bet · H801NU13 · 2021-02-12 00:00:00 — Motionärerna menar att en grundläggande förutsättning för klimattullar är att de är förenliga med för handel med varor (General on Tariffs and Trade, ) och föreslår i yrkande 40 att tillkännager det för regeringen. I fråga om klimatet är det enligt motionärerna vidare angeläget med tullfrihet för klimatviktiga komponenter. I yrkande 43 förordas att alla importtullar på varor som behövs i den klimatneutrala ekonomin tas bort, t.ex. tullar på biobränslen, solceller och vind- och kärnkraftskomponenter. I motionen förordas vidare i yrkande 42 ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att EU lägger mer kraft på att minska handelshinder mellan utvecklingsländer. Slutligen föreslås i yrkande 44 ett tillkännagivande om att regeringen bör driva på EU för att få till stånd en reformering av WTO som säkerställer organisationens framtida relevans. I motion 2020/21:58 av (KD) yrkande 2 framhålls betydelsen av att främja handeln med Kosovo. Motionären anser att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka för utökad handel mellan Kosovo och EU samt . I motion 2020/21:151 av (KD) påtalas att det finns en stor potential att fortsätta att fördjupa och stärka handelsrelationerna med . bör därför enligt motionären tillkännage för regeringen att ska verka för att EU ska ingå ett bilateralt investeringsavtal med som omfattar investeringar, offentlig upphandling och marknadstillträde för handel med tjänster. I kommittémotion 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del anförs att EU ska verka för att minska alla typer av handelshinder och för att modernisera WTO. EU ska vidare förhandla fram omfattande frihandelsavtal som genomsyras av EU:s gemensamma värderingar och bidrar till långsiktig hållbarhet globalt. Motionärerna framhåller vidare att den globala handeln inte får stanna till följd av bl.a. brexit. Även vid ett avtalslöst brexit måste EU enligt vad som anförs i yrkande 13 fortsätta verka för ett handelsavtal som gynnar både EU och . bör genom EU arbeta för progressiva handelsavtal som river handelshinder och värnar miljön, löntagares intressen och människors hälsa. Det förordas i kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 4. I kommittémotion 2020/21:2729 av m.fl. (MP) framhålls att standarder är ett viktig verktyg för att utvidga den cirkulära ekonomin. bör enligt vad som förordas i yrkande 30 uppmana regeringen att sluta en överenskommelse med för standarder om att ta fram standarder som stöder inriktningen i strategi för cirkulär ekonomi. Regeringen bör vidare enligt yrkande 31 göra det mer gynnsamt för civilsamhället och mikroföretag att delta vid standardisering. Även om det redan finns ett visst stöd menar motionärerna att det kan utvecklas. Slutligen förordas i yrkande 32 ett tillkännagivande om att ska vara pådrivande i EU om att unionen ska ta täten för att undanröja handelshinder som motverkar en giftfri cirkulär ekonomi. m.fl. (MP) framhåller i motion 2020/21:2764 (MP) yrkande 5 att EU har en viktig roll att spela internationellt genom att se till att djurvälfärden främjas i de handelsavtal EU ingår. Motionärerna anser att djurskydd och djurhälsa ska vara en uttalad del i handelsavtal, och inte ses som handelshinder. I motion 2020/21:3639 av m.fl. (MP) yrkande 2 förordas att och EU inte bör skriva under så länge regnskogen skövlas och människor fördrivs från sina hem. Nytt mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 24 Näringsliv) föreslog regeringen att det övergripande målet för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande inom utgiftsområde 24 Näringsliv ska vara en fri, hållbar och rättvis internationell handel, en välfungerande inre marknad, växande export och internationella investeringar i . godkände regeringens förslag till mål (bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:144). Översyn av EU:s handelspolitik Av kommissionens arbetsprogram framgår att det pågår en översyn av EU:s handelspolitik och enligt uppgift på regeringens webbplats kommer kommissionen att presentera ett meddelande . Översynen syftar till att hitta bättre lösningar för att minska handelshinder och stärka en öppen och hållbar handel och kommer även att innehålla förslag om en reform av WTO och hur EU kan bidra till att det multilaterala handelssystemet stärks. Regeringen har inom ramen för översynen skickat in synpunkter och förslag till kommissionen när det gäller handelspolitiska skyddsinstrument, e-handel, hållbarhet, det multilaterala handelssystemet, tillträde till globala marknader, den inre marknaden och tjänstehandel. Regeringen har även gjort ett par gemensamma inlägg tillsammans med några andra likasinnade medlemsländer bl.a. om reformeringen av WTO. När det gäller det multilaterala handelssystemet och reformeringen av WTO framhåller regeringen och de andra medlemsländerna vikten av att införa förtroendebyggande åtgärder, fokusera på vissa områden för att organisationen ska förbli relevant och förbättra organisationens funktion. När det gäller det sistnämnda förordas att EU framför allt ska verka för att effektivisera tvistlösningssystemet, identifiera mekanismer för att inkludera plurilaterala avtal i WTO, förbättra sekretariatets strategiska planering, säkerställa transparens och att medlemsstaterna underrättas , stärka sekretariatets kapacitet att förbättra transparens och kontroll (övervakning) och undersöka möjligheterna att inkludera företagssektorn och andra intressenter mer än . På kommissionens webbplats finns information om EU:s pågående frihandelsavtalsförhandlingar. EU förhandlar just nu flera bilaterala och plurilaterala avtal. Bland pågående och avslutade förhandlingar kan nämnas , , , , , , och . EU har därutöver förhandlat ett antal s.k. ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) med olika länder i . Nedan redogörs lite mer i detalj för några av de avtal som särskilt lyfts fram i motionerna. EU och inledde 2013 förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal, det s.k. transatlantiska handels- och partnerskapsavtalet (TTIP). Av olika anledningar ledde dessa förhandlingar inte fram till ett avtal, och förhandlingarna har inte återupptagits. kom parterna överens om att inleda en ny fas i handelsförbindelserna, i syfte att underlätta handeln och undvika en upptrappning av spänningarna i handelsrelationen. godkände rådet ett mandat för kommissionen att inleda förhandlingar med om två avtal: • ett begränsat handelsavtal som rör avskaffande av tullar för endast industrivaror, med undantag för jordbruksprodukter • ett avtal om bedömning av överensstämmelse med syfte att undanröja icke-tariffära handelshinder genom att göra det lättare för företag att bevisa att deras produkter uppfyller de tekniska kraven i både EU och , som en hög skyddsnivå upprätthålls i EU. Av beslutet (6052/19) framgår även att förhandlingsmandatet för TTIP får anses som obsolet. De formella förhandlingarna har ännu inte påbörjats eftersom menat att jordbruksprodukter bör omfattas av avtalet, vilket EU inte stöder. I ett gemensamt meddelande om en ny transatlantisk agenda som kommissionen och EU:s utrikestjänst (EEAS) offentliggjorde anförs att EU vill arbeta nära för att genom förhandlingar lösa de bilaterala handelstvisterna mellan parterna, gemensamt utöva ett ledarskap som verkar för en reform av WTO och upprätta ett gemensamt handels- och teknikråd för att underlätta handel, utveckla kompatibla standarder och främja innovation. Meddelandet har tagits fram som ett underlag inför det toppmöte som EU och planerar att hålla . I regeringens faktapromemoria med anledning av meddelandet (2020/21:FPM58) välkomnar regeringen i den preliminära svenska ståndpunkten ett fördjupat samarbete mellan och inom handel, teknologi och utformningen av standarder. Regeringen konstaterar att det i sin tur ställer krav på en aktiv och samlad politik inom EU inom framväxande strategiska områden av betydelse för unionens ekonomiska utveckling, konkurrenskraft och säkerhet. Regeringen framhåller att grunden för dialogen med är gemensamma värderingar kring demokrati, mänskliga rättigheter, öppenhet och frihandel. Samverkan inom EU, liksom med , sker med utgångspunkten att handel, konkurrenskraft och säkerhet är ömsesidigt förstärkande. vill bredda och fördjupa handelsrelationerna med , både bilateralt och genom EU. En dialog behövs om gemensamma handelsintressen för att lösa de utmaningar som världshandeln står inför . EU och måste samarbeta för att lösa de bilaterala handelstvister som försvagar det transatlantiska partnerskapet, exempelvis den som rör och Airbus. Vidare stöder regeringen ett gemensamt reformarbete av WTO och förslaget om att inrätta ett gemensamt handels- och teknikråd mellan och . Utskottet har tidigare i betänkande 2019/20:NU15 beskrivit innehållet i den principöverenskommelse om ett frihandelsavtal som kommissionen och de fyra grundarna i – , , och – kom överens om . I betänkandet redogjorde utskottet också för de uppdrag som hade fått om att analysera såväl hållbarhetskapitlet som frihandelsdelen i . I EU pågår nu en process med att juridiskt granska och översätta avtalet. För att träda i kraft behöver avtalet sedan godkännas av både EU och . Om avtalet även innehåller frågor som medlemsstaterna beslutar över måste det också godkännas av de nationella (och i vissa fall regionala) parlamenten i EU-länderna. I svaret på en interpellation av (V) om avtalet (ip. 2020/21:88) anförde statsrådet bl.a. att regeringen fortsätter att vara pådrivande för en fri, rättvis och hållbar handel och att man med oro ser på utvecklingen i . Statsrådet framhöll att kommer att gynna båda regioners ekonomiska utveckling, tillväxt och sysselsättning och att det även är av stor strategisk-politisk betydelse eftersom de knyter EU:s och länder närmare varandra. Vidare betonade statsrådet att avtalet utgör ett tydligt åtagande från EU och om en regelbaserad internationell handel. Statsrådet framhöll handelns betydelse för genomförandet av Agenda 2030 och och att EU har en ledande roll i detta. Vidare anförde statsrådet att EU:s handelspolitik kan vara ett viktigt verktyg för att främja en hållbar utveckling i världen och menade att det är en balansgång mellan att å ena sidan sätta press och å andra sidan skapa kontaktytor för att kunna påverka i rätt riktning. Handelsavtal menade statsrådet ska ses som en sådan kontaktyta. Hon påminde om att ett av EU:s krav för att gå vidare med var att alla parter förbinder sig att respektera och effektivt genomföra . Statsrådet uppgav att kommissionen aviserat att den kommer att föra en dialog med Mercosurländerna om ytterligare åtaganden som rör hållbarhetsfrågor för att förbättra förutsättningarna för en ratificering. Statsrådet betonade också att utvecklingen med skogsavverkningarna i kan få effekter för ratificeringen av avtalet och uttryckte en förhoppning om att agerar med den kraft och det allvar som situationen kräver. Vidare informerade statsrådet om att hon i ett brev till kommissionen uttryckt att den har fulla stöd för att vidta fler åtgärder för ett effektivt genomförande av hållbarhetskapitlet. Statsrådet framhöll också att innehåller dialogmekanismer som innebär att det finns en plattform för att följa upp åtaganden och att de ökade kontaktytorna kan innebära en möjlighet till dialog för att försöka påverka parternas klimat- och miljöpolitik i allmänhet. Ett handelsavtal kan även underlätta exporten av svenska miljövänliga lösningar som bidrar till att bekämpa klimatförändringarna. Statsrådet betonade att stöttar kommissionens initiativ för att förbättra förutsättningarna för en ratificering och att den fortsätter att nära bevaka utvecklingen i . Regeringens grundläggande ingångsvärde är att handelsavtal innebär en möjlighet att påverka till det bättre. enades EU och om ett handels- och samarbetsavtal som bl.a. omfattar varu- och tjänstehandel, e-handel och offentlig upphandling. Kommissionen konstaterar att brexit i jämförelse med övergångsperioden kommer att innebära nya hinder för handel med varor och tjänster och för gränsöverskridande rörlighet i båda riktningar. som avtalet syftar till att begränsa störningar jämfört med en avtalslös situation kommer offentliga förvaltningar, företag, medborgare och intressenter på båda sidor oundvikligen att påverkas. Mot bakgrund av att en överenskommelse nåddes i ett sent skede kommer avtalet att gälla provisoriskt från t.o.m. . För att träda i kraft permanent behöver det även godkännas av , som vid upprepade tillfällen uttalat att den provisoriska tillämpningen ska ses som ett resultat av unika omständigheter och en ordning som inte bör upprepas. utskott för utrikesfrågor påbörjade sin behandling av avtalet och fortsatte diskussionerna tillsammans med utskottet för internationell handel. Utskotten har understrukit vikten av parlamentets granskningsprocess och utlovat en ordentlig granskning av avtalet och fortfarande med ambitionen att ska kunna rösta om ett godkännande innan den provisoriska perioden löper ut. I svaret på en skriftlig fråga om stöd till svenska företag vid brexit (fr. 2020/21:953) framhöll statsrådet bl.a. att det framförhandlade frihandelsavtalet innebär tull- och kvotfritt för samtliga varukategorier där varorna uppfyller ursprungsreglerna och att det skapar en högre grad av förutsägbarhet jämfört med ett avtalslöst tillstånd. Statsrådet betonade vidare att partnerna kommer att föra en kontinuerlig dialog kring regler som påverkar handeln, för att undvika framtida handelshinder. konstaterade statsrådet att svenska företag även med ett avtal på plats kommer att uppleva ökad byråkrati, högre kostnader och längre ledtider. , , och andra myndigheter är enligt statsrådet redo att bistå svenska företag om vilka åtgärder man behöver vidta för att kunna fortsätta handla med . Statsrådet framhöll slutligen att regeringen kommer att upprätthålla och vidareutveckla de breda och mycket goda relationerna mellan och för att skapa goda förutsättningar för svenska företag att verka i , men även för brittiska företag att verka och investera i . EU har förhandlat med länder och regioner bl.a. i om s.k. ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) om handel och utveckling. Flera av de avtal som förhandlats med länder och regioner i tillämpas provisoriskt. Afrikanska unionen (AU) är en mellanstatlig organisation för samarbete mellan 54 som bildades . I det gemensamma meddelandet Mot en övergripande strategi med ((2020) 4) redovisar kommissionen och den höge representanten för utrikes- och säkerhetspolitiken sin syn på vilka områden som bör ingå i en kommande övergripande strategi med . Ett av huvudområdena är hållbar tillväxt och jobbskapande och omfattar skrivningar om handel. Meddelandet lades fram och utgör grund för kommande diskussioner och framtagande av rådslutsatser och en kommande Afrikastrategi. kommer det att hållas ett toppmöte mellan företrädare för och AU då parterna förväntas besluta om gemensamma prioriteringarna för framtiden. Frihandelsavtal för gröna varor påbörjades plurilaterala förhandlingar och ett frihandelsavtal för gröna varor (Environmental Goods Agreement, ) mellan EU och 16 andra medlemsländer i WTO. Syftet med avtalet är att ta bort tullar på sådana miljövaror som har betydelse för att skydda miljön och motverka klimatförändringar genom att de renar luft och vatten, hjälper till med avfallshantering, bidrar till energieffektivisering, kontrollerar luftföroreningar eller producerar förnybar energi. genomfördes en 18:e förhandlingsrunda som följdes upp med ett ministermöte . Trots de ansträngningar som gjordes kunde man inte nå ett avtal. Förhandlingarna ligger på is. Utskottet har i ett tidigare betänkande om handelspolitik (bet. 2015/16:NU9) beskrivit WTO:s bakgrund och organisation. Här nämns även WTO:s tre huvudavtal (, GATS och TRIPS). Det högsta beslutande organet i WTO är den s.k. ministerkonferensen som vanligtvis möts och fattar beslut om riktlinjerna för samarbetet. Förhandlingarna i WTO och Doharundan bröt samman , och har det varit ett låst förhandlingsläge. Avtal inom WTO fattas med konsensus och det räcker därmed med att ett av organisationens medlemsländer motsätter sig ett beslut för att blockera det. För att komma vidare med förhandlingarna inom WTO förhandlade man under ministerkonferenserna på (2013), i (2015) och i (2017) om s.k. minipaket där några frågor lyftes ut ur Doharundan, vilket ledde till att man kunde nå några överenskommelser både på och i . Utsikterna att nå en överenskommelse i var redan på förhand små, och där nådde man inte några liknande överenskommelser. saknar WTO möjlighet att hantera överprövningar av handelstvister då blockerat beslutet om att utse en ny domare efter det att en av domarna pensionerats. På grund av situationen med covid-19 fick ministerkonferensen som var planerad att äga rum i () den 8–ställas in. Det har ännu inte beslutats när nästa ministerkonferens ska hållas i avvaktan på att en ny generaldirektör för ska utses. överlämnade regeringen proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan till . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2019/20:NU15) övergripande redogjort för propositionens innehåll när det gäller klimat- och handelspolitik. yttrade sig över propositionen (yttr. 2019/20:NU6y). Den europeiska gröna given I meddelandet Den europeiska gröna given (COM(2019) 640) presenterade kommissionen en första färdplan för de centrala politiska strategier och åtgärder som kommissionen menar krävs för att ställa om EU:s politik och nå visionen om nettonollutsläpp . Meddelandet innehåller ett avsnitt om hur handelspolitiken kan stödja EU:s gröna omställning. Utskottet har övergripande redogjort för innehållet i detta avsnitt i ett tidigare betänkande (bet. 2019/20:NU15). Miljö- och jordbruksutskottet skrev ett utlåtande över kommissionens meddelande (utl. 2019/20:MJU17) och i ett yttrande berörde näringsutskottet bl.a. de handelspolitiska aspekterna i meddelandet (yttr. 2019/20:NU5y). Regeringens handlingsplan för cirkulär ekonomi beslutade regeringen om en strategi för cirkulär ekonomi och omställningen i och publicerades en handlingsplan med utgångspunkt i strategin. I handlingsplanen presenterar regeringen aktuella styrmedel och åtgärder som regeringen har beslutat eller har för avsikt att besluta. Vidare presenteras åtgärder som beskriver centrala pågående processer inom EU eller globalt där regeringen driver, eller avser att driva, vissa frågor som bedöms vara extra relevanta i omställningen till cirkulär ekonomi. Flera delar i handlingsplanen är av relevans för den internationella handeln, bl.a. frågor om standardisering. fattade regeringen beslut om export- och investeringsstrategi. Strategin är framtagen av regeringen, och Liberalerna. Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2019/20:NU15) övergripande redogjort för innehållet i strategin när det gäller målsättningen om en fri, rättvis och hållbar internationell handel. Gränshinder i handeln med nordiska länder har på regeringens uppdrag genomfört en företagsundersökning för att kartlägga vad som hindrar svensk utrikeshandel (rapport 2016:5). Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2016/17:NU13) redogjort för resultatet av undersökningen. Här framgår bl.a. att det helt dominerande problemet i handeln med är tullhanteringen. Utskottet har också i tidigare betänkanden redogjort för det arbete som utförs inom ramen för , och deras gränskommittéer. har de nordiska regeringarnas uppdrag att bekämpa gränshinder som bromsar jobb och tillväxt i . uppger att de prioriterar de viktigaste gränshindren och sedan försöker driva fram en lösning hos berörda departement. fick ett förstärkt mandat som bl.a. innebär att de nationella representanterna har fått större frihet att agera genom att t.ex. kalla till möten med berörda ministrar, arbetsmarknadens parter och andra aktörer som kan bidra till att lösa gränshindren. lämnar en årlig rapport där det framgår vilka gränshinder som varit prioriterade och vilken status de har, t.ex. om de är borta, om det pågår ett arbete med att ta bort hindren eller om det inte är prioriterat vid berörda departement eller myndigheter. Av verksamhetsrapporten för perioden –framgår att rådet arbetar efter tre prioriterade insatsområden – att eliminera eller avklara existerande gränshinder mellan de nordiska länderna, att förebygga att det uppkommer nya gränshinder och att öka och effektivisera informationstjänsterna. uppges att sex av de prioriterade gränshindren har avklarats, fem ordinarie gränshinder lösts och att berörda departement beslutat att avskriva ett hinder. Det framgår även att det fram till hade inrapporterats 34 störningar som kan hänföras till konsekvenser av den pågående coronapandemin och att 18 av dessa har blivit lösta. Ett problem som är prioriterat av rådet men ännu inte löst är tull och deposition i samband med överförsel av varor till exempelvis . Av regeringens webbplats framgår att statsrådet mot bakgrund av de utmaningar som de nordiska samarbetet ställts inför i samband med den kris som uppkommit som en konsekvens av coronapandemin tog initiativ till en diskussion om att tydliggöra ansvaret för hur man i kan samverka mer effektivt i gränshinderfrågor. Diskussionerna hölls vid det nordiska samarbetsministermötet . Vid mötet godkände ministrarna en konkret fyraårig plan för det nordiska samarbetet med utgångspunkt i den beslutade 2030-visionen enligt vilken ska bli världens mest hållbara och integrerade region. För att förverkliga visionen har tre strategiområden inom Nordiska ministerrådets arbete prioriterats – ett grönt , ett konkurrenskraftigt och ett socialt hållbart . I den handlingsplan som har tagits fram har bl.a. näringslivet i konsulterats. Bland de konkreta åtgärderna kan nämnas att tillgången till digitala tjänster över gränserna ska främjas i den nordisk-baltiska regionen bl.a. för att det ska bli lättare att driva företag i ett annat land i regionen. Vidare ska även rörligheten i främjas genom att gränshinder motverkas. Satsningar ska göras för att identifiera åtgärder som gör att kunskap och kompetens rör sig lättare över gränserna i och som främjar regional tillväxt och en gemensam nordisk arbetsmarknad. I sammanhanget kan även nättjänsten Solvit nämnas dit företag och personer kostnadsfritt kan vända sig för att få hjälp med problem som de upplever på EU:s inre marknad. I varje EU-land samt i , och finns ett Solvitcentrum som tar emot anmälningar om hinder och lägger dem i en gemensam databas för att sedan analysera problemet och i samarbete med andra sådana centrum och myndigheten i det land där problemet uppstått försöka komma till rätta med det. En lösning på problemet kan vara att myndigheten ändrar sitt agerande, men ett resultat av Solvits arbete kan också vara ett konstaterande att inget EU-rättsligt brott har begåtts. Solvit har inga sanktionsmöjligheter och kan inte tvinga myndigheter att agera i enlighet med vad det kommit fram till. Utskottet har i ett tidigare betänkande (2019/20:NU15) redogjort för bakgrunden till och innebörden av förbudet mot import och försäljning av sälprodukter inom EU som infördes . beslutade på initiativ av utskottet om ett tillkännagivande om handel med sälprodukter (bet. 2019/20:NU15, rskr. 2019/20:222). Enligt tillkännagivandet ska regeringen ta fram en strategi för att dels söka ett undantag från försäljningsförbudet, dels väcka och driva frågan om att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter. Företrädare för Socialdemokraterna, förordade att det inte skulle göras ett tillkännagivande. höll kommissionen ett möte i expertgruppen för de behöriga förvaltningsmyndigheterna (för del ).