bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om forskning kopplad till life science-företag och universitet, förutsättningar för medicinsk forskning, nationell infrastruktur för hälsodata, cancerforskning, virusforskning, annan medicinsk forskning m.m. samt djurfri forskning. Jämför reservation 46 (M, KD), 47 (M), 48 (KD), 49 (M, KD), 50 (M), 51 (M), 52 (M), 53 (KD) och 54 (M). Covid-19-pandemin har tydligt visat på hur beroende samhället är av forskning och innovation för att hantera hälsorelaterade samhällsutmaningar. Regeringen anför att det för att klara av de utmaningar som välfärden står inför krävs större fokus på förebyggande insatser mot ohälsa och sjukdom. Nya arbetssätt, tekniker och behandlingar behöver införas snabbt för ökad effektivitet och kvalitet i vård och omsorg. Detta kan åstadkommas genom forskning och innovation av ledande internationell kvalitet, goda förutsättningar för näringslivet och tvärsektoriell samverkan som attraherar investeringar. Ett nationellt forskningsprogram om virus och pandemier inrättas Covid-19-pandemin involverar ett nytt virus, vilket har lett till svårigheter att förebygga och behandla sjukdomen det orsakar. För att öka kunskapen om virusinfektioner och deras spridning, och därigenom vara bättre rustade inför framtida utbrott, krävs forskning. Regeringen anför i propositionen att det behövs kunskap om de ekonomiska och sociala effekterna av en större och utdragen samhällsspridning av virussjukdom för att bygga beredskap inför kommande pandemier. Även forskning om de åtgärder som införs för att hantera smittspridningen är angelägen, liksom forskning om vad som får allmänheten att anpassa sig till myndigheters råd och krav. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för att inrätta ett nationellt forskningsprogram om virus och pandemier. Laborativt stöd vid framtida pandemier Regeringen anför i propositionen att covid-19-pandemin har tydliggjort behovet av laboratorieverksamhet som snabbt kan ställa om sin verksamhet och tas i bruk vid krissituationer. Science for Life Laboratory () är ett nationellt center för molekylära biovetenskaper. Vid finns redan mycket av den expertis som behövs för att kunna ge stöd till ansvariga myndigheter vid exempelvis en pandemi eller ett omfattande utbrott av en smittsam sjukdom. Regeringen tilldelar ytterligare medel för att bygga kapacitet för att vara bättre rustat att bistå vid framtida händelser. Verksamheten bör utvecklas i samråd med . Regeringen föreslog i budgetpropositionen att medel skulle anvisas Kungliga Tekniska högskolans anslag för forskning och utbildning på forskarnivå 2021, och beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Regeringen avsätter inom ramen för anslaget medel för satsningen laborativt stöd vid framtida pandemier. Stöd till explorativ tvärsektoriell medicinsk forskning och innovation i samverkan Det tvärsektoriella område som syftar till att utveckla nya läkemedel, behandlingar och andra produkter för användning i hälso- och sjukvården och omsorgen brukar benämnas life science. Regeringen har i den nationella life science-strategin (N2019/03157) uttryckt att ska vara en ledande life science-nation. I life science-strategin lyfts behovet av stärkt tvärsektoriell forskning och innovation inom life science-området. Projekt inom life science präglas ofta av hög risk och långa utvecklingstider. saknas tillräcklig finansiering som stimulerar till ambitiösa, explorativa, tvärsektoriella forsknings- och innovationssamarbeten. Regeringen anser därför att det behövs en satsning på medicinsk forskning och innovation i samverkan mellan lärosäten, forskningsinstitut, hälso- och sjukvård samt omsorg och företag. Den föreslagna satsningen på tvärsektoriell medicinsk forskning och innovation kommer enligt regeringen att erbjuda goda möjligheter att möta behov av ny diagnostik och individanpassad behandling av svårt sjuka patienter, samt öka kunskapen om hur sjukdom kan förebyggas genom preventiva åtgärder. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling ska avsättas medel för satsningen på tvärsektoriell medicinsk forskning och innovation. Bättre nyttjande av hälsodata Hälso- och sjukvården och omsorgen genererar stora mängder data kopplade till personers hälsa, s.k. hälsodata. Att kunna använda dessa data för forskning och innovation är en grundförutsättning för att svensk medicinsk forskning och life science ska fortsätta utvecklas och för att ska kunna vara internationellt konkurrenskraftigt inom området framöver, vilket tydliggjorts i regeringens nationella life science-strategi. Det finns reglering som rör hur hälsodata får användas i forskningssammanhang eller för innovation i flera olika författningar, vilket i vissa fall bidragit till att det uppstår olika tolkningar hos olika aktörer, något som uppmärksammas i den nationella strategin för life science. Regeringen anger att en rådgivande funktion ska byggas upp vid , dit forskare och andra aktörer kan vända sig för att få hjälp med frågor kring hur hälsodata kan nyttjas för forskning och innovation. En löpande kartläggning av oklarheter eller hinder för nyttjande av hälsodata för forskning och innovation kommer även att ingå i funktionens uppdrag. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för bättre nyttjande av hälsodata. Ökad forskningskompetens inom primärvården Klinisk och patientnära forskning är av betydelse för utvecklingen av en god, jämlik, jämställd och hållbar hälso- och sjukvård. Det är därför av stor vikt att primärvården kan delta i utvecklingen av nya läkemedel, diagnostik, medicintekniska produkter eller behandlingar. Utredningen utveckling för god och nära vård (dir. 2017:24) har i sina delbetänkanden (SOU 2020:19 och SOU 2018:39) belyst de utmaningar och behov som finns när det gäller forskning i primärvården. Utredningen konstaterar bl.a. att strukturen i den nära vårdens verksamheter är annorlunda än de mer traditionella forskarmiljöerna och att det måste skapas bättre förutsättningar för primärvårdens medarbetare att driva och delta i forskningsprojekt. Ett större fokus på primärvården innebär enligt regeringen att verksamheten i ökad utsträckning bör omfattas av forskning och utbildning. För att bygga upp och utveckla forskningskompetens inom primärvården ska medel tillföras . Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för ökad forskningskompetens inom primärvården. En åldrande befolkning med fler som lever allt längre är en framgång för folkhälsan. Det innebär också stora utmaningar för välfärdssamhället. Covid-19-pandemin har tydliggjort sårbarheter i vården och omsorgen om äldre personer. Regeringen anger att det för att stärka äldreomsorgen behövs ökad kunskap kring hur äldreomsorgen är organiserad, utmaningar och möjligheter beroende på geografiska och demografiska förutsättningar, personalens förutsättningar och behov samt chefernas möjligheter att leda verksamheten och stödja personalen. Med tanke på att äldre är friskare och kan leva ett mer aktivt liv är det förebyggande arbetet kring hur äldre kan fortsätta vara friska och hur allvarliga sjukdomar kan förebyggas en angelägen fråga. Andra viktiga frågor rör t.ex. äldres ensamhet, trygghet och våldsutsatthet. Det finns dessutom ett stort samhälleligt intresse av att utveckla vård och omsorg och att forska om hur situationen för personer med demenssjukdom och deras anhöriga kan utvecklas. Regeringen anger att det inom ramen för Fortes anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för äldreforskning. Stöd till utveckling av ny molekylär diagnostik och behandling Projektet (GMS) utgår ifrån den nationella forskningsanläggningen for Life Laboratory () och bygger på de nya genomsekvenseringstekniker och den övriga molekylära diagnostik som utvecklas där. Inom ramen för GMS etableras regionala center för genomisk medicin vid universitetssjukhusen. Vid dessa center ska forskning, innovation och utveckling bedrivas i samverkan mellan universitet, universitetssjukvård och industri parallellt med att individanpassad diagnostik och terapi utvärderas och implementeras i vården. En nationell informatikstruktur för hantering av stora mängder molekylära data byggs också upp inom ramen för projektet. Andra infrastrukturer såsom exempelvis biobanker utgör en basresurs för GMS. Initialt fokus i projektet ligger på ärftliga sjukdomar, cancer och infektionssjukdomar, samt undersökningar av hur arvsanlag påverkar effekten av läkemedel och risken för läkemedelsbiverkningar. Den nationella infrastrukturen för molekylär diagnostik vid är redan etablerad, och därifrån kan ny högteknologi snabbt implementeras i universitetssjukvården för senare breddinförande. Även annan infrastruktur i hälso- och sjukvården, t.ex. biobanker och register, kommer att vara av stor vikt för att införa precisionsmedicin. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling ska avsättas medel för infrastruktur för utveckling av ny molekylär diagnostik och behandling. Djurskydd och alternativa metoder till djurförsök Regeringen anför i propositionen att när det gäller användning av försöksdjur är grundförutsättningen att djur bara får användas om syftet med försöket inte kan uppnås utan användning av djur, att så få djur som möjligt används och att djuren inte utsätts för större lidande än vad som är absolut nödvändigt. I EU är det totalt förbjudet att testa kosmetiska produkter på djur. Forskning om alternativ till djurförsök utgår från den s.k. 3R-principen, från engelskans replace, reduce och refine, dvs. ersätt, minska och förfina. Forskningen inom detta område är viktig bl.a. för läkemedelsindustrin, men djurförsök används även i exempelvis materialforskning och forskning om kemikalier. Formas avsätter medel för forskning om djurskydd och djurskyddsfrämjande åtgärder. finansierade även forskning om och utveckling av alternativa metoder till djurförsök inklusive stöd till svenska laboratoriers medverkan i projekt om utvärdering av alternativa metoder på EU-nivå. Vid finns ett för 3R-frågor som har byggts upp i samverkan med företrädare för forskarsamhället, industrin och djurskyddsorganisationer. Centret bidrar till att stärka djurskyddet för försöksdjuren genom att främja och samordna arbetet med alternativ till djurförsök. Regeringen anger att den i budgetpropositionen avsatt fortsatt finansiering av 3R-centret. arbetar bl.a. genom dessa satsningar med fortsatt utveckling av alternativa metoder till djurförsök i enlighet med den inriktning som anges i direktiv /63/EU (skäl 10). Direktivet är ett viktigt steg mot att uppnå det slutliga målet att ersätta alla försök på levande djur i vetenskapliga syften och i undervisningssyfte så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det. Life science-strategin och utvärdering Regeringen har i den nationella life science-strategin (N2019/03157) uttryckt att ska vara en ledande life science-nation. I strategin har regeringen satt upp åtta prioriterade områden samt 30 målsättningar som bedöms vara särskilt angelägna att uppnå. Bland de prioriterade områdena kan bl.a. noteras nyttiggörande av hälso- och vårddata, välfärdsteknik för ökad självständighet, delaktighet och hälsa samt integrering av forskning och innovation i vården. Regeringen anger att det behövs kontinuerlig analys och uppföljning av life science-området, både nationellt och internationellt om ska kunna marknadsföras som ett förstahandsval för life science-investeringar. För att stärka den nationella life science-strategin och skapa bättre förutsättningar för genomförandet av strategin etablerades ett partnerskap mellan regeringen och regionerna. Vidare regleras ett samarbete mellan staten och vissa regioner kring bl.a. klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården av det s.k. (Avtal mellan svenska staten och vissa landsting om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården). När avtalet förnyades infördes ett system med återkommande utvärderingar av universitetssjukvården och den kliniska forskningen. Den senaste ALF-utvärderingen som genomfördes av 2018 visar att svensk klinisk forskning håller hög kvalitet (En nationell strategi för life science, N2019.06). Förlossningsvård och kvinnors hälsa Regeringen anför i budgetpropositionen att förlossningsvården behöver fortsatt stärkas över hela vårdkedjan. Den pågående satsningen för att stärka förlossningsvården, kvinnors hälsa och neonotalvården är en långsiktig förstärkning av området. Insatser på området ska bland annat omfatta nationella riktlinjer inom förlossningsvården som ska främja kontinuitet för kvinnan under graviditet, förlossning och eftervård (prop. 2020/21:1, utg.omr. 9 s. 42). Regeringen har gett social utvärdering (SBU) i särskilt uppdrag att ta fram, och därefter prioritera, de viktigaste vetenskapliga kunskapsluckorna inom graviditetskomplikationer och kejsarsnitt. Uppdragen ska redovisas (S2020/09593 ([delvis]). tog den dåvarande regeringen och SKR tillsammans med en rad aktörer på läkemedelsområdet fram en nationell läkemedelsstrategi (NLS). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 9 s. 18) anför regeringen att den och SKR fattat beslut om en reviderad nationell läkemedelsstrategi –2022. Regeringen och SKR är överens om att strategins huvudsakliga inriktning även under kommande strategiperiod ska vara att förbättra förutsättningarna för ökad patientsäkerhet och en mer jämlik läkemedelsanvändning. Specifika områden där utmaningarna är särskilt stora, eller är av stor betydelse för att uppnå målen med strategin, är hantering av restnoterade läkemedel (dvs. när ett läkemedelsföretag inte kan leverera ett läkemedel), förutsättningar för uppföljning av läkemedelsanvändning och utveckling av metoder för värdering av kunskap och evidens. Strategin ska kompletteras med en handlingsplan, som en till uppdateras fram till slutet av den nu aktuella strategiperioden. Enligt uppgift från kommer en handlingsplan till läkemedelsstrategin 2020–2022 preliminärt att presenteras (bet. 2020/21:SoU8, rskr. 2020/21:191). Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 9 s.28) att den för att möta utmaningarna inom cancervården beslutat att den nationella cancerstrategin ska uppdateras genom överenskommelser mellan staten och SKR (S2020/09782). I överenskommelsen 2020 ingår, utöver väntetidsarbetet, att stärka patienten med bättre rehabilitering, uppföljning och palliativ vård. Den syftar även till att minska behoven av vård och behandling genom förebyggande åtgärder. Regeringen anför i budgetpropositionen att ett område som är särskilt prioriterat är barncancerområdet. Ett annat viktigt område är tidig upptäckt av cancer. I kommittémotion 2020/21:3329 av m.fl. (M) yrkande 1 anför motionärerna att det behövs forskning om covid-19 och andra virusorsakade infektioner med pandemisk potential som pekas ut bland WHO:s s.k. blueprint priority diseases. Vidare anför motionärerna i yrkande 2 att det bör bedrivas forskning om virus som även under icke-pandemiska år orsakar sjukdom, överdödlighet, belastning på sjukvården och stora kostnader för samhället. I kommittémotion 2020/21:3329 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att ett nytt nationellt forskningsprogram med målsättningen att utveckla antivirala medel och vacciner mot virusinfektioner bör inrättas. Satsningen bör enligt motionärerna ha ett långsiktigt perspektiv med målet att bygga upp en ökad kunskapsbas och säkra kompetensförsörjning av framtidens forskningsledare. Vidare anför motionärerna i yrkande 4 att ett nationellt bör etableras. Enligt motionärerna bör institutet vara fristående från men kan ha en rådgivande funktion. Ett motsvarande yrkande finns även i kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 33. Nationell infrastruktur för hälsodata I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 19 anför motionärerna att möjligheterna att etablera en nationell infrastruktur bör ses över i syfte att kunna tillgängliggöra och analysera hälsodata. En nationell infrastruktur för hälsodata ska kunna leda till att den samlade informationen av data kan användas för forskning och innovation. Vidare anför motionärerna att det även bör göras en översyn med inriktningen att underlätta för individer att dela egen insamlad hälsodata med hälso- och sjukvården. Liknande yrkanden finns i kommittémotion 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 7 samt i kommittémotion 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkande 8. Förutsättningar m.m. för medicinsk forskning I kommittémotion 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkande 11 anför motionärerna att förutsättningar bör skapas för ett nationellt kliniskt utvecklingscenter med inriktning på att samla in data samt analysera och använda artificiell intelligens och DNA-sekvensering gällande olika cancersjukdomar. Liknande yrkanden finns även i kommittémotion 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 47, i kommittémotion 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkande 20 samt i kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 22. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås att det ska göras en ackreditering av cancercenter i syfte att stärka kvalitet och forskning. Ackrediteringen ska enligt motionärerna avse cancercenter som utmärks av såväl grundforskning som klinisk forskning, utbildning och kompetensutveckling av vårdpersonal och cancerförebyggande arbete. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkande 12. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 23 anför motionärerna att det bör tas fram en nationell standardisering för att använda kvalitetsregister. Det bör enligt motionärerna genomföras dels för att registren ska kunna kopplas till varandra, dels för att data enkelt ska kunna användas och jämföras mellan olika register. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkande 14. I kommittémotion 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 17 anför motionärerna att det bör utredas om akademiska vårdcentraler ska införas. Enligt motionärerna ska akademiska vårdcentraler vara vårdcentraler och kliniker som har infrastruktur, kunskap och erfarenhet att delta i klinisk forskning. I kommittémotion 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkande 45 anför motionärerna att det behövs en nationell barncancerstrategi för att uppnå en mer systematisk och metodisk prioritering av barncancervårdens behov. Vidare anför motionärerna att den nationella barncancerstrategin bör ingå som en central del av en ny uppdaterad samlad nationell cancerstrategi. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 21 anförs att en ny uppdaterad nationell cancerstrategi med fokus på forskning bör tas fram och genomföras. Liknande yrkanden finns i kommittémotion 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 22, i kommittémotion 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkande 1 samt i partimotion 2020/21:3369 av m.fl. (M) yrkande 10. Annan medicinsk forskning m.m. I motion 2020/21:1573 av (S) lyfter motionären fram behovet av stärkt forskning kring förlossningsskador. Motionären anför vidare att forskningen kring förlossningsskador bör ges ökad prioritet. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 20 anför motionärerna att regeringen bör ges i uppdrag att förnya och uppdatera den nationella läkemedelsstrategin i fråga om nya mer avancerade läkemedelsbehandlingar. En jämlik och god tillgång till nya innovativa och mer avancerade läkemedelsbehandlingar bör enligt motionärerna lyftas fram som ett högt prioriterat område. I motion 2020/21:2909 av (SD) yrkande 2 anför motionären att mer pengar bör läggas på forskning som berör sjukdomar och åkommor som drabbar kvinnor. Vidare anför motionären att mer forskning bör genomföras av eftervård och skador kopplade till förlossning och mödravård. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 11 anför motionärerna att det fria forskningsstödet behöver kompletteras med ett antal strategiska forskningssatsningar som kräver särskild uppmärksamhet. Det handlar enligt motionärerna bl.a. om ett nationellt forskningsprogram för att stärka kvinnors hälsa och ett nationellt forskningsprogram för geriatrisk forskning för att stärka de äldres hälsa (yrkande 12). I kommittémotion 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 3 anför motionärerna att den medicinska forskningen behöver stärkas i flera avseenden för en ökad livskvalitet. Motionärerna framhåller att medicinska och medicintekniska innovationer har förbättrat människans livskvalitet dramatiskt, men att det fortfarande saknas bot för flera av de stora folksjukdomarna i och globalt. I kommittémotion 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 5 anför motionärerna att det behövs satsningar på praktiknära forskning inom välfärdsområden. Motionärerna anser att forskning och innovationer är av stor vikt för att förbättra den offentliga sektorns verksamhet. Detta gäller särskilt praktiknära forskning, vilken behöver stärkas inom flera områden I kommittémotion 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 9 anför motionärerna att det behövs forskning och uppföljning av effekter av åtgärder som vidtagits för att bekämpa och förebygga covid-19 hos årsrika personer. I motion 2020/21:3232 av (L) yrkande 1 anför motionären att forskningen bör stärkas kring skador som uppkommer i samband med förlossning och graviditeter. Forskning kopplad till life science-företag och universitet I kommittémotion 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkande 7 anser motionärerna att alla regioner bör få ett nationellt uppdrag att mäta, följa upp och utvärdera forskning kopplad till universitet och life science-företag. Djurskydd och alternativa metoder till djurförsök I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 30 anför motionärerna att det bör utarbetas en strategi för att öka användningen av djurfri forskning samt att anslaget för detsamma bör öka. I motion 2020/21:518 av (SD) anför motionären att det bör göras en översyn kring den etiska bedömningen i fråga om djurförsök inom medicinsk forskning. Enligt motionären finns det i en oroande tendens att inte göra medicinska försök på försöksdjur, vilket ur ett mänskligt perspektiv leder till att forskningen blir sämre samt att forskningen riskerar att forceras ut till andra delar av världen. I motion 2020/21:3680 av m.fl. (MP) yrkande 2 anför motionärerna att det i lagtexter och i ansökningshandlingar för forskningsmedel ofta anges att djurförsök ska utföras. Motionärerna anför att de lagtexter och direktiv som uttrycker att djurförsök måste utföras bör ändras till att validerade metoder måste användas. I motion 2020/21:3680 av m.fl. (MP) yrkande 4 anför motionärerna att de statliga anslagen till djurfria forskningsmetoder måste öka för att ska närma sig målsättningen i EU:s försöksdjursdirektiv /63/EU. Motionärerna anför vidare att de forskare som får forskningsmedel av Vetenskapliga rådet bör avsätta en andel av forskningsmedlen till att ta fram alternativ till de djurbaserade forskningsmetoderna. Yttranden från andra utskott Virusforskning och annan medicinsk forskning m.m. konstaterar att och världen har genomgått en enorm hälsoutmaning . Utskottet välkomnar därför att regeringen föreslår satsningar på ett nationellt forskningsprogram inom området virus och pandemier. Utskottet välkomnar även övriga satsningar inom området hälsa och välfärd, bl.a. på forskningsprogrammet om antibiotikaresistens, bättre nyttjande av hälsodata, forskning för att främja utvecklingen av precisionsmedicin, forskning om prevention och folkhälsa, äldreforskning samt forskningsprogrammet om psykisk hälsa och psykiatriforskning. noterar att flera av de frågor som tas upp i motionsyrkandena med anledning av forskningspropositionen behandlades av utskottet och avstyrktes.