bet · H801FiU21 · 2021-06-18 00:00:00 — För att Myndigheten för så effektivt som möjligt ska kunna besluta om statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning behöver bemyndigandet för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ökas med . Mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden bedöms behoven av utbildning öka. Sommarkurser ger studenter möjlighet att läsa in en utbildning i snabbare takt, att bredda sina studier till andra områden eller att vidareutbilda sig. För att möjliggöra för fler att läsa sommarkurser bör ytterligare medel tillföras. Sammantaget innebär detta en ökning av anslagen till 23 lärosäten med . Efter förslag i budgetpropositionen ökades anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med 2021 för en förstärkning av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. I propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) beskriver regeringen principerna för hur dessa medel bör fördelas. Regeringen återkommer därför nu med förslag till fördelning av medlen till universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå, i enlighet med de nämnda principerna. Sammantaget innebär detta en ökning av 30 anslag till lärosäten med . Vidare föreslås en ökning av anslaget 1:23 inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel med . Ökningen finansieras genom att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Efter förslag i budgetpropositionen tillfördes medel för en permanent utbyggnad av yrkeslärarutbildningen i syfte att underlätta omställning till läraryrket och möjliggöra utbildning av fler yrkeslärare. Regeringen bedömer att har förutsättningar att utöka yrkeslärarutbildningen, och anslaget 2:51 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör därför ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 2:49 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget eftersom högskolan inte längre anordnar yrkeslärarutbildning. För att möjliggöra för fler att läsa sommarkurser behöver ytterligare medel tillföras. Anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet bör därför ökas med . Vidare bör resurserna till forskning och utbildning på forskarnivå utökas, och anslaget bör därför ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor minskas med motsvarande belopp. Sammantaget bör anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet ökas med . Efter förslag i budgetpropositionen ökades anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med , och för beräknades anslaget öka med väsentligen motsvarande belopp. Beställningsbemyndigandet behöver ökas för att möjliggöra ökade ekonomiska åtaganden med anledning av anslagsökningen. Bemyndigandet bör därför ökas med . Behov av ytterligare medel till European Spallation Source (ESS) har uppstått med anledning av pandemin, eftersom vissa utvecklingsarbeten som skulle ha utförts av andra medlemsländer inte har kunnat genomföras på grund av reserestriktioner. För att underlätta för ESS att hantera den uppkomna situationen bör bemyndigandet att besluta om bidrag till ESS ökas med . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Ramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ökas med 2021, enligt regeringens förslag. Anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete minskas med för att finansiera ökningarna av anslagen 4:3 och 7:2 Bidrag till kulturmiljövård. Minskningen bedöms inte i någon större utsträckning påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. För att öka genomslagskraften av statsbidraget Skapande skola bedömde regeringen i budgetpropositionen att målgruppen för bidraget bör begränsas till att enbart omfatta elever i förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer eftersom behovet är större där än i förskolan. Ändamålet för anslaget 1:3 Skapande skola bör därför ändras så att det inte längre omfattar utgifter för statsbidrag till för barn i förskolan. Pandemin medför negativa ekonomiska konsekvenser för enskilda företagare och utövare inom kulturarvsområdet, såsom slöjdare och kulturhantverkare. I syfte att mildra de ekonomiska konsekvenserna, och för att öka dessa aktörers möjligheter att fortsätta med sin verksamhet, bör anslaget 4:3 ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete minskas med motsvarande belopp. Pandemin medför negativa ekonomiska konsekvenser för ideella kulturarvsverksamheter. Dessa verksamheter har betydelse för såväl besöksnäringen och företagande i lokalsamhället som för att bevara och göra det gemensamma kulturarvet tillgängligt i hela landet. I syfte att mildra de ekonomiska konsekvenserna och för att öka möjligheterna för de nämnda aktörerna att fortsätta med sin verksamhet bör anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete minskas med motsvarande belopp. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor beviljar statsbidrag i form av organisationsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Myndighetens möjligheter att ingå åtaganden behöver öka för att arbetet med att dela ut bidrag ska vara effektivt. Bemyndigandet för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet bör därför ökas med . Spridningen av covid-19 och de restriktioner och allmänna råd som införts med anledning av sjukdomen medför fortsatta negativa konsekvenser för människor i socialt särskilt utsatta situationer. Organisationer som bedriver verksamhet som riktar sig till människor i socialt särskilt utsatta situationer rapporterar om en ökad efterfrågan från delvis nya grupper som drabbats av exempelvis ohälsa, arbetslöshet och bostadslöshet till följd av pandemin. Mot denna bakgrund bedöms de medel som anvisats inte vara tillräckliga. För att mildra dessa konsekvenser och möta behoven av sociala och humanitära insatser bör anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn ökas med . Förslaget att tillföra anslaget ytterligare medel är en av de åtgärder regeringen vidtar i enlighet med tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett stöd som bättre når fram till det breda civilsamhället (bet. 2020/21:FiU43 punkt 2, rskr. 2020/21:199–205). Åtgärden ska ses tillsammans med de förslag till stöd till civilsamhällets organisationer som redovisas under anslaget 5:2 Barnets rättigheter inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg respektive anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Regeringen framhåller att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Medel bör tillföras för att upprätthålla och bygga ut antalet utbildningsplatser inom folkhögskolan. Målgrupper för satsningen kan bl.a. vara utrikes födda personer som är arbetslösa och ungdomar som inte har nått målen för en gymnasieutbildning. Anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen bör därför ökas med . Vidare bör satsningen på svenska för föräldralediga omfatta alla utrikes födda med barn, även asylsökande. En flytt av medel för satsningen mellan två anslag är nödvändig för att åstadkomma detta. Anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen bör därför ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen minskas med motsvarande belopp. Sammantaget bör anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen ökas med . För att Myndigheten för ska kunna fatta beslut om bidrag till tolkutbildningar som omfattar hela utbildningarnas längd bör slutåret för bemyndigandet för anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildningar förlängas med . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik ökas med 2021, enligt regeringens förslag. har i granskningsrapporten till renovering och energieffektivisering – en riktad satsning till vissa bostadsområden (RiR 2019:25) bedömt att stödet för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden är ineffektivt på grund av att det är för snävt utformat och administrativt krångligt. För att möjliggöra en utvidgning av stödet behöver ändamålet för anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer ändras. Anslaget bör därför få användas för utgifter för statsbidrag till energieffektivisering av flerbostadshus samt för statsbidrag till förnyelse av utomhusmiljöer. Anslaget bör även få användas för merkostnader för att administrera stödet. För att möjliggöra för att kunna ingå åtaganden som medför utgifter bör slutåret för beställningsbemyndigandet för anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer förlängas med . Anslaget 2:2 ökas med för att ska kunna hantera den kraftigt ökade ärendetillströmningen på grund av bl.a. följderna av spridningen av covid-19, och uppfylla de krav på handläggningstider som följer av och rådets direktiv /11/EU av om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv /22/EG (direktivet om alternativ tvistlösning). Ökningen finansieras genom att anslaget 1:15 Statens servicecenter inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas med motsvarande belopp. Utgiftsområde 19 Regional utveckling Ramen för utgiftsområde 19 Regional utveckling ökas med 2021, enligt regeringens förslag. Under den pågående pandemin har antalet varsel ökat, vilket riskerar att leda till ökad arbetslöshet. Vissa orter har drabbats av många varsel och har ett särskilt stort behov av omställning, varför det är viktigt att öka berörda kommuners och regioners kapacitet att genomföra lokalt och regionalt anpassade omställningsinsatser som bidrar till att skapa en hållbar omstart av . Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder bör därför ökas med . Anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 används för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden –2020. Verksamheten inom regionalfondsprogrammen omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Pandemin har påverkat genomförandet av regionalfondsprogrammen. Detta har inneburit dels lägre utbetalningar av medel 2020 än vad som tidigare beräknats, dels att utbetalningarna av medel beräknas bli lägre än förväntat. Sammantaget innebär detta ett behov av en ökad bemyndiganderam för perioden och 2023 för att kompensera för lägre utbetalningar . Bemyndigandet bör därför ökas med . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ökas med 2021, enligt regeringens förslag. En del av avgift till Europeiska unionen utgörs av en komponent baserad på mängden icke materialåtervunnet plastförpacknings-avfall som genereras i . kommer att ansvara för inrapporteringen av dessa uppgifter, vilket medför ökade kostnader. Anslaget 1:1 bör därför ökas med . Vidare har nedskräpningen ökat på flera ställen i under pandemin. Denna ökning riskerar att fortsätta framöver till följd av att människor i större utsträckning vistas utomhus. Det finns därför ett behov av stärkta kunskapshöjande insatser kring nedskräpningen och dess effekter, särskilt under pandemin. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget 1:1 ökas med . För att kunna möta en svårare situation på arbetsmarknaden med anledning av spridningen av covid-19 föreslår regeringen en utökad satsning på naturnära jobb för unga för att bidra till att värna vår natur och ge fler vägar till jobb. Åtgärder för värdefull natur inom naturvård, friluftsliv och biologisk mångfald skapar sysselsättning över hela landet genom t.ex. skötsel av naturreservat, upprustning av vandringsleder och bekämpning av invasiva främmande arter. Arbetsuppgifterna kan lämpligen utföras av unga inom ramen för satsningen på naturnära jobb. Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur bör därför ökas med . En viktig del av arbetet med anpassning till ett förändrat klimat är kunskapshöjande insatser till stöd för myndigheter, kommuner och näringsliv. Kunskaperna om klimatets förändring och dess effekter bör öka ytterligare för att möjliggöra beslut som leder till verkningsfulla åtgärder. Anslaget 1:10 Klimatanpassning bör därför ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs minskas med motsvarande belopp. Att nedskräpningen har ökat på flera ställen i under pandemin riskerar att resultera i ökat plastavfall och annat skräp längs stränderna och i havet. Insatserna för strandstädning behöver till följd av detta stärkas. Anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö bör därför ökas med . För att finansiera ökningen av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer minskas anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Medel behöver tillföras för administration och samordning av utvecklingen av åtgärdsarbetet mot övergödning samt Havs- och vattenmyndighetens kommunikation, administration och övrigt arbete kopplat till bidrag enligt förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt. Anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten bör därför ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. För att finansiera ökningen av anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning inom utgiftsområde 21 Energi minskas anslaget 1:16 Klimatinvesteringar med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. En förutsättning för att medlen på anslaget 1:16 Klimatinvesteringar ska kunna användas på ett effektivt sätt är att det finns möjlighet att teckna avtal om fleråriga projekt. På så sätt kan fler stora, långsiktiga och effektiva klimatinvesteringar komma till stånd. Investeringsviljan är stor, men många klimatinvesteringar har försenats på grund av pandemin. Planerade utbetalningar har därför skjutits upp. Ett ökat bemyndigande skulle innebära ökade möjligheter att bevilja investeringsstöd och även att främja en grön återhämtning efter pandemin. Bemyndigandet för anslaget 1:16 Klimatinvesteringar bör därför ökas med . För att stödet till regionala elektrifieringspiloter med laddinfrastruktur för tunga fordon ska få genomslag behöver medel kunna fördelas också för stöd till eldrivna lastbilar. Anslaget 1:17 Klimatpremier bör därför ökas med . För att finansiera ökningen av anslaget minskas anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter inom utgiftsområde 21 Energi med samma belopp. Efter förslag i budgetpropositionen ökades anslaget 1:10 Klimatanpassning. Vidare har regeringen beslutat om en högre stödnivå, som innebär att kommunerna numera kan få bidrag för hela kostnaden för sina åtgärder. Detta innebär att fler åtaganden behöver kunna ingås som medför utgifter kommande år. Bemyndigandet för anslaget 1:10 Klimatanpassning bör därför ökas med . Ramen för utgiftsområde 21 Energi ökas med 2021, enligt regeringens förslag. För att finansiera ökningen av anslaget 1:17 Klimatpremier inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskas anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Intresset för att installera solceller har varit större än väntat. För att möjliggöra att fler av de privatpersoner som har installerat och ansökt om solcellsstöd kan få ta del av stödet behöver en lösning tas fram, om det är möjligt med tanke på frågans komplexitet. Till följd av detta behöver anslaget tillföras medel. Anslaget 1:7 Energiteknik bör därför ökas med . Det lokala och regionala energi- och klimatarbetet är centralt för klimatomställningen. För att länsstyrelserna ska kunna upprätthålla arbetet med att samordna och leda det regionala klimatarbetet bör anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:16 Klimatinvesteringar inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskas med motsvarande belopp. Ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer ökas med 2021, enligt regeringens förslag. Regeringen avser att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Det kräver anpassningar i de befintliga biljettsystem som de regionala kollektivtrafikmyndigheterna ansvarar för. De totala kostnaderna för detta beräknas till ca . Den kommunala finansieringsprincipen är tillämplig, och därför bör staten ersätta regionerna för dessa kostnader. I övrigt uppstår kostnader för förberedelser även hos och Transportstyrelsen. För att klara den tidsplan som anges i januariavtalet krävs att genomförandet påbörjas . Till följd av detta behöver totalt avsättas på anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur för att påbörja arbetet med ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafik. Av beloppet kan frigöras genom en omprioritering inom anslaget. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur bör därför ökas med . Anslags-ändamålet behöver vidare utökas så att anslaget även kan användas för utgifter för medfinansiering till regionerna för deras kostnader för att införa ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafik. Regeringen avser att återkomma med förslag om ytterligare medel för genomförandet i budgetpropositionen . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskas med motsvarande belopp. har för perioden juni–en betydande upplupen skatteskuld för förbrukning av el inom järnvägssektorn. Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur bör därför ökas med . Efter förslag i budgetpropositionen avsattes medel för en miljökompensation om 2021–2025. Den minskade lönsamheten för de företag som tillhandahåller godstransporter medför en fortsatt risk för neddragningar i verksamheterna, vilket kan leda till en icke önskad överflyttning av godstransporter från järnväg till väg. En utökad miljökompensation bedöms kunna motverka en sådan utveckling. Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur bör därför ökas med . Stödet förutsätter ett godkännande av Europeiska kommissionen. Sammantaget bör anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas med . har en stor mängd kontrakt ingångna med entreprenörer med olika löptider för drift och underhåll inom väg och järnväg. Kontrakt som var beräknade att ingås 2020 har senarelagts till 2021. Detta innebär att de utestående åtagandena vid utgången av 2020 blev mindre än beräknat, men i gengäld beräknas de utestående åtaganden att öka. Därutöver löses ett antal optioner om kontraktsförlängning ut . De ekonomiska åtagandena för dessa redovisas mot bemyndigandet först när de utnyttjas. Bemyndigandet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur bör därför ökas med . Med anledning av spridningen av covid-19 gav regeringen i uppdrag åt att förhandla fram och ingå avtal med ett antal flygplatser om temporär beredskap på flygplatserna. Uppdraget syftade till att komplettera nätet av ordinarie beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvården, t.ex. ambulansflyg. Enligt ett uppdrag från regeringen har förhandlat fram och ingått överenskommelser om att vissa flygplatser ska fortsätta att vara temporära beredskapsflygplatser mars–. De ökade tillfälliga utgifterna beräknas uppgå till ca mer än tidigare anvisat. Därutöver finns ett kreditutnyttjande som uppgår till . Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser bör därför ökas med . Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till transeuropeiska nätverk används till utgifter för bidrag som EU beviljar genom det äldre regelverket om finansiering på området för transeuropeiska transportnät (TEN-T) och enligt Fonden för ett sammanlänkat (CEF). Medel får användas till högst ett belopp som motsvarar uppburet finansiellt stöd från Europeiska unionen. De medel som är möjliga att få , och som ska redovisas mot inkomsttitel och därmed belasta anslaget, beräknas överstiga den anvisade anslagsnivån med . Utöver detta tillkommer som redovisades mot inkomsttitel, men som belastar anslaget 2021, eftersom det inte fanns utrymme på anslaget . Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till transeuropeiska nätverk bör därför ökas med . Anslaget 1:14 Trängselskatt i används för utgifter för att finansiera investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , investeringskostnader och utbyte av utrustning i betalsystemet samt system- och administrationskostnader för trängselskatten i . På grund av en ökad produktionstakt behöver kunna teckna ytterligare entreprenadkontrakt . Bemyndigandet för anslaget 1:14 Trängselskatt i bör därför ökas med . Den utdragna pandemin innebär stora utmaningar för kollektivtrafiken. Det beräknas uppstå intäktsförluster för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna åtminstone . Dessa förluster innebär att turtätheten riskerar att minska och därmed också motverka utvecklingen av en miljömässigt hållbar tillgänglighet. För att regionerna ska kunna få resurser att upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken bör anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik ökas med . Enligt förordningen (2018:1118) om körkortslån är beslut om körkortslån normalt giltiga och får förlängas . Besluten kan därmed komma att omfatta en period som sträcker sig längre än det slutår som bemyndigandet har. Bemyndigandet för anslaget 1:19 Lån till körkort bör därför förlängas med . För att finansiera ökningen av anslaget 6:2 Justitiekanslern inom utgiftsområde 1 minskas anslaget 2:5 Driftssäker och tillgänglig elektronisk kommunikation med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Myndigheten för digital förvaltning tillförs nya uppgifter, dels analys och uppföljning av digitaliseringspolitiken, dels ansvar för samordning av programmet för ett digitalt . För att finansiera dessa uppgifter bör anslaget 2:6 Myndigheten för digital förvaltning ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 2:7 Digital förvaltning minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Ramen för utgiftsområde 23 ökas med 1 2021, enligt regeringens förslag. Till följd av Mark- och domar M 1729-19, M 1734-19, M 1736-19 och M 1737-19, som fick laga kraft , har antalet ansökningar om ersättning för avslag på begäran om avverkning i fjällnära skog stigit. Det innebär att kostnaderna för ersättning till skogsägare i fjällnära områden beräknas öka. Utbetalningarna av ersättning bedöms vidare leda till att majoriteten av de berörda fjällnära skogarna i förlängningen får ett formellt skydd. Anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör därför ökas med . Belastningen på anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar är beroende av hur stort smittrycket är samt hur många och hur stora företag som påverkas. Till följd av bl.a. ett stort utbrott av fågelinfluensa och spridning av coronaviruset bland minkar bedöms utgifterna bli större än vad som tidigare beräknats.