bet · H901UU1 · 2021-12-07 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Övriga motionsförslag avstyrks, i flertalet fall med hänvisning till att de i hög grad överensstämmer med den förda politikens inriktning. I betänkandet finns tre reservationer (C, V, L) och åtta särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Ledamöterna från , och Liberalerna avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Cirka 160 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20, 2020/21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 Statens budget inom utgiftsområde 5 Motioner som bereds förenklat 1.Politikens inriktning, punkt 2 (C) 2.Politikens inriktning, punkt 2 (V) 3.Politikens inriktning, punkt 2 (L) 1.Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (SD) 2.Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (KD) 5.Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (L) 6.Politikens inriktning, punkt 2 (M) 7.Politikens inriktning, punkt 2 (SD) 8.Politikens inriktning, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 5 anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 5 punkt 1 och avslår motionerna 2021/22:3186 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2021/22:3903 av m.fl. (SD), 2021/22:3943 av m.fl. (L) och 2021/22:4144 av m.fl. (C). b) Bemyndiganden och ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 5 punkt 2. 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 11 och 13, 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 16, 2020/21:674 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 9 och 10, 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 16, 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 9 och 12, 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 17, 2020/21:3278 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 5, 2021/22:449 av m.fl. (V) yrkandena 1, 5–7, 10 och 11, 2021/22:2584 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6 och 7, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 8, 12, 15, 47 och 51–53, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 131, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 13 och 17–19, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 18, 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:3999 av m.fl. (L) yrkandena 1–7. Reservation 1 (C) Reservation 2 (V) Reservation 3 (L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C)*, (V)*, (SD), (S), (S), (L)*, (MP), (C)*, (S), (M), (SD) och (KD). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 5 Internationell samverkan och ca 160 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20, 2020/21 och 2021/22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om inriktningen för verksamheten inom utgiftsområdet och prioriteringar för bredare utrikes- och säkerhetspolitik. Av motionsyrkandena behandlas ett nittiotal i förenklad ordning, bl.a. eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Det rambeslut för budgeten som fattade bygger på ett gemensamt budgetförslag från , . Då utrikespolitikens inriktning hanteras av regeringen och inte främst är en budgetfråga, föreslås ingen gemensam inriktning för utrikespolitiken i budgetförslaget från dessa partier. I stället hänvisas till respektive partis särskilda yttranden i detta betänkande. Under beredningen av ärendet fick utskottet vid sammanträdet information om budgetförslaget inom utgiftsområde 5 av kabinettssekreterare med medarbetare från . Av betydelse för verksamheten inom utgiftsområdet är även de föredragningar som utskottet fick vid sammanträdet om den feministiska utrikespolitiken av ambassadör vid och om av generaldirektör . Vidare informerade utrikesminister utskottet om regeringens arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Vid samma sammanträde gav även chefen för (), , information om Ideas rapport om pandemins konsekvenser för demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet har vid sex tillfällen (, , , , och ) fått information om ordförandeskap i () 2021. Informationen lämnades av utrikesminister och av chefen för sekretariatet för ordförandeskap i 2021, , . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har beslutat att utgiftsramen för utgiftsområde 5 Internationell samverkan ska vara 2 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). I detta betänkande föreslår utrikesutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp ett tillkännagivande som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 5. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 5. Slutligen behandlas motionsförslag som gäller frågor om politikens inriktning inom utgiftsområdet. Motionsförslagen har väckts under allmänna motionstiden /20, 2020/21 och 2021/22. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 Målet för utgiftsområde 5 är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder (prop. 2008/09:1 utg.omr. 5, bet. 2008/09:UU1, rskr. 2008/09:122). I propositionen anger regeringen att den förda politiken vägleds av följande principer och politiska prioriteringar: Agenda 2030, demokrati och mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, dialog och medling, fred och säkerhet samt jämställdhet genom en feministisk utrikespolitik, som kommer till uttryck i regeringens årliga utrikesdeklaration. Regeringen framhåller att insatser som finansieras genom utgiftsområdet ska ses i ett sammanhang där även effekterna av andra offentliga insatser eller samverkan med berörda aktörer bidrar till måluppfyllelsen. För utgiftsområdet finns resultatindikatorer för följande fem områden: • internationell krishantering och fredsfrämjande insatser • forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Av regeringens resultatredovisning, som i huvudsak bygger på resultat , framgår att deltagit aktivt i en rad internationella samarbetsorganisationer, bl.a. genom bidrag till närmare 50 civila och militära krishanteringsinsatser och fredsfrämjande insatser under ledning av FN, EU, och Nato, med koncentration till regioner och konflikter som är prioriterade ur ett utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiskt perspektiv. Indikatorn för området visar att den utsända personalstyrkan minskade med omkring 100 personer jämfört med , vilket enligt regeringen förklaras av restriktioner kopplade till pandemin. När det gäller nedrustning och icke-spridning redogör regeringen bl.a. för det fortsatta arbetet med det s.k. Stockholmsinitiativet för kärnvapennedrustning och att ett uppdrag getts att etablera ett nationellt för kärnvapennedrustning. Indikatorn för forskningen på området visar på ett minskat genomslag i medierapporteringen, vilket regeringen anser kan förklaras av smittskyddsrestriktionerna under pandemin. Indikatorerna för exportkontrollen anger att () minskade handläggningstiderna och ärendebalanserna men att pandemin innebar att färre tillståndsbesök kunde genomföras. I samarbetet inom , inklusive med , redogör regeringen bl.a. för stöd till olika plattformar och civilsamhällesorganisationer i enlighet med de samarbetsstrategier som regeringen har beslutat. I indikatorredovisningen för det nordiska samarbetet anger regeringen att ett tjugotal av de 44 gränshinder som uppstod i spåren av covid-19-pandeminn kunde lösas och att 9 ordinarie gränshinder därutöver har hanterats. De relationsskapande insatserna av vikt, som utgör indikatorer för det långsiktiga Sverigefrämjandet, beskriver regeringen som stabila även om vissa verksamheter minskade något till följd av pandemin. behöll också en niondeplats bland de länder som har starkast varumärke. Sist i resultatredovisningen konstaterar regeringen att den konsulära ärendeinströmningen inte minskade nämnvärt trots det minskade resandet under pandemin men att de konsulära utmaningarna blev mer komplexa till följd av internationella reserestriktioner och pandemins konsekvenser. I sin samlade bedömning av måluppfyllelsen anger regeringen att den verksamhet som bedrivs inom utgiftsområdet har bidragit till målet att säkerställa intressen i förbindelse med andra länder, inklusive de globala målen för hållbar utveckling. Covid-19-pandemin har enligt regeringen påverkat genomförandet av verksamheten men också visat på vikten av internationell samverkan. har, enligt regeringens bedömning, fortsatt att vara en respekterad partner i EU, FN, , , , och utveckling () och i partnerskapet med Nato. samlade internationella engagemang har bidragit till en gemensam säkerhet, bedömer regeringen, som anför att deltagandet i de internationella organisationerna därmed har bidragit till måluppfyllelsen. fortsatte även att vara en stark och trovärdig röst i det internationella arbetet för nedrustning och icke-spridning, och regeringen anser att den svenska exportkontrollen fortsatte att bedrivas strikt och effektivt. Regeringen bedömer också att den Sverigefrämjande verksamheten haft god effekt och att de statliga insatserna i denna verksamhet har bidragit till målet för utgiftsområdet. I resultatredovisningen för verksamheten inom partnerskapet med Nato framför regeringen att tillkännagivande till regeringen om en Natooption (bet. 2020/21:UFöU4, rskr. 2020/21:133–134) bereds i och att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen och att har fortsatt utvecklingsarbetet med att genomföra de omarbetade interna riktlinjerna för utformningen av regeringens resultatredovisning. Innebörden av riktlinjerna beskrevs i budgetpropositionen där det angavs att resultatredovisningen bör visa de mest centrala resultaten och disponeras efter de centrala resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna. Utvecklingen bör redovisas i tabeller och diagram med om möjligt minst tioåriga tidsserier. De centrala statliga åtgärder som har vidtagits i syfte att påverka måluppfyllelsen bör återges. Vidare bör en samlad bedömning av måluppfyllelsen redovisas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder bör väljas med hänsyn till kontinuitet och möjliggöra uppföljning ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringens ambition är att resultatredovisningen ska ha en enhetlig struktur, vara ändamålsenlig och motivera regeringens budgetförslag. Utgångspunkten är budgetlagens krav på att regeringen i budgetpropositionen ska redovisa resultat i förhållande till de av beslutade målen och att redovisningen ska vara anpassad till de olika utgiftsområdena (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 11.4). I budgetpropositionen anges att utvecklingen av den ekonomiska styrningen bedrivs med utgångspunkt i regeringens behov av att styra för att genomföra sin politik och nå de beslutade målen för olika områden. Vidare ska det finnas en fungerande uppföljning av genomförandet och måluppfyllelsen i myndigheter och verksamheter som svarar mot både regeringens och behov (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 10.4). Utskottet konstaterar att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. har beslutat att målet för utgiftsområde 5 Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. godkände målet för utgiftsområdet först i behandlingen av budgeten (prop. 1997/98:1 utg.omr. 5, bet. 1997/98:UU1, rskr. 1997/98:102). I samband med att en verksamhetsstruktur infördes i budgeten med indelningen av utgiftsområden i politikområden kom målet att användas för politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik (prop. 2000/2001:1). När verksamhetsstrukturen utgick i och med budgeten beslutade om målet för utgiftsområdet på nytt (prop. 2008/09:1 utg.omr. 5, bet. 2008/09:UU1, rskr. 2008/09:122). Utskottet konstaterar att resultatredovisningen inom utgiftsområdet utgår från samma indikatorer och bedömningsgrunder, och att den är uppställd på samma sätt. Enligt utskottet är detta en fördel eftersom det underlättar en uppföljning av verksamheten . Redovisningen kan enligt utskottet emellertid förtydligas i vissa avseenden. Som exempel kan nämnas att de tre- och femåriga tidsserierna för tabellerna i resultatredovisningen bör byggas ut till att spegla det tioårsperspektiv som anges som ambition i riktlinjerna för redovisningen och att det bör säkerställas kontinuitet i hur tabellerna utformas och de värden som anges i dem. Otydlighet finns i detta avseende i tabell 2.7 över internationella fredsforskningsinstituts () och Utrikespolitiska institutets (UI) förekomst i medier, som i den aktuella budgetpropositionen uttrycks i antal men som har uttryckts som procentuell förändring i förhållande till ett basår. I tabell 2.8 över stipendier, alumner och svenskundervisning förefaller det också ha gjorts betydande revideringar av vissa uppgifter jämfört med förra årets budgetproposition. Överlag anser dock utskottet att resultatredovisningens struktur är klar och tydlig. När det gäller de redovisade resultaten för utgiftsområdet konstaterar utskottet att regeringen gör en samlad bedömning och att denna är att den verksamhet som har bedrivits inom utgiftsområdet har bidragit till målet. Utskottet delar denna samlade bedömning men konstaterar att det är en bedömning som bara i begränsad utsträckning kan sägas ha stöd i de redovisade resultaten. Anledningen är, som utskottet påpekat i tidigare budgetbehandlingar, att det finns en grundläggande svårighet med att göra en värdering och analys av uppnådda resultat i förhållande till mål och anslag inom utgiftsområdet, eftersom det övergripande målet för utgiftsområdet är allmänt formulerat och inte innehåller någon definition av intressen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 5, bet. 2020/21:UU1, rskr. 2020/21:101). Som regeringen anger i budgetpropositionen är det också en rad olika faktorer som bidrar till målet att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder och att insatser som finansieras inom utgiftsområdet ska ses i ett sammanhang där även effekterna av andra offentliga insatser eller samverkan med berörda aktörer bidrar till måluppfyllelsen. Utskottet har i tidigare sammanhang lyft fram vissa grundläggande målsättningar som eftersträvas i svensk utrikespolitik i syfte att med dessa uttalanden något fylla i innebörden av intressen i målformuleringen. Det är emellertid ett faktum som kvarstår att möjligheten att finna en koppling mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag är begränsad. Att verksamheten syftar till långsiktiga tillståndsförändringar i andra länder, till stor del genom deltagande i multilaterala organisationer, innebär en ytterligare svårighet att finna denna koppling. Med dessa utmaningar i åtanke ser utskottet ändå utrymme för regeringen att fortsätta arbetet med att utveckla resultatredovisningen inom utgiftsområdet. Ett spår i detta arbete kan, som utskottet har påpekat, vara att fördjupa resonemangen bakom valet av de angivna resultatindikatorerna och hur dessa indikatorer är kopplade till målet för utgiftsområdet (bet. 2018/19:UU1). Även om det till viss grad kan anses vara tämligen uppenbart skulle en ökad tydlighet om detta kunna underlätta bedömningen av resultaten. Till exempel är den typ av problematisering som framträder i redovisningen av indikatorn för det nordiska samarbetet välkommen, dvs. att antalet undanröjda gränshinder är ett mått på tillståndet i det nordiska samarbetet, medan antalet gränshinder som uppstår är ett annat. Ett andra spår i utvecklingsarbetet kan vara att fördjupa analysen av orsakerna bakom kort- och långsiktiga variationer i indikatorerna. Som exempel kan nämnas att regeringen i flera fall förklarar sjunkande värden för indikatorerna med de restriktioner som infördes till följd av covid-19-pandemin. Detta är ett rimligt antagande, men det hindrar inte att det också kan finnas andra orsaker. Utskottet noterar t.ex. att antalet utsända i civila och militära krishanterings- och fredsfrämjande insatser minskade med drygt 100 personer såväl 2020 som 2019, dvs. även under det år som föregick pandemin, och att Sipris och UI:s förekomst i medier visserligen minskade men att det i perspektiv av de fem föregående åren kan framstå som att det i själva verket var 2019 som uppvisade ett påtagligt högre antal förekomster. Med nära koppling till analysen av variationerna i resultatindikatorerna kan ett tredje spår i utvecklingsarbetet vara att förtydliga vilka slutsatser regeringen drar av variationerna i förhållande till måluppfyllelsen. Det är t.ex. inte uppenbart om regeringen anser att det sjunkande antalet utsända i internationella insatser innebär en ökad, likartad eller minskad måluppfyllelse. Med tanke på vad utskottet nu sagt om svårigheterna i att konkretisera målet för utgiftsområdet och att beakta alla de faktorer som verkar positivt och negativt på måluppfyllelsen delar utskottet, som framgått ovan, regeringens samlade bedömning av värdet av den verksamhet som finansieras inom utgiftsområdet. Som utskottet anfört i ett tidigare sammanhang är anslagsmedlen inte en direkt orsak till avsedda effekter på förbindelser med andra länder men anslagsmedlen gör att verksamheten kan bedrivas och anslagens storlek påverkar naturligen verksamhetens omfattning (bet. 2017/18:UU1). I detta avseende anser utskottet att en central del i regeringens bedömning av måluppfyllelsen är att fortsatte att vara en respekterad partner i EU, FN, , , , och partnerskapet med Nato. Det ligger i sakens natur att intressen är mångsidiga, att de kan variera och att det kan finnas konflikter mellan olika svenska intressen. Internationellt samarbete är dock en förutsättning för att få genomslag för utrikes- och säkerhetspolitik. deltagande som en respekterad partner i olika internationella organisationer och samarbeten kan därför anses ha ett övergripande värde. Utskottet noterar upplysningen i propositionen om att tillkännagivande om en Natooption är under beredning och att regeringen därmed bekräftar vad utskottet framförde i sitt yttrande om regeringens skrivelse om skrivelser till regeringen, dvs. att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (yttr. 2020/21:UU6y). Avslutningsvis vill utskottet i anslutning till resultatbedömningen för verksamheten inom utgiftsområdet uppmärksamma utskottets behandlingar under det föregående av frågor om verksamheten i olika internationella organisationer. Det gäller verksamheten i (skr. 2020/21:90, redog. 2020/21:NR1, bet. 2020/21:UU4, rskr. 2020/21:338–339), (bet. 2020/21:UU8), (skr. 2020/21:147, redog. 2020/21:OSSE1, bet. 2020/21:UU12, rskr. 2020/21:359–360) och (skr. 2020/21:106, redog. 2020/21:ER1, bet. 2020/21:UU13, rskr. 2020/21:340–341). Utskottet har också behandlat frågor om strategisk exportkontroll av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (skr. 2020/21:114, bet. 2020/21:UU9, rskr. 2020/21:361). Statens budget inom utgiftsområde 5 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 5 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (SD), 2 (C), 3 (V), 4 (KD) och 5 (L). Utgiftsområde 5 Internationell samverkan består av elva anslag och omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: () och (). För föreslår regeringen att anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 enligt den tabell som framgår av betänkandets bilaga 2. I budgetpropositionen föreslår regeringen även att beslutar om två beställningsbemyndiganden som framgår av bilaga 3 till betänkandet. Det första beställningsbemyndigandet gäller anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, där regeringen ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Anslaget 1:2 används bl.a. för statsbidrag till mellanstatliga eller enskilda organisationer och institutioner. Beställningsbemyndigandet motiveras med att regeringen i vissa fall behöver ingå fleråriga ekonomiska åtaganden i förhållande till organisationer som får återkommande strategiskt stöd.