bet · H801UbU12 · 2021-03-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som rör grundläggande frågor om utbildning med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. skolans värdegrund, trygghet och studiero, läromedel, praktisk arbetslivsorientering samt särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 170 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Trygghet och studiero m.m. Läromedel, nationella prov m.m. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden Motioner som bereds förenklat 1.Skolans värdegrund m.m., punkt 1 (SD) 2.Skolans värdegrund m.m., punkt 1 (C) 3.Skolans värdegrund m.m., punkt 1 (V) 4.Skolans värdegrund m.m., punkt 1 (L) 5.Trygghet och studiero m.m., punkt 2 (M) 6.Trygghet och studiero m.m., punkt 2 (SD) 7.Trygghet och studiero m.m., punkt 2 (L) 8.Läromedel, nationella prov m.m., punkt 3 (SD, KD) 9.Läromedel, nationella prov m.m., punkt 3 (M) 10.Läromedel, nationella prov m.m., punkt 3 (V) 11.Granskning av läromedel, punkt 4 (C, KD) 12.Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 5 (M) 13.Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 5 (C) 14.Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 5 (KD) 15.Praktisk arbetslivsorientering m.m., punkt 6 (M) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 7 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:332 av (C), 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:858 av (S) yrkande 1, 2020/21:1632 av m.fl. (S), 2020/21:2210 av (S), 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10, 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 24. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (L) Trygghet och studiero m.m. 2020/21:282 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:1750 av (M) yrkande 2, 2020/21:1931 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:2401 av och (båda S), 2020/21:2432 av (S), 2020/21:3226 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3298 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (L) Läromedel, nationella prov m.m. 2020/21:177 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:3092 av (M) och 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 8 (SD, KD) Reservation 9 (M) Reservation 10 (V) 2020/21:3286 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 11 (C, KD) Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden 2020/21:185 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:852 av (S), 2020/21:1789 av och (båda S), 2020/21:1902 av och (båda S), 2020/21:1989 av (M), 2020/21:2734 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3052 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3361 av och (båda SD), 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 33 samt 2020/21:3652 av (MP). Reservation 12 (M) Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) 2020/21:3330 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6. Reservation 15 (M) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD), (MP), (L), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 168 motionsyrkanden som rör grundläggande frågor om utbildning från allmänna motionstiden /21. Av dessa bereds 126 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. skolans värdegrund, trygghet och studiero, läromedel, praktisk arbetslivsorientering samt särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem. I det här betänkandet behandlar utskottet främst grundläggande frågor om utbildningen i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden som rör utbildningen i skolväsendet i betänkandena Övergripande skolfrågor (bet. 2020/21:UbU10) och Lärare och elever (bet. 2020/21:UbU11). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. skolans värdegrund och om sammanhållen skoldag med icke-konfessionell undervisning. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). Enligt motion 2020/21:858 av (S) yrkande 1 är det viktigt att ge skolelever en ökad insyn i vad politiska partier står för, och därför bör man se över möjligheten att ändra bestämmelsen i skollagen som ger rektorer rätt att neka besök av bl.a. partier och ungdomsförbund. Enligt motion 2020/21:1632 av m.fl. (S) bör regeringen överväga att återkomma med förslag som effektivt motverkar rasism inom skolans verksamhet. I motion 2020/21:2210 av (S) att man bör se över vilka åtgärder som kan göras, framför allt inom skolan, för att arbeta förebyggande mot gängkriminaliteten. Enligt kommittémotion 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 3 behövs ett intensifierat arbete inom förskola, skola och fritidsverksamhet med fokus på att upptäcka, ifrågasätta och förändra de värderingar och normsystem som utgör grunden för hederskulturen. Det är enligt motionärerna viktigt att det aktiva värdegrundsarbetet påbörjas i tidig ålder. I kommittémotion 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 14 betonas att det är av avgörande betydelse att arbetet med värderingar påbörjas redan på förskolan och sedan fortsätter för att motverka en kultur som ökar acceptansen för sexualbrott och våld. I motion 2020/21:332 av (C) betonas långsiktigt förebyggande barn- och ungdomsarbete för att motverka kriminalitet. I partimotion 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 9 anförs att regeringen före nästa val bör utvärdera och utreda den senaste lagstiftningens effekter och vid behov lägga fram förslag som stärker elevers rätt till politisk information och skyddar elever från att utsättas för diskriminering. I partimotion 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 24 föreslås en sammanhållen skoldag med icke-konfessionell undervisning där eventuella konfessionella inslag kan förläggas till före eller efter den sammanhållna skoldagen. Därutöver bör Skolinspektionen ges ett särskilt uppdrag att granska existerande skolor med religiösa inslag samt friskolor som drivs av ideella föreningar och trossamfund. I kommittémotion 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 9 understryks betydelsen av genuspedagogik och normkritik i förskola och skola. Enligt yrkande 10 bör ett nationellt centrum för normkritisk pedagogik inrättas. Enligt motionärerna behövs ett resurscentrum där kompetens kring normkritisk pedagogik kan samlas. Bakgrund och gällande rätt I 1 kap. 4 § skollagen anges att syftet med utbildningen inom skolväsendet är att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. 1 kap. 5 § skollagen innehåller vissa grundläggande bestämmelser om hur utbildningen ska utformas för att de övergripande målen ska nås. I paragrafen sägs att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare sägs att var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. I 1 kap. 8 § skollagen hänvisas även till gällande bestämmelser i diskrimineringslagen (2008:567) om att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska det för varje skolform och för fritidshemmet gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Ändringar i läroplanerna m.m. beslutade regeringen om ett förtydligande av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Läroplansändringarna innebär bl.a. att utbildningen och undervisningen ska organiseras och genomföras så att barn och elever möts oavsett könstillhörighet samt att skolan har ett ansvar att motverka könsmönster som kan begränsa elevernas lärande, val och utveckling – det senare utifrån uppfattningen att det sätt som skolan organiserar utbildningen på, hur elever blir bemötta samt vilka krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma deras uppfattning om vad som är manligt och kvinnligt. Ändringarna i läroplanerna trädde i kraft . För att förbättra kvaliteten och stärka likvärdigheten i undervisningen om sexualitet, samtycke och relationer har regeringen beslutat om läroplansändringar i det kunskapsområde som kallas sex och samlevnad. Förändringarna omfattar , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen. Förändringarna innehåller bl.a. nya skrivningar om hedersrelaterat våld och förtryck. Av pressmeddelandet framgår att regeringen med dessa läroplansförändringar, och ett nytt uppdrag till om att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, vill stärka skolans arbete med att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Dessutom innehåller ändringarna skrivningar som stärker jämställdhetsuppdraget för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen. Förändringarna i läroplanerna ska tillämpas från då även de reviderade kursplanerna för börjar gälla. Beslutet bygger delvis på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna (regeringens pressmeddelande ). Ytterligare pågående insatser för att stärka arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck Av regleringsbrev (U2020/06608 [delvis] m.fl.) framgår att fått i uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet genom kunskapshöjande insatser och stöd för olika personalgrupper inom skolan och förskolan. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i förslag till ändringar i läroplaner i fråga om kunskapsområdet sex och samlevnad (U2019/02204) och särskilt beakta elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande uppdrag samt omfatta ökad upptäckt av utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning. ska vid genomförande av uppdraget inhämta kunskaper och erfarenheter från Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i , och andra relevanta aktörer. har tilldelats för uppdraget. Bakgrunden till uppdraget är att regeringen anser att arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck måste bedrivas brett i samhället och regeringen har därför beslutat om uppdrag till ett flertal myndigheter för att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, bl.a. inom skolväsendet. Barnafrid vid tilldelas för ett förnyat uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för landets barnahusverksamheter om hedersrelaterat våld och förtryck. tilldelas för att fortsätta arbetet med att erbjuda utbildningsinsatser och kunskapsstöd om mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck för lärare och andra utbildningsansvariga vid universitet och högskolor, i samverkan med bl.a. det nationella kompetensteamet vid i , Nationellt centrum för kvinnofrid och Barnafrid vid (regeringens pressmeddelande ). Politisk information i skolan Skolan har ett demokratiskt uppdrag som dels regleras i skollagen, dels i förordningar med bestämmelser för olika skolformer, dels i ämnes- och kursplaner. Frågor om samhällsstyret, däribland politisk information, är en del av undervisningen och även av utbildningen i övrigt. Det är upp till varje skola att bestämma hur arbetet med skolans demokratiuppdrag ska organiseras, men som en del av skolans uppdrag att förbereda elever för att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhälls- och arbetslivet är det viktigt att elever i sin utbildning ges möjlighet att ta del av politisk opinionsbildning. Ett delmoment i arbetet kan vara att bjuda in politiska partier till skolan (prop. 2017/18:17 s. 6–7). behandlade regeringens förslag om politisk information i skolan (prop. 2017/18:17, bet. 2017/18:UbU6, rskr. 2017/18:42). beslutade i enlighet med propositionens förslag. Ändringarna innebär att det är rektorn som beslutar om politiska partier ska bjudas in för att medverka i utbildningen. Om politiska partier bjuds in får antalet begränsas till samtliga de partier som är representerade i antingen , vald församling i en eller flera kommuner eller i . Rektorn får även bjuda in politiska partier utifrån ett annat urval, om urvalet görs på en annan objektiv grund. Om ett begränsat antal politiska partier har bjudits in till en skola behöver inte andra politiska partier som har anmält intresse för att medverka i utbildningen ges en sådan möjlighet. Rektorn får dock besluta att eleverna som ett led i utbildningen ska ges möjlighet att på lämpligt sätt ta del av information också från dessa andra politiska partier. Ändringarna är införda i 1 kap. 5 a § skollagen och trädde i kraft . har med anledning av de nya bestämmelserna tagit fram ett stödmaterial om politisk information i skolan (2018). Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet Regeringen tillsatte en särskild utredare som skulle analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet (U2018:02, dir. 2018:15). Utredaren skulle bl.a. undersöka om det finns behov av att ändra i skollagen för att kunna göra undantag från förbudet mot konfessionella inslag, oavsett huvudman och inriktning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider och, om så bedömdes vara fallet, analysera hur ett förslag till sådan ändring förhåller sig till bestämmelser som ger uttryck för skolans värdegrund och lämna nödvändiga författningsförslag. Utredningen fick genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2019:25) ett utvidgat uppdrag. Utredaren skulle även bl.a. lämna sådana författningsförslag som behövs för att ett etableringsstopp för fristående skolor med konfessionell inriktning ska kunna införas. överlämnades utredningens betänkande Nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64). Utredningen föreslår bl.a. följande: – Definitioner som rör konfession ska införas i skollagen. Begreppet konfessionella inslag bör definieras som inslag som innehåller bekännande eller förkunnande delar som tillhör en viss religion. Konfessionell inriktning definieras som verksamhet där det får förekomma konfessionella inslag som initieras och genomförs av huvudmannen. Icke-konfessionell inriktning definieras som verksamhet där det inte får förekomma konfessionella inslag som initieras och genomförs av huvudmannen. – Konfessionell inriktning ska anmälas. Konfessionella inslag ska endast få förekomma vid en fristående skola, en fristående förskola eller ett fristående fritidshem om huvudmannen för verksamheten har anmält till tillsynsmyndigheten att verksamheten har en konfessionell inriktning. – Kraven på att deltagande är frivilligt ska skärpas. Huvudmannen ska försäkra sig om att vårdnadshavare och barn respektive elever är införstådda med att deltagandet i utbildningsmoment med konfessionella inslag är frivilligt. – Ett etableringsstopp ska innebära att det efter ett visst datum inte ska lämnas godkännande till enskilda huvudmän som vill bedriva verksamheter med konfessionell inriktning. Befintliga verksamheter får finnas kvar under förutsättning att huvudmannen före dels har anmält till tillsynsmyndigheten att verksamheten har en konfessionell inriktning, dels faktiskt har påbörjat verksamheten och i den tagit emot elever för utbildning. Ärendet bereds inom . Stärkta resurser till Skolinspektionen har beslutat om ökade resurser till Skolinspektionen för att myndigheten ska kunna genomföra fler inspektioner i syfte att öka kunskapsresultat och jämlikhet. Det handlar t.ex. om inspektioner i konfessionella skolor (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Av Skolinspektionens regleringsbrev (U2020/00208, U2020/00923, U2020/02490 m.fl.) framgår att inspektionen ska redovisa erfarenheter och slutsatser från myndighetens tillsyn av fristående skolor med konfessionell inriktning. I årsredovisningen ska Skolinspektionen redovisa erfarenheter och slutsatser från myndighetens tillsyn av fristående skolor med konfessionell inriktning. Det framgår av Skolinspektionens vårterminsplan (bilaga VP 2021, dnr 2020-8549). För att kunna fullgöra uppdraget genomförs en tematisk tillsyn i två steg. genomförs en förstudie eller kartläggning av samtliga skolor som angett att de har en konfessionell inriktning, samt de skolor som Skolinspektionen har information om har en sådan utan att ha uppgett det. En förstudie genomförs –mars genom att gå igenom tillgänglig information. Förstudiens inriktning kan t.ex. vara att undersöka hur skolorna arbetar med ett valt fördjupningsämne som de kan ha inom sin profil. –maj genomförs digitala intervjuer utifrån förstudien. När det gäller yrkanden om skolans värdegrund i olika avseenden konstaterar utskottet att de viktigaste fundamenten för skolans värdegrund finns fastlagda i skollagen. Skollagens bestämmelser tydliggör bl.a. att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Utskottet delar de uppfattningar som framförs i yrkandena om att det är viktigt att värdegrundsarbetet påbörjas i tidig ålder och fortsätter genom hela skoltiden. Utskottet ser positivt på att det har vidtagits ett flertal åtgärder för att stärka skolans värdegrund och personalens kompetens när det gäller dessa frågor. Utskottet vill bl.a. hänvisa till att regeringen beslutade om ett förtydligande av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Ändringarna i läroplanerna trädde i kraft . För att förbättra kvaliteten och stärka likvärdigheten i undervisningen om sexualitet, samtycke och relationer har regeringen också beslutat om läroplansändringar i det kunskapsområde som kallas sex och samlevnad. Förändringarna omfattar , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen. Förändringarna innehåller bl.a. nya skrivningar om hedersrelaterat våld och förtryck innehåller ändringarna skrivningar som stärker jämställdhetsuppdraget för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxen-utbildningen. Förändringarna i läroplanerna ska tillämpas från då även de reviderade kursplanerna för börjar gälla. Med dessa läroplansförändringar, och ett nytt uppdrag till om att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck vill regeringen stärka skolans arbete med att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget till innebär bl.a. att göra kunskapshöjande insatser och ge stöd för olika personalgrupper inom skolan och förskolan. Arbetet ska särskilt beakta elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande uppdrag samt omfatta ökad upptäckt av utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning. Bakgrunden till uppdraget är att regeringen anser att arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck måste ske brett i samhället och regeringen har därför beslutat om uppdrag till ett flertal myndigheter för att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, bl.a. inom skolväsendet. Vidare har tilldelats för att fortsatt arbete med att erbjuda utbildningsinsatser och kunskapsstöd om mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck för lärare och andra utbildningsansvariga vid universitet och högskolor, i samverkan med bl.a. det nationella kompetensteamet vid i , Nationellt centrum för kvinnofrid och Barnafrid vid . Utskottet ser inte skäl till att inrätta ett nationellt centrum för normkritisk pedagogik. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:332 (C), 2020/21:656 (SD) yrkande 3, 2020/21:1632 (S), 2020/21:2210 (S), 2020/21:2696 (MP) yrkandena 9 och 10 och 2020/21:2958 (C) yrkande 14. När det gäller yrkandet om att regeringen före nästa val bör utvärdera och utreda den nya lagstiftningen om politisk information i skolan vill utskottet anföra att lagstiftningen trädde i kraft så sent som . Ändringarna innebär att det är rektorn som beslutar om politiska partier ska bjudas in för att medverka i utbildningen. Om politiska partier bjuds in får antalet begränsas till samtliga de partier som är representerade i antingen , en vald församling i en eller flera kommuner eller i . Rektorn får även bjuda in politiska partier utifrån ett annat urval, om urvalet görs på en annan objektiv grund. Utskottet ser inte skäl att redan nu utvärdera den nya lagstiftningen. Därmed avstyrks motion 2020/21:396 (V) yrkande 9. När det gäller yrkandet om en sammanhållen skoldag med icke-konfessionell undervisning vill utskottet hänvisa till att betänkandet Nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64) bereds inom . Vidare vill utskottet hänvisa till att beslutat om stärkta resurser till Skolinspektionen för att myndigheten ska kunna genomföra fler inspektioner i syfte att öka kunskapsresultat och jämlikhet. Det handlar bl.a. om inspektioner i konfessionella skolor (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Av Skolinspektionens regleringsbrev (U2020/00208, U2020/00923, U2020/02490 m.fl.) framgår att inspektionen ska redovisa erfarenheter och slutsatser från myndighetens tillsyn av fristående skolor med konfessionell inriktning. Utskottet ser inte skäl att föregripa det arbete som pågår och avstyrker därför motion 2020/21:3234 (L) yrkande 24. Trygghet och studiero m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. införa jourklasser och om trygghet och studiero. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD) och 7 (L). Enligt motion 2020/21:2401 av och (båda S) bör skolans arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck följas upp samt förtydliganden av skolans ansvar övervägas.