bet · H801CU16 · 2021-06-16 00:00:00 — Motsvarande motionsyrkanden har behandlats av utskottet , bl.a. i betänkande 2018/19:CU7. Utskottet stod då fast vid sitt tidigare ställningstagande av följande innebörd: Lagstiftningen bygger på att det rättsligt fastställda faderskapet i största möjliga utsträckning ska överensstämma med det biologiska. Av regleringen i 2 kap. 6 § följer att socialnämndens representant alltid bör verka för att en rättsgenetisk utredning görs, om mannen begär det. Detta gäller även om utredningen inte tyder på att mer än en man är aktuell. En man som tror sig vara far till ett barn kan alltså vända sig till socialnämnden och begära att en rättsgenetisk utredning ska göras, och socialnämnden bör i sådana fall verka för att en utredning kommer till stånd. Motionsyrkandet avstyrktes därför, och följde utskottets förslag. Utskottet står fast vid den uppfattning som utskottet och tidigare gett uttryck för, och därför bör motionsyrkandet avslås. Övriga frågor om föräldraskap m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övriga frågor om föräldraskap m.m. Utskottet hänvisar till befintlig reglering och pågående utredningar. Jämför reservation 9 (C), 10 (V) och 11 (L). I kommittémotion 2020/21:4029 av m.fl. (C) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att den genetiska kopplingen till barnet bör dokumenteras i samtliga fall där det rättsliga föräldraskapet inte överensstämmer med den genetiska kopplingen. Enligt motionärerna bör en sådan dokumentation ges in i samband med en digital bekräftelse av föräldraskapet. Motioner från allmänna motionstiden I kommittémotion 2020/21:179 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till lagändring som innebär att den man som donerat sin sperma för assisterad befruktning vid ett allmänt sjukhus under vissa förutsättningar får möjlighet att bekräfta faderskapet till ett barn. I kommittémotion 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 10.2 anförs att regelverket för föräldraskap vid assisterad befruktning är svårtillgängligt och att det kan råda osäkerhet om vad som gäller i ett enskilt fall. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning som ser över förutsättningarna att fastställa föräldraskap för barn som tillkommit genom assisterad befruktning. I kommittémotion 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 7 välkomnas dels lagändringar om att införa samma regler för olikkönade och samkönade par i fråga om faderskap och föräldraskap efter en assisterad befruktning i utlandet eller i egen regi, dels de utredningar som har tillsatts på området. Motionärerna anser att regeringen bör ta de fortsatta initiativ som krävs för att i lagstiftningen skapa ytterligare juridisk jämlikhet mellan olikkönade och samkönade par i reglerna om föräldraskap. De begär ett tillkännagivande i enlighet med detta. Reglerna om fastställande av faderskap Något faderskap för spermiedonatorn ska inte fastställas i de fall en kvinna ska anses som barnets förälder enligt den nya föräldraskapspresumtionen (dvs. maka till modern) eller i de fall föräldraskapet för en kvinna ska fastställas enligt 1 kap. 9 § (dvs. sambo till modern). I dessa fall blir alltså modern samt moderns maka eller sambo barnets två rättsliga föräldrar. Vidare blir en ensamstående kvinna som genomgår en assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård, eller vid en behörig inrättning i utlandet och barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn, barnets enda rättsliga förälder. I sådana fall är det dock möjligt för spermiedonatorn att frivilligt bekräfta faderskapet. (Se 1 kap. 3 § .) Den nya regleringen om en könsneutral föräldraskapspresumtion och om bekräftelse av föräldraskap De nya reglerna om en könsneutral föräldraskapspresumtion innebär att föräldraskap ska presumeras i fler fall . Vidare innebär den nya regleringen om digital bekräftelse av föräldraskap att ogifta föräldrar, som är myndiga och folkbokförda i , ska ha möjlighet att efter barnets födelse digitalt bekräfta ett föräldraskap utan socialnämndens medverkan. När det gäller frågan om barnets rätt till vetskap om sitt ursprung har regeringen i propositionen (s. 27 och 39) anfört bl.a. att införandet av presumtionerna och av möjligheten till digital bekräftelse av ett föräldraskap utan socialnämndens medverkan medför att det inte längre kommer att finnas någon dokumentation hos kommuner och domstolar i dessa fall. Barnets rätt till kännedom om sitt ursprung får dock enligt regeringen anses tillgodosedd genom nuvarande regler om att det ska finnas en anteckning om donatorn i en särskild journal och att socialnämnden är skyldig att hjälpa barnet att ta reda på om det finns uppgifter antecknade i en sådan journal. gäller även att ett barn som har tillkommit genom en assisterad befruktning med donerade könsceller har rätt att av sina föräldrar få veta det. Föräldrarna ska så snart det är lämpligt upplysa barnet om att han eller hon har tillkommit genom en sådan behandling (1 kap. 15 § ). Utredningen om utökade möjligheter att göra utländska föräldraskap gällande i Regeringen beslutade om kommittédirektiven Utökade möjligheter att göra utländska föräldraskap gällande i (dir. 2020:19). En särskild utredare ska överväga utökade möjligheter att göra utländska föräldraskap gällande i . Syftet är att åstadkomma en mer ändamålsenlig, jämlik och modern reglering om föräldraskap i internationella förhållanden. Utredaren ska bl.a. ta ställning till hur den kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet och som enligt utländsk lag eller en utländsk fastställelse anses vara barnets förälder ska kunna anses vara barnets förälder även efter en flytt till . Uppdraget ska redovisas . Utredningen om en föräldraskapsrättslig lagstiftning för alla Regeringen beslutade om kommittédirektiven En föräldraskapsrättslig lagstiftning för alla (dir. 2020:132). En särskild utredare ska se över utformningen av regler om föräldraskap och i övrigt överväga vissa förändringar av de familjerättsliga reglerna. Uppdraget syftar till att – med utgångspunkt i barnets bästa – åstadkomma en mer sammanhållen, könsneutral och jämlik reglering om föräldraskap samt regler om föräldraansvar som är anpassade till olika familjekonstellationer. Som bakgrund anför regeringen att vid tillkomst var den traditionella kärnfamiljen den givna familjekonstellationen. Synen på föräldraskap och familj har dock förändrats . Familjer kan se olika ut, och barn blir också till på olika sätt. Det är enligt regeringen viktigt att lagstiftningen är utformad för att möta denna utveckling. En rad åtgärder har vidtagits för att modernisera lagstiftningen och anpassa den till nya sätt att bilda familj. Reformarbetet har varit viktigt och efterlängtat men har också gjort regelverket svårtillgängligt och fragmenterat. Nya föräldraskapsregler har successivt införts i utan att det varit möjligt att se över lagstiftningens grundläggande struktur. Behovet av en sådan översyn har påpekats av Lagrådet, domstolar och universitet. Även flera organisationer har pekat på det behovet utifrån ett hbtq-perspektiv. Det finns därför enligt regeringen skäl att nu göra en översyn. Målsättningen är, anförs det vidare, att lagstiftningen ska vara mer könsneutral, jämlik och inkluderande. ska de sakliga skälen bakom dagens reglering tillgodoses. Översynen handlar om att förbättra strukturen och göra regelverket mer överskådligt. Reglerna bör vara tydliga och begripliga. De bör också vara enhetliga och inte utan tungt vägande skäl skilja på föräldrar beroende på deras sexuella läggning eller kön eller om de har ändrat könstillhörighet. I uppdraget ingår sammanfattningsvis att bl.a. • ta ställning till hur regler om föräldraskap kan utformas för att bli mer överskådliga, enhetliga, heltäckande, könsneutrala och inkluderande samt enklare att tillämpa • analysera konsekvenserna för annan lagstiftning av att reglerna om föräldraskap ändras och ta ställning till behovet av följdändringar i sådan lagstiftning. Utredaren ska föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs. Uppdraget ska redovisas . När det gäller förslaget i motion 2020/21:4029 (C) yrkande 3 konstaterar utskottet att införandet av de nya föräldraskapspresumtionerna och av möjligheten till digital bekräftelse av ett föräldraskap utan socialnämndens medverkan medför att det inte längre kommer att finnas någon dokumentation hos kommuner och domstolar i dessa fall. Som också regeringen pekar på får dock barnets rätt till kännedom om sitt ursprung anses tillgodosedd genom nuvarande regler om att det ska finnas en anteckning om donatorn i en särskild journal och att socialnämnden är skyldig att hjälpa barnet att ta reda på om det finns uppgifter antecknade i en sådan journal. gäller även att ett barn som har tillkommit genom en assisterad befruktning med donerade könsceller har rätt att av sina föräldrar få veta det. Föräldrarna ska så snart det är lämpligt upplysa barnet om att han eller hon har tillkommit genom en sådan behandling. Därmed är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet, och det bör därför avslås. När det sedan gäller motionerna 2020/21:2951 (C) yrkande 10.2 och 2020/21:3261 (L) yrkande 7 konstaterar utskottet att Utredningen om en föräldraskapsrättslig lagstiftning för alla har i uppdrag att se över hur regler om föräldraskap kan utformas för att bli mer överskådliga, enhetliga, heltäckande, könsneutrala och inkluderande samt enklare att tillämpa. Uppdraget ska redovisas . Vidare har Utredningen om utökade möjligheter att göra utländska föräldraskap gällande i i uppdrag att åstadkomma en mer ändamålsenlig, jämlik och modern reglering om föräldraskap i internationella förhållanden. Uppdraget ska redovisas . Därmed ser utskottet inte behov av någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena, och de bör därför avslås. Vad slutligen avser motion 2020/21:179 (V) yrkande 4 konstaterar utskottet att något faderskap för spermiedonatorn inte ska fastställas i de fall en kvinna ska anses som barnets förälder enligt den nya föräldraskapspresumtionen (dvs. maka till modern) eller i de fall föräldraskapet för en kvinna ska fastställas enligt 1 kap. 9 § (dvs. sambo till modern). I dessa fall blir alltså modern samt moderns maka eller sambo barnets två rättsliga föräldrar. Vidare blir en ensamstående kvinna som genomgår en assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård, eller vid en behörig inrättning i utlandet och barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn, barnets enda rättsliga förälder. I sådana fall är det dock möjligt för spermiedonatorn att frivilligt bekräfta faderskapet. Utskottet finner inte skäl att föreslå något initiativ med anledning av motionsyrkandet, och även detta bör därför avslås. Regeringens lagförslag, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4005 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2020/21:176 punkterna 1 och 2 samt motionerna 2020/21:179 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6 samt 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 6. Vi anser att propositionen saknar det barnperspektiv som vi efterfrågat och förväntat oss vid en revidering av och dess regelverk för fastställande av föräldraskap. På flera sätt innebär lagförslagen en direkt försämring jämfört med dagens reglering, sett ur ett barnperspektiv. Vi delar därför den kritik som flera remissinstanser framfört när det gäller barnets rätt till sina biologiska föräldrar och till kännedom om sitt biologiska arv. Sålunda är det t.ex. troligt att fler föräldrar väljer bort den möjlighet som redan finns att påbörja en faderskapsutredning hos socialnämnden före barnets födelse till förmån för den nya, digitala lösningen som enbart kan användas efter barnets födelse. Detta, liksom senareläggningen av socialnämndens utredningsskyldighet, skulle vara negativt från barnets synvinkel. bör därför avslå regeringens förslag samt rikta ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med en proposition där barnperspektivet beaktas bättre. Presumerat föräldraskap för sambor, punkt 2 (M, C, L) av (M), (M), (C), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3009 av m.fl. (M), 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:4029 av m.fl. (C) yrkande 1. De nya reglerna om bekräftelse av föräldraskap ger ogifta föräldrar en möjlighet att digitalt bekräfta ett föräldraskap utan socialnämndens medverkan. Detta är positivt. Dock anser vi att denna reglering inte är tillräcklig när föräldrarna till ett barn är sambor. Det kan konstateras att ett mycket stort antal barn föds inom samboförhållanden. I ett modernt och jämställt samhälle är det enligt vår uppfattning svårt att motivera varför sådana förhållanden ska särbehandlas i fråga om föräldraskapspresumtion jämfört med äktenskap och registrerade partnerskap. Beklagligt nog har regeringen inte haft möjlighet att överväga frågan inom ramen för detta lagstiftningsärende. Regeringen bör därför låta utreda hur föräldraskapspresumtionen skulle kunna utvidgas till att även gälla sambor. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Begränsning av möjligheten att häva vissa presumerade föräldraskap, punkt 3 (M, C, V, KD, L) av (KD), (M), (M), (C), (M), (M), (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4009 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:4010 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:4024 av m.fl. (M, KD) yrkande 1 och 2020/21:4029 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del. tillkom nya grunder för att häva ett presumerat faderskap i fall där donerade spermier har använts. Dessa nya grunder innebär att faderskapet kan hävas om barnet har tillkommit genom en heminsemination eller – om den assisterade befruktningen har genomförts utomlands – behandlingen inte har genomförts vid en behörig inrättning eller det inte finns någon rätt för barnet att ta del av uppgifter om spermiedonatorn. Genom lagförslagen i detta lagstiftningsärende kommer samma förutsättningar för hävande att gälla även för den nya kategorin av presumerade föräldraskap. Detta är dock inte en tillfredsställande ordning för framtiden, eftersom andelen presumerade föräldraskap som riskerar att hävas kommer att vara större för samkönade par och andra hbtq-par som behöver donerade könsceller för att kunna få barn. Det innebär i sin tur att barn till olikkönade par får tryggare rättsliga familjeband än barn till samkönade föräldrar. Det är därför positivt att regeringen har gett Utredningen om en föräldraskapsrättslig lagstiftning för alla i uppdrag att se över regelverket för hävande av föräldraskap. Eftersom saken brådskar anser vi att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett lagförslag som innebär att den nya kategorin av presumerade föräldraskap inte ska kunna hävas på den grunden att barnet har tillkommit genom en heminsemination eller genom assisterad befruktning vid en klinik utomlands med en anonym donator. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hävande av presumerade föräldraskap i övrigt, punkt 4 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4024 av m.fl. (M, KD) yrkande 2 och 2020/21:4009 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:4010 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:4029 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del. Som framgår av den ovanstående reservationen om begränsning av möjligheten att häva vissa presumerade föräldraskap anser vi att den nya kategorin av presumerade föräldraskap inte ska kunna hävas på den grunden att barnet har tillkommit genom en heminsemination eller genom assisterad befruktning vid en klinik utomlands med en anonym donator. Utöver detta vill vi, när det gäller den översyn som pågår genom Utredningen om en föräldraskapsrättslig lagstiftning för alla, poängtera att det är mycket angeläget att få fram moderna hävanderegler som är anpassade för de nya presumtionsreglerna. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med nya, moderna och begränsade hävanderegler som är anpassade till den nya föräldraskapspresumtionen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hävande av presumerade föräldraskap i övrigt, punkt 4 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4009 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:4029 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del och 2020/21:4010 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:4024 av m.fl. (M, KD) yrkande 2. Som framgår av den ovanstående reservationen om begränsning av möjligheten att häva vissa presumerade föräldraskap anser vi att den nya kategorin av presumerade föräldraskap inte ska kunna hävas på den grunden att barnet har tillkommit genom en heminsemination eller genom assisterad befruktning vid en klinik utomlands med en anonym donator. Eftersom lagstiftningen givetvis bör vara enhetlig för alla bör en harmonisering genomföras på så sätt att hävandereglerna för presumerade faderskap ändras i samma riktning. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag om presumerade faderskap som innebär en återgång till de hävanderegler som gällde före . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse, punkt 5 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 60, 2020/21:3480 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2020/21:4005 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:4029 av m.fl. (C) yrkande 2. Den nya möjligheten till digital bekräftelse av föräldraskap innebär att föräldraskapet kan bekräftas så snart barnet har fått ett personnummer. Eftersom ett barn i regel tilldelas ett personnummer som barnet föds, kommer de allra flesta barn därför att kunna få två rättsliga föräldrar efter födelsen. Vid sidan av detta finns det en möjlighet att bekräfta föräldraskapet före barnets födelse hos socialnämnden i enlighet med den ordning som redan gäller. Regeringen har i propositionen gjort bedömningen att det inte nu bör införas en möjlighet att digitalt bekräfta föräldraskap före barnets födelse. Detta överensstämmer med utredningens bedömning, som också en klar majoritet av remissinstanserna har ställt sig bakom. Förutom överväganden av mer principiellt slag redovisas i den delen att det finns flera frågetecken kring robustheten i ett system för digital bekräftelse som möjliggör att en bekräftelse görs före barnets födelse. Regeringen anser dock att det finns anledning att på nytt överväga frågan om det vid en utvärdering av det digitala systemet framkommer att det finns behov av att införa en sådan möjlighet att bekräfta föräldraskapet före barnets födelse. Vi har inte någon annan uppfattning. Motionsyrkandena bör därför avslås. Bekräftelse av föräldraskap i övrigt, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 36 och 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 5. Vi har tidigare i betänkandet ställt oss bakom utskottets förslag till tillkännagivande om att möjliggöra digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse. Utöver detta anser vi, i motsats till den bedömning som regeringen redovisar i propositionen, att det även ska vara rutin inom mödravården att inleda processen om fastställande av faderskap i de fall där föräldrarna ger sitt medgivande. Regeringen bör därför ta nödvändiga initiativ till en sådan ordning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Faderskapsundersökningar, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:655 av m.fl. (SD) yrkande 7.2. Vi anser att barn så långt som möjligt ska ha rätt till båda sina föräldrar och att fäder ska ha samma rättigheter och möjligheter att vara föräldrar som mödrar. Enligt vår uppfattning är den nuvarande regleringen om att socialnämndens representant bör verka för att en rättsgenetisk utredning görs om mannen begär det inte tillräcklig. I stället bör en man som tror sig vara far till ett barn ha en ovillkorlig rätt till ett faderskapstest, och han bör automatiskt fastställas som far till barnet om ett positivt testresultat kan uppvisas. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och återkomma till . Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om föräldraskap m.m., punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4029 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2020/21:179 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 10.2 och 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 7. När det först gäller kommittémotion 2020/21:2951 (C) yrkande 10.2 konstaterar jag att regeringen glädjande nog gav Utredningen om en föräldraskapsrättslig lagstiftning för alla i uppdrag att se över hur regler om föräldraskap kan utformas för att bli mer överskådliga, enhetliga, heltäckande, könsneutrala och inkluderande samt enklare att tillämpa. Uppdraget ska redovisas . Därmed får motionsyrkandet anses ha blivit tillgodosett. Jag kommer att fortsätta följa frågan. När det sedan gäller kommittémotion 2020/21:4029 (C) yrkande 3 vill jag framhålla vikten av att värna barnets rätt till kännedom om sitt genetiska ursprung. Det kan konstateras att införandet av de nya föräldraskapspresumtionerna och av möjligheten till digital bekräftelse av ett föräldraskap utan socialnämndens medverkan medför att det inte längre kommer att finnas någon dokumentation hos kommuner och domstolar i dessa fall. Visserligen ska det finnas en anteckning om donatorn i en särskild journal, och socialnämnden är skyldig att hjälpa barnet att ta reda på om det finns uppgifter antecknade i en sådan journal. Dessutom gäller att ett barn som har tillkommit genom en assisterad befruktning med donerade könsceller har rätt att av sina föräldrar få veta att han eller hon har tillkommit genom en sådan behandling. Detta är dock enligt min uppfattning inte tillräckligt. Jag anser att den genetiska kopplingen till barnet bör dokumenteras även på annat sätt i samtliga fall där det rättsliga föräldraskapet inte stämmer överens med den genetiska kopplingen till barnet. Sådan dokumentation bör ges in i samband med en digital bekräftelse av föräldraskap. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om föräldraskap m.m., punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:179 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 10.2, 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 7 och