bet · H801TU9 · 2021-04-14 00:00:00 — SKR uppger att ett hållbart transportsystem kan förverkligas med en trafikplanering som präglas av en helhetssyn. Med det menas att alla aspekter av stadsplaneringen beaktas – trafiksäkerhet, tillgänglighet, miljö, trygghet, hälsa och jämställdhet. SKR och har tagit fram flera nationella riktlinjer och råd som ska fungera som stöd i kommunernas arbete med trafikplanering. Svenska krav och råd för vägbelysning ges av regelverket Vägar och gators utformning (VGU). Regelverkets kravdel är styrande för det statliga vägnätet, dvs. de vägar ansvarar för. För kommunerna fungerar VGU som ett rådgivande dokument. Utöver VGU har tagit fram tekniska kravdokument för vägbelysning. Riktlinjerna i VGU bygger delvis på internationella standarder framtagna av (). Dessa standarder har anpassats till svenska förhållanden utifrån erfarenhet och tillgänglig kunskap. Enligt är standarder som rör ljus och ljusmätning i många fall framtagna av (), som arbetar med tekniska och vetenskapliga metoder, standarder och rekommendationer inom ljus- och belysningsområdet. Förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderspolitiken innebär att myndigheter ska utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderspolitiska målen. Myndigheterna ska bl.a. verka för att personer med funktionsnedsättning ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. (C) anser i motion 2020/21:317 att man bör arbeta för minskade effekter av ljusföroreningar. Motionären pekar på att när det inte finns någon trafik skulle man med ny teknik kunna släcka ned eller minska belysningen för bil-, cykel- och gångväg. (M) framhåller i motion 2020/21:1334 att det bör tas fram skyltning för större vägar av plötsligt kommande nedförsbacke. Motionären pekar bl.a. på att om man kör med en tung transport på en väg man är obekant med – – räcker det inte att hålla hastighetsbegränsningar och vara observant. m.fl. (SD) framhåller i motion 2020/21:2123 yrkande 2 vikten av säkra ridvägar. Motionären pekar på att genom att hänvisa ryttare och körekipage till ridleder minimeras markskador. Den svenska kulturhistoriska miljön kan man vårda utmed ridlederna genom att ta tillvara gamla hagar och unika platser. Motionären framhåller att det leder till att värdefulla kulturhistoriska intressen kan tillvaratas som hästekipage flyttas från trafikerade vägar. I yrkande 8 efterfrågar motionären en ridled som sträcker sig från norr till söder i och som tas fram tillsammans med experter. Motionären påtalar att hästturism är en växande näring i . I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 18 av m.fl. (SD) framhålls att rondellers utformning ska baseras på säkerhet. I yrkande 22 anser motionärerna att det bör göras en inventering av vägbeläggning och skyltar. I yrkande 25 önskar motionärerna att det ska finnas en lägsta ljudnivå för elfordon. Motionärerna pekar på att det är rimligt att elfordon som används i allmän trafikmiljö och vid hastigheter understigande avger ett varnande ljud för att skydda personer med funktionsnedsättning. Motionärerna anför i yrkande 26 att motorcyklar bör kunna få använda körfält avsedda för kollektivtrafik. I yrkande 53 framhåller motionärerna att möjligheten för taxi att använda kollektiva körfält bör utredas. Motionärerna påtalar att dessa körfält inte nyttjas optimalt. I yrkande 73 lämnar motionärerna förslag om att möjligheten att införa ett standardiserat farthinder som exempelvis falluckor bör utredas. Motionärerna påminner om att fartdämpande vägbulor har orsakat arbetsmiljöproblem för yrkeschaufförer. (C) föreslår i motion 2020/21:2537 yrkande 4 att regelverket bör ändras så att huvudregeln blir att kollektivkörfälten får användas av motorcyklister. I motion 2020/21:2868 påtalar (M) vikten av vägbelysning i hela landet. Motionären framhåller att en viktig del i trafiksäkerheten är att säkerställa att vägar är ordentligt upplysta och nätter. m.fl. (SD) framhåller i motion 2020/21:2883 yrkande 2 att tillfälligt ska tillåta att elbilar får tillgång till bussfiler. Motionärerna pekar bl.a. på att det krävs för att efterfrågan på elbilar ska öka. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2020/21:3235 yrkande 26 att åtgärder behöver vidtas för att säkra framkomligheten i offentlig miljö för personer med synnedsättning. Motionärerna föreslår bl.a. att en ny symbol införs i 4 kap. 9 § vägmärkesförordningen (2007:90) som gör omgivningen uppmärksam på när en yta är avsedd som ledstråk och därför inte ska blockeras. Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med utgångspunkt i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Utskottet vill framhålla vikten av att säkra framkomligheten i offentlig miljö genom bl.a. ledstråk och att detta i grunden är en demokratifråga. Av vägmärkesförordningen följer att vägmärken och andra anordningar ska vara utformade och placerade samt i sådant skick att de kan upptäckas och förstås av de trafikanter som de är avsedda för. De får inte sättas upp så att de innebär fara för eller onödigtvis hindrar trafikanter. Särskild hänsyn ska tas till barn, äldre och personer med funktionsnedsättning. Utskottet vill också betona att statliga myndigheter ska utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderspolitiska målen och bl.a. verka för att personer med funktionsnedsättning ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. Utskottet förutsätter att regeringen och ansvariga myndigheter ser till att vägmärken är utformade och placerade på ett tillfredsställande sätt. När det gäller motionsförslag om utformningen av vägar m.m. vill utskottet peka på att det är som tar fram regler för vägar och gators utformning, VGU. Reglerna används vid all projektering av statliga vägar och det nuvarande regelverket gäller . För övriga väghållare är VGU enbart vägledande. Utskottet finner inte skäl att tvivla på att ansvariga aktörer utformar vägar i enlighet med VGU och på ett sätt som bidrar till att trafiken kommer fram på ett smidigt och säkert sätt. Utskottet konstaterar vidare att vägbelysning används för att förbättra synförhållandena i trafikmiljön men också för att skapa trygghet, trivsel och tillgänglighet. Utskottet har även noterat att en av de frågor som tas upp i är vikten av att minimera mängden ljusföroreningar. konstaterar att för mycket ljus eller felriktat ljus skapar ljusföroreningar, som är negativa både ur ett ekologiskt och ur ett ekonomiskt perspektiv. Utskottet har inte skäl att tvivla på att arbete görs för att säkerställa att vägbelysningsanläggningar uppfyller både trafiksäkerhetskrav och miljöhänsyn. Mot bakgrund av motionsyrkandena om att öppna upp körfält för kollektivtrafik för annan typ av trafik vill utskottet peka på att det är en komplex fråga, och enligt verkar effekten variera beroende på typ av trafikmiljö, trafikflöde och om andra oskyddade trafikanter också är tillåtna. Vägnätet behöver användas på mest effektiva sätt som trafiksäkerheten inte får åsidosättas. Utskottet konstaterar att det är en fråga där beslut fattas på lokal nivå. Utskottet finner inte skäl att ifrågasätta att det också är det mest ändamålsenliga. I fråga om säkra ridvägar vill utskottet framhålla att hästverksamhet är en betydelsefull näring i många kommuner och även en meningsfull fritidssysselsättning för både barn och vuxna. Utskottet vill dock påminna om att planläggning är en uppgift. Utskottet har tagit del av att det finns flera exempel på att kommuner arbetar med bl.a. ridvägar och hästrelaterad samhällsplanering, inte minst tillsammans med ridföreningar. Utskottet noterar även att och har tittat på frågor som rör ridning i både natur och tätbebyggt område. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:317 (C), 2020/21:1334 (M), 2020/21:2123 (SD) yrkandena 2 och 8, 2020/21:2218 (SD) yrkandena 18, 22, 25, 26, 53 och 73, 2020/21:2537 (C) yrkande 4, 2020/21:2868 (M), 2020/21:2883 (SD) yrkande 2 och 2020/21:3235 (L) yrkande 26. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om tillståndsplikt för virkesupplag. Utskottet hänvisar till pågående beredning. Jämför reservation 46 (SD). För att få lägga upp virke intill en allmän väg krävs tillstånd enligt 43 § väglagen (1971:948). I lagen anges att inom ett vägområde får inte utan väghållningsmyndighetens tillstånd uppföras byggnader, göras tillbyggnader eller utföras andra anläggningar eller vidtas andra åtgärder som kan inverka menligt på trafiksäkerheten eller vara till olägenhet för vägens bestånd, drift eller brukande. I samband med tillstånd får väghållningsmyndigheten utfärda de föreskrifter som behövs. Ett tillstånd kan när som helst återkallas. Om tillstånd saknas eller har återkallats får väghållningsmyndigheten vidta de åtgärder som behövs för rättelse. Enligt 6 kap. 8 § vägförordningen (2012:707) tas i vissa fall ut en avgift för prövning av ansökan enligt väglagen. Detta gäller bl.a. prövning av ansökan om att lägga upp virke intill en allmän väg. För ansökningsavgiftens storlek m.m. gäller bestämmelserna i avgiftsförordningen (1992:191). För att lägga upp virke vid en allmän eller enskild väg måste man ha tillstånd. Frågan om tillstånd beror på om upplaget placeras inom eller utanför vägområdet och om det är vid allmän eller enskild väg. Vid allmän väg krävs tillstånd enligt väglagen. ska kontaktas när det gäller upplag inom vägområdet. Det är då region som beslutar enligt 43 § väglagen. lämnar dels generella tillstånd, dels särskilda tillstånd: – Generella tillstånd för upplag inom vägområdet gäller för flera vägar inom ett helt län för två kalenderår i taget. Denna möjlighet gäller på vägar som har en högsta tillåten hastighet och en trafikmängd på högst 2 000 fordon i genomsnitt . – Särskilda tillstånd krävs för varje upplag vid vägar där det inte är möjligt att få ett generellt tillstånd eller att följa säkerhetsbestämmelserna. tillstånd gäller enbart upplag av virke eller skogsbränsle. De gäller inte för flisning, lastning eller lossning. Tillstånden ska innehålla detaljerade föreskrifter om vad som gäller. När det gäller upplag utanför vägområdet ska markägaren och kontaktas. Om virket ska ligga helt och hållet utanför vägområdet är det som beslutar enligt 47 § väglagen. Denna bestämmelse gäller inom från vägområdet, men för vissa större vägar har avståndet ökats . För enskilda vägar gäller väghållarens instruktioner. När det gäller upplag inom vägområdet ska väghållaren, som ofta är en vägsamfällighet, kontaktas. När det gäller upplag utanför vägområdet ska markägaren kontaktas. (SD) anser i motion 2020/21:139 att tillståndsplikten för att lägga upp virke på den egna marken bör tas bort. Motionären framhåller att tillstånden i sig inte har påverkat trafikmiljön så att den blivit säkrare eller i övrigt löst något problem. tillkännagav för regeringen att den bör dels verka för en återgång till en ordning där det inte tas ut några avgifter för tillstånd till virkesupplag utmed allmän väg, dels verka för att underlättar administrationen för skogsföretagen via ytterligare utveckling av exempelvis e-tjänster och generella tillstånd i samband med ansökan om tillstånd för virkesupplag utmed allmän väg (bet. 2019/20:TU11, rskr. 2019/21:223). Utskottet betonade bl.a. vikten av trafiksäkerhet som en rationell hantering för skogsbruket och skogsindustrin uppnås. I Regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) anger regeringen att har initierat och finansierar ett projekt kopplat till det som anförs i tillkännagivandet. Projektet omfattar utvecklandet av en digital undantagsprocess (dispenshantering). Syftet är att med systemstöd ge ett bättre utnyttjande av undantagsfordon och infrastruktur och rum. Det ska kunna leda till snabbare och flexiblare handläggning på lika villkor samt en bibehållen standard på väginfrastrukturen. Regeringen uppger vidare att tillkännagivande bereds inom . Utskottet anser inte att det finns skäl att föregripa beredningsprocessen, och motion 2020/21:139 (SD) avstyrks därmed. Transportsektorns klimatmål, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 23. Vi anser att målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 bör ses över. Vi vill peka på det som har konstaterat om att en för tidig utfasning av fossila drivmedel i har ett litet värde globalt eftersom oljekonsumtionen i stället styrs mot nya marknader. Vi delar den bilden. Vi menar att det finns ett värde i att vänta in utvecklingen för el- och vätgasdrift innan fossila drivmedel fasas ut. Vi anser således att regeringen bör se över målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Fossilfri tankning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 80 och 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkandena 5, 6, 19 och 22, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 8 i denna del och 23. Vi anser att för att åstadkomma klimatanpassade transporter är det viktigaste att man använder den teknik som är mest lämplig för uppdraget och miljön som fordonet ska verka i. Vi vill peka på att det pågår forskning när det gäller vätgas och flytande biogas men också mer traditionella dieselliknande bränslen som har sitt ursprung i biomassa. Utvecklingen går fort och fordonen blir allt effektivare. I stadsnära områden kan bilarna med fördel drivas med el, men vi vill påminna om att på landsbygden är fortfarande den traditionella förbränningsmotorn det enda fungerande alternativet. Vi vill dock understryka att oavsett val av driftsform ska energin vara klimatneutral. En viktig aspekt, menar vi, är också att tunga fordon är gränsöverskridande i avsevärt större omfattning än exempelvis lätta personbilar. Vi anser därför att regeringen bör se till att möjligheten till fler alternativa driftsformer för tunga fordon utreds skyndsamt. Fossilfri tankning, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 8 i denna del och 23, 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkandena 5, 6 och 22, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 80 och 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 13. Jag anser att det går att förena en ökad mobilitet med en minskad klimatpåverkan. Svensk miljöteknik är, och kan fortsätta att vara, en exportframgång som bereder väg för miljövänliga transporter över världen. Jag vill framhålla att det krävs många olika lösningar och tekniker för att bryta beroendet av fossila bränslen och för att minska klimatutsläppen. Jag vill lyfta fram att olika förnybara bränslen behöver utvecklas och kommersialiseras – något som gäller för alla trafikslag. I sammanhanget vill jag särskilt peka på ökad biodrivmedelsanvändning, vätgas och bränsleceller. Jag anser därför att regeringen ska verka för att klimatpåverkan från transportsektorn minskar genom att främja en ökad användning av klimateffektiva biodrivmedel. Jag vill också framhålla att det finns skäl för regeringen att överväga att främja viss konvertering av fordon och att se över pumplagen. Fossilfri tankning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkandena 5, 6, 19 och 22, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 80, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 8 i denna del. För att ska kunna genomföra en omställning till fossilfria vägtransporter behövs ytterligare åtgärder i närtid. Jag vill påminna om att i flera europeiska länder diskuteras och förbereds förbud mot nyförsäljning av bilar som är drivna med bensin eller diesel. Jag anser att det är hög tid även för att ansluta sig till en sådan målsättning. En tydlig sådan målsättning skulle också ge goda förutsättningar att utveckla en modern fordonsindustri i . Jag påminner även om att anser att ett stoppdatum för försäljning av fossila drivmedel kan kompletteras med att i närtid införa ett formellt krav om att nya bilar som säljs ska kunna drivas på ett fossilfritt drivmedel (inklusive el) eller på ett bränsle med hög inblandning av biodrivmedel. Jag anser att ett förbud först – som regeringen har valt att utreda – ligger för sent för att ska kunna reducera utsläppen för transportsektorn till 2030. Jag anser därför att regeringen bör se till att inför ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. Likaså anser jag att regeringen bör se till att inom ramen för det nordiska samarbetet och EU verkar för ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. I klimathandlingsplanen gör regeringen bedömningen att förutsättningarna för, och kostnadseffektiviteten i, konverteringsstöd för omställning av befintliga bilar till lågutsläppsfordon bör analyseras. Jag anser att det är en defensiv hållning till en åtgärd som stärker klimaträttvisan och som har stor potential att minska utsläppen i den befintliga fordonsflottan. Jag påminner om att många bilägare inte har ekonomiska resurser att köpa en ny bil med låga utsläpp. En stor del av den befintliga fordonsparken som drivs med fossila drivmedel är möjlig att konvertera till t.ex. etanol- (E85) eller biogasdrift. Jag är dock medveten om att för att så många bilägare som möjligt ska kunna ställa om sina bilar till miljövänlig drift och ta del av statligt stöd behöver även regelverket förbättras och förenklas. Jag anser därför att regeringen ska återkomma till med förslag på nödvändiga regeländringar för ökad tillämpning av konvertering av fordon. Jag vill också påminna om att förutsättningarna för en omställning till ett fossilfritt och transporteffektivt samhälle skiljer sig åt mellan stad och landsbygd. Även om bedömning är att potentialen för ett transporteffektivare samhälle är störst i större städer så har även mindre tätorter viss potential till energieffektivare transporter. Jag vill i sammanhanget påminna om att i glesbygder behövs en ökad tyngdpunkt på åtgärder som stärker tillgången till förnybara drivmedel, bl.a. ökade statliga insatser. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag på åtgärder för att stärka tillgången på förnybara drivmedel i glesbygd. Fossilfri tankning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkandena 5, 6, 19 och 22, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 80 och 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 8 i denna del. Jag vill påminna om att för att få fler elbilar och ellastbilar men också vätgasdrivna fordon i så krävs det ökade möjligheter till laddning av elbilar eller bränsleceller i hela landet. Jag anser därför att pumplagen bör ändras så att även elektricitet eller laddning för bränsleceller från vätgasdrivna fordon kan utgöra grund för att uppfylla kraven i lagen. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på en sådan ändring i pumplagen. Strategi för elektrifiering, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 42 och 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 6. Jag anser att det bör tas fram en nationell strategi för ökad elektrifiering av den svenska fordonsflottan, inklusive tunga transporter. Jag vill framhålla att fortsatta satsningar på elektrifiering av vägstråk är viktigt och jag anser att i högre utsträckning än måste – och i större samverkan med transportbranschen m.fl. - prioritera kommersialisering och utrullning av system för eldrift. Jag vill påminna om att när ny teknik införs ökar också behovet av nya affärsmodeller så att tekniken också kan kommersialiseras. Jag anser att en sådan nationell strategi för ökad elektrifiering ska inkludera ambitiösa mål för den svenska fordonsflottan, inklusive tunga transporter, och den tillhörande laddinfrastrukturen. Jag menar också att det bör finnas en bred definition av elektrifiering som inkluderar såväl batteridrift som vätgas och bränsleceller. Jag anser därför att regeringen ska ta fram en nationell strategi för ökad elektrifiering av transporter. En sådan nationell strategi bör bl.a. behandla frågor om elinfrastruktur till aktuellt vägnät, utbyggnadsplan för lastbilsanpassad laddinfrastruktur, översyn av beslutsprocesser samt samarbete med andra länder för att upprätta en gemensam standard. Strategi för elektrifiering, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 42. Jag vill framhålla att i arbetet för att nå en fossilfri fordonsflotta finns det en stor potential i elektricitet som drivmedel. Tekniken är på stark frammarsch och försäljningen växer. Jag vill dock påminna om att trots att har en fordonsindustri som alltid legat i framkant när det gäller trafiksäkerhet och minskade utsläpp finns det fortfarande mycket arbete att göra innan vi kan se ett teknikskifte. Jag vill peka på att det i arbetet med elbilar finns stora möjligheter för att ligga i framkant. Jag anser därför att regeringen bör se till att tar fram en heltäckande strategi för elektrifiering av fordonsflottan. Elvägar, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 78, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2020/21:945 av (M) yrkande 2, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 8 i denna del och 2020/21:3617 av (M). Elektrifiering är en av nycklarna till att ska kunna minska utsläppen från transportsektorn och nå klimatmålen. För att omställningen ska öka i fart behöver gå från pilotvägar till riktiga elvägar där det är lämpligt. Vi vill påminna om att lastbilstillverkare framhåller att det är enkelt att anpassa lastbilarna till olika tekniska lösningar. Det finns alltså ingen anledning att vänta på en slutgiltig standard. Vi anser därför att regeringen bör se till att det införs ett teknikneutralt stöd till utbyggnad av elvägar för tunga transporter. Vidare anser vi att regeringen bör se till att regelverket ses över i syfte att underlätta för utbyggnaden av elvägar för tunga fordon. Elvägar, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 78,