bet · H801NU22 · 2021-06-16 00:00:00 — Förslaget syftade till att säkerställa att kunder med anvisade avtal har skäliga villkor, att minska andelen kunder med anvisade elleverantörer och att öka kundaktiviteten på elmarknaden. Dessa nya regler trädde i kraft . har andelen anvisade elavtal fortsatt att minska, däremot har det inte hänt särskilt mycket med skillnaden i pris för de anvisade elavtalen. Fram minskade prisskillnaden avsevärt, och de anvisade elavtalen var billigare i jämförelse med det rörliga elpriset och andra avtalstyper. Därefter har prisskillnaden snabbt ökat och de anvisade elavtalen har återigen blivit dyrare. Med anledning av detta anser vi att bör tydliggöra för regeringen att anvisningsavtalen bör tas bort. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd till havsbaserad vindkraft, punkt 17 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 4. Vindkraft till havs har högre kapacitetsgrad än vindkraft till land men medför också högre kostnader. Regeringen har för avsikt att rikta specifika subventioner till havsbaserad vindkraft för att på så vis öka etableringstakten. har haft ett regeringsuppdrag att analysera hur anslutningsavgifter för vindkraft till havs kan slopas, ett uppdrag som presenterades i rapporten anslutningsavgifter för havsbaserad vindkraft . Vi ser att havbaserad vindkraft har en roll att spela i framtidens energiförsörjning och kan konstatera att tekniken har mognat. Subventioner till havsbaserad vindkraft skulle dock ge oönskade effekter som inte svarar mot systembehovet. beräkningsmodell för åtta vindkraftparker ger en kostnad på , vilket antingen kommer att belasta kundkollektivet eller skattekollektivet. vet vi att stamnätet är eftersatt och kräver betydande satsningar i hög takt för att kapacitetsproblem ska motverkas och systemet, som lider av inlåsningsproblem och obalanser, ska fungera bättre. Resurser behöver allokeras dit där de kan få bäst effekt. Till det ska läggas att marknaden mellan olika kraftslag snedvrids, med effekten att vi får en forcerad utbyggnad av vindkraftverk till havs som riskerar att slå undan benen för befintlig och annan ny förnybar kraft samt för planerbar fossilfri kraft. Det är ett dåligt nyttjande av resurser som kommer att försena snarare än påskynda klimatomställningen. De obalanser som pressar systemet alltmer visar snarare på behovet av planerbarhet och stabiliserande egenskaper. har i ett tilläggsuppdrag redovisat att det inte finns något marknadsmisslyckande som ger skäl att rikta ett specifikt stöd till vindkraft till havs. Vi motsätter oss därför riktade subventioner till havsbaserad vindkraft och anser att bör tydliggöra denna uppfattning för regeringen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd till havsbaserad vindkraft, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 16. Trots att det finns en stor potential för havsbaserad vindkraft i håller byggandet först nu på att ta fart. Den havsbaserade vindkraften finns främst i . Förutom de uppenbara klimatvinsterna ger havsbaserad vindkraft dessutom fler jobb i , eftersom mycket arbete måste utföras på plats. En utbyggd havsbaserad vindkraft i skulle också minska belastningen på överföringskapaciteten från de norra till de södra delarna av landet. Även om både bygg- och driftskostnaderna är höga för havsbaserad vindkraft är årsproduktionen betydligt högre. En stor del av kostnaden kan härledas till nätanslutningen. liksom partierna i energiöverenskommelsen menar att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Jag är positiv till detta, även om det krävs ytterligare åtgärder för att främja verksamheten. Anslutningsavgiften är kostnaden för att dra elen från vindkraftverkens kraftstation och sammankoppla den med det gemensamma elnätet. står elproducenterna för den kostnaden, men ett annat alternativ är att står för kostnaden. Detta skulle öka möjligheterna till investeringar och vara en tydlig satsning mot mer havsbaserad vindkraft. måste regeringen gå från ord till handling när det gäller avskaffandet av anslutningsavgiften. Jag anser att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för hur man går till väga för att avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Kostnader för anslutning till elnäten, punkt 18 (SD, L) av (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkande 13. I norra har elpriset sjunkit väldigt lågt som priserna i har varit betydligt högre. Överföringskapaciteten söderut är inte längre tillräcklig. Det gäller särskilt när produktionen i vindkraften är hög. Vindkraftutbyggnaden undergräver härigenom lönsamheten i den vattenkraftsproduktion som fanns på plats . Vid nyanslutning av elproduktion gäller en ”djup” princip för de kostnader som uppstår på grund av anslutningen. Den som nyansluter ska genom sin anslutningsavgift stå för alla kostnader som uppstår i elnätet. Detta gäller alla kraftslag, inklusive havsbaserad vindkraft. Att överföringen mellan norr och söder har blivit en flaskhals visar att den principen inte har tillämpats i tillräcklig utsträckning. Vi anser att alla kraftslag vid nyanslutning ska stå för de kostnader som uppstår i kraftsystemet. Det bör gälla även för havsbaserad vindkraft. Detta anser vi att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 19 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2020/21:277 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 11, 2020/21:454 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2020/21:470 av (C), 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 36, 2020/21:756 av m.fl. (S), 2020/21:984 av (M), 2020/21:1156 av och (båda M), 2020/21:1176 av m.fl. (S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 4, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 3, 2020/21:2167 av (M), 2020/21:2178 av (M), 2020/21:2255 av och Kopparklint (båda M) yrkande 4, 2020/21:2393 av (S), 2020/21:2394 av (S), 2020/21:2584 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:2722 av (MP) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkandena 1 och 4, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3159 av och (båda C), 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 11, 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkandena 1–9, 11, 12, 14–22, 24–29 och 31–34, 2020/21:3440 av och (båda M), 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 24 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 7, 29 och 32–37. kommer elnätsföretagen att byta ut landets elmätare. Regleringsmyndigheten Energimarknadsinspektionen har satt upp funktionskrav på de nya mätarna. För att ta vara på möjligheterna med bl.a. elfordon och hantera lokala kapacitetsproblem kommer det att krävas modern styr- och reglerteknik för att möta kundernas behov av laddning och användning och att inte överbelasta de lokala elnäten. Elmätarna är en nyckel, eftersom apparaterna är en nod för att kunna styra exempelvis när en bil ska laddas och inte laddas. Bytet av elmätare kommer att kosta i storleksordningen eller motsvarande 2 000–per kund. Det är viktigt att de nya elmätarna är i teknisk framkant och kan läsas av . Regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa detta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 36 samt 2020/21:277 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 11, 2020/21:454 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2020/21:470 av (C), 2020/21:756 av m.fl. (S), 2020/21:984 av (M), 2020/21:1156 av och (båda M), 2020/21:1176 av m.fl. (S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 4, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 3, 2020/21:2167 av (M), 2020/21:2178 av (M), 2020/21:2255 av och Kopparklint (båda M) yrkande 4, 2020/21:2393 av (S), 2020/21:2394 av (S), 2020/21:2584 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:2722 av (MP) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkandena 1 och 4, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3159 av och (båda C), 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 11, 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkandena 1–9, 11, 12, 14–22, 24–29 och 31–34, 2020/21:3440 av och (båda M), 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 18, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 24 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 7, 29 och 32–37. Svensk basindustri, företag i sin helhet och hushåll är beroende av tillförlitliga elleveranser till konkurrenskraftiga priser. Det är dessutom av största vikt att stärker sin konkurrensfördel gentemot övriga när det gäller reglerkraft, prisbild och tillförlitlighet. Vi ser nu en kraftig utbyggnad av förnybar energi i och dess negativa påverkan på de totala energipriserna och den fluktuerande obalansen i elnäten. Dessutom är investeringskostnaderna enorma. Osäkerheten på den europeiska energi-marknaden är stor i fråga om det totala investeringsbehovet, vem som i slutändan får betala och vad det får för konsekvenser för europeisk konkurrens. Kapacitetsbristen i elnäten har blivit än mer påtaglig som en följd av att städerna växer utan att elnäten förstärks och moderniseras i motsvarande takt. Eftersatt elnätsmodernisering drabbar såväl näringslivet som hushållen. Ett generellt problem jämte detta, som återfinns inom nästan all tillståndsgivning i , är alltför långa väntetider. Att få tillstånd för utbyggnad av elnät kan dröja tio–. Dessa brister har lett till problem för företag runt om i . Investeringar och arbetstillfällen har uteblivit och skatteintäkter har gått förlorade. Det utgör ett stort hinder för den samhällsutveckling som är önskvärd för att kunna nå fossilfrihet genom elektrifiering, något som förväntas öka elförbrukningen avsevärt och där även utbyggnaden av överföringskapaciteten i högre grad måste gå i samklang med samhällsplaneringen. För att säkerställa tillförlitliga elleveranser till konkurrenskraftiga priser behöver framtida elnätsregleringar i högre grad öppna för innovation och tydligare incitament för investeringar kopplat till att stärka driftssäkerheten. Vad gäller effektcertifikat har det svenska kraftsystemet präglats av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet, vilket är en följd av en robust produktionsapparat och goda marginaler i överföringskapaciteten. Tyvärr har detta kommit att äventyras alltmer , då energipolitiken utvecklats i en mer ideologisk än pragmatisk inriktning och tilltro till närapå uteslutande väderberoende kraft. Under föregående mandatperiod slöts en energiöverenskommelse mellan fem av partier. Överenskommelsen saknade på det stora hela lösningar på dagens och framtidens problem med energisystem och elmarknad, varför vi tog avstånd från överenskommelsen. Partierna kringgick helt orsakerna till dagens energimarknadskris och föreslog mer av det som orsakade krisen från första början. Bedömningen gjordes att det i det korta perspektivet inte fanns skäl att ändra på den befintliga marknadsmodellen. Detta är något som vi förvisso delvis kan instämma i, men den största bristen med nuvarande marknadsmodell har varit att den inte klarar av att tillföra produktion som överlag överensstämmer med landets säsongsmässiga variationer, något som ökat sårbarhet under vinterns mörka och kalla dagar. Det är viktigt att säkerställa att nödvändig produktionskapacitet finns i händelse av extrema förhållanden och att förutsättningar skapas för att driva fram marknadsbaserade investeringar i sådan elproduktion. Eventuella styrmedel eller marknadsmodeller bör framledes utformas för stora utmaning, de säsongsmässiga variationerna, vilket inte är fallet. Med anledning av ovanstående behöver införandet av effektcertifikat i utredas. Utgångspunkten ska vara att skapa incitament att investera i kapacitet motsvarande ett fördefinierat effektbehov, vilket långsiktigt ska bidra till att säkerställa ett robust och leveranssäkert kraftsystem för hushållen och näringslivet. Avsikten är att såväl konsumenter som producenter ska kunna delta inom systemet för att säkerställa att effekt finns tillgänglig motsvarande den fördefinierade nivån. Sammanfattningsvis anser vi att regeringen bör dels återkomma med en utvecklad nätreglering med fokus på innovation, funktion och tillförlitlighet, dels utreda införandet av effektcertifikat. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 19 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2020/21:277 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 11, 2020/21:454 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2020/21:470 av (C), 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 36, 2020/21:756 av m.fl. (S), 2020/21:984 av (M), 2020/21:1156 av och (båda M), 2020/21:1176 av m.fl. (S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 4, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 3, 2020/21:2167 av (M), 2020/21:2178 av (M), 2020/21:2255 av och Kopparklint (båda M) yrkande 4, 2020/21:2393 av (S), 2020/21:2394 av (S), 2020/21:2584 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:2722 av (MP) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkandena 1 och 4, 2020/21:3159 av och (båda C), 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 11, 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkandena 1–9, 11, 12, 14–22, 24–29 och 31–34, 2020/21:3440 av och (båda M), 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 18, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 24 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 7, 29 och 32–37. Med en ökad andel väderberoende energikällor ökar också behovet av mer flexibel elanvändning och större användarflexibilitet för att sänka effektuttaget under vissa perioder. Då är det viktigt att det lönar sig att planera sin elanvändning. Genom en mer flexibel elskatt som varierar beroende på efterfrågan kan belastningen minskas när trycket är som hårdast och skapa nya affärsmöjligheter för lagring när efterfrågan är låg. Smarta och uppkopplade apparater och smarta elnät kan också öka användarflexibiliteten och avlasta elnätet. Vi vill möjliggöra nya affärsmodeller och användning av el när den är billig. Som konsument ska det vara möjligt att bidra till en systemtjänst som är positiv för elnätet, t.ex. genom att ladda sin elbil med stora överskott och på så sätt få betalt för det. För att uppnå detta vill vi att samtliga kunders elförbrukning ska mätas och debiteras som högsta enhet. Fördelarna av en ökad användarflexibilitet uppkommer främst på systemnivå i elnätet och i samhällsekonomiska möjligheter till utökade etableringar. Målet bör vara att de vinsterna också ska komma kunderna till del i högre grad. Vi anser därför att ellagen och elnätsregleringen bör ses över för att underlätta för ny teknik och nya affärsmodeller samt att timmätning bör införas för samtliga kunder i det svenska elsystemet . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 11 samt 2020/21:277 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:454 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2020/21:470 av (C), 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 36, 2020/21:756 av m.fl. (S), 2020/21:984 av (M), 2020/21:1156 av och (båda M), 2020/21:1176 av m.fl. (S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 4, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 3, 2020/21:2167 av (M), 2020/21:2178 av (M), 2020/21:2255 av och Kopparklint (båda M) yrkande 4, 2020/21:2393 av (S), 2020/21:2394 av (S), 2020/21:2584 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:2722 av (MP) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkandena 1 och 4, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3159 av och (båda C), 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 11, 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkandena 1–9, 11, 12, 14–22, 24–29 och 31–34, 2020/21:3440 av och (båda M), 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 18, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 24 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 7, 29 och 32–37. Vattenkraft har många fördelar. Den är förnybar, bidrar till liten klimatpåverkan i våra nordliga ekosystem och kan fungera som reservkraft för andra mindre reglerbara elproduktionsslag som sol och vind. Dock kan den också ha stor påverkan på ekologiska system och behöver därför också bli bättre. finns ca 2 100 vattenkraftverk i . Vattenkraften har ännu inte byggts ut till det yttersta i ; snarare uppnår man av möjlig utbyggnad. behöver vattenkraften om vi ska kunna begränsa koldioxidutsläppen inom svensk energiproduktion. Vattenkraften står för en stor del av den förnybara elproduktionen och utgör även en resurs för att reglera variationerna över dygn och år i produktionen av sol- och vindenergi. El kan inte lagras i någon större utsträckning. Det kan däremot vatten, vilket ger goda förutsättningar för en jämn elproduktion året om. Genom att lagra vatten i stora magasin som fylls på av snösmältning och regn kan man , när efterfrågan på energi är som störst, successivt släppa iväg den mängd vatten som efterfrågas. Vattenkraften spelar därmed en stor roll för effektbalansen. I takt med att sol- och vindenergins andel av elproduktionen ökar blir också behovet av att använda vattenkraften som reglerkraft större. Jag anser därför att regeringen bör ge i uppdrag åt berörda myndigheter att utreda potentialen för svensk vattenkraft att tillgodose effektbalansen. Elproduktionen behöver ses som en del av samhällets infrastruktur, som vi gemensamt bygger upp utifrån samhälleliga mål. Det är väsentligt att elnätet är ägt av samhället genom exempelvis staten eller kommunerna. Den tekniska energiomställningen av energisystemet, med exempelvis småskalig energiproduktion, förändrar ägande- och produktionsstrukturerna så att framtidens energikonsumenter är framtidens energiproducenter. Därför behöver elnätet som länkar dem samman ägas av det offentliga och inte begränsas av privata ägarintressen. Den avreglering som gjordes har inte lett till vare sig lägre priser eller större trygghet för konsumenterna, tvärtom. Det är tydligt att elmarknaden behöver göras om i grunden. Regeringen bör utreda möjligheten att göra det svenska elnätet samhällsägt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 24 samt 2020/21:277 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 11, 2020/21:454 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2020/21:470 av (C), 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 36, 2020/21:756 av m.fl. (S), 2020/21:984 av (M), 2020/21:1156 av och (båda M), 2020/21:1176 av m.fl. (S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 4, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 3, 2020/21:2167 av (M), 2020/21:2178 av (M), 2020/21:2255 av och Kopparklint (båda M) yrkande 4, 2020/21:2393 av (S), 2020/21:2394 av (S), 2020/21:2584 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:2722 av (MP) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkandena 1 och 4, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3159 av och (båda C), 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 11, 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkandena 1–9, 11, 12, 14–22, 24–29 och 31–34, 2020/21:3440 av och (båda M), 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 7, 29 och 32–37. En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i ekonomi och avgörande för välfärden. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning i hela landet. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. elbehov kommer att öka betydligt om samhället ska fortsätta utvecklas, oljeberoendet minskas och klimatmålen uppnås. Om klimatlagens krav på nollutsläpp av växthusgaser ska är det nödvändigt att vi livstidsförlänger och bygger ny kärnkraft i landet. Planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på 2045 om alla åtaganden ska kunna uppfyllas. Här behövs alla icke-fossila energislag. Jag anser därför att bör tydliggöra för regeringen att planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på 2045. Vidare vill jag framhålla att har ett stort pågående arbete med att utveckla de stora stamnäten i . Ju fler ledningar som kan läggas i marken i stället för i luften, desto mer minskar risken för avbrott vid oväder och tunga snöfall. Det finns ca 170 lokala elnätsägare i , och i och med detta har även säkerhetsaspekten kommit . Tillgången till el är väsentlig i vårt samhälle, och det kan gå enkelt att utsätta ett land för stora påfrestningar när varken it-infrastruktur eller annan infrastruktur fungerar på grund av att elektriciteten inte fungerar. Jag anser därför att och bör ges i uppdrag av regeringen att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runt om i , och vilken beredskap de lokala nätägarna ska kunna ha om det sker oförutsedda händelser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 19 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 11, 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkandena 1–9, 11, 12, 14–22, 24–29 och 31–34 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 7, 29 och 32–37 samt 2020/21:277 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 11, 2020/21:454 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2020/21:470 av (C), 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 36, 2020/21:756 av m.fl. (S), 2020/21:984 av (M), 2020/21:1156 av och (båda M), 2020/21:1176 av m.fl. (S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 4, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 3, 2020/21:2167 av (M), 2020/21:2178 av (M), 2020/21:2255 av och Kopparklint (båda M) yrkande 4, 2020/21:2393 av (S), 2020/21:2394 av (S), 2020/21:2584 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:2722 av (MP) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkandena 1 och 4, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3159 av och (båda C), 2020/21:3440 av och (båda M), 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 24. Elkonsumtionen i har länge legat ganska still. Produktionen har byggts ut genom att ny vindkraft har tillkommit.