (V) – motiveringen Inga statliga medel till studieförbund eller folkhögskolor 2020/21:2641 av Boriana (M) yrkande 2 och 2020/21:3122 av (SD) yrkande 2. Mobilitetsstöd och finansieringsansvar för folkhögskolorna 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 4 (KD) 2020/21:1021 av (C). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 22 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som handlar om folkbildning. Av dessa behandlas 15 i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I bilaga 1 finns en förteckning över de förslag som behandlas i detta betänkande. Motionsförslagen som bereds förenklat finns även i bilaga 2. har representanter från och Studieförbunden i samverkan samt utbildningsminister informerat utskottet. I ärendet har en skrivelse inkommit från Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), för regionägda folkhögskolor och Studieförbunden i samverkan samt två enskilt från Studieförbunden i samverkan. Fördelning av bidrag och uppföljning av medel till folkbildning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fördelning av bidrag och uppföljning av medel till folkbildning med hänvisning till bl.a. beslutade granskning. Jämför reservation 1 (M, SD, KD) och särskilt yttrande 1 (M, SD, KD). m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3339 yrkande 8 vikten av en skärpning av bidragssystem och tillsyn av studieförbunden. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:2119 yrkande 2 att en aktör som är oberoende av mottagarna av statliga medel ämnade för folkbildning bör handha medelstilldelningen till folkbildningen. I samma motion yrkande 3 anser motionärerna att en översyn bör göras för att förhindra bedrägerier och felaktiga utbetalningar till folkbildningen. Denna översyn bör enligt motionärerna göras av någon annan än . (SD) anser i motion 2020/21:3121 yrkande 2 att man bör utreda den faktiska verksamheten i de olika studieförbunden som ett ytterligare led i arbetet mot fusk och extremism. (KD) anser i motion 2020/21:486 att tillsynen över folkbildningen bör föras över från till en myndighet, och att denna fråga bör utredas. Till folkbildningen räknas folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan. Det finns fyra syften med statens stöd till folkbildningen. Dessa har beslutats av och anges även i 1 § förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. Syftena med statens stöd till folkbildningen är att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen, bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. I propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172) föreslog regeringen att statliga myndigheter ska ansvara för utvärderingen av folkbildningen. Regeringen angav att utvärderingen av folkbildningen bör utföras av aktörer som har en oberoende ställning i förhållande till den verksamhet och de aktörer som ska utvärderas. Statliga myndigheter är oberoende aktörer i förhållande till folkbildningens verksamhet. Regeringen bedömde att Statskontoret bör ges i uppdrag att genomföra en samlad utvärdering av folkbildningen utifrån de fyra syftena för statsbidraget som har fastställt. utvärdering (IFAU) och Myndigheten för kulturanalys borde, angav regeringen, förse Statskontoret med relevanta underlag. Regeringen angav vidare att löpande följer upp användningen av statsbidraget till folkbildning och att bl.a. dessa uppföljningar kan ge viktigt underlag för utvärderingen av folkbildningen. ansåg i likhet med regeringen att statliga myndigheter ska ansvara för utvärderingen av folkbildningen och tillstyrkte regeringens förslag (bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Ett resultat av beslutet var att Statskontoret fick i uppdrag av regeringen att genomföra en utvärdering av folkbildningen utifrån de fyra syftena med statsbidraget. Statskontoret överlämnade slutrapporten folkbildning i tiden – en utvärdering utifrån syftena med statsbidraget (2018:10) . Statskontoret redovisade även en långsiktig modell för att utvärdera folkbildningen. Denna modell innefattar förslag till hur ett indikatorsystem ska utformas och vad det ska innehålla samt konkreta förslag på indikatorer och nyckeltal. gav regeringen i uppdrag att utvärdera tre folkbildningsinsatser: Svenska från dag ett och Vardagssvenska som riktar sig till asylsökande samt Uppsökande och motiverande studieförbundsinsatser som vänder sig till utrikes födda kvinnor. Statskontoret lämnade sin rapport . I förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen anges att staten ska ges möjlighet att utse en revisor i och . Utbildningsminister (S) uppgav när hon informerade utskottet att utsåg dåvarande en revisor i , men att sedan ersatte har någon statlig revisor inte utsetts. Ministern angav att frågan hur en extern revision av folkbildningen kan tillgodoses bereds inom . har gett studieförbunden i uppdrag att genomföra dels en genomgång av hela sin verksamhet enligt särskilda direktiv, dels en utökad särskild kontroll av verksamheten. Resultatet av granskningen lämnades till . En viktig bakgrund till dessa uppdrag var det omfattande fusk och bedrägeri i Järva i som flera studieförbund upptäckte . Studieförbunden i samverkan har i en skrivelse redogjort för vilka åtgärder för högre kvalitet och mot fel och fusk som studieförbunden har vidtagit och planerar att vidta. Åtgärderna avser bl.a.: – digital närvarorapportering med bank-id, med nya it-verktyg för kontroll och samkörning av uppgifter – strama rutiner för kostnadsersättningar, genom att studieförbunden tar eget ansvar för inköp av material, utrustning och hyra av lokaler – att förhindra krockar mellan studieförbunden i musikverksamhet – tydligare anordnarskap i folkbildning med föreningar – utvecklade digitala kontrollverktyg – samverkan med Nationella operativa avdelning () i till stöd för att förebygga, förhindra, identifiera och anmäla brottslighet som studieförbunden utsätts för – att ta fram en kvalitetskod för studieförbunden – att förstärka dialogen med kommuner och regioner. Utbildningsminister (S) angav i svar på fråga 2020/21:1816 följande: har frågat mig om jag och regeringen avser vidta några åtgärder för att flytta bidragsfördelningen och utvärderingen från till en statlig myndighet. Inledningsvis vill jag lyfta att folkbildningens aktörer har ett stort ansvar för att säkerställa att det statliga stödet används korrekt. Skattebetalarnas pengar ska hanteras med respekt och varsamhet. Statliga bidrag till folkbildningen ska uteslutande gå till verksamhet som uppfyller statens syften med bidraget och stärker vår gemensamma demokrati. Det är som enligt lag har fått uppgiften att pröva frågor om fördelning av statsbidrag till bl.a. studieförbunden. Regeringen ställer därför krav på uppföljning och redovisning av statsbidraget. Regeringen har förstärkt uppföljningen av statsbidraget till stävja fusk och felrapporteringar samt säkerställa att bidraget går till verksamhet som uppfyller statens syften med statsbidraget. ska lämna en särskild rapport till regeringen där rådet bl.a. ska redovisa de åtgärder som har vidtagits och som planeras för att säkerställa detta. följer upp och granskar verksamhet kopplad till statsbidraget. Rådet har möjlighet att återkräva utbetalt statsbidrag om det beviljats på felaktiga grunder eller om medlen inte har använts för det ändamål de har beviljats för. Rådet kan också enligt sina villkor besluta att ett studieförbund inte längre ska få statsbidrag. Olika delar av statsbidraget till folkbildningen har även granskats av myndigheter, exempelvis och Statskontoret. tillsammans med studieförbunden arbetar nu för att komma till rätta med de felaktigheter som upptäckts inom studieförbundens verksamhet. Rådet förstärker sin organisation för att intensifiera arbetet med uppföljning, granskning och kontroll av hur statsbidraget till folkbildningen används. På uppdrag av har studieförbunden genomfört en genomlysning av verksamheten för –2019. Verksamhet som inte bedöms leva upp till krav har strukits och studieförbunden kommer att få betala tillbaka statsbidrag. Jag utgår från att de lärdomar som dras av detta arbete kommer att ligga till grund för fortsatt förbättringsarbete så att slarv och fusk upphör. I sin skuggbudget föreslår att statsbidraget till folkbildningen bör minska. Regeringen delar inte denna bedömning. Regeringen värnar i stället folkbildningen och värdesätter all den betydelsefulla verksamhet som folkbildningens aktörer genomför och över hela vårt land. Mot denna bakgrund vill jag understryka att det är av yttersta vikt att statsbidraget till folkbildningen används korrekt och går till folkbildningsverksamhet. pågår ett omfattande arbete för att säkerställa att det statliga bidraget till studieförbunden hanteras korrekt och uppfyller statens syften med folkbildningen. Den rapport som lämnar till regeringen blir ett viktigt underlag för beslut om ytterligare åtgärder behöver vidtas. beslutade att inleda en granskning av kontrollen och uppföljningen av statens stöd till studieförbunden. Som skäl för beslutet angav bl.a. följande: Staten satsar stora ekonomiska resurser på folkbildningen. Statsbidraget till studieförbundens folkbildningsverksamhet uppgick till vilket utgjorde av statens kulturbudget. har frågan om statsbidrag till studieförbunden diskuterats i flera debatter och en lång rad artiklar har publicerats med hård kritik mot vad som anses vara ett utbrett fusk med offentliga medel inom studieförbunden. gav samtliga studieförbund i uppdrag att granska den egna verksamheten och studieförbundens egna granskningar visar att av utbetalningarna inom studiecirkelverksamheten –2019 har varit felaktiga. Debattörerna har dock kritiserat metoden för studieförbundens självgranskningar. Även tidigare statliga granskningar av statens stöd till folkbildningen har visat på begränsningar och utmaningar med ett system med internkontroller. Mot bakgrund av detta bedömer att det är motiverat att granska om kontrollen och uppföljningen av statsbidraget till studieförbunden är effektiv. Regeringen angav i sina riktlinjer till att i en särskild rapport skulle redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att säkerställa att statsbidraget till studieförbunden används för verksamhet som har en sådan inriktning som avses med syftet med statens stöd till folkbildningen enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. Rapporten skulle också innehålla en redogörelse för hur arbetar för en mer transparent hantering av statsbidraget och vilka åtgärder som vidtagits och planeras att vidtas för att förstärka rådets arbete med uppföljning, inklusive avvikelsehantering, och återkrav samt en tidplan för detta. Av redovisningen skulle det också framgå hur arbetar för att säkra att studieförbunden följer gällande föreskrifter för statsbidragen till studieförbunden och beslutade villkor för statsbidragen. lämnade : kontroll, transparens och kvalitet, Särskild redovisning till regeringen . I den presenteras en rad åtgärder i förebyggande syfte, bl.a. krav på registersamkörning under pågående verksamhet, digitala närvarolistor och digital signering, åtgärdspaket för musikbandsverksamheten, direktinformation om bidragsvillkor till cirkelledare och nyanställda, pilotprojekt med peer review, samarbete med polisen och andra myndigheter samt demokratistärkande metoder. Andra åtgärder som anges i rapporten syftar till att skärpa bidragsvillkoren såsom ett tak , underrättelseskyldighet om fel och fusk, utökade sanktionsmöjligheter, krav på revisionsintyg samt åtgärder som förbättrar efterkontrollen såsom avvikelsehantering, skärpt internkontroll och visselblåsarfunktion. I regeringens riktlinjer till har regeringen också angett att rådet ska redovisa hur man arbetar för att säkerställa att verksamheten som finansieras med statsbidraget förmedlar och förankrar respekt för de mänskliga rättigheterna och samhällets grundläggande värderingar och bidrar till att dessa rättigheter och värderingar upprätthålls och förstärks. Regeringen har också i sina riktlinjer angett att rådet i samband med redovisningen av verksamhet fortsatt ska lämna en fördjupad bedömning av demokratisyftet, dvs. hur folkbildningens aktörer säkerställer att statsbidraget går till åtgärder som stärker demokratin. Svensk folkbildning har en lång tradition och vilar på principen om frihet och frivillighet. Folkbildningen har flera syften och skapar nya chanser i livet för många; över en miljon människor deltar i studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet. I propositionen Allas kunskap – allas bildning föreslog regeringen att statliga myndigheter ska ansvara för utvärderingen av folkbildningen och angav att utvärderingen bör utföras av aktörer som har en oberoende ställning i förhållande till den verksamhet och de aktörer som ska utvärderas. Regeringen angav vidare att de ansåg att fortsatt löpande skulle följa upp användningen av statsbidraget till folkbildningen och att bl.a. dessa uppföljningar kan ge ett viktigt underlag för utvärderingen av folkbildningen. delade regeringens bedömningar. Utskottet är av samma uppfattning , att folkbildningen regelbundet bör utvärderas och följas upp. I propositionen bedömde regeringen vidare att Statskontoret bör ges i uppdrag att genomföra en samlad utvärdering av folkbildningen utifrån de fyra syftena för statsbidraget. Regeringen gav också 2014 Statskontoret uppdraget som redovisades . har Statskontoret redovisat en långsiktig modell för att utvärdera folkbildningen samt fått i uppdrag att utvärdera tre folkbildningsinsatser. Utskottet anser även nu att det bör vara Statskontoret som fortsättningsvis ska genomföra den regelbundna utvärderingen och uppföljningen av folkbildningen. , som löpande ska följa upp och granska användningen av statsbidraget, har möjlighet att återkräva utbetalt statsbidrag om det beviljats på felaktiga grunder eller om medlen inte har använts för det ändamål de har beviljats för. kan också besluta om utredning och granskning av ett studieförbund, vilket kan resultera i att rätten till statsbidrag upphör. Utskottet vill framhålla att folkbildningens alla aktörer har ett stort ansvar för att säkerställa att det statliga stödet används korrekt. Statliga bidrag till folkbildningen ska uteslutande gå till verksamhet som uppfyller statens syften med bidraget och som stärker demokratin. Utskottet ser allvarligt på det som uppdagats i Järva i , och utskottet anser att kraftiga åtgärder behöver vidtas. Därför välkomnar utskottet de åtgärder regeringen vidtagit om förstärkt uppföljning av statsbidraget till stävja fusk och felaktigheter samt uppdraget som gavs till att redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att kunna bedöma om ytterligare insatser behövdes. Utskottet anser att såväl branschorganisationen i samverkans som återrapportering och åtgärdspaket är gedigna. Olika delar av statsbidraget till folkbildningen har tidigare granskats av . Mot bakgrund av bl.a. de uppdagade händelserna i Järva anser utskottet att en extern oberoende utvärdering är viktig och välkomnar därför beslut att inleda en granskning av kontrollen och uppföljningen av statens stöd till studieförbunden. Utskottet inväntar även regeringens beredning av frågan om hur en extern revision av folkbildningen kan tillgodoses. En fråga som enligt utskottet inte bör föregripas. Mot bakgrund av det anförda, bl.a. beslutade granskning, anser utskottet att yrkandena till viss del får anses tillgodosedda. Motionerna 2020/21:486 (KD), 2020/21:2119 (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3121 (SD) yrkande 2 och 2020/21:3339 (M) yrkande 8 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om skärpning av demokrativillkoren med hänvisning till att yrkandet till viss del får anses tillgodosett. Jämför reservation 2 (M, SD, KD) och motivreservation 3 (V). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2020/21:3339 yrkande 7 att demokrativillkoren i förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen bör skärpas så att bidrag inte kan delas ut till demokratiskt tveksamma studieförbund. lämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). I betänkandet lämnades förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr.17) anges att betänkandet har remissbehandlats och utgör underlag för regeringens fortsatta arbete samt att regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor. Regeringen har beslutat att tillsätta en särskild utredare som ska analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden. Uppdraget ska redovisas (dir. 2020:113). Genom ett tilläggsdirektiv har den särskilda utredaren fått i uppdrag att även kartlägga behovet av och förutsättningarna för att inrätta en stödfunktion som på ett rättssäkert sätt ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning och av annan offentligt finansierad verksamhet samt lämna nödvändiga författningsförslag (dir. 2020:117). Uppdraget ska redovisas . Ett delbetänkande som avser delarna i de ursprungliga direktiven om personuppgiftshantering ska dock lämnas . För att främja demokratiska principer anser utskottet att regeringen skyndsamt bör återkomma till utskottet med ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer, vilken även ska omfatta förordningen om statsbidrag till folkbildningen. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att yrkandet till viss del får anses tillgodosett. Motion 2020/21:3339 (M) yrkande 7 avstyrks därmed. Inga statliga medel till studieförbund eller folkhögskolor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inga statliga medel ska utgå till studieförbund och folkhögskolor. Boriana (M) anser i motion 2020/21:2641 att studieförbunden bör fungera under marknadsmässiga villkor och inte finansieras med skattemedel (yrkande 2). (SD) anser i motion 2020/21:3122 yrkande 2 att man bör utreda konsekvenserna av en nedläggning av utbildningsformen folkhögskola. Motionären påtalar att alternativ finns i komvux, yrkeshögskoleutbildningar och i vissa fall universitetskurser. Enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen beslutar om vilka folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan som ska få statsbidrag och fördelar tillgängliga medel dem emellan. Målet för folkbildningspolitiken är att folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället, och det följs i första hand upp i förhållande till de fyra syften som gäller för statsbidraget för folkbildningen. Dessa syften är att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald av människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen, bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Utbildningsminister (S) angav i svar på fråga 2020/21:1815 angående folkhögskolornas syfte och kostnad följande: har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att se över folkhögskolornas syfte och kostnad. Inledningsvis vill jag betona att jag ser folkhögskolan som en värdefull utbildningsform i det svenska utbildningssystemet. Regeringen har därför genomfört en historiskt stor utbyggnad av folkhögskolan inom ramen för och även förstärkt statsbidraget till folkhögskolan för att säkerställa att kvaliteten i utbildningen kan bibehållas. Jag är medveten om att i sin skuggbudget föreslår att statsbidraget som riktas till folkhögskolorna bör minska. Regeringen delar inte denna bedömning. Regeringen värnar folkbildningen och värdesätter den betydelsefulla verksamhet som folkbildningens aktörer genomför och över hela vårt land. Folkhögskolan som utbildningsform har förändrats mycket sedan de första folkhögskolorna startade . Utbildningsformen fyller dock en minst lika viktig funktion i dagens samhälle som den gjorde vid dess tillkomst, inte minst för individer som av olika anledningar inte har lyckats inom andra utbildningsformer. Genom folkhögskolans särskilda och individanpassade pedagogik ges dessa individer en andra och en annan chans till utbildning för etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. är folkhögskolan en växande utbildningsform för bl.a. personer med funktionsnedsättning samt nyanlända och andra utrikes födda. Folkhögskolan finansieras huvudsakligen genom statsbidraget till folkbildningen, som bl.a. syftar till att stödja verksamheter som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation, bidra till att utjämna bildningsklyftor och öka delaktigheten i kulturlivet. rapporterar till regeringen hur verksamheten som finansieras av statsbidraget lever upp till dessa syften.