bet · H801KU20 · 2021-01-26 00:00:00 — Att islamister inte ska driva skolor håller nästan alla med om – även SD:s väljare. Men när regeringens förslag med förbud för olämpliga och kriminella personer att driva skolor kom till så röstade varenda sverigedemokrat nej. Undrar om partiets väljare vet om det? VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING Anmälaren anför vidare att var positiva till delar av det förslag som behandlades i betänkande /18:FiU43 men ville göra vissa justeringar av regeringens förslag, vilket framgår av den reservation som partiet lämnade in. När reservation föll ställde sig partiet, enligt anmälaren, bakom en reservation från M, L och KD i huvud- Enligt anmälaren har i den första voteringen inte röstat för avslag av propositionen av det skälet att partiet skulle vara emot ett förbud för kriminella och olämpliga personer att driva skolor. reservationen var partiet positivt till såväl ökade som tydligare tillståndskrav. Vidare anför anmälaren att regeringens proposition 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden berör fler aspekter än att endast förhindra att olämpliga och kriminella personer tillåts Sammantaget menar anmälaren att har förtigit så mycket information om de aktuella voteringarna att budskapet har blivit kraftigt Den bild som statsrådet har bifogat till sitt inlägg på Twitter och Facebook är så kraftigt beskuren att det inte går att läsa sig till vilket betänkande som behandlats och hur många voteringar som skett eller vad partierna materiellt har voterat om. Statsrådet bibringar därmed, enligt anmälaren, läsaren den felaktiga uppfattningen att röstat på ett visst sätt för att partiet skulle vara emot att olämpliga och kriminella personer får driva skolor. Inlägget har därmed inte gett en korrekt bild av Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom , bilaga A4.4.2. Regler om omröstning i kammaren Av 4 kap. 7 § regeringsformen framgår att vid omröstning i kammaren gäller, om inte annat är särskilt föreskrivet, som beslut den mening som mer än hälften av de röstande enas om. kompletteras av föreskrifter i riksdagsordningen. Av 11 kap. 10 § riksdagsordningen framgår att när ett ärende ska avgöras genom omröstning ska de yrkanden som har lagts fram under överläggningen ställas mot varandra. Det yrkande som enligt talmannens uppfattning har bifallits med acklamation, eller det yrkande som talmannen bestämmer, utgör huvudförslag vid omröstningen. Mot huvudförslaget ställs ett annat yrkande Om det finns fler än ett yrkande som kan ställas mot VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING huvudförslaget, ska kammaren först i ett eller flera förberedande beslut avgöra vilket yrkande som ska vara motförslag i huvudomröstningen. behandling av proposition 2017/18:158 I proposition 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden lämnade regeringen lagförslag om att införa tillståndsplikt för verksamhet som avser hemtjänst enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) samt för verksamhet som avser ledsagarservice, biträde av kontaktperson eller avlösarservice i hemmet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). I propositionen föreslogs även nya krav på insikt, lämplighet och ekonomiska förutsättningar för att beviljas tillstånd att bedriva verksamhet enligt SoL och LSS samt godkännande för enskilda att som huvudmän bedriva verksamhet inom skolväsendet enligt skollagen (2010:800). I propositionen föreslogs vidare ändringar i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling avseende vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster, benämnda välfärdstjänster, vars värde beräknas understiga tillämpligt EU-tröskelvärde på . Regeringens lagförslag behandlades i finansutskottets betänkande 2017/18:FiU43. I betänkandet föreslog utskottet att skulle anta regeringens lagförslag om ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling i välfärden (förslagspunkt 1). Vidare föreslog utskottet att skulle rikta två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden angående likvärdiga tillståndskrav och likvärdig lednings- prövning och små aktörers möjligheter att etablera sig inom välfärden (förslagspunkt 2 och 4). Slutligen föreslog utskottet att motionsyrkanden om ändrade regler för upphandling inom välfärden skulle avslås (förslagspunkt 3). I betänkandet finns 6 reservationer, varav 3 är hänförliga till förslags- punkt 1. I reservation 1 (M, L, KD) tillstyrkte reservanterna delvis regeringens förslag med vissa ändringar. I reservation 2 (SD) föreslog reservanterna att skulle avslå regeringens lagförslag och anförde följande. Vi är mycket positiva till såväl ökade som tydligare tillståndskrav. Däremot anser vi att regeringens förslag om tillståndsprövning är felaktigt utformat och att det riskerar att leda till mindre tydliga krav. Propositionen bör därför avslås. Regeringen bör återkomma till med kraftigt reviderade lagförslag. I stället för att respektive kommun ska ansvara för prövningen av tillstånd bör en statlig myndighet ansvara för prövningen. Sanktionsmöjligheter måste finnas på plats, men de måste vara förutsebara; t.ex. ska ett återtagande av ett tillstånd ske på ett rättssäkert sätt och med föregående varningar. Vidare bör det inte vara möjligt för myndigheterna att besluta om helt nya föreskrifter. Om regelverk behöver ändras ska detta föregås av en diskussion i med efterföljande beslut av ledamöter och inte av myndighetstjänstemän. Vi tillstyrker motion 2017/18:4086 av m.fl. yrkandena 1, 3–5 och 6 i denna del och motion 2017/18:4119 av m.fl. yrkande 1. Regeringens proposition avstyrks liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Även i reservation 3 (C) yrkades avslag på regeringens lagförslag. VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:356). Av protokoll framgår att kammaren genomförde två förberedande voteringar vid behandlingen av förslagspunkt 1 (prot. 2017/18:127 s. 54 f.). I den första förberedande voteringen ställdes reservation 2 (SD) mot reservation 3 (C), varvid kammaren biträdde reservation 2. I den andra förberedande voteringen ställdes reservation 1 (M, L, KD) mot reservation 2 (SD), varvid kammaren biträdde reservation 1. I huvudvoteringen ställdes därmed utskottets förslag mot reservation 1. Kammaren biföll utskottets förslag. I huvudvoteringen röstade S, MP och V för utskottets förslag. Reservation 1 stöddes av M, SD, L och KD medan C avstod från att rösta. Inlägg på Twitter och Facebook publicerade utbildningsminister följande inlägg på Twitter och Facebook. Att islamister inte ska driva skolor håller nästan alla med om – även SD:s väljare. Men när regeringens förslag med förbud för olämpliga och kriminella personer att driva skolor kom till så röstade varenda sverigedemokrat nej. Undrar om partiets väljare vet om det. Till inlägget hade bifogats en bild från hemsida som utvisar hur partierna röstade i huvudvoteringen där utskottets förslag ställdes mot reservation 1 (M, L, KD). Av bilden framgår inte vilket ärende som omröstningen avsåg. I ett tillkommande inlägg på Facebook publicerade en länk till protokoll 2017/18:127. har granskat statsråds uttalanden i olika sammanhang. Ofta har det rört sig om uppgifter som har lämnats vid kontakter mellan regeringen och dess myndigheter. har granskningen kommit in på frågor som rör instruktionsförbudet gentemot domstolar, förvaltnings- myndigheter och eller avsett uppgifter som statsråd har lämnat i anslutning till regeringsbeslut (se t.ex. bet. 1999/2000:KU20 s. 119 f., bet. 2003/04:KU20 s. 189 f., bet. 2004/05:KU20 s. 196 f., bet. 2005/06:KU20 s. 156 f. och bet. 2007/08:KU20 s. 163 f.). granskade utskottet Statsministerns uttalanden under en partiledardebatt (2016/17:KU20 s. 324 f.). Statsministern hade bl.a. uttalat att ett parti inte ens hade röstat på sin egen budget. Utskottet konstaterade att statsministerns påstående om hur ett partis ledamöter hade lagt sina röster i kammaren på sin budgetmotion var felaktigt. Vidare anförde utskottet att som utgångspunkt gäller att uttalanden av statsråd ska vara korrekta. I det aktuella fallet skulle emellertid även beaktas att uttalandet gjordes under en pågående debatt. granskade utskottet ett uttalande av justitie- och migrationsministern om arbetslösheten bland utrikes födda (bet. 2017/18:KU20 s. 300 f.). Utskottet anförde att det granskat en rad VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING olika uttalanden av statsråd. Som utskottet tidigare framhållit ska granskning avse statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Vidare anförde utskottet att statsråd, i likhet med alla andra medborgare, har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan behöva ta särskild hänsyn. En självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är att uttalandena ska vara korrekta. Detta uteslöt enligt utskottet naturligtvis inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Det uttalande av justitie- och migrationsministern som var aktuellt i granskningsärendet gjordes i ett Twittermeddelande. Utskottet konstaterade att det framgick av utredningen i ärendet att statsrådet i sitt uttalande om arbetslösheten bland utrikes födda redovisade statistik som inte mer än i möjligen begränsad utsträckning inkluderade den grupp uttalandet avsåg. Uttalandet gav därmed en missvisande bild. Justitie- och migrationsministern ansvarar för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som han lämnar är korrekta. Att det aktuella uttalandet gjordes på hans personliga Twitterkonto saknade betydelse i sammanhanget. Granskningen gav i övrigt inte anledning till något uttalande av utskottet. Genom en skrivelse till har utskottet begärt svar på skriftliga frågor. Utskottet fick en svarspromemoria utarbetad inom (bilaga A4.4.2). Av promemorian framgår i huvudsak följande. Regeringens förslag i proposition 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden syftade bl.a. till att införa ägar- och ledningsprövning för enskilda som i egenskap av huvudmän vill bedriva verksamhet inom skolväsendet. På förväntades förslagen kunna medverka till att förhindra att oseriösa och kriminella personer bedriver verksamhet i välfärdssektorn. I förberedande voteringar i röstade de sverigedemokratiska ledamöterna, i enlighet med reservation 2 (SD), för avslag på regeringens proposition. Först vid huvudvoteringen i kammaren röstade de sverige- demokratiska ledamöterna för att stödja reservation 1 (M, L, KD). Detta efter att reservation 2 (SD) inte biträtts av kammaren i de förberedande voteringarna. Om reservation 2 vunnit bifall i kammaren hade bestämmelserna om ägar- och ledningsprövning inom skolväsendet inte kunnat träda i kraft . uttalanden avsåg att visa konsekvenserna av ett sådant utfall i kammaren. Utskottet konstaterar att statsråd i likhet med andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang men att vissa särskilda hänsyn kan behöva VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING En självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är enligt utskottet att uttalandena ska vara korrekta, vilket dock inte utesluter att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat eller polemiskt. När det gäller den aktuella granskningen noterar utskottet att i ett inlägg på sociala medier valde att endast lyfta fram hur ledamöterna tillhörande ett av partier hade röstat i den förberedande voteringen, när tog ställning till regeringens lagförslag i den aktuella propositionen, inte de skäl som hade anförts i reservationen. Det inlägg som gjorde gav därmed inte en fullt ut rättvisande bild av den inställning som fanns i frågan. Granskningen ger i övrigt inte anledning till något uttalande från utskottets sida. 4.5 Statsråds uttalanden om I en anmälan till (dnr 2109-2019/20), bilaga A.4.5.1, begärs det att utskottet granskar uttalanden av dåvarande finansmarknads- och bostadsminister och näringsminister . I anmälan görs gällande att statsråden har gjort motstridiga uttalanden om huruvida regeringen stod bakom Swedavias beslut om att inte gå vidare med en utbyggnad av . Till grund för granskningen har bl.a. legat promemorior från Närings- departementet, bilaga A4.5.2–3. Vid en pressträff gjorde dåvarande finansmarknads- och bostadsminister bl.a. följande uttalande: När vi har tagit oss igenom den här pandemin kommer verkligheten för flygbranschen att se väldigt annorlunda ut. Det är en verklighet som också Swedavia verkar i. Därför gör de själva nu bedömningen att investeringarna i deras flygplatser kommer att ske i väsentligt lägre takt, i annan ordning, och i vissa fall helt ställas in. kommer Swedavia med ett pressmeddelande där man också säger att man inte kommer att gå vidare med en utbyggnad av , och det är något som regeringen också ställer sig bakom. I en artikel i från gjorde näringsminister följande uttalande: VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING Det finns inget sådant beslut. Det råder ett väldigt osäkert läge som gör att Swedavia nu ser över alla sina investeringar och under rådande läge, det tror jag alla begriper, finns det inget behov att gå vidare med planerna. Men därutöver finns inget beslut. I ett pressmeddelande från gjorde Swedavia och dess vd och koncernchef bl.a. följande uttalande: Mot bakgrund av de nya marknadsförutsättningarna aviserade Swedavia en översyn av alla investeringar för att prioritera projekt och åtgärder som ökar effektivitet, flexibilitet och service framför kapacitet. Två projekt på Airport som avsåg att tillföra ny kapacitet genom en ny pir och förbättrad bagagehantering pausades därför tillsvidare. –När det gäller flygmarknadens utveckling på lite är osäkerheterna stora och vi analyserar nu hur ett nytt normalläge på marknaden kan komma att se ut. Även om vi inte ser något behov av varken ny terminal- eller bankapacitet, så är det viktigt att bibehålla både flexibilitet och beredskap för att kunna fortsätta utveckla våra flygplatser på , säger . Enligt 1 kap. 6 § regeringsformen (RF) styr regeringen riket. Med undantag av vissa ärenden som gäller verkställighet inom Försvarsmakten avgörs regeringsärenden, enligt 7 kap. 3 § RF, av regeringen vid regerings- sammanträde. Innebörden av detta är att beslutsfattandet i regeringen sker genom kollektivt fattade beslut. Regeringsformen tar därmed i princip avstånd från ministerstyre, dvs. rätten för ett statsråd att även statsrättsligt sett avgöra regeringsärenden. Det är enligt 7 kap. 4 § statsministern som kallar övriga statsråd till regeringssammanträde och är ordförande vid sammanträdet. Minst fem statsråd ska delta i regeringssammanträdet. Av 7 kap. 5 § följer att det är departementschefen som är föredragande vid ett regeringssammanträde i de ärenden som hör till hans eller hennes departement. Statsministern kan dock förordna att ett ärende eller en grupp av ärenden, som hör till ett visst departement, ska föredras av ett annat statsråd än departementschefen. Protokoll ska enligt 7 kap. 6 § föras vid regeringssammanträden. Skiljaktiga meningar ska antecknas i protokollet. Enligt Grundlagberedningen har det ansetts bäst förenligt med det svenska systemet med självständiga ämbetsverk att rätten att ge direktiv för förvaltningsmyndigheterna ligger hos regeringen kollektivt (SOU 1972:15 s. 79 f.). Därutöver menar att det kollektiva besluts- fattandet har stora företräden såsom underlag för det samarbete som ständigt pågår i ärenden av varierande art. Särskilt med koalitions- eller samlingsregering ligger det ett värde i ett gemensamt ansvar för ministrarna, ett ansvar som kan åberopas som motiv för insyn och medverkan över departementsgränserna (s. 79–80). Enligt bilagan till förordningen (1996:1515) med instruktion för hör frågor om statligt ägda bolag till område. VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING I samband med två tidigare granskningsärenden som gällde statsråds uttalanden vars överensstämmelse med regeringens uppfattning ifrågasatts anförde utskottet följande (bet. 1993/94:KU30 s. 63). I förarbetena till regeringsformen är det förutsatt att regeringen som huvudregel ska uppträda som en enhet. Detta kommer till uttryck genom uttalandet i grundlagspropositionen (prop. 1973:90 s. 179) att ”regeringen är ett kollektiv, uppbyggt kring statsministerns person, vilket får förutsättas hållas samman av gemensamma politiska värderingar och målsättningar”. Några formella regler som föreskriver att regeringen ska vara enig om sina beslut eller sitt uppträdande finns däremot inte. Än mindre krävs enighet då de enskilda statsråden uttalar sig i frågor av politisk karaktär, även sådana som har varit eller kan komma att bli föremål för regeringens avgörande. Utskottet vill emellertid framhålla att uttalanden som uppfattas stå i strid med regeringens officiella hållning kan skapa oklarhet och risk för komplikationer, särskilt om de berör förhållanden till utländsk stat. Särskilda krav måste därvid ställas på uttalanden som görs av det statsråd som ansvarar för frågan inom regeringen. Dennes uttalanden måste anses ha särskild auktoritet när det gäller regeringens hållning. granskade utskottet dåvarande miljöministerns uttalande om Svenskt flyg (bet. 2018/19:KU20 s. 220 f.). I sitt ställningstagande fram- höll utskottet bl.a. följande: Statsråd har i likhet med övriga medborgare rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, inte minst när de uttalar sig i partipolitiska frågor. En viss diskrepans mellan uttalanden av olika statsråd kan därför förekomma, särskilt inom koalitionsregeringar. Utskottet vill dock framhålla att statsråd bör iaktta viss försiktighet med uttalanden som kan uppfattas ge uttryck för regeringens politik när så inte är fallet. har granskat statsråds uttalanden i olika sammanhang. Ofta har det rört sig om uppgifter som har lämnats vid kontakter mellan regeringen och dess myndigheter. har granskningen kommit in på frågor som rör instruktionsförbudet gentemot domstolar, förvaltnings- myndigheter och eller avsett uppgifter som statsråd har lämnat i anslutning till regeringsbeslut (se t.ex. bet. 1999/2000:KU20 s. 119 f., bet. 2003/04:KU20 s. 189 f., bet. 2004/05:KU20 s. 196 f., bet. 2005/06:KU20 s. 156 f. och bet. 2007/08:KU20 s. 163 f.). Utskottet har också i flera granskningsärenden konstaterat att uttalanden av statsråd bör vara korrekta. granskade utskottet t.ex. ett uttalande av justitie- och migrationsministern om arbetslösheten bland utrikes födda (bet. 2017/18:KU20 s. 300 f.). Utskottet anförde bl.a. att statsråd, i likhet med alla andra medborgare, har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan behöva ta särskild hänsyn. En självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är att uttalandena ska vara korrekta. Detta uteslöt enligt utskottet VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING naturligtvis inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Genom en skrivelse som sänts till har utskottet begärt svar på ett antal frågor. Utskottet fick respektive två svarspromemorior som upprättats inom (bilaga A4.5.2–3). På utskottets fråga om huruvida näringsminister uttalande stämmer om att det inte funnits något beslut av regeringen i den aktuella frågan anges i svaret att regeringen inte har fattat något beslut om eller på annat sätt tagit ställning till frågan om en utbyggnad av . Investeringsbeslut, liksom andra frågor av operativ karaktär, är ett ansvar för och ledning att hantera inom ramen för bolagets uppdrag. Vidare anges att dåvarande finansmarknads- och bostadsminister enbart har haft för avsikt att återge den bedömning som lämnats av Swedavia och att ge uttryck för att regeringen vid den aktuella tidpunkten inte gjorde någon annan bedömning. I svaret ges en kommentar till hur Per uttalande överensstämmer med pressmeddelandet från Swedavia. I svaret framhålls att uttalandet att pandemin medför en ny verklighet för flygbranschen är ett uttryck för det som i pressmeddelandet sägs om att osäkerheterna är stora när det gäller flygmarknadens utveckling. När det gäller uttalandet om Swedavia AB:s bedömning i frågan om investeringar är det ett uttryck för det som i pressmeddelandet sägs om en översyn av alla investeringar. Uttalandet att Swedavia säger att man inte kommer att gå vidare med en utbyggnad av är ett uttryck för det som i pressmeddelandet sägs om att Swedavia inte ser något behov av ny terminal- eller bankapacitet. Statsråd har i likhet med övriga medborgare rätt att göra uttalanden i olika sammanhang. Detta gäller självklart även när de uttalar sig i partipolitiska frågor. En viss försiktighet bör dock iakttas från statsrådens sida med uttalanden som kan uppfattas ge uttryck för regeringens politik när så inte är fallet. Vad som framkommit i granskningen ger i detta avseende inte skäl till något uttalande av utskottet. När det gäller huruvida Per uttalande är korrekt om att Swedavia inte kommer att gå vidare med en utbyggnad av ska uttalandet ses i relation till uppgiften i Swedavias pressmeddelande att även om bolaget inte ser något behov av ny terminal eller bankapacitet är det viktigt att bibehålla både flexibilitet och beredskap för att kunna fortsätta utveckla Swedavias flygplatser på . Utskottet noterar att Per i sitt uttalande hänvisar till Swedavias bedömning i pressmeddelandet. VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING pressmeddelandet i sin helhet vill utskottet framhålla vikten av att uttalanden Regeringens hantering av coronapandemin 5.1 Introduktion till granskningen beslutade att närmare granska regeringens hantering av ett antal frågor med koppling till coronapandemin (särskilt prot. 2020/21:3 § 5), bilaga A5.1.1. De områden som valdes ut för granskning har sedermera preciserats enligt följande. –Utökad testning och smittspårning, avsnitt 5.2 –Tillgången till skyddsutrustning och annan sjukvårdsmateriel, avsnitt 5.3 –Tillgången till intensivvårdsplatser, avsnitt 5.4 –Deltagargräns för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar, avsnitt 5.5 –Besöksförbud inom äldreomsorgen, avsnitt 5.6 –Distansundervisning inom skolväsendet, avsnitt 5.7 –Beredningen av snabbpropositioner samt pandemilagen, avsnitt 5.8 –Samråd med , avsnitt 5.10. Det har vidare kommit in ett antal anmälningar till som berör regeringens hantering av pandemin. Vissa av anmälningarna behandlas helt eller delvis i samband med de granskningar som utskottet har initierat. Anmälningarna har dessutom föranlett separata granskningar i enligt med vad som anges nedan. –Regeringens agerande avseende sin coronastrategi, avsnitt 5.9 –Hanteringen av omställningsstödet till företag, avsnitt 5.11 –Socialministerns agerande i förhållande till , avsnitt 5.12. Det här introducerande avsnittet till utskottets granskning av regeringens hantering av coronapandemin innehåller, utöver denna inledning, en kortfattad redogörelse för pandemins utveckling i , en beskrivning av den rättsliga grunden för regeringens ansvar och roll vid kriser samt olika centrala aspekter i utskottets bedömningar av hur regeringen har hanterat pandemin. Utskottets bedömningar inom de områden som listats ovan redovisas i anslutning till respektive granskningsärende. Utgångspunkter för utskottets granskning När lämnar detta betänkande befinner sig fortfarande i den omfattande kris som coronapandemin har orsakat. Över hela världen har virusets följder varit påtagliga och tragiska. I har coronaviruset orsakat stort personligt lidande. Många har blivit svårt sjuka REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN har pandemin även andra långtgående följder – för såväl individ som samhälle – som ännu inte låter sig överblickas. Många av de åtgärder som har vidtagits finns det inte underlag för En mer fullständig analys och bedömning av regeringens hantering av pandemin måste därför anstå. Utskottet har anledning att återkomma till dessa frågor i senare betänkanden. Detta hindrar emellertid inte