bet · H901UU4 · 2021-12-03 00:00:00 — Mot bakgrund av uppföljningen drar utskottet slutsatsen att genomförandegraden kan beskrivas som god och att de indikativa tidsangivelser som anges för enskilda initiativ har varit möjliga att hålla i förhållandevis hög grad, men att initiativen då påfallande ofta har antagits i slutet av . I de fall där tidsplanen inte varit möjlig att hålla är förseningen relativt liten och det är få initiativ som drabbas av mer omfattande förseningar. Med tanke på att arbetsprogrammet förlägger antagandet av de olika initiativen till ett av årets kvartal kan utskottet summera sin uppföljning med att arbetsprogrammet är ett förhållandevis tillförlitligt om än något trubbigt underlag för en övergripande planering. Utskottet konstaterar att även socialutskottet i sitt yttrande uppmärksammar att arbetsprogrammet är ett användbart underlag i planeringen och bevakningen av EU-frågor. Arbetsprogrammet motsvarar dock inte de önskemål som tidigare framförts från , genom ett brev från talmannen (dnr 2270-2017/18) och ett utlåtande från (utl. 2018/19:KU23), om mer detaljerad information om olika lagstiftningsinitiativ som skulle underlätta i planeringen av subsidiaritetskontroll. För detta behöver information sökas på andra ställen. Med tanke på detta välkomnar utskottet de förstärkningar som kommissionen har gjort av sin samrådsportal Kom med synpunkter, vilka beskrivs i meddelandet om bättre lagstiftning . Mot bakgrund av sin uppföljning konstaterar emellertid utskottet att det fortfarande finns flera utmaningar för den som söker mer detaljerad och uppdaterad information om beredningsarbetet. Det gäller inte minst i fråga om Refit-initiativen där den särskilda resultattavlan för dessa varken är fullständig eller alla gånger överensstämmande med uppgifter som ges på samrådsportalen. Utskottet vill uppmuntra kommissionen att fortsätta utveckla informationen om sin beredningsprocess så att den är så tillgänglig, utförlig och uppdaterad som möjligt. Det skulle underlätta för de nationella parlamentens EU-arbete och också skapa bättre förutsättningar för alla de som kan bidra med värdefulla synpunkter i beredningen av initiativ. Liksom vid tidigare granskningar av kommissionens arbetsprogram har övriga utskott getts tillfälle att yttra sig även över arbetsprogrammet . Utskottet anser att det är ett ändamålsenligt tillvägagångssätt med tanke på den bredd av frågor som arbetsprogrammet spänner över. Även har fem frågor ställts som vägledning för utskottens yttranden i syfte att få utskottens uppfattningar om arbetsprogrammets övergripande inriktning och om enskilda initiativ på deras respektive områden. Yttrandena finns i sin helhet i utlåtandets bilagor 3–9. Utskottet har inte för avsikt att väga samman eller ta ställning till vad som framförts i yttrandena. I stället önskar utskottet se sitt utlåtande som en möjlighet för alla utskott att på ett samlat sätt förmedla sina bedömningar och de politiska åsiktsskillnader som framträder genom avvikande meningar i yttrandena. I konsekvens med detta angreppssätt koncentrerar utrikesutskottet sin egen granskning till det ansvar som utskottet har för övergripande frågor av betydelse för unionens funktion och utveckling samt de utrikes- och säkerhetspolitiska frågor som rör EU:s roll i världen. Utskottet vill också uppmärksamma att granskningen av kommissionens arbetsprogram har ett framåtsyftande ändamål även i den meningen att granskningen bidrar till att uppmärksamma frågor i ett tidigt skede av EU:s beslutsprocess och att de framförda synpunkterna kan beaktas i genomförandet av arbetsprogrammet, dvs. i beredningen av de enskilda initiativen, och även i processen som leder fram till nästa års arbetsprogram, vilket det önskemål om en revidering av det s.k. API-direktivet som justitieutskottet beskriver i sitt yttrande skulle kunna vara ett exempel på. Granskningen av arbetsprogrammet kan därmed ses som ett komplement till de möjligheter som har att utöva inflytande över det löpande programmeringsarbetet genom de kontakter som utskotten och har med regeringen inom ramen för information, överläggningar och samråd enligt riksdagsordningens bestämmelser för detta. Granskningen av strategiska EU-dokument, inklusive denna granskning av kommissionens arbetsprogram, är också ett av verktyg för att främja öppenhet och debatt om EU-frågor. Granskningsförfarandet kan därmed ses som en löpande och långsiktig verksamhet i samma anda och ambition som ligger bakom lanseringen av konferensen om EU:s framtid. Utskottet har ägnat förberedelserna för konferensen mycket uppmärksamhet och välkomnar, i likhet med , att pandemisituationen tillät att konferensen kunde inledas . Utskottet ser positivt på att kommissionen, som beskrivs i arbetsprogrammet, utforskar nya innovativa metoder för att underlätta för ett medborgerligt engagemang i beslutsprocessen. Detta är i linje med utskottets uppfattning att fokus för framtidskonferensen bör vara att stärka dialogen med medborgarna och att öka deras engagemang för EU-frågor. Ett resultat som innebär bestående förbättringar på detta område kan enligt utskottet vara viktigt för i vilken mån konferensprocessen i efterhand kan bedömas som en framgång. I anslutning till detta noterar utskottet resolution av om medborgardialoger och medborgarnas deltagande i EU:s beslutsfattande (P9_TA(2021)0345), i vilken parlamentet föreslår en diskussion inom framtidskonferensen om en mekanism för att ge medborgarna möjlighet att påverka kommissionens årliga arbetsprogram och talet om tillståndet i unionen, t.ex. genom nationella och europeiska medborgardialoger för att formulera prioriteringar som ett bidrag till den samrådsprocess som leder fram till upprättandet av kommissionens årliga arbetsprogram. När det gäller de sakfrågor som diskuteras vill dock utskottet upprepa att det är viktigt att inte väcka orimliga förväntningar på vad framtidskonferensen kan uppnå och att det är svårt att se att konferensens slutsatser ska kunna betraktas som representativa för EU:s medborgare och därmed förplikta till uppföljning av institutionerna. Utskottet har i olika sammanhang uppehållit sig vid den bristande respekten för rättsstatens principer och EU:s grundläggande värden i vissa medlemsstater, senast i betänkande 2020/21:UU10. Respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är enligt utskottet en av unionens största tillgångar som måste garanteras. Det är grunden för ett väl fungerande samarbete och ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Det är också grunden för EU:s förtroende som en global aktör. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet noterar att kommissionen i arbetsprogrammet lägger stor vikt vid dessa frågor, inklusive principen om företräde, och de verktyg som kommissionen förfogar över i form av övervakning, dialog, landsspecifika rekommendationer, överträdelseförfaranden och möjligheten att ställa in utbetalningar från EU:s budget och återhämtningsinstrumentet. Utskottet anser liksom att det är av stor vikt att kommissionen fortsätter arbetet med att stärka och försvara rättsstatsprincipen liksom respekten för de grundläggande värdena, med alla tillgängliga medel. I sammanhanget noterar utskottet rapport om situationen när det gäller rättsstatsprincipen i EU och att regeringen, i den kommenterade dagordningen inför den årliga rättsstatsdialogen vid allmänna rådets möte , konstaterar att rapporten tydligt visar att det finns problem på rättsstatsområdet i flera medlemsstater. Liksom regeringen ser utskottet mycket allvarligt på utvecklingen. Utskottet välkomnar ett större engagemang för dessa frågor från ett växande antal medlemsstater, vilket bl.a. visade sig i de kraftfulla reaktionerna mot den ungerska lag som antogs och som diskriminerar hbtqi-personer under förevändning av att skydda minderåriga mot sexuella övergrepp. Utskottet konstaterar att kommissionen inledde överträdelseärenden mot om lagens förenlighet med och även om landets krav på att förläggare ska förse barnböcker som har ett hbtqi-relaterat innehåll med en varning. inledde kommissionen ett överträdelseärende mot för landets ovilja att bistå i kommissionens rättsliga utredning av att vissa polska kommuner proklamerat sig vara zoner fria från s.k. hbt-ideologi. Utskottet välkomnar detta och förutsätter att kommissionen även överväger möjligheten att vidta andra åtgärder, inklusive via budgeten, som kan leda till att situationen förbättras. Det får inte råda några tveksamheter om att diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet strider mot EU:s grundläggande värden, som det inte finns något utrymme att kompromissa om. Vidare ser utskottet positivt på att kommissionen i arbetsprogrammet framhåller vikten av den inre marknaden som grunden för en innovativ, välmående och framtidsinriktad europeisk ekonomi och att insatser inom utbildning och forskning framhålls samt att förslaget om artificiell intelligens prioriteras. Detta är i linje med vad utskottet i granskningen av föregående års arbetsprogram påpekat om behovet av satsningar inom dessa områden för att säkerställa EU:s långsiktiga konkurrenskraft. I detta sammanhang vill utskottet också på nytt betona vikten av kommissionens arbete med bättre lagstiftning och instämma i uppskattning av kommissionens mål att undvika onödiga regelbördor. Utskottet noterar kommissionens ambition att komplettera de aspekter som ska beaktas i bedömningen av konsekvenserna av nya förslag, och konstaterar att det är i linje med vad utskottet anfört vid granskningar av tidigare arbetsprogram om vikten av att nya förslag baseras på välgrundade konsekvensbedömningar och att allt arbete genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Utskottet vill också instämma i vad miljö- och jordbruksutskottet framfört om betydelsen av att EU-lagstiftningen utformas på ett tydligt sätt med väl motiverade och avgränsade bemyndiganden till kommissionen att anta delegerade akter och genomförandeakter. Som utskottet framförde i betänkande 2020/21:UU10 främjar ett öppet och effektivt beslutsfattande den demokratiska legitimiteten. En annan viktig pusselbit för EU:s långsiktiga konkurrenskraft som utskottet har framhållit är att verka för en fri och rättvis världshandel med full respekt för . Bland annat mot den bakgrunden har utskottet med intresse tagit del av kommissionens strategiska framsynsrapport om EU:s handlingsförmåga och handlingsutrymme. Utskottet önskar betona vad som framhålls i inledningen av rapporten om att öppenhet mot omvärlden och regelbaserat internationellt och multilateralt samarbete är strategiska val som bidrar till välstånd, rättvisa, stabilitet och konkurrenskraft såväl inom som utanför EU. Utskottet anser att rapporten ger en god grund för reflektioner över de behov som kan finnas av att EU på vissa områden stärker sin beredskap och samlade motståndskraft. I likhet med regeringen vill dock utskottet understryka att detta inte får innebära någon förändring av EU:s grundläggande öppenhet mot omvärlden eller omfattande stöd till det europeiska näringslivet. Utskottet noterar att flera av de tankelinjer som drivs i framsynsrapporten återkommer i arbetsprogrammet, i några fall i form av konkreta åtgärder, vilket kan ses som ett tecken på att kommissionen vinnlägger sig om att göra sina prioriteringar på grundval av en gedigen analys av långsiktiga behov. Det gäller inte minst i de delar av arbetsprogrammet som rör utskottets ansvar för EU:s roll i världen. Utskottet kan på ett allmänt plan instämma i kommissionens beskrivning av att en föränderlig omvärld präglad av geopolitiska skiften understryker vikten av att EU stärker sin globala närvaro och sitt inflytande för att försvara europeiska värden och intressen. I detta sammanhang ser utskottet fram emot det gemensamma meddelandet om konnektivitetsinitiativet Global Gateway som följer upp rådets slutsatser om ett globalt sammanlänkat (rådets dokument 10629/21). I likhet med rådet ser utskottet ett behov av att EU intar en mer strategisk syn på konnektivitet för att långsiktigt främja EU:s utrikes- och utvecklingspolitiska mål och säkerhetsintressen. Utskottet välkomnar att rådet i sina slutsatser betonar mänskliga rättigheter och den regelbaserade världsordningen som grund för genomförandet av konnektivitetsagendan. uppmärksammar i sitt yttrande utvecklingen i och särskilt situationen vid landets gränser till EU med anledning av förhandlingarna om asyl- och migrationspakten och EU:s fattade beslut om att upphäva viseringsförenklingsavtalet med för regimföreträdare. välkomnar liksom socialförsäkringsutskottet upphävandet av viseringsförenklingsavtalet och även att rådet därefter har infört en möjlighet att sanktionslista personer och enheter som organiserar eller bidrar till Lukasjenkoregimens verksamhet som underlättar olaglig passage av unionens yttre gränser. Vidare noterar utskottet att kommissionen har kontakter med ursprungs- och transitländer för att stoppa ytterligare inflygningar av migranter till och att EU har avsatt medel för humanitärt stöd till de människor som sitter fast vid den belarusiska gränsen. Utskottet noterar också den höga representantens och kommissionens gemensamma meddelande om EU:s reaktion mot statsstött utnyttjande av migranter vid EU:s yttre gränser och det tillhörande förslaget om svartlistning av transportföretag som underlättar människosmuggling och människohandel ((2021) 32 och COM(2021) 753). Utrikesministern informerade utskottet om situationen vid sammanträdet . Utskottet har tagit del av rådets slutsatser om säkerhet och försvar, som godkändes , där rådet understryker vikten av ett utökat, ömsesidigt stärkande och gynnsamt strategiskt partnerskap mellan EU och Nato på områden av gemensamt intresse (rådets dokument 8396/21). Med beaktande av dessa rådsslutsatser ser utskottet fram emot arbetet med en ny gemensam förklaring om samarbetet mellan EU och Nato. Som försvarsutskottet framför i sitt yttrande är det av stor vikt för att möta utmaningar på försvars- och säkerhetsområdet att kunna nyttja gemensamma resurser effektivt och att på ett ändamålsenligt sätt kunna mobilisera resurser. I utskottets betänkande 2020/21:UU10 noterades vad det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet uttalat om att Nato är en central aktör för europeisk säkerhet och integration och om att ett förstärkt EU-samarbete bör utformas så att det europeiska och det transatlantiska samarbetet är ömsesidigt förstärkande och undviker duplicering. Med anledning av arbetsprogrammets hänvisning till ett påskyndat arbete med en verklig europeisk försvarsunion noterar utskottet att epitetet union används för att beteckna allt fler sektorsspecifika samarbeten inom EU och att den egentliga innebörden i de olika sammanhangen enbart kan utläsas i de konkreta åtgärder som samarbetet omfattar. Utskottet understryker, i likhet med vad försvarsutskottet framfört i sitt yttrande, att det europeiska säkerhets- och försvarssamarbetet inte ska präglas av överstatlighet och att det enligt gällande fördrag krävs enhällighet i rådet för försvarsrelaterade beslut inom EU. Utskottet konstaterar att därmed, genom att ge mandat för regeringens agerande i rådet och och genom att godkänna fördragsändringar, har ett avgörande inflytande över förslag till grundläggande förändringar i det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet. Utskottet följer utvecklingen på området nära och i synnerhet det aktuella arbetet med den strategiska kompassen, som var föremål för en överläggning med regeringen vid sammanträdet och som utskottet senast fick information om vid sammanträdet inom ramen för en föredragning inför utrikesrådets kommande möte. I arbetsprogrammet aviseras också ett meddelande om ett strategiskt partnerskap med . Regeringen informerade utskottet om frågan vid sammanträdet inför den diskussion som utrikesrådet skulle hålla för att ge den höga representanten och kommissionen vägledning för det kommande meddelandet. Utskottet noterar att dagen efter gav stöd för regeringens redovisade inriktning, som bl.a. förordar ett starkt EU-engagemang i relation till de enskilda länderna och till deras samarbetsorganisation , bl.a. genom att stärka handelsförbindelserna, samarbetet om klimatomställningen och dialogen om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Den s.k. blockerande stadgan (förordning (EG) nr 2271/96), som kommissionen ska föreslå en ändring av, innehåller bestämmelser som syftar till att motverka effekterna av tredjeländers extraterritoriella sanktioner. Extraterritoriell tillämpning av sanktioner strider mot internationell rätt. Utskottet ser liksom kommissionen ett behov av att se över möjligheterna till ytterligare åtgärder för att avskräcka från och motverka effekterna av sådana sanktioner, och att en förstärkning av den blockerande stadgan kan vara ett led i detta. Utskottet ser inte anledning att kommentera de övriga initiativ som anges under rubriken i världen och som huvudsakligen kan falla under andra utskotts ansvar. Initiativen gäller en handlingsplan för ungdomar inom EU:s yttre åtgärder, en strategi för internationella kontakter om energi och en handlingsplan för internationell havsförvaltning. Utskottet har inte identifierat något annat initiativ i arbetsprogrammet eller dess bilagor som berör utskottets beredningsansvar. Utskottet konstaterar att de två liggande förslag inom utskottets område som kommissionen angav som prioriterade i arbetsprogrammet nu har antagits genom dels förordning (EU) 2020/2172 om ändring av de handelsåtgärder som unionen beviljar länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess, dels förordning (EU) 2021/821 om en omarbetning av PDA-förordningen om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt tekniskt bistånd för produkter med dubbla användningsområden. Utskottet har följt förhandlingarna om den omarbetade PDA-förordningen sedan de inleddes och fick vid sammanträdet information från inför antagandet av förordningen. inledde ett remissförfarande om förslag till ändringar av svenska författningar som kompletterar EU-förordningen (Ds 2021:32). En proposition till väntas . Vidare noterar utskottet att två förslag som fallit inom utskottets ansvar har blivit inaktuella i och med överenskommelsen om unionens fleråriga budgetram och återhämtningsinstrumentet, och att kommissionen planerar att dra tillbaka dessa förslag. Avslutningsvis beklagar utskottet att kommissionen inte har haft möjlighet att i arbetsprogrammet ge tydliga besked om att driva utvidgningsprocessen framåt. Utskottet är väl medvetet om att detta inte kan läggas kommissionen till last, som tvärtom i sitt utvidgningsmeddelande COM(2021) 644 tydligt framfört att förseningen av förhandlingsstarten för och Nordmakedonien har en negativ inverkan på EU:s trovärdighet. Utskottet ser det som ytterst angeläget att med andra likasinnade medlemsstater ökar trycket för att bryta dödläget i rådet. Det är centralt att EU för sin trovärdighet lever upp till sina åtaganden gentemot länderna på västra och även gentemot länderna inom det östliga partnerskapet, där utskottets uppfattning är att de tre associerade länderna , och kan erbjudas ett medlemskapsperspektiv i enlighet med mer-för-mer-principen och mot bakgrund av ländernas genomförda reformer. Med det anförda föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna. Kommissionens arbetsprogram 2022 – motiveringen (V) av (V). Jag reserverar mig mot utskottets ställningstagande när det gäller , den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken samt skyddet av EU:s yttre gränser. När det gäller framtidskonferensen vidhåller jag uppfattningen att den representativa demokratin ska utgå från valda företrädare i nationella parlament och inte ett statistiskt urval av befolkningen. Metoden med en har prövats tidigare utan goda resultat. Till skillnad från utskottet kan jag omöjligen se att konferensens slutsatser ska kunna betraktas som representativa för EU:s medborgare. Konferensens slutsatser kommer därmed enligt mig inte kunna åberopas som stöd för några reformer. När det gäller EU:s gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik motsätter jag mig en generell utveckling mot en ökad samordning av utrikespolitiken inom EU. Jag värnar möjligheter att föra en självständig utrikespolitik och möjligheter att på egen hand avgöra när och med vilka andra länder vi vill samarbeta för att möta vår tids stora internationella utmaningar. I motsats till utskottet ser jag inte fram emot en utveckling av samarbetet mellan EU och Nato genom en ny gemensam förklaring. Jag motsätter mig den allt tätare sammantvinningen av försvar med Nato. En del av denna sammantvinning består i stöd till EU:s försvarsbygge. Detta minskar våra möjligheter att vara en stark röst för fred och nedrustning både i och i världen eftersom vi inordnar oss i forna kolonialmakters agerande med olika intressesfärer och därmed bakvägen knyts till både kärnvapenmakter och Nato. Jag är motståndare till det fördjupade försvarssamarbetet inom den strategiska kompassen. Den svenska alliansfriheten bör värnas, och den typ av säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete som den strategiska kompassen innebär försvårar alliansfriheten. Jag anser följaktligen att försvarssamarbetet inom EU inte ska fördjupas och att utskottet tydligt borde motsätta sig alla förslag som leder i den riktningen. Det gäller inte minst bygget av försvarsunionen, som det militärindustriella komplexets lobbyister framgångsrikt driver mot EU:s institutioner. EU:s militarisering, vars mål är en försvarsunion i nära samarbete med Nato, är ännu ett steg bort från den svenska militära alliansfriheten. Dessutom sker det utan någon allmän och folkligt förankrad debatt. När det gäller skyddet av EU:s yttre gränser delar jag utskottets kritik mot regimen i och dess hänsynslösa utnyttjande av migranter. Jag ser dock EU:s svar på situationen vid gränsen till som ännu ett misslyckande i fråga om respekten för asylrätten. Jag anser att utskottet tydligt borde framhålla rätten att söka asyl och fördöma alla försök att hindra asylsökande att passera EU:s gränser genom s.k. pushbacks, som såväl EU:s gräns- och kustbevakningsbyrå Frontex som medlemsstaters nationella myndigheter har anklagats för. Kommissionens arbetsprogram 2022 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: Utskottet har i granskningen av kommissionens arbetsprogram valt att koncentrera behandlingen till de delar som är utskottets ansvar, dvs. övergripande frågor av betydelse för unionens funktion och utveckling samt de utrikes- och säkerhetspolitiska frågor som rör EU:s roll i världen. När det gäller arbetsprogrammets övriga delar hänvisar utskottet till de yttranden som andra utskott har lämnat i granskningen och av vilka också de politiska meningsskiljaktigheter som finns mellan partier i olika frågor framgår. Samtliga yttranden finns i bilagorna 3–9. Vi vill med detta särskilda yttrande förtydliga att vi står bakom den avvikande mening som företrädarna för Socialdemokraterna och har lämnat i civilutskottet (bilaga 5). Kommissionens arbetsprogram 2022 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har i granskningen av kommissionens arbetsprogram valt att koncentrera behandlingen till de delar som är utskottets ansvar, dvs. övergripande frågor av betydelse för unionens funktion och utveckling samt de utrikes- och säkerhetspolitiska frågor som rör EU:s roll i världen. När det gäller arbetsprogrammets övriga delar hänvisar utskottet till de yttranden som andra utskott har lämnat i granskningen och av vilka också de politiska meningsskiljaktigheter som finns mellan partier i olika frågor framgår. Samtliga yttranden finns i bilagorna 3–9. Vi vill med detta särskilda yttrande förtydliga att vi står bakom de avvikande meningar som företrädarna för har lämnat i socialförsäkringsutskottet (bilaga 7) och socialutskottet (bilaga 8).