bet · H801MJU8 · 2021-02-24 00:00:00 — Viktiga reformer har gjorts på EU-nivå men måste fortsätta att driva på för att de fiskekvoter som bestäms av EU ska vara långsiktigt hållbara och att EU varken i sina egna vatten eller i andra vatten i världen bidrar till utfiskning och urholkande av ekosystemen. Vi vill att kvoter ska beslutas efter vetenskapliga rekommendationer som säkerställer ett hållbart fiskbestånd. Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:394 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 52, 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkandena 5, 25 och 26 samt 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Strömmingens betydelse för är stor, både för ekosystemet och ett hav i balans och för fisket. När ICES presenterade sina rekommendationer var det en nedslående läsning. De ser ett för högt fisketryck som tagit beståndet under referenspunkten för hållbar tillväxt. Regeringen bör skyndsamt begära specifik rådgivning från ICES om strömmingens olika lekbestånd. För att kunna ta verklighetsförankrade och hållbara beslut behöver vi veta hur fångster av strömming på vissa givna platser och vid vissa givna tidpunkter påverkar beståndet och dess möjlighet att växa. Om ett storskaligt fiske på enskilda platser påverkar bestånden negativt behöver vi se till att anpassa fisket till de platser och de tider då det gör minst skada. Därför bör regeringen dessutom skyndsamt be ICES om råd gällande den rumsliga och tidsanpassade regleringen av trålfisket, enskilt eller i kombination, samt om hur ett minskat uttag skulle påverka ekosystemeffekterna i de kustnära områdena. Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkandena 5, 25 och 26 samt 2020/21:394 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 52 och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Många fiskbestånd hotas av ett ohållbart fiske. Ska haven kunna fungera som en betydande förnybar resurs måste de nyttjas långsiktigt och hållbart genom en ansvarsfull förvaltning. Fisket måste hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Det är ett återkommande problem att det saknas tillräckliga data för beståndens status i . Jag vill att ska verka för att EU ger de vetenskapliga organen de förutsättningar som krävs för att kunna skaffa nödvändiga data om fiskbestånden. Inte minst är det viktigt att de svenska institutioner som förser de internationella organen med underlag har goda förutsättningar att beskriva fiskbestånden korrekt. Bland annat kan det komma att behövas nya vetenskapliga kriterier för att bedöma beståndens storlek. I bedömningar av det långsiktigt hållbara uttaget måste även ekosystemens funktion värnas. Det maximala uttaget behöver vägas mot en försiktighetsprincip när kunskapsläget inte är helt klarlagt. Kunskapen om bestånden måste öka eftersom konsekvenserna av det storskaliga fisket kan bero på vilket bestånd som fiskas. Det är t.ex. inte klart om strömmingsbeståndet i är ett sammanhängande bestånd eller flera lokala. Hur det förhåller sig har en avgörande betydelse för fiskförvaltningen. Vid osäkerhet och brist på kunskap bör försiktighetsprincipen råda. Utflyttning av trålgränsen till sjöterritoriets gräns i havet, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:394 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 15 och 2020/21:3668 av (SD) yrkande 1. fördes en intensiv diskussion om att införa trålförbud i området fyra till utanför den svenska för att säkra bestånden av kustnära sill/strömming och skarpsill. Det är emellertid inte möjligt då även och enligt ett avtal får fiska i området. Först måste därför ett nytt avtal träffas. Om vi skulle införa förbud mot trålning i området skulle det ensidigt drabba svenska yrkesfiskare. Vissa fiskare menar att det inte skulle göra någon skillnad att flytta ut trålgränsen, utan de föreslår i stället en sänkt fångstkvot av sill/strömming och skarpsill för att komma tillrätta med problemen. Vi tycker att detta är en viktig fråga att få klarhet i och anser därför att Havs- och vattenmyndigheten bör få i uppdrag att utreda om bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill påverkas om trålgränsen flyttas ut samt om, och i så fall hur, ett generellt stopp kan tillämpas på utländska fiskefartyg. Utflyttning av trålgränsen till sjöterritoriets gräns i havet, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2020/21:394 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3668 av (SD) yrkande 1. Det finns möjlighet att flytta ut trålgränsen till för våra egna svenska fiskare, men andra nationers fiskare kommer ändå att kunna fortsätta att fiska in till . Det skulle missgynna och ge svenska fiskare konkurrensnackdelar. Utanför den gällande trålgränsen måste bottentrålningen regleras inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik, och därmed kommer det att krävas samråd med grannländer och kommissionen vid utflyttning av trålgränsen. För att bestämma andra nationers fiske krävs överenskommelser med berörda medlemsstater inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken inom EU. Trålgränsen kan flyttas ut ända ut till territorialgränsen vid , men då måste förhandlingar till med andra nationer, för att fisket regleras genom EU:s gemensamma fiskeripolitik. Här vill vi se en förändring och utflyttning av trålgränsen, genom att regeringen verkar för att skapa överenskommelser med berörda medlemsstater och kommissionen. Fiske i skyddade områden, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 11. Regeringens utredning om att förbjuda bottentrålning i skyddade områden kan få ödesdigra konsekvenser för småskaligt räkfiske och fiske efter havskräftor. Vi anser att regeringen skyndsamt ska klargöra att väl fungerande samförvaltningsorgan som godkänts av Havs- och vattenmyndigheten ska undantas från förbud mot bottentrålning i skyddade områden. Fiske i skyddade områden, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 12. Ett hållbart fiske kräver även att åtgärder vidtas för att minska bottentrålning i känsliga områden i , och i övriga EU, samt att det införs ett generellt stopp för bottentrålning i skyddade områden. Möjligheter till begränsade undantag kan ges i förvaltningsplanen, och det ska kunna införas åtgärder för att stötta fiskare som behöver byta redskap. Jag anser att ska arbeta för att EU skyndsamt ska begränsa fiskemetoder som skadar ekosystemen. Det är även angeläget att förbud mot bottentrålning följs, vilket förutsätter effektiv övervakning. Hållbart fritidsfiske, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:3668 av (SD) yrkande 4. Fritidsfiske definieras som fiske som inte bedrivs för avsalu. Eftersom den tekniska utrustning som vissa fritidsfiskare använder blir alltmer avancerad såsom vid trolling, finns dock möjligheter till allt större fångster och därmed möjliga sidoinkomster. En gränsdragningsproblematik har därför uppstått i relation till yrkesfisket utifrån både fångstmöjligheter och näringsmässig konkurrens. Vi anser att fisketurism kan bli ett mycket värdefullt tillskott för företagare på landsbygden. Med hänvisning till utvecklingen i och anser vi däremot att det bör utredas om ska införa någon typ av reglering av fisketurismen. Vi anser att det också bör utredas var gränsen går mellan fritidsfiske och yrkesfiske. Båda dessa uppdrag tycker vi bör tillfalla . Hållbart fritidsfiske, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2020/21:3668 av (SD) yrkande 4. Fritidsfiskets uttag av fisk är ofta tämligen begränsat jämfört med effekten på bestånden av miljöfaktorer samt sälar och skarvar. Fritidsfiskarna bidrar också ofta till miljöåtgärder som att undanröja vandringshinder eller att återställa bottenfauna. Fisk som landas genom fritidsfiske betingar ett mycket stort samhällsekonomiskt värde i förhållande till fisk som landas i storskaligt fiske. I tillägg till värdet av fisken i sig innebär fritidsfisket en upplevelse som många människor sätter stort värde på. Fritidsfisket ska ses som en tillgång snarare än som ett hot. Jag menar att fritidsfisket är en viktig del av friluftslivet och att dagens fria fritidsfiske bör värnas. Artspecifika regleringar, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:924 av (KD). Fleråriga förvaltningsplaner kan vara effektiva verktyg för att säkra långsiktigt hållbara bestånd och därmed bevara möjligheten till fiske. Ett beslut som dock förvånar är det minskade minimimåttet vid fångst av havskräftor . Huruvida hänsyn togs till försiktighetsprincipen är oklart, men yrkesfiskare har ifrågasatt beslutet eftersom det kan befaras få effekter på reproduktionen. Vi anser att minimimåttet vid fångst av havskräftor återigen ska höjas . Fredningsområden och andra fiskevårdande åtgärder, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7 och 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkandena 6, 14 och 15. Orsaken till ökningen av sälmask är inte klarlagd och få studier är gjorda i ämnet. Klart är att parasiterna, tillsammans med andra miljöfaktorer, kan påverka fiskens överlevnads- och fortplantningsförmåga samt dess kvalitet och pris. är huvudvärd för parasiten, vilket innebär att masken lever och fortplantar sig där i vuxet stadium. Parasiter påverkar sälarnas hälsotillstånd negativt. Parasiternas ägg sprids från sälens avföring ut i havet och blir till larver. Fisken får i sig parasiten via mindre djur och blir därmed mellanvärd. Vid kraftig infektion av parasiten kan fisken drabbas av försämrad simförmåga, motståndskraft och hälsostatus. Regeringen bör vidta åtgärder för att begränsa spridningen av sälmask i samt utreda behovet av mer forskning om överförandet av parasiten mellan säl och fisk. Vi vill vidare framhålla att forskare påvisat tiaminbrist i torskens vitala organ såsom lever och hjärna. Enligt dessa forskare visar nya analyser att Östersjötorsken troligen varit drabbad av tiaminbrist . Dessa resultat belyser behovet av fler studier och undersökningar för att få svar på om och varför tiaminbrist uppstår och de bakomliggande orsakerna, samt mer forskning för att utröna om det finns andra möjliga näringsbrister hos torsken och andra arter i . Fredningsområden och andra fiskevårdande åtgärder, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7 och 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkandena 6, 14 och 15. Genom att freda de viktigaste lekområdena gynnas yrkesfisket genom att fiskbestånden återhämtar sig snabbare. Undersökningar från indikerar att reservat där allt fiske är förbjudet fungerar som områden där fiskbestånden kan återhämta sig ostört, vilket senare bidrar till större fångster utanför de skyddade områdena. Studierna indikerar också att det kan vara mycket effektivt med flera små reservat. De för fisken viktigaste lekområdena bör därför stängas för allt fiske under hela lekperioderna. Det är viktigt att sådana reservat inrättas i samråd med fiskerinäringen och andra intressenter. Fredningsområden och andra fiskevårdande åtgärder, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkandena 6, 14 och 15 samt 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7 och 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 1. Fisken behöver en miljö att leka i och som kan ge fiskens yngel skydd. Det måste även finnas en fungerande uppväxtmiljö för fisken. Det krävs många åtgärder för att skapa goda livsmiljöer för fisk och lekområden. Att återställa tidigare utdikade eller igenväxta våtmarker ger stora positiva effekter både för klimatet och för miljön. Att återskapa tillträde till våtmarker och upprätta vattenvägar vore positivt för många fiskarter, inte minst för att våtmarkerna ger en jämnare tillgång på vatten nedströms. Våtmarker gynnar många fågelarter och groddjur och motverkar övergödning genom att fånga näringsläckage av kväve och fosfor. växer igen på grund av övergödning vilket påverkar fisk negativt genom sämre vattenflöden och syresättning. Effekterna av att vidta åtgärder är viktiga att belysa liksom hur skörd av vass kan bidra till bättre livsmiljö för fisk. Gäddan leker på översvämmade strandängar. Genom att skörda vass och låta djur beta kan man hindra att de växer igen. Därutöver behöver lekområden för fisk värnas. Jag vill vidare framhålla att det är angeläget att förbättra kunskapsläget kring varför fiskdöd uppstår. Allmänhetens inrapportering av död fisk är en viktig del i detta arbete. Fortsatt övervakning av vild fisk och ökad kunskap om orsaker till uppkomsten av fiskdöd är viktigt för hållbar förvaltning av bestånden. Utflyttning av trålgränsen till sjöterritoriets gräns i havet, punkt 8 (V) (V) anför: Enligt är en utflyttning av trålgränsen en lämplig åtgärd för att begränsa de negativa effekterna av bottentrålning. har därför föreslagit att regeringen ger Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utreda hur det storskaliga pelagiska trålfisket och bottentrålning kan förbjudas generellt för alla nationers fiske inom från baslinjen. har även föreslagit att regeringen ger Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utreda möjligheten till och förutsättningarna för att begränsa bottentrålning och rum för svenskt och utländskt fiske till de områden där den gör minst skada för ekosystemen och inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Jag noterar att Havs- och vattenmyndigheten lämnat förslag till hur ett generellt stopp för bottentrålning kan införas i svenska skyddade områden utanför nuvarande trålgräns och tillämpas även på utländska fiskefartyg. Förslaget bereds inom . Jag noterar även att myndigheten beslutat om ett långsiktigt åtgärdspaket för att skydda sill/strömming i , vilket bl.a. innefattar trålgränser och trålfiskeområden. Till följd av att det därmed pågår ett arbete i den riktning som mitt parti föreslagit i kommittémotion 2020/21:394 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 väljer jag att framföra partiets åsikt i ett särskilt yttrande i stället för i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framför i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framför i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framför i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framför i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framför i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framför i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:243 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av det regelverk som påverkar förutsättningarna för det kustnära yrkesfisket och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:330 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:394 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att se över resursfördelningssystemet så att det främsta målet blir en ökad flexibilitet i fisket samt att yrkesfisket bedrivs ekosystemanpassat och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för omarbetning av dagens ITQ-system med stärkta regionala kvoter inom ramen för ett ekosystembaserat fiske och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utreda hur det storskaliga pelagiska trålfisket och bottentrålning kan förbjudas generellt för alla nationers fiske inom från baslinjen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utreda möjligheten och förutsättningarna att begränsa bottentrålning och rum för svenskt och utländskt fiske till de områden där den gör minst skada för ekosystemen och inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör begära specifik rådgivning från Ices gällande strömmingens olika lekbestånd och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör be Ices om råd gällande den rumsliga och tidsanpassade regleringen av trålfisket, enskilt eller i kombination, samt om hur ett minskat uttag skulle påverka ekosystemeffekterna i de kustnära områdena och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:473 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka forskning och rådgivning kring insjöfiske och vattenbruk samt samordna detta vatten- och miljöarbete med de övriga nordiska länderna och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:579 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillstånd att fiska ål ska få överlåtas på vissa villkor och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD): 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att svenskt fiske ökar inom ramen för tilldelade kvoter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:731 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i högre grad utnyttja tilldelade fiskekvoter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för marknadsekonomiska principer och långsiktigt hållbart nyttjande av fiskevatten verka för en livskraftig svensk fiskerinäring och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvoterna i och andra vatten ska anpassas till vad vetenskapen anser vara försvarbart och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att begränsa spridningen av sälmask i och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av mer forskning kring överförandet av parasiten mellan säl och fisk och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer forskning om tiaminbrist och andra möjliga näringsbrister hos torsken och andra arter i och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte missgynna svenska fiskare inom EU och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur bottentrålning i kustnära områden kan minska utan att branschen drabbas, och detta tillkännager för regeringen.