bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes luftfart, ska minska med jämfört med . Fler insatser måste komma till för att nå långsiktiga klimat- och energimål. Vi vill minska transporternas klimatpåverkan genom att tillvarata möjligheterna med ny teknik, öka andelen förnybara drivmedel, ha en hög klimatprestanda för såväl fordon som drivmedel samt effektivisera transporterna. Vi kan konstatera att regeringen har tillsatt en i syfte att påskynda elektrifieringen. Vi välkomnar denna kommission men konstaterar att av alla bilar fortfarande går på fossilt bränsle och att bland nyregistreringen är av bilarna fortfarande fossildrivna. Vi kan konstatera att det finns mycket lite som talar för att de ambitiöst satta miljömålen kommer att uppnås. sker mycket innovation och utveckling inom detta område. Vi vill bejaka utvecklingen och vill att staten säkerställer de grundläggande förutsättningarna för en marknadsdriven omställning. Erfarenheter visar att förändringar sker snabbt när vi gör rätt rent politiskt och skapar goda marknadsekonomiska förutsättningar. ska vara världsledande i elektrifiering av all infrastruktur, i att bejaka nya drivmedel som exempelvis vätgas samt att säkerställa en hållbar inhemsk storskalig biodrivmedelstillverkning. Varje transportslag ska bidra till jobb och tillväxt utan att ge avkall på klimatsmart hållbarhet. Vi vill särskilt lyfta fram att ska vara världsledande i elektrifiering av fordonsparken. Vi står inför ett enormt teknikskifte inom transportsektorn de närmaste decennierna. Vi menar att det därför bör tas fram en nationell elektrifieringsstrategi som bör lyfta fram politiska prioriteringar för en trygg elförsörjning, tillräcklig kapacitet i elnäten och smarta lösningar för att elektrifiera transporter och minska utsläppen. Det som vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett långsiktigt hållbart transportsystem, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:863 av och (båda S), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 8, 12 och 16, 2020/21:2695 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3048 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 36 och 40, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 1, 18 och 29, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 23, 2020/21:3612 av (M) yrkande 4, 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:4037 av m.fl. (V) yrkandena 5, 8, 10 och 11 samt 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 39. Vi anser att det är positivt att stadsmiljöavtalen innebär att kommuner kan söka stöd för att stärka kollektivtrafik och exempelvis satsa på ökat cyklande, men däremot menar vi att avtalen bör riktas mot mer realistiska trafikåtgärder som förbättrar framkomligheten i stället för motprestationer i form av bostadsbyggande. Vi vill vara återhållsamma med stöd och s.k. subventionerat bostadsbyggande till förmån för direkta stöd för upprustning av kommunala vägar. Det som vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett långsiktigt hållbart transportsystem, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 1, 18 och 29 samt 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 23 samt 2020/21:863 av och (båda S), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 8, 12 och 16, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2695 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2020/21:3048 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 36 och 40, 2020/21:3612 av (M) yrkande 4, 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:4037 av m.fl. (V) yrkandena 5, 8, 10 och 11 samt 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 39. mål är att utsläppen från transportsektorn till 2030 ska minska . Det är ett ambitiöst mål som innebär en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen när smarta lösningar skapas av innovatörer med teknikskiften till det förnybara och det energi- och resurseffektiva. Inom detta politikområde behöver ambitionsnivån öka; det krävs starkare incitament och en mer resultatfokuserad politik för att nå målet om 70 procents minskade utsläpp från transportsektorn till 2030. Jag menar att nya effektiva styrmedel bör formuleras och befintliga styrmedel behöver ses över för att bli mer resultatinriktade med tydligt fokus på att minska utsläppen i transportsektorn. Att människor kan resa och att företag kan transportera varor är centralt i dagens samhälle och ekonomi. står transportsektorn för en tredjedel av de totala utsläppen av växthusgaser. Inte minst i stadstrafiken är utsläppen av partiklar och andra ämnen en stor källa till luftföroreningar. sker det en snabb teknikutveckling med effektivisering, elektrifiering och nya förnybara drivmedel. Jag vill peka på att för att nå transportsektorns utsläppsminskningsmål till 2030 krävs det ett brett spektrum av resultatinriktade politiska incitament för att främja ökad användning av klimateffektiva biodrivmedel, utökad elektrifiering och mer effektiva transportlösningar. Jag vill bl.a. lyfta fram att det krävs mer energieffektiva fordon, en ökad biodrivmedelsanvändning, fordon med nollutsläpp, bilpooler, smarta digitala mobilitets- och delningstjänster och att den nationella elektrifieringsstrategin inkluderar bl.a. satsningar på alternativa drivmedelsstationer, förenklade byggregler för laddstolpar, satsningar på forskning och demonstration av elvägar samt elektrifiering av gods- och busstrafik. Jag vill lyfta fram att digitalisering och automatisering skapar helt nya möjligheter med autonoma fordon och delningstjänster. För att minska miljöpåverkan men behålla mobiliteten måste transporterna sammanfattningsvis bli effektivare. För att kunna investera i anläggningar och teknik och infrastruktur som gör det enklare att t.ex. serva fartyg med landansluten el och underlättar intermodala lösningar på kaj krävs det kapital. Ett av de stöd som finns tillgängliga är stadsmiljöavtal för gods. Jag vill lyfta fram att hamnarna är viktiga för den gröna omställningen, men kan jag konstatera att stadsmiljöavtalen inte är anpassade för hamnarna och då särskilt inte för små och medelstora hamnar. Jag menar att regeringen bör se över formerna för stadsmiljöavtal så att även hamnarna kan söka stöd. Jag anser att det bör bli enklare för hamnarna, oaktat ägarskap, att söka dessa stöd. Vidare menar jag att regeringen bör ta fram en grön svensk kustfartsstrategi som lyfter fram både den svenska maritima strategin och den nationella godshandlingsplanen. Jag vill här hänvisa till att har antagit en grön kuststrategi som syftar till att minska koldioxidutsläppen, skapa gröna arbetsplatser och stimulera grön teknikutveckling. I denna strategi ingår både aktörer inom rederinäringen, kommuner, nationella myndigheter samt transportköpare. Till denna strategi har det också knutits en budget ur vilken man kan söka medel för gröna investeringar. Jag menar att det angreppssätt som har haft i denna plan är värt att eftersträva från svenskt håll. Dessutom vill jag peka på behovet av att tar fram en ambitiös nationell handlingsplan i enlighet med direktivet om infrastruktur för alternativa drivmedel (DAFI-direktivet) för att möjliggöra EU-stöd till fossilfri infrastruktur såsom laddstolpar och vätgasmackar. Jag menar att staten bör ta ett fortsatt stort ansvar för att bygga ut infrastrukturen för fossilfri tankning och laddning genom upphandling där det inte är kommersiellt gångbart. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett långsiktigt hållbart transportsystem, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 8, 12 och 16 samt 2020/21:4037 av m.fl. (V) yrkandena 5, 8, 10 och 11, 2020/21:2695 av (MP) yrkande 1 och 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 36 och 2020/21:863 av och (båda S), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2695 av (MP) yrkande 2, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3048 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 40, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 1, 18 och 29, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 23, 2020/21:3612 av (M) yrkande 4, 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 39. Min utgångspunkt är att klimatmålet måste vara den styrande principen för framtidens infrastruktur och därmed styra planeringen, inriktningen och de ekonomiska ramarna för samtliga satsningar i transportinfrastrukturplaneringen. Jag menar att det enda rimliga är att underlag och förslag till inriktning på satsningar i transportinfrastrukturen ska ha beslutade klimatmål som utgångspunkt och inte oönskade trafikökningar på våra vägar. Jag anser att regeringen bör återkomma med förslag om att införa en transporthierarki som ska genomsyra alla beslut om transportplanering. Grunden för en sådan hierarki är att de olika transportslagens klimatpåverkan ska leda mot de övergripande klimatmålen. Vid behov av kommunikation bör man först fråga sig om det är nödvändigt att över huvud taget fysiskt förflytta sig. För att minska behovet av förflyttningar krävs därför i grunden en god samhällsplanering. Det kan också vara fördelaktigt att använda digitala tjänster för att på så sätt minska behovet av transporter. Om det ändå finns behov av att förflytta sig i det fysiska rummet bör man i första hand använda sig av gång eller cykel. Är det inte möjligt ska kollektiva transportmedel såsom buss, spårtrafik och järnväg användas. För busstrafik ska drivmedlet i första hand vara förnybart och för spårtrafik ska elen komma från förnybar energi. Sedan följer sjöfart som ett alternativ i transporthierarkin främst för godstransporter, och det är viktigt att en ökad andel förnybara drivmedel eftersträvas för en hållbar sjöfart. Är det inte möjligt att använda något av dessa transportslag måste man använda vägtransporter och då i första hand de som utnyttjar drivmedel som inte påverkar miljön negativt. I sista hand ska flyg användas. När det gäller frågan om en hållbar samhällsplanering vill jag betona att det inom planeringen finns stora möjligheter att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan. Strukturellt och långsiktigt handlar det om att få till stånd en samhällsplanering och ett byggande som minskar behovet av långväga fysiska transporter och som bygger på mer energisnåla och miljövänliga transporter. Även användningen av it-infrastruktur för att möjliggöra virtuella möten är av stor betydelse för att minska sektorns klimatpåverkan. Om bebyggelsen förtätas, redan exploaterad mark tas i anspråk och infartsparkeringar byggs kan samhällsplaneringen vara ett verktyg för ett mer transporteffektivt och energisnålt samhälle. Det skapar möjlighet för fler människor att gå eller cykla och ökar därmed även kapaciteten för övriga trafikslag. Med en förbättrad samverkan mellan transportslagen kan transporter effektiviseras. Därför är s.k. intermodala transporter, där godset kan byta lastbärare i transportkedjan, av väsentlig betydelse för ett transportsnålt samhälle. Även sjöfarten är här av stor betydelse för att minska miljö- och klimatpåverkan. På korta transportsträckor har gång och cykel den största potentialen, och i glesare bygder kan anropsstyrd kollektivtrafik minska bilresorna på kortare sträckor. För att samhällsplaneringen ska vara en del i att nå ett ekologiskt hållbart transportsystem menar jag att regeringen bl.a. bör återkomma med lagförslag som stärker den regionala samordningen så att klimatbelastande transporter kan minska. Staten ska föregå med gott exempel med effektiva och klimatanpassade transporter genom att alla myndigheter och offentligt ägda företag bör upprätta en miljöanpassad resepolicy. Jag vill vidare lyfta fram att vägutbyggnader som genererar ny trafik går emot flera viktiga miljömål och att det inte är i linje med miljömålen att spendera miljardbelopp på vägobjekt som dels leder i motsatt riktning i förhållande till miljömålen, dels innebär att stora ekonomiska resurser tas i anspråk som i stället behövs för att ställa om till ett hållbart transportsystem. Jag anser att i sin planering tydligare ska ta sin utgångspunkt i klimatmålet för transportsektorn och aktivt styra investeringar mot åtgärder som bidrar till en omställning av transportsystemet på både kort och lång sikt. Därför menar jag att regeringen bör ge i uppdrag att som komplement till dagens basprognoser utveckla målorienterade prognoser där man utgår från att transportplaneringen ska styras mot ett mer transporteffektivt samhälle. Därutöver bör regeringen ge i uppdrag att utveckla metodik och samverkansformer där man i samråd med regioner och kommuner kan identifiera tidigare beslutade objekt som inte uppfyller dagens krav i enlighet med klimat- och miljömål. Jag kan konstatera att det i regeringens antagna nationella plan finns betydande investeringar i nya vägar, vilket resulterar i ökad personbilstrafik och tränger undan ytterligare investeringsutrymme för järnväg. Jag menar att regeringen bör ge i uppdrag att omförhandla i syfte att ta bort de beslutade vägprojekt, i såväl den befintliga nationella planen som kommande nationell plan, som bidrar till att det klimatmål som beslutade inte nås. Transportinfrastruktur som är beslutad men inte färdigbyggd bör ingå i omprövningen, och planeringen bör så långt som möjligt modifieras för att sektorsmålet till 2030 ska nås. Jag vill vidare uppmärksamma att har rekommenderat regeringen att formulera ett entydigt mål om fossilfria transporter tillsammans med en tidsplan med tydliga beslut för att nå dit. Jag kan konstatera att regeringen har valt att inte följa rådets rekommendation utan i stället har tillsatt en utredning för att bl.a. föreslå när fossila drivmedel ska vara utfasade. Jag menar att det är nödvändigt med en tidsbestämd handlingsplan med åtgärder för att uppnå 2030-målet inom sektorn samt fossilfria transporter. Jag menar att regeringen bör återkomma till med en tidsbestämd handlingsplan med åtgärder för att nå fossilfria transporter . Jag kan konstatera att regeringen beslutade om ett nytt etappmål i våra nationella miljökvalitetsmål för hållbart resande i städer. Målet är att andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik. Jag välkomnar ett sådant etappmål eftersom det stärker arbetet för ett transporteffektivt samhälle, men jag vill betona att etappmålet behöver kompletteras eftersom dess målsättning inte med nödvändighet leder till att transporternas energianvändning och klimatpåverkan minskar. Jag menar därför att regeringen bör anta ett kompletterande etappmål för hållbar stadsutveckling som innebär att framtida trafikökningar ska ske genom andra trafikslag än biltrafik. Jag anser vidare att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som möjliggör för kommunerna att införa krav på gröna res- och transportplaner vid nyetableringar och större ombyggnader. Jag konstaterar att sådana planer är ett sätt att minska bil- och lastbilstrafiken och sålunda kan fungera som ett effektivt styrmedel för att binda samman trafikplanering med stadsplanering för hållbara resor och godsleveranser med låg klimatpåverkan. Gröna res- och transportplaner innebär att t.ex. arbetsgivare, byggherrar och fastighetsägare tar ett helhetsgrepp om att resandet och godsleveranserna till och från den egna verksamheten ska bli mer hållbara. Utvärderingar av införda gröna resplaner visar på goda effekter i form av exempelvis minskat bilresande och friskare personal. finns det dock inga möjligheter för kommuner att ställa krav på att transportplaner upprättas vid nyetableringar. Det har i olika utredningar föreslagits att kommuner ska få denna möjlighet, och det har nämnts ett antal exempel som skulle kunna ingå i en transportplan, bl.a. tillgänglighet till kollektivtrafik, säkra cykelparkeringar och resepolicy. Jag kan konstatera att regeringen ännu inte har föreslagit några konkreta åtgärder för att införa gröna transportplaner och därmed stärka kommunernas mandat och redskap för att främja fossilfria transporter. Slutligen vill jag peka på att regeringen bör återkomma med förslag på styrmedel för att stimulera mobilitetstjänster som främjar ett minskat behov av att äga en egen bil samt ökar det hållbara resandet med kollektivtrafik och cykel. Jag kan konstatera att det sker en snabb utveckling av mobilitetstjänster med digitalisering och delningsekonomi som starka drivkrafter. Transport som tjänst brukar beskrivas som en samlad tjänst där användarens olika behov av transport samlas hos en och samma leverantör. Transporttjänsterna utförs av olika leverantörer men samordnas i ett gemensamt system. Resenärens aktuella behov står i centrum och kollektivtrafiken är en central aktör, men även bilpooler och hyrcyklar är viktiga delar. Jag vill framhålla att dessa nya mobilitetstjänster kan bidra till ökad valfrihet och minskat behov av att äga en egen bil, särskilt i större städer och storstadsregioner. Dessa mobilitetstjänster är exempel på lämpliga steg 1- och steg 2-åtgärder och borde vara en del i vår nationella transportinfrastrukturplanering med möjlighet till statlig medfinansiering. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett långsiktigt hållbart transportsystem, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2020/21:863 av och (båda S), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 8, 12 och 16, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2695 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3048 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 36 och 40, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 1, 18 och 29, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 23, 2020/21:3612 av (M) yrkande 4, 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:4037 av m.fl. (V) yrkandena 5, 8, 10 och 11 samt 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 39. Jag vill inledningsvis peka på att det pågår flera försök med applikationer där vätgas används som drivmedel inom fordonsflottan, flyget och industrin. Jag vill framhålla att fördelen med vätgas är att den kan produceras av exempelvis solenergi eller vattenkraft för att lagras och sedan användas för transporter. Vätgasen pekas av i dess vätgasstrategi ut som en tillväxtmotor och en viktig del i en storskalig omställning av energisystem för att nå klimatneutralitet . Jag menar att i likhet med bör ha en övergripande strategi för hur vätgas kan användas för transporter och inom industrin. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett långsiktigt hållbart transportsystem, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:2695 av (MP) yrkande 2 och 2020/21:863 av och (båda S), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 8, 12 och 16, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2695 av (MP) yrkande 1, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3048 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 36 och 40, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 1, 18 och 29, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 23, 2020/21:3612 av (M) yrkande 4, 2020/21:4037 av m.fl. (V) yrkandena 5, 8, 10 och 11 samt 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 39. Majoriteten av utsläppen från godstransporter i kommer från vägtransporter. De viktigaste åtgärderna för att eliminera dessa utsläpp är därför att elektrifiera dels de regioner där en betydande andel av lastbilstrafiken går, dels de stora transportstråken där majoriteten av de fjärrgående lastbilstransporterna går. Trafik långt ifrån de stora transportstråken kräver andra lösningar. Jag menar att batterier, vätgas och fossilfria dieselsubstitut kommer att behövas parallellt. I tillägg till det menar jag att förbättrade möjligheter att flytta gods mellan lastbil, järnväg och fartyg behövs. Det kan konstateras att godstransporter på järnväg och till sjöss har betydligt bättre klimatprestanda än vägtransporter. När vägtransporterna elektrifieras förbättras visserligen klimatsituationen. Jag menar att det finns en rad åtgärder som skulle göra det enklare att flytta över gods till järnväg och sjöfart. Jag anser att arbetet med att underlätta överflyttning av gods från lastbil bör intensifieras parallellt med att utsläppen genom lastbilstransporternas elektrifiering minskar. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskning och innovation, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkandena 9, 37 och 44, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2020/21:1088 av (M), 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 56–59, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 27 samt 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11. Vi vill inledningsvis betona att det är viktigt att vi vårdar och stärker befintlig infrastruktur samt att nya infrastrukturinvesteringar görs på ett hållbart sätt som stärker transportsystemet. Genom att fullt ut bejaka och stötta den snabbt pågående utvecklingen av fossilfria motorer kan vi utveckla och stärka vår konkurrenskraft på ett hållbart sätt. Vi behöver både flyg, järnväg, väg, sjöfart och cykel för att människor ska kunna arbetspendla och resa. Företag ska kunna ta emot och skicka sina varor genom ett tryggt och sammanlänkat godsflöde genom hela . Vi vill därför betona vikten av ett effektivt och hållbart transportsystem som inkluderar alla trafikslag. De transportpolitiska målen måste förstås och värderas utifrån pågående tekniska framsteg, bl.a. vad gäller elbilar, elflygplan och vätgasbatterier, och vi vill särskilt framhålla att forskning och innovation kommer att göra alla färdslag fossilfria och därmed klimatneutrala. passerade antalet elbilar i 100 000 fordon. Det finns prototyper framtagna för exempelvis elflygplan som kommer ut i trafik 2026 och tunga lastbilar drivna med vätgasbatterier. behöver därför en ny politisk inriktning som bidrar till ökad transparens och effektivitet inom hela infrastrukturpolitiken. Vi vill se en infrastrukturpolitik som bejakar den innovativa tid som vi befinner oss i. Vi är övertygade om att forskning och innovation kommer att göra alla färdslag fossilfria och därmed klimatneutrala. Vi menar att ny transportteknik behöver inkluderas i den framtida infrastrukturplaneringen. Samhällets resurser måste användas på bästa sätt. Produktiviteten ska öka, forskning och innovation ska på ett tydligare sätt inkluderas och arbetet med att fasa ut fossila bränslen ska intensifieras. Vi menar att spelar en viktig roll i detta arbete. Det är viktigt att kontinuerligt analyserar sitt arbetssätt i syfte att uppmuntra nya sätt att bygga och underhålla vår gemensamma infrastruktur.