bet · H801NU13 · 2021-02-12 00:00:00 — När det gäller handel med sälprodukter som tas upp i motionerna 2020/21:952 (M) och 2020/21:2804 (KD) yrkande 17 riktade ett tillkännagivande till regeringen med den inriktning som föreslås i motionerna. Utskottet noterar att statsrådet i svaret på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:74) uppgav att regeringen inte har för avsikt att agera i frågan eftersom den bedömer att möjligheterna att driva frågan om att häva EU:s förbud mot handel av sälprodukter är mycket små. kommer regeringen i en skrivelse redovisa vilka åtgärder den vidtagit bl.a. mot bakgrund av tillkännagivanden. Utskottet får då en möjlighet att följa upp tillkännagivandet . Utskottet ser ingen anledning att frångå den ordningen. Utskottet har också tidigare behandlat förslag liknande de i motionerna 2020/21:151 (KD), 2020/21:661 (SD) yrkande 13 och 2020/21:678 (SD) yrkande 6 om att ingå ett handelsavtal med . Senast var (bet. 2019/20:NU15) då utskottet påminde om att det i ett yttrande till utrikesutskottet (yttr. 2019/20:NU3y) över regeringens skrivelse Arbetet i frågor som rör (skr. 2019/20:18) förordade att utrikesutskottet skulle avstyrka motionsyrkandet. , som avstyrkte yrkandet, konstaterade att bekräftar att förbindelserna med ska fortsätta utvecklas och uppmanade regeringen att fortsätta utveckla relationerna med . Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande. När det gäller ratificeringen av handelsavtalet med berörde utskottet frågan (bet. 2019/20:NU15). Utskottet avstyrkte då ett förslag om att regeringen bör verka för att stoppa handelsavtalet med och kräva bindande klimat- och miljöåtaganden för fortsatta förhandlingar med hänvisning till aktuella myndighetsuppdrag och den förda politiken. Utskottet konstaterar att det dels finns förslag om att regeringen ska verka för en skyndsam ratificering av avtalet (mot. 2020/21:661 [SD] yrkande 12), dels att och EU inte bör skriva under avtalet så länge regnskogen skövlas och människor fördrivs från sina hem (mot. 2020/21:3639 [MP] yrkande 2). Som framgår av det föregående noterar utskottet att statsrådet besvarade en interpellation om avtalet (ip. 2020/21:88). I svaret informerade statsrådet om att kommissionen aviserat att den kommer att föra en dialog med Mercosurländerna om ytterligare åtaganden vad gäller hållbarhetsfrågor för att förbättra förutsättningarna för en ratificering. Statsrådet framhöll att regeringens grundläggande ingångsvärde är att handelsavtal innebär en möjlighet att påverka till det bättre och att man stöder kommissionens initiativ. betonade statsrådet att man fortsätter att nära bevaka utvecklingen i och att utvecklingen med skogsavverkningarna i kan få effekter för ratificeringen av avtalet varför statsrådet uttryckte en förhoppning om att agerar med den kraft och det allvar som situationen kräver. Utskottet anser att förslagen bör lämnas utan åtgärd. I motion 2020/21:836 (S) förordas ett tillkännagivande om en jämställd och feministisk handelspolitik. Utskottet konstaterar att regeringen och ett antal andra medlemsländer särskilt har lyft fram frågan om jämställdhet mellan kvinnor och män i ett gemensamt inspel till kommissionen inom ramen för översynen av EU:s handelspolitik. Medlemsländerna uppmuntrar kommissionen att agera för att maximera nyttan av handel för kvinnor genom att säkerställa att handelspolitiken skapar möjligheter för kvinnor att vara ledare och entreprenörer genom att förorda anständiga och jämställda arbetsvillkor och öka kvinnors inflytande i förhandlingar om och genomförandet av handelsavtal. Utskottet anser därmed att ett tillkännagivande kan undvaras. Avslutningsvis anser utskottet att kan avslå motion 2020/21:58 (KD) yrkande 2 med hänvisning till det ställningstagande utskottet gjorde (bet. 2019/20:NU15). Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som rör en utvecklad inre marknad, en digital inre marknad, ekodesign, exportförbudet för snus och vissa övriga frågor om EU:s inre marknad. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken, aviserade och pågående insatser. Jämför reservation 22 (M), 23 (SD), 24 (C), 25 (L), 26 (M), 27 (C), 28 (M, KD), 29 (C), 30 (M, SD), 31 (M) och 32 (SD). I kommittémotion 2020/21:3207 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka för en starkare europeisk digital inre marknad. Enligt det som anförs i motionen skulle en verklig digital inre marknad ge svenska företag större möjligheter att växa, ytterligare stärka EU:s attraktionskraft som frihandelspartner samt stärka EU:s inflytande på ett mer allmänt plan. I kommittémotion 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 19 föreslås att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka för att EU:s ekodesigndirektiv ses över i syfte att bl.a. införa gemensamma kriterier för att minska utsläppen av mikroplaster från både textiltvätt i hushåll och storskaliga tvätterier i privat och offentlig regi. Enligt motionärerna har mikroplast från textila syntetfibrer som avges vid tvätt identifierats som den största utsläppskällan uppströms till kommunala avloppsreningsverk. Angående exportförbud av snus inom EU framhåller m.fl. (M) i kommittémotion 2020/21:3350 yrkande 46 att genom en tillåten export av svenskt snus till EU finns goda förutsättningar för fler svenska jobb som frekvensen av rökningsrelaterad cancer potentiellt kan minska i hela EU. Motionärerna anser därför att regeringen bör verka för att upphäva exportförbudet av snus inom EU. Att främja en europeisk digital inre marknad som underlättar för små och medelstora företag är vidare något som anförs av m.fl. (M) i kommittémotion 2020/21:3479 yrkande 22. I motionen anförs bl.a. att en gemensam strategi på EU-nivå skulle göra det möjligt för europeiska företag att lättare få tillträde till den inre marknaden och öppna upp för en mer konkurrenskraftig global marknad. I kommittémotion 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 1 framhålls vikten av att skapa förutsättningar för ökad tjänsteexport. Motionärerna anser att den inre marknaden för tjänster och digitala tjänster behöver stärkas genom att fler sektorer omfattas av tjänstehandel, som t.ex. välfärdstjänster. bör därför uppmana regeringen att initiera ett arbete inom EU för en ökad tjänstehandel. Vidare bör enligt vad som föreslås i yrkande 6 regeringen verka för att främja en digital inre marknad med övergripande gemensamma regler, och att särregler i olika länder tas bort. Uppkoppling och avreglering liksom rimlig reglering av datahantering bör vara ledstänger i arbetet. I yrkande 11 anges vidare att hinder mellan EU-länder lagts till under coronakrisen. Motionärerna anser att det är rimligt för att möta en allvarlig pandemi men oönskat långsiktigt eftersom det skadar den europeiska ekonomin och de framhåller vikten av att framöver säkra och utveckla den inre marknaden. En angelägen uppgift efter coronakrisen är enligt motionärerna att återupprätta funktion och förtroende för den inre marknaden. Även (M) efterfrågar i motion 2020/21:3507 yrkande 1 att ska uppmana regeringen att driva på för att häva försäljningsförbudet för snus i övriga EU. I motionen anges att ett upphävt förbud skulle kunna leda till fler jobb i och minskad rökning, vilket skulle ha positiva hälsoeffekter. Att den inre marknaden gagnar som exportnation konstateras i kommittémotion 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 3. Motionärerna anför att det finns ett stort värde i en välfungerande inre marknad med förutsägbara och rättvisa regler, men menar att fördelarna ska vägas mot riskerna med en alltför byråkratiserad inre marknad som kan innebära onödigt kostnadsdrivande regelkrångel för svenska företag. Vidare motsätter sig motionärerna marknads- och handelsfientliga tendenser som de menar ökat inom EU. Vidare föreslås i kommittémotion 2020/21:665 av m.fl. (SD) att regeringen ska verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Snusförbudet är enligt motionärerna oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. Vidare framhålls att det inte finns några övertygande argument för att upprätthålla exportförbudet; tvärtom är argumenten för att tillåta export långt tyngre. Förbudet är enligt motionärerna också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader eftersom det innebär stora summor i förlorade exportintäkter för . m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 75 att en minimering av antalet berusade trafikanter på vägarna är prioriterat. En del i att minska antalet berusade trafikanter är enligt motionärerna att alla alkomätare som säljs ska vara godkända av ett ackrediteringsföretag. Motionärerna framhåller att de billigare alkomätarna generellt inte är pålitliga, vilket kan leda till en falsk trygghet för användaren. I kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) anförs i yrkande 7 att om kretsloppen ska kunna slutas så måste detta planeras för redan i de allra första produktionsstegen, när en vara designas och utformas. En avsevärd del av lagstiftningen kring detta regleras på EU-nivå med syftet att unionens tillverkningsindustri ska kunna konkurrera på lika villkor. Motionärerna vill därför att unionens ekodesigndirektiv utökas till fler produktgrupper och ställer successivt högre krav på insatsvarornas hållbarhet, resurseffektiviteten, livslängden och den funktionella återvinningsgraden. Vidare så anförs i kommittémotion 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 12 att det genom nationella riktlinjer, och i förlängningen i EU:s ekodesigndirektiv, ska införas krav på att bl.a. toaletter, duschar och blandare ska vara vattensnåla i syfte att nå en mer effektiv vattenanvändning. I kommittémotion 2020/21:2926 av m.fl. (C) framhålls att digitaliseringen av samhället förstärker en trend mot både globala nätverk och decentraliserade strukturer där växande småföretag blir alltmer avgörande för konkurrenskraften. Nya jobb skapas när startup-företag växer och blir större. Därför anser motionärerna att politiken måste fokusera på att underlätta denna resa för nya företag. I yrkande 21 i denna del föreslås därför bl.a. att EU skapar en gemensam digital inre marknad samt värnar den ekonomiska stabiliteten i unionen för att därigenom möjliggöra för fler investeringar. I samma motion anförs vidare att det är viktigt att inse att coronapandemin med största sannolikhet inte är den sista kris som kommer att ställas inför och att framtida hot och utmaningar kan drabba enskilda länder likväl som EU i sin helhet. Därför menar motionärerna att EU måste börja rusta för att möta nya kriser och konflikter. Till särskilt viktiga områden hör bl.a. EU:s inre marknad och fria rörlighet för personer och varor. I yrkande 22 föreslås därför att bör verka för att den inre marknaden och den fria rörligheten för personer upprätthålls även i kristider. Att utveckla den inre marknaden med resten av omvärlden understryks i kommittémotion 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del. Motionärerna betonar att EU:s marknad är en stor bidragande faktor till dagens välstånd och framhåller vikten av att EU fortsätter att slå vakt om den fria rörligheten för varor, tjänster och kapital samt att EU motsätter sig medlemsländers försök till protektionism. Kommissionens arbetsprogram innehåller flera delar som berör den inre marknaden. Kommissionen beskriver bl.a. sina ambitioner när det gäller (Next Generation EU) och den gröna och digitala omställningen. Vidare anför kommissionen att den kommer att fortsätta den pågående översynen av konkurrensreglerna för att hålla dem anpassade bl.a. till den allt snabbare digitaliseringen av ekonomin. Kommissionen kommer även att uppdatera den nya industristrategin för för att ta hänsyn till konsekvenserna av covid-19, den globala konkurrenssituationen och den allt snabbare gröna och digitala omställningen. Kommissionen anför också att den kommer att verka för att förbättra tillämpning, genomförande och efterlevnad. Kommissionen framhåller att det är särskilt viktigt för en väl fungerande inre marknad, för skydd av viktiga leveranskedjor och för att upprätthålla medborgarnas rättigheter och genomföra den europeiska gröna given. Kommissionen tänker fortsätta att stödja och samarbeta med medlemsstaterna för att snabbt och korrekt genomföra nya och befintliga EU-regler, och inte tveka för att upprätthålla genom överträdelseförfaranden när det behövs. EU:s inre marknad och ekonomisk återhämtning möttes för konkurrensfrågor för att i ljuset av coronapandemin diskutera en fördjupad inre marknad för återhämtning och ett konkurrenskraftigt och hållbart . Bred enighet rådde i rådet om behovet av att snabbt återställa den inre marknadens integritet genom att ta bort alla tillfälliga undantag som enskilda medlemsländer infört under pandemin. Ministrarna uppmanade kommissionen att lägga fram en årlig strategisk rapport som ett verktyg för att hitta och ta bort omotiverade hinder, bedöma den inre marknadens motståndskraft och utvärdera hur det går med genomförandet av handlingsplan för efterlevnad. Det fanns vidare ett brett stöd för en inre marknad som bättre klarar av att stå emot framtida kriser. Med utgångspunkt i en allt svårare internationell miljö förespråkade ministrarna bl.a. en starkare europeisk ekonomisk och social motståndskraft samt strategiskt oberoende inom känsliga och viktiga tekniska sektorer. bör principerna om en öppen ekonomi och fri, rättvis och hållbar handel upprätthållas. Regeringen framhåller att de i förhandlingarna fick gehör för bl.a. tjänstesektorns betydelse, standardisering och digitalisering. besvarade statsrådet en skriftlig fråga av (M) om handelshinder inom EU (fr. 2020/21:449). Statsrådet framhöll att regeringen fortsätter att understryka vikten av en välfungerande inre marknad även i kristider. Regeringen har också påtalat att det finns behov av en mer strategisk och framtidsinriktad diskussion om hur det bäst säkerställs att de regler och principer som EU:s medlemsstater kommit överens om gemensamt ska kunna fungera fullt ut. Statsrådet konstaterade att de flesta medlemsstater hade tagit bort sina restriktioner men att vissa fortfarande kvarstod. Statsrådets bedömning var att det behövs en ordentlig diskussion om hur den inre marknadens funktion ska säkerställas även i kristider. Statsrådet informerade om att kommissionen vid konkurrenskraftsrådets möte uppmanades att presentera en rapport med åtgärder, inklusive lagstiftning, för den inre marknadens motståndskraft utifrån covid-19. Statsrådet informerade vidare om att det pågår en diskussion inom EU för hur en liknande situation kan undvikas inom ramen för återhämtningsplanen och diskussionen om bättre efterlevnad av . Statsrådet framhöll att regeringen avser att ta en aktiv och konstruktiv roll i denna diskussion. Regeringen verkar också för en förbättrad och stärkt tillämpning av det verktyg som finns på varuområdet där medlemsstaterna anmäler förslag till nationella regler till kommissionen. Syftet med verktyget är att motverka omotiverade hinder på den inre marknaden där medlemsstaterna tillsammans med kommissionen deltar i ett slags europeiskt remissförfarande. Enligt verktyget ska exempelvis inte ett nationellt förslag kunna antas förrän remissförfarandet har avslutats. Regeringen har även framfört synpunkter och förslag när det gäller den här typen av handelshinder på den inre marknaden i den pågående översynen av EU:s handelspolitik. I export- och investeringsstrategin konstateras att det trots att EU är hemmamarknad kvarstår onödiga hinder för fri rörlighet för varor och tjänster som hämmar och EU:s tillväxtmöjligheter. I strategin framhålls att en fördjupad och välfungerande inre marknad är viktig för att säkra EU:s internationella konkurrenskraft och att arbetet med den inre marknaden därför även fortsättningsvis bör utgöra en av kommissionens huvudprioriteringar. Enligt vad som anförs i strategin bör kommissionen ha en öppen handels- och investeringspolitik gentemot omvärlden. Detta innebär enligt vad som sägs i strategin att den inre marknadens regelverk så långt som möjligt behöver vara globalt anpassat. Regelverk och strategier för den inre marknaden bör enligt vad som sägs i större utsträckning samordnas med den yttre handelspolitiken. Regeringens prioriteringar för den inre marknaden –2024 Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2019/20:NU15) närmare redogjort för regeringens prioriteringar för den inre marknaden –2024. Regeringen anser bl.a. att den fria rörligheten för tjänster bör prioriteras särskilt i ljuset av den lägre mognadsgraden för tjänsterörligheten och eftersom tjänstehandeln ökar alltmer i betydelse. På varuområdet anser regeringen att funktionaliteten i och tillämpningen av regelverket behöver stärkas. En fortsatt anpassning av den inre marknaden till den digitala utvecklingen är också något som regeringen anser bör prioriteras. Angeläget är också att konkurrenslagstiftningen, konkurrenstillsynen och reglerna för marknader främjar den digitala ekonomin och fångar upp eventuella nya utmaningar på området. För att bättre omsätta den inre marknaden i praktiken bör såväl kommissionen som medlemsstaterna fokusera på att genomföra och följa regelverket för den inre marknaden . Regeringen vill bl.a. se en långsiktig plan för bättre genomförande och efterlevnad och att strukturella problem som inte kunnat lösas med problemlösningsverktyget Solvit följs upp. Vidare framhåller regeringen att standardisering har påtagliga nyttoeffekter för både företag och konsumenter. Regeringen anser att det är angeläget att den europeiska standardiseringen fortsätter att vara flexibel, inkluderande och marknadsanpassad så att den kan fortsätta att bidra till innovation och ständigt bättre varor och tjänster som uppfyller användarnas behov. Regeringen vill också se en europeisk standardisering som i största möjliga utsträckning stöder utvecklingen av internationella standarder och underlättar handeln med omvärlden. Aktuella förslag om EU:s digitala inre marknad presenterade kommissionen ett lagstiftningspaket med förslag till förordning om konkurrensdrivna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (COM(2020) 842) och förslag till förordning om en inre marknad för digitala tjänster och om ändring och om ändring av e‑handelsdirektivet (COM(2020) 825). Förslagen benämns Digital Markets Act (DMA) respektive Act (DSA) och är en del i kommissionens strategi för att forma EU:s digitala framtid. De övergripande två målen med DMA och DSA är enligt kommissionen att skapa ett säkrare digitalt utrymme där de fundamentala rättigheterna för alla användare av digitala tjänster skyddas och att skapa lika villkor för att främja innovation, tillväxt och konkurrenskraft i såväl EU:s inre marknad som globalt. DMA innehåller förslag till en förhandsreglering av plattformar och delar från initiativet till ett nytt konkurrensverktyg. Förslaget syftar till att harmonisera regler för att säkerställa konkurrensdrivna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn där företag som fungerar som s.k. grindvakter (gatekeepers) bedriver verksamhet. Förordningen ska tillämpas på s.k. centrala plattformstjänster som tillhandahålls eller erbjuds av grindvakter till företagsanvändare som är etablerade inom EU eller slutanvändare som är etablerade eller vistas inom EU, oavsett grindvaktens etablerings- eller lokaliseringsort och oavsett vilken lag som annars gäller för tillhandahållandet av tjänster. Nationella myndigheter får enligt förslaget inte fatta beslut som skulle strida mot ett beslut som kommissionen har antagit enligt förordningen. Kommissionen och medlemsstaterna ska samarbeta och samordna sina verkställighetsåtgärder. DSA innehåller förslag som med utgångspunkt i de centrala principer som fastställs i direktivet om elektronisk handel syftar till att skapa bästa möjliga förutsättningar för tillhandahållandet av innovativa digitala tjänster på den inre marknaden, bidra till säkerhet online och skydd av grundläggande rättigheter samt skapa en stabil och hållbar styrningsstruktur för effektiv övervakning av leverantörer av förmedlingstjänster. och rådets direktiv /125/EG av (nedan ekodesigndirektivet) är ett ramdirektiv, vilket innebär att det inte direkt fastställer ekologiska minimikrav. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort närmare för direktivet (bet. 2019/20:NU15). I betänkandet redogjorde även utskottet för kommissionens förordning (EU) 2019/2023 om bl.a. fastställande av krav på ekodesign för tvättmaskiner för hushållsbruk och kommissionens kommande översyn av förordningen i vilken kommissionen ska lägga särskilt fokus på genomförbarhet och lämplighet för nya krav, t.ex. på filter, som kan minska mängden mikroplast i vattenutflödet. I kommissionens arbetsprogram anför kommissionen att den kommer att fortsätta genomföra handlingsplanen för den cirkulära ekonomin med inriktning på ekodesign och hållbara produkter, särskilt cirkulär elektronik med ambitionen att förbättra insamling, återanvändning och reparation av mobiltelefoner, bärbara datorer och annan elektronik. Kommissionen avser att presentera ett initiativ för hållbara produkter inklusive en översyn av ekodesigndirektivet . I sammanhanget kan även nämnas att regeringens handlingsplan för cirkulär ekonomi som beslutades innehåller åtgärder på området ekodesign. Inom EU råder ett förbud mot tobak för oralt bruk med undantag för tobaksprodukter som är avsedda att rökas eller tuggas. Eftersom svenskt snus varken röks eller tuggas råder försäljningsförbud. När blev medlem i EU 1995 beviljades landet ett permanent undantag från snus-förbudet. Cigaretter och traditionella rökfria tobaksprodukter (inklusive vissa asiatiska och afrikanska varianter, tuggtobak och nässnus) kan dock säljas lagligt inom unionen. EU:s nu gällande tobaksproduktdirektiv antogs 2014 (2014/40/EU). Av direktivet framgår att det svenska undantaget för snus finns kvar och att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår. Förbudet prövades av (mål C-151/17). En begäran om förhandsavgörande som framställdes i ett mål vid en brittisk förvaltningsdomstol mellan och minister för hälso- och sjukvård (Secretary of State for Health and Social Care) om förbudet mot tillverkning och distribution av tobak för användning i munnen i är lagenligt. Frågan gällde huruvida snusförbudet i EU:s tobaksproduktdirektiv strider mot de EU-rättsliga principerna, den fria rörligheten för varor eller EU:s rättighetsstadga. meddelade förhandsavgörandet i vilket domstolen kommer fram till att snusförbudet i EU:s nya tobaksdirektiv inte är i strid med någon EU-rättslig princip och därmed är giltigt. Det innebär att det kommer att råda ett fortsatt förbud mot försäljning av snus inom EU, med undantag för . förhandsavgörande kan inte överklagas. Motionsyrkanden liknande de nu aktuella om EU:s inre marknad och exportförbudet för snus har senast behandlats (bet. 2019/20:NU15). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena bl.a. med hänvisning till den förda politiken, gällande rätt och pågående insatser. Förslag liknande de i motionerna 2020/21:3487 (M) yrkande 6, 2020/21:2918 (C) yrkande 7 och 2020/21:2926 (C) yrkande 22 har tidigare inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottet ställningstagande redovisas under följande rubriker: – En utvecklad inre marknad – En digital inre marknad – Exportförbudet för snus – Vissa övriga frågor om EU:s inre marknad. En utvecklad inre marknad Utskottet vill inledningsvis framhålla betydelsen av EU:s inre marknad samt vikten av att undanröja hinder för att genomföra en väl fungerande inre marknad och utveckla den gränsöverskridande handeln. Senast utskottet behandlade motioner om att främja och utveckla den inre marknaden var (bet. 2019/20:NU15). Den inre marknaden var då satt ur spel som en konsekvens av coronapandemin. Utskottet konstaterade då att det än mer tydliggjort vikten av en fungerande marknad och aktualiserat frågor av mer akut karaktär.