bet · H801NU10 · 2021-01-21 00:00:00 — Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lagändringar och ny lag som bl.a. gäller befogenheter. Förslagen innebär bl.a. att som första instans ska få besluta om konkurrensskadeavgift och att befogenheter vid platsundersökningar utökas. Lagändringarna och den nya lagen föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår vidare att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, KD). I en reservation om uppföljning och utökning av beslutanderätt föreslås att ska göra ett tillkännagivande (M, SD, KD). Proposition 2020/21:51 befogenheter. Fem yrkanden i följdmotioner. Fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Uppföljning och utökning av beslutanderätt, punkt 2 (M, SD, KD) 2.Konkurrensverkets organisation, punkt 3 (SD) 3.Vissa frågor om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, punkt 4 (SD, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ömsesidigt bistånd med delgivning och indrivning på konkurrensområdet, 2. lag om ändring i utsökningsbalken, 3. lag om ändring i konkurrenslagen (2008:579), 4. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 5. lag om ändring i lagen (2014:836) om näringsförbud, 6. lag om ändring i konkurrensskadelagen (2016:964). Därmed bifaller proposition 2020/21:51 punkterna 1–6. Uppföljning och utökning av beslutanderätt 2020/21:3782 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3784 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (M, SD, KD) 2020/21:3782 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 2 (SD) Vissa frågor om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet 2020/21:2855 av (M), 2020/21:3045 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 3 (SD, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2020/21:51 befogenheter, fem yrkanden i följdmotioner och fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. I bilaga 1 finns en förteckning över behandlade förslag. I bilaga 2 finns regeringens lagförslag. utvärderade Europeiska kommissionen hur rådets förordning (EG) nr 1/2003 om modernisering av systemet för tillämpning av artiklarna 81 och 82 i fördraget (nu artiklarna 101 och 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) hade fungerat. Baserat på utvärderingen publicerade kommissionen meddelandet av antitrustregler enligt rådets förordning 1/2003 (COM(2014) 453). I meddelandet identifierades ett antal områden där åtgärder skulle kunna vidtas för att få en ännu effektivare konkurrenstillsyn i medlemsländerna. presenterade kommissionen ett förslag till och rådets direktiv om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad (COM(2017) 142). genomfördes förhandlingar mellan rådet, och kommissionen. Ett gemensamt förslag till direktiv antogs av parlamentet och av rådet . Direktivet – och rådets direktiv (EU) 2019/1 av om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad – publicerades . Direktivet ska vara genomfört i nationell rätt . fattade regeringen beslut om ett kommittédirektiv om att överväga en utökad beslutanderätt för i fråga om konkurrensskadeavgift och företagskoncentrationer (dir. 2015:48). Genom ett tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden (dir. 2016:37). Utredningen redovisade sitt uppdrag genom betänkandet En utökad beslutanderätt för (SOU 2016:49). föreslog regeringen i en proposition till att beslutanderätt i fråga om företagskoncentrationer skulle utökas (prop. 2017/18:15). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:NU5, rskr. 2017/18:21), och fr.o.m. tillämpas en ordning som innebär att beslutar om företagskoncentrationer i första instans. Utredningens förslag om en utökad beslutanderätt för i fråga om konkurrensskadeavgift behandlades dock inte i propositionen. Med anledning av direktivet och utredningens förslag om en utökad beslutanderätt för när det gäller konkurrensskadeavgift togs promemorian befogenheter (Ds 2020:3) fram inom . Promemorian har remissbehandlats. Regeringen beslutade att begära in Lagrådets yttrande över lagförslagen. I sitt yttrande avstyrker Lagrådet förslaget om att ska få besluta om konkurrensskadeavgift. I propositionen föreslås ändringar i konkurrenslagen som innebär att instansordningen för prövning av konkurrensskadeavgift ändras. ska, i stället för Patent- och , som första instans få besluta i frågor om konkurrensskadeavgift. Vidare innehåller propositionen förslag till de lagändringar som behövs för att genomföra och rådets direktiv (EU) 2019/1 av om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad. Lagändringarna medför bl.a. att befogenheter vid platsundersökningar utökas och att det införs en sanktion mot företag som trotsar verkets beslut under utredningen av den överträdelse som företaget misstänks för (utredningsskadeavgift). föreslås få besluta om den nya utredningsskadeavgiften. I propositionen föreslås också en ny lag om ömsesidigt bistånd med delgivning och indrivning på konkurrensområdet. Lagändringarna och den nya lagen föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar de lagändringar och den nya lag som regeringen föreslår. Förslagen innebär bl.a. att som första instans ska få besluta om konkurrensskadeavgift och att befogenheter vid platsundersökningar utökas. Lagändringarna och den nya lagen föreslås träda i kraft . avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till befintlig lagstiftning och pågående arbete. Jämför reservation 1 (M, SD, KD), 2 (SD) och 3 (SD, KD). I propositionen föreslås ändringar i konkurrenslagen som bl.a. innebär att instansordningen för prövning av konkurrensskadeavgift ändras. Det innebär att (i stället för Patent- och ) som första instans får besluta i frågor om konkurrensskadeavgift. Verkets beslut ska kunna överklagas till domstolen. Vidare innehåller propositionen förslag till de lagändringar som behövs för att genomföra och rådets direktiv (EU) 2019/1 av om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad. Lagändringarna innebär bl.a. att befogenheter vid platsundersökningar utökas och att det införs en sanktion mot företag som trotsar verkets beslut under utredningen av den överträdelse som företaget misstänks för (utredningsskadeavgift). föreslås få besluta om den nya utredningsskadeavgiften. I propositionen föreslås också en ny lag om ömsesidigt bistånd med delgivning och indrivning på konkurrensområdet. Regeringen anför i propositionen att reglerna om att utöka beslutanderätt till att omfatta konkurrensskadeavgift och utredningsskadeavgift föreslås efter en samlad bedömning av för- och nackdelar. Av propositionen framgår att beslut i dess frågor ska kunna överklagas till Patent- och . I propositionen anförs vidare att bör anförtros att organisera sin verksamhet så att utredande och beslutande funktioner hålls skilda åt. I propositionen redovisas att Lagrådet avstyrkt förslaget om att utöka beslutanderätt till att omfatta konkurrensskadeavgift. Lagrådet påpekar i sitt yttrande att det inte har kommit fram att den nuvarande ordningen för att döma ut konkurrensskadeavgift har försvårat för att samarbeta med andra stater inom EU. Enligt regeringen är det emellertid inte av avgörande betydelse för om ska få besluta om konkurrensskadeavgift i första instans. Avgörande anges i stället vara att ska kunna vidta alla de åtgärder som behövs för att bedriva en effektiv konkurrenstillsyn tillsammans med andra europeiska konkurrensmyndigheter. Lagändringarna och den nya lagen föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2020/21:3784 av m.fl. (M) framförs att det är naturligt att gå vidare med förslagen i proposition 2020/21:51 om att öka befogenheter. Motionärerna framhåller dock att förslaget om konkurrensskadeavgift inte får leda till längre handläggningstider och mindre effektiva processer hos . I yrkande 1 framförs därför att regeringen löpande bör följa upp, utvärdera och återkoppla till om reformen har lett till en mer effektiv konkurrenstillsyn. I motionens yrkande 2 förordas vidare att regeringen bör återkomma med förslag om att ge beslutanderätt för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. I motion 2020/21:2855 anför (M) att för att företagen ska utvecklas väl och kunna bidra med skatteintäkter till staten är det viktigt att det inte finns marknadsstörningar. Motionären menar att staten därför bör renodla sin roll att vara myndighetsutövare och endast utöva tillsyn över verksamheter i stället för att ägna sig åt marknadsstörande kommersiella aktiviteter. I motion 2020/21:3045 av (M) framförs att det i konkurrenslagen finns bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS-reglerna). Av yrkande 1 framgår att privata företag ofta tar stora ekonomiska risker och inte klarar att driva verksamheten med underskott, medan offentlig verksamhet kan täcka eventuella underskott med medel från någon annan verksamhet eller bidrag från skattemedel. Motionären menar vidare att många privata företag upplever att offentliga aktörer alltför ofta bortser från KOS-reglerna. Enligt yrkande 2 bör därför varje kommun, region och myndighet ha en policy för vilka verksamheter de ska bedriva och hur detta ska göras utan att begränsa konkurrensen. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2020/21:3782 att de i huvudsak välkomnar förslagen i proposition 2020/21:51. Motionärerna förordar dock i yrkande 1 att regeringen bör få i uppdrag att verka för en grundlig utvärdering av den nya ordningen för konkurrensskadeavgift när den varit i bruk . Motionärerna anför vidare i yrkandena 2 och 3 att regeringen dels ska återkomma till med förslag som medför att får beslutanderätt även i ärenden som rör konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dels ska vidta åtgärder för att utredande och beslutande delar inom organisationen separeras. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) förordas i yrkande 36 att det görs en kartläggning av statens affärsmässiga verksamhet som sker i konkurrens med det privata näringslivet. I kartläggningen ska även myndigheters verksamhet ingå. Motionärerna pekar i motionen på flera konkreta fall där offentlig verksamhet på ett osunt sätt konkurrerar med privata företag. I motionen framhålls vidare att det offentliga inte ska konkurrera med det privata såvida det inte krävs en särskild insats på ett väl definierat område för att främja tillväxt och utveckling . Utvärdering av vissa regler Propositionen befogenheter (prop. 2020/21:51) innehåller bl.a. förslag till de lagändringar som behövs för att genomföra och rådets direktiv (EU) 2019/1 av om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad. I direktivets artikel 35 anges att ska överlämna en rapport om genomförandet av direktivet till och rådet. Det framgår vidare att kommissionen i förekommande fall får se över direktivet och vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag. Regler om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet Bestämmelserna i konkurrenslagen (2008:579) är inriktade på att motverka sådana förhållanden som kan skada konkurrensens effektivitet. Det handlar i huvudsak om konkurrensbegränsande samarbeten, missbruk av dominerande ställning och företagskoncentrationer. Konkurrensreglerna gäller för företag och bygger på förbudsprincipen, vilket innebär att vissa konkurrensbegränsningar anses skadliga och därför är förbjudna. Det eller de företag som bryter mot förbuden kan drabbas av sanktioner. Konkurrenslagen innehåller även regler som gör det möjligt att pröva konkurrenskonflikter som uppstår när staten, en kommun eller en region säljer varor och tjänster i konkurrens med privata aktörer. Dessa regler om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS-reglerna) kompletterar förbuden mot konkurrensbegränsande samarbete respektive missbruk av en dominerande ställning. KOS-reglerna infördes i konkurrenslagen (prop. 2008/09:231, bet. 2009/10:NU8, rskr. 2009/10:84). Syftet var att säkerställa att offentliga och privata aktörer konkurrerar på likartade villkor. Bestämmelserna ger möjlighet att ingripa när kommuner, regioner eller staten hindrar en sund konkurrens när de bedriver säljverksamhet. kan som tillsynsmyndighet väcka talan i domstol om att förbjuda en offentlig aktör att tillämpa ett konkurrenssnedvridande förfarande i en säljverksamhet. beslut om huruvida man ska ansöka om ett förbud kan inte överklagas. När i ett visst fall beslutar om att inte ansöka om ett förbud har ett företag som berörs av den offentliga aktörens förfarande möjlighet att själv väcka talan om förbud i domstol. En offentlig aktör som bryter mot ett förbud kan bli tvungen att betala vite till staten. En utgångspunkt när KOS-reglerna infördes var enligt förarbetena att det vid en tillämpning av reglerna måste vara möjligt att ta hänsyn till andra allmänna intressen än konkurrensintresset som kan uppväga den konkurrenssnedvridning beteendet kan ge upphov till (prop. presenterade rapporten med bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet – Kommuners säljverksamhet i fokus (rapport 2020:2). I rapporten följer upp hur KOS-reglerna har fungerat sedan de trädde i kraft. I rapporten anför att lagstiftningen och tillsynsarbetet har gett resultat och att förutsättningarna för välfungerande konkurrens mellan offentliga aktörer och privata företag har förbättrats. framhåller i rapporten att det även fortsättningsvis finns en risk för konkurrensproblem när offentliga aktörer agerar på konkurrensutsatta marknader och att det finns anledning att följa utvecklingen på området noga framöver. I rapporten framhålls vidare att ökad kunskap och förebyggande åtgärder är viktiga verktyg för att motverka konkurrensproblem i de aktuella situationerna. Rapportens resultat visar att många kommuner bedriver ett aktivt arbete som kan minska risken för att konkurrenskonflikter uppstår mellan offentlig säljverksamhet och privata aktörer. framhåller att alla kommuner bör ta fram riktlinjer eller en policy som ett stöd för deras fortsatta arbete med konkurrensfrågor. I rapporten lämnar sina rekommendationer om vad sådana styrdokument bör innehålla. har även tidigare följt upp KOS-reglerna i rapporten i offentlig säljverksamhet – Effektivare konkurrenstillsyn när offentliga aktörer ändrar sitt agerande (rapport 2018:5). Rapporten innehåller en uppföljning av 25 ärenden –2017 som rört offentlig säljverksamhet. I samtliga fall hade en utredning inletts för att klarlägga om en offentlig aktör brutit mot KOS-reglerna. I rapporten framhålls att offentliga aktörer som har blivit föremål för en utredning i flera fall har ändrat sitt beteende på ett sådant sätt att risken för konkurrensbegränsande effekter har minskat. I sammanhanget kan även nämnas att följt upp konkurrensförhållanden i samband med offentliga upphandlingar. I rapporten och osund konkurrens i offentlig upphandling (rapport 2020:1) redogörs för hur upphandlare ser på olika frågor om korruption och osund konkurrens. konstaterar att många upphandlare anser att det råder en brist på avtalsuppföljning hos upphandlande myndigheter. De menar att det bortprioriteras i organisationen, som de anser att korruption oftast uppstår vid avtalsförvaltningen efter det att upphandlingen är avklarad. En slutsats som dras i rapporten är att kunskapen hos upphandlande myndigheter måste höjas och att dessa myndigheter kontinuerligt behöver arbeta med frågor om korruption och otillbörlig påverkan. Av förordning (2007:1117) med instruktion för framgår att är förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor och tillsynsmyndighet för den offentliga upphandlingen. ska även verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer Av instruktionen framgår även att ska uppmärksamma hinder mot en effektiv konkurrens i offentlig och privat verksamhet och mot en effektiv offentlig upphandling, lämna förslag till konkurrensutsättning och till regelreformering samt följa utvecklingen inom sitt ansvarsområde. ska även verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer gav regeringen i uppdrag att undersöka om utökad beslutanderätt för i ärenden om konkurrens- och utredningsskadeavgift medför att det behövs organisatoriska förändringar inom myndigheten. redovisade uppdraget för regeringen i rapporten vid en utökad beslutanderätt. Där framhåller verket att det har dragit slutsatsen att de internationella och nationella krav som ställs i fråga om rättssäkerhet uppfylls i dagens organisation. framhåller vidare att det har genomfört och håller på att genomföra ett antal åtgärder inom ramen för det kontinuerliga utvecklingsarbetet och anser att det inte finns några rättsliga skäl som föranleder en ändrad beslutsordning. kommer enligt redovisningen av regeringsuppdraget även att vidta ytterligare åtgärder, bl.a. i fråga om den interna kvalitetssäkringen, vilka kommer att genomföras oavsett om myndigheten ges utökad beslutanderätt i sanktionsfrågor eller inte. Exempelvis ska en ny funktion inrättas som är helt skild från den utredande verksamheten och som ska ha till uppgift att ansvara för frågor relaterade till parternas processuella rättigheter under utredningen och för de muntliga förfarandena. Vidare kommer en del av organisationen som inte har varit involverad i utredningen tidigare att granska utredningens överväganden och förslag till beslut, inklusive eventuella sanktioner, innan ett slutligt beslut fattas. I detta ingår att kritiskt och aktivt ifrågasätta samt identifiera eventuella svagheter i beslutsförslaget. Därigenom tillförs ytterligare ett perspektiv inför myndighetens ställningstagande utöver befintliga beredningsprocesser. avser även att införa interna tidsfrister som endast är möjliga att avvika från efter godkännande av generaldirektören eller av den som denne utser. Syftet är att säkerställa att utredningarna bedrivs effektivt och i enlighet med fastställda tidsplaner. behandlade utskottet regeringens skrivelse om tillsyn (skr. 2019/20:76). I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som lämnar i sin rapport tillsyn – förutsättningar för effektivt resursutnyttjande (RiR 2019:26). I rapporten framhåller bl.a. brister i tillsynsarbete. Bristerna avser både prioriteringspolicy och interna kontroll. Sammantaget bedömer att resursutnyttjande kan förbättras. Regeringen angav i sin skrivelse att den instämmer i iakttagelse att det är viktigt med löpande uppföljning och utvärdering av tillsyn. Regeringen uppgav vidare att den löpande följer resultat och resursutnyttjande bl.a. genom myndighetens årsredovisning som tillsammans med det årliga budgetunderlaget ligger till grund för tilldelningen av resurser och styrningen via regleringsbrev. uppges även ha en årlig myndighetsdialog med generaldirektör som syftar till att följa upp verksamhet, ge en återkoppling och diskutera myndighetens resultat m.m. Utifrån dessa redovisningar och diskussioner följer hur utnyttjar och fördelar sina resurser. Med anledning av motionsyrkanden som väcktes i samband med regeringens skrivelse förordade utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om regeringens styrning av (bet. 2019/20:NU17). Utskottet anförde att regeringen bör säkerställa och följa upp att åtgärder vidtas vid för att en väl fungerande konkurrenstillsyn utifrån rekommendationer ska uppnås. Utskottet ansåg dessutom att regeringen bör återrapportera vidtagna åtgärder och slutsatser till . I betänkandet fanns en reservation (S, V, MP) där det föreslogs att inte skulle göra något tillkännagivande. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Förslag till tillkännagivande om statligt ägda bolag och vissa konkurrensfrågor I betänkandet Regeringens skrivelse med redogörelse för statligt ägda företag (bet. 2020/21:NU4) förordar utskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att statligt ägda bolags agerande kan snedvrida konkurrensen. Om beslutar i enlighet med utskottets förslag innebär det att regeringen uppmanas att inom ramen för bolagsstyrningen säkerställa att bolag med statligt ägande inte agerar så att en osund konkurrens uppstår. Utskottet anför även att regeringen bör återkomma till med en redovisning av de åtgärder som man har vidtagit. kommer att fatta beslut med anledning av utskottets förslag . riksdagsbehandling av förslag som rör KOS-reglerna KOS-reglerna har vid ett flertal tillfällen under den innevarande mandatperioden varit föremål för olika motionsyrkanden som behandlats av utskottet. Under det föregående efterfrågades i ett antal yrkanden tillkännagivanden om att konkurrenslagen och KOS-reglerna ska utvärderas. Utskottet avstyrkte dessa yrkanden och konstaterade bl.a. att KOS-reglerna ger möjlighet att ingripa när kommuner, regioner och staten hindrar en sund konkurrens i sin säljverksamhet och att har gjort en uppföljning av regelverket (bet. 2019/20:NU12). Utskottet noterade att uppföljningen bl.a. visade att tillsynsarbete effektivt bidrar till att reglerna följs i högre grad och till faktiska förändringar på marknaden. En annan uppfattning anfördes i en reservation av företrädare i utskottet för . Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Uppföljning och utökning av beslutanderätt – Vissa frågor om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Väl fungerande och effektiva marknader är en grundläggande förutsättning för att säkra och stärka konkurrenskraften hos svenska företag. En fungerande konkurrens är vitalt för tillväxt, fler jobb och ökad välfärd. För att upprätthålla en sådan situation på marknaderna har en mycket viktig tillsynsfunktion i och med sitt uppdrag att bl.a. arbeta för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Utskottet välkomnar därför förslag som syftar till att på ett mer effektivt sätt ska kunna kontrollera att konkurrensreglerna följs. Utskottet har således inget att invända mot regeringens förslag till ny och ändrad lagstiftning på området och tillstyrker därmed propositionen. Uppföljning och utökning av beslutanderätt I motion 2020/21:3782 (SD) yrkandena 1 och 2 samt i motion 2020/21:3784 (M) yrkandena 1 och 2 förordas tillkännagivanden om att regeringen dels bör följa upp och utvärdera de nya reglerna om ändrad instansordning när det gäller beslut i ärenden om konkurrensskadeavgift, dels bör återkomma till med förslag om en ändrad instansordning även när det gäller ärenden som rör konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av viktiga tillsynsfunktion för att upprätthålla en effektiv och sund konkurrenssituation när offentlig verksamhet agerar på samma marknader som privata företag. Av naturliga skäl finns det alltid en risk att konkurrensen snedvrids när offentlig verksamhet ägnar sig åt försäljning av varor eller tjänster och i denna verksamhet konkurrerar med privata företag.