bet · H801KU20 · 2021-01-26 00:00:00 — Med en kortare giltighetstid av förordningen hade behovet av ett fortsatt förbud kunnat omprövas och andra mindre ingripande smittskydds- åtgärder övervägas mer frekvent, i syfte att inte låta inskränkningarna gälla längre och vara mer ingripande än nödvändigt. Då hade också i ett tidigare skede en ordning som innebar en större regional flexibilitet kunnat övervägas. Genom regeringens beslut att bemyndiga Folkhälso- myndigheten att meddela föreskrifter om besöksförbud skapades en sådan ordning, som kunde ta hänsyn till olika regionala behov. Detta var ett bra initiativ. Beredskapen att få en lämplig reglering på plats framstår emellertid som bristfällig, då det hade varit en fördel om bemyndigandet i stället hade beslutats i anslutning till att det nationella besöksförbudet upphörde att gälla . I granskningen uppmärksammas även delar av utrikes- ministerns uttalanden i utländska medier. Utskottet noterar att fortfarande hade en överdödlighet fram till och att utrikesministerns uttalande i denna del därmed inte var korrekt. När det gäller införandet av distansundervisning inom skolväsendet gör utskottet bedömningen att inhämtanden av yttranden inför den förordning som beslutade av regeringen och de därpå följande förordnings- ändringarna, får anses ha omfattat ett godtagbart urval av myndigheter och Tidsfristerna var dock ofta påfallande korta och det kan ifrågasättas om myndigheterna m.fl. har getts reella möjligheter att sätta sig in i förslagen för att kunna lämna synpunkter och därmed bidra till att ärendena blivit tillräckligt belysta. Även den korta tiden mellan kungörande och ikraftträdande av förordningarna uppmärksammas av utskottet. denna korta tid dock kompenserats av regeringens publicering av förordnings- motiv och av förhållandevis omfattande arbete med informationsspridning i samband med de aktuella regeringsbesluten. Sammantaget anser utskottet att det funnits ett uppenbart behov av att agera under knappa tidsförhållanden, men utrymmet för berörda myndigheter och organisationer att lämna synpunkter på förslag och att anpassa sig till beslutade författningsförändringar har varit i underkant. Det kan övervägas om inte dessa förhållanden skulle ha förbättrats något genom ytterligare omvärldsbevakning och framförhållning från sida. Slutligen noterar utskottet den dialog som varit mellan Utbildnings- departementet och Skolinspektionen samt uppdraget som regeringen har gett till Skolinspektionen i regleringsbrevet att granska fjärr- och Utskottet vill, med hänsyn till de konsekvenser distansundervisningen kan ha för elevers lärande, betona vikten av uppföljning av effekterna av distansundervisning. Utskottet har genomfört en granskning av beredningen av snabb- propositioner samt pandemilagen. När det gäller snabbpropositioner, dvs. propositioner som krävt en skyndsam hantering, har det gjorts en övergripande genomgång av totalt 23 Dessa har innehållit lagförslag och förslag till extra Av genomgången framgår att lagförslagen i regel har föregåtts av någon form av remissförfarande Underlaget som remitterats, antalet remissinstanser och remisstiden har varierat. Budgetförslag har i regel Dessa har ofta härrört från framställningar som getts in av myndigheter, organisationer eller enskilda. I de fall ett ändrat anslag föranletts av eller föranlett ändrade eller nya författningar har upplysningar och yttranden inhämtats i samband med beredningen av respektive författnings- Utskottet konstaterar att beredningen av regeringsärenden endast i begränsad utsträckning är reglerad i regeringsformen och att det därför finns möjlighet att anpassa rutinerna för allvarliga och brådskande fall. fyller beredningskravet en viktig funktion. Vikten av att regeringen även i brådskande ärenden inhämtar de upplysningar och yttranden som behövs har också tidigare framhållits av utskottet. Detta gäller inte minst i beredningen av ärenden vilka kan komma att få stor betydelse för många människor, företag eller föreningar, som rör grundläggande fri- och rättigheter eller som kan innebära ett stort ekonomiskt risktagande för staten. att alla propositioner har föregåtts av någon form av beredning, även om det ofta varit fråga om betydande avsteg från sedvanliga rutiner som endast bör förekomma i extraordinära och extremt brådskande situationer. förutsätter att regeringen har sett till att vidta åtgärder för att så långt det varit möjligt leva upp till beredningskravet. Vidare visar genomgången att merparten av propositionerna med lagförslag har föregåtts av granskning av Lagrådet. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådet, och i de fall den inte gjort det har den i propositionen argumenterat för sitt ställningstagande. Handläggningstiden i Lagrådet har i samtliga fall varit kort, för en majoritet av dem endast vilket får sägas vara extremt kort. Utskottet väcker frågan om de beredningsprocesser som föregått dessa lagrådsremisser inte hade kunnat utformas så att handläggningstiden kunnat utsträckas med åtminstone . När det gäller propositioner med förslag till extra ändringsbudget framgår av granskningen att regeringen i samtliga fall har redovisat sina särskilda skäl till att lägga fram en sådan proposition. Slutligen har utskottet gått igenom kontakterna med innan regeringen överlämnande snabbpropositionerna. Utskottet ser ingen anledning att anmärka på regeringen i denna del av granskningen. Det finns dock skäl att ändå framhålla vikten av att och dess ledamöter ges så goda förutsättningar som möjligt att fullgöra sin roll som lagstiftare. I detta inkluderas inte bara tiden för behandling i utskotten och kammaren utan även partiernas möjlighet att sätta sig in i förslagen och eventuellt väcka följdmotioner. Tidsplaner som förutsätter förkortad motionstid och en utskottsbehandling på bör förekomma endast undantagsvis. När det gäller pandemilagen, dvs. den tillfälliga covid-19-lagen, gäller en grundläggande fråga tidpunkten för när regeringen påbörjade arbetet med att ta fram förslaget till pandemilag. Av granskningen framgår att regeringen ansåg att de tillfälliga bemyndigandena i smittskyddslagen var otillräckliga. Arbetet med pandemilagen påbörjades . Enligt utskottet måste det ha stått klart för regeringen inför att de tillfälliga bemyndigandena i smittskyddslagen skulle upphöra att gälla att det skulle kunna finnas behov av att ha ett ändamålsenligt regelverk på plats för att ha beredskap att hantera en eventuellt ökad smittspridning . Arbetet med att ta fram ett mer ändamålsenligt regelverk borde således ha kunnat påbörjas . påskyndades arbetet med pandemilagen med anledning av den ökade smittspridningen, och ikraftträdandet tidigarelades. Därigenom, i kombination med att arbetet med att ta fram ett förslag påbörjades , påverkades också förutsättningarna för beredningsprocessen. Det gäller både remissbehandlingen av förslaget och Lagrådets granskning. Utskottet konstaterar, i likhet med Lagrådet, att tidsfristen för remiss- instanserna var mycket kort givet lagförslagets innebörd och komplexitet. Detsamma gäller även den tid som Lagrådet fick på sig. Utskottet konstaterar också att tidsramen för behandling blev extremt kort. Den korta tidsramen för behandling hade enligt utskottet kunnat undvikas om regeringen i ett tidigare skede påbörjat arbetet med att ta fram lagen. Utskottet har också granskat regeringens agerande avseende sin coronastrategi. Såvitt framkommit i granskningen har inte regeringens avsikt varit att strategin skulle styra myndigheterna. Från myndighetshåll har dock anförts att strategin var något man skulle arbeta med genomförande av och i Utskottet framhåller att det inte finns något konstitutionellt utrymme för regeringen att styra myndigheterna utan regeringsbeslut, och det finns skäl att understryka betydelsen av att information om regeringens arbete inte kommuniceras på ett sätt som verkar styrande för myndigheternas arbete. Vidare har granskningen omfattat beredningen av strategin. Att ta fram och publicera en strategi är inte är någon åtgärd som måste vidtas vid en kris. utskottet kan dock en väl avvägd strategi för regeringens arbete under en omfattande och långvarig kris vara en god ordning för en effektiv krishantering, men om en strategi behövs är en fråga som regeringen får ta ställning till från fall till fall. Om den väljer att ta fram en strategi är det emellertid enligt utskottet viktigt att strategin är väl förankrad hos hela regeringen och berörda delar av samt att relevanta beredningsåtgärder vidtas i enlighet med det vid utformningen av strategin. Det har av granskningen inte gått att klarlägga ifall detta har skett i tillräcklig För att möjliggöra en granskning av hur strategin har tagits fram och beretts hade det varit önskvärt att arbetet med den dokumenterats. granskningen noterar utskottet också att någon rättelse inte publicerades när beskrivningen av strategin tillfälligt ändrades på regeringens webbplats, vilket utskottet tidigare påpekat bör göras när text ändras på webbplatsen. Enligt utskottet innebar pandemin och de förändrade mötes- och beslutsformerna på EU-nivå en utmaning för hur reella inflytande i EU-frågorna skulle kunna upprätthållas. Det tillvägagångssätt som valdes förankrades med på ett tidigt stadium och kom att sätta sig under Av granskningen framgår inte annat än att regeringen får anses har fullgjort sin informations- och samrådsskyldighet på ett tillfredsställande sätt. En granskning har avsett regeringens hantering av omställningsstödet till I granskningen har bl.a. anförts att stödperioderna har utökats utifrån den faktiska utvecklingen av pandemin, i syfte att hushålla med statens resurser, samt att stöden har varit beroende av att Europeiska kommissionen godkänt dem som tillåtna statsstöd. Granskningen ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Slutligen har utskottet granskat socialministerns agerande i förhållande till uppdrag skiljer sig från de kommittéer och särskilda utredare som regeringen regelbundet tillsätter med uppdrag att ta fram fakta, analysera framtagen information och lägga fram förslag. Den får anses vara en typ av När det gäller en kommission med uppgift att granska bl.a. regeringens hantering av en viss fråga eller situation är det angeläget att slå vakt om kommissionens självständighet i förhållande till regeringen. Det framgår inte av granskningen att socialministern och på något sätt har försökt påverka innehållet i delbetänkande. En fråga är dock hur avpassade kontakten i förväg och upplägget av pressträffen när kommissionen presenterade sitt delbetänkande har varit givet uppdrag och roll. Utskottet noterar att socialministern och gör jämförelser med sådana kommittéer eller särskilda utredare som regeringen regelbundet tillsätter. Sådana jämförelser innebär enligt utskottet en risk för att den självständighet som kommissioner åtnjuter inte kommer att återspeglas på rätt sätt vid pressträffar och dylikt. Utskottet understryker vikten av att kontakter, inklusive pressträffar, med kommissioner som Corona- kommissionen sköts utifrån ett väl tilltaget respektavstånd, som fullt ut svarar mot den självständighet som kommissioner både bör och ska åtnjuta. Utskottet utgår från att de fortsatta kontakterna med kommer att vara präglade av ett sådant respektavstånd. Vissa frågor om regeringens förhållande till ............................ 1.1 Justitie- och migrationsministers hantering av skriftliga frågor ........... Utredning i ärendet .................................................................................. 1.2 F.d. miljö- och klimatministerns hantering av interpellationer ............. Utredning i ärendet .................................................................................. 1.3 Information om kostnadsfördyrningar inför totalförsvarsbeslutet ........ Utredning i ärendet .................................................................................. 1.4 Information till i samband med 5G-auktion .............. Utredning i ärendet .................................................................................. 1.5 Samråd med inför överenskommelse om återhämtningsplan och långtidsbudget ....................................................... Utredning i ärendet .................................................................................. 1.6 Tillkännagivanden om kompetensutvisningar ...................................... Utredning i ärendet .................................................................................. 1.7 Tillkännagivanden om skärpta straff för inbrott ................................... Utredning i ärendet .................................................................................. Handläggning av vissa regeringsärenden................................................ 2.1 Klimatpolitiska handlingsplanens överensstämmelse med Utredning i ärendet ................................................................................ 2.2 Hanteringen av utredningsförslag till ny migrationslagstiftning ........ Utredning i ärendet ................................................................................ Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen ............................ 3.1 föreskrifter avseende nyckelbiotoper ....................... Utredning i ärendet ................................................................................ 3.2 försäljning av viss verksamhet .............................................. Utredning i ärendet ................................................................................ 3.3 Ambassadörens roll i ärendet .......................................... Utredning i ärendet ................................................................................ Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning............................................... 4.1 Justitie- och migrationsministerns uttalande rörande statistik om Utredning i ärendet ................................................................................ 4.2 Justitie- och migrationsministerns uttalanden om antalet Utredning i ärendet ................................................................................ 4.3 Socialförsäkringsministerns uttalande om grund för tillfälliga Utredning i ärendet ................................................................................ 4.4 Utbildningsministerns uttalande om ett partis inställning i en Utredning i ärendet ................................................................................ 4.5 Statsråds uttalanden om ........................................................ Utredning i ärendet ................................................................................ Regeringens hantering av coronapandemin ............................................ 5.1 Introduktion till granskningen ............................................................ Pandemins utveckling i ............................................................. Regeringens ansvar och roll vid kriser ................................................... Centrala aspekter för utskottets granskning ........................................... 5.2 Utökad testning och smittspårning ..................................................... Utredning i ärendet ................................................................................ 5.3 Tillgången på skyddsutrustning och annan sjukvårdsmateriel............ Utredning i ärendet ................................................................................ 5.4 Tillgången till intensivvårdsplatser..................................................... Utredning i ärendet ................................................................................ 5.5 Deltagargräns för allmänna sammankomster och offentliga Utredning i ärendet ................................................................................ 5.6 Besöksförbud inom äldreomsorgen .................................................... Utredning i ärendet ................................................................................ 5.7 Distansundervisning inom skolväsendet............................................. Utredning i ärendet ................................................................................ 5.8 Beredningen av snabbpropositioner samt pandemilagen .................... Utredning i ärendet ................................................................................ 5.9 Regeringens agerande avseende sin coronastrategi ............................ Utredning i ärendet ................................................................................ 5.10 Samråd med ........... Utredning i ärendet ................................................................................ 5.11 Hantering av omställningsstödet till företag ..................................... Utredning i ärendet ................................................................................ 5.12 Socialministerns agerande i förhållande till Utredning i ärendet ................................................................................ Tabell 5.8.1 Snabbpropositioner ................................................................. Tabell 5.8.2 Förslag till förkortad motionstid ............................................. Tabell 5.8.3 Total handläggningstid i ......................................... Diagram 5.2.1 Totalt antal utförda PCR-tester i ............ anmäler härmed för resultatet av den granskning som redovisas i detta betänkande enligt 13 kap. 2 § regeringsformen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), Skånberg (KD), (L), (SD), (MP), (M), (S), (V), (M) och (S). 1.Vissa frågor om regeringens förhållande till 1.1Justitie- och migrationsministers hantering av skriftliga frågor I två anmälningar till begärs det att utskottet granskar justitie- och migrationsminister hantering av instrumentet skriftliga frågor. I den ena anmälan (dnr 1485-2019/20), bilaga A1.1.1, anför anmälaren att han lämnade in en skriftig fråga ställd till och att han fick ett flertal meddelanden om försenat svar innan frågan slutligen besvarades . I väntan på svaret ställde anmälaren också muntliga frågor under frågestund. Inget av de svar han slutligen fick av statsrådet innebar dock enligt anmälaren något svar i sak. Anmälaren konstaterar att svaret på den skriftliga frågan var mer än försenat och begär att utskottet granskar om detta innebär en korrekt hantering av instrumentet skriftliga frågor. I den andra anmälan (dnr 870-2020/21), bilaga A1.1.2, anför anmälaren att hon lämnade in en skriftlig fråga ställd till och att frågan, efter elva meddelanden om försenat svar, besvarades . Anmälaren konstaterar att svaret därmed var närmare försenat. Anmälaren anför att frågorna förlorar sin funktion som en del av kontrollmakt om inte statsråden besvarar dem inom rimlig tid, och att försenade svar innebär att riksdagsledamöters möjligheter att agera politiskt som opposition i försvåras. Till grund för granskningen har legat bl.a. två promemorior som upprättats inom , bilaga A1.1.3–4. Utskottet höll också en offentlig utfrågning med justitie- och migrationsminister , bilaga B8. En riksdagsledamot får, som en del i kontrollmakt, enligt 13 kap. 5 § regeringsformen ställa interpellationer och frågor till ett statsråd i en angelägenhet som rör statsrådets tjänsteutövning enligt de närmare bestämmelser som meddelas i riksdagsordningen. VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Riksdagsordningen innehåller bestämmelser om bl.a. innehållet i skriftliga frågor, den praktiska hanteringen av frågorna och tidsfrister för frågornas besvarande. Av bestämmelserna i 8 kap. 7 § och tilläggsbestämmelse 8.7.1 framgår bl.a. att en skriftlig fråga som ges in senast ska besvaras av ett statsråd . Om riksdagsarbetet kräver det får talmannen efter samråd med gruppledarna besluta att svaret i stället ska lämnas . Om ett svar inte lämnas inom den tid som anges i tilläggsbestämmelsen, ska statsrådet meddela när frågan kommer att besvaras eller att den inte kommer att besvaras. Det finns ingen formell skyldighet för ett statsråd att besvara frågor eller interpellationer, men det hör till undantagen att så inte sker (och , Grundlagarna [, version 3A, ], kommentar till 8 kap. riksdagsordningen). promemoria Interpellationer, skriftliga frågor och information till (SB PM 2020:2) innehåller Statsrådsberedningens handledning och riktlinjer för besvarandet av interpellationer och frågor. I promemorian anges bl.a. att arbetsanhopning, utlandsresa och sjukdom kan utgöra skäl för att ett svar fördröjs. Skriftliga och muntliga frågor till Skriftlig fråga 2019/20:491 (KD) ställde en skriftlig fråga till justitieminister om varför en utredning inte hade tillsatts om möjligheterna att förhindra vissa aktiviteter av djurrättsaktivister hos lantbrukare. Frågan skulle enligt bestämmelserna i riksdagsordningen besvaras . Innan frågan besvarades överlämnades åtta s.k. fördröjningsmeddelanden till . Enligt dessa skulle frågan besvaras den 11december 2019, , , , , , respektive . Skriftlig fråga 2020/21:24 (V) ställde en skriftlig fråga till justitie- och migrationsminister om avsikter att bl.a. ta emot evakuerade flyktingar från det nedbrunna flyktinglägret på den grekiska ön . Frågan skulle enligt bestämmelserna i riksdags- ordningen besvaras . Innan frågan besvarades överlämnades elva s.k. fördröjningsmeddelanden till . Enligt dessa skulle frågan besvaras , , , , , , , den VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL , , respektive . Under frågestund ställde en fråga med samma innebörd som i skriftlig fråga 2019/20:491 till , som svarade att hade behövt prioritera andra ärenden, att frågan om den efterfrågade utredningen var under beredning men att beredningen ännu inte var klar (prot. 2019/20:66 anf. 56–58). Under frågestund frågade om de många beskeden om fördröjt svar på den skriftliga frågan innebar ett försvarbart hanterande av institutet skriftliga frågor. svarade på nytt att inte hade resurser att slutföra arbetet med de efterfrågade utredningsdirektiven och att man behövt prioritera andra arbetsuppgifter. Vissa andra beslut hade dock enligt statsrådet fattats som också har bäring på den aktuella brottsligheten (prot. 2019/20:82 anf. 29–32). Viss statistik om besvarandet av skriftliga frågor Av statistik från framgår att antalet skriftliga frågor till statsråden har ökat under de senaste riksmötena, från 788 frågor under /15 till 2 144 frågor under /20. Andelen fördröjda svar har minskat, från //20. är ett av de departement som får ta emot flest skriftliga frågor. Utskottet har i tidigare granskningar konstaterat att frågeinstituten (interpellationer samt skriftliga och muntliga frågor) är en del av kontrollmakt, och att dessa institut inom det parlamentariska systemet fyller en viktig funktion genom de möjligheter de ger till information, debatt och kontroll av regeringen. Vikten av att dessa institut fungerar tillfredsställande är mot denna bakgrund enligt utskottet uppenbar (se bl.a. bet. 2009/10:KU10 s. 148 f., bet. 2011/12:KU20 s. 36 f. och bet. 2014/15:KU20 s. 42 f.). En avgörande förutsättning för att frågeinstituten ska ha den verkan och funktion som förutsätts i regeringsformen och riksdagsordningen är enligt utskottet att statsråden respekterar gällande reglering och praxis. I detta avseende är det av särskild vikt att statsråden endast i undantagsfall och om det finns synnerliga skäl underlåter att besvara en interpellation eller fråga, att fördröjda svar så långt som möjligt undviks och att det statsråd vars tjänste- utövning en interpellation eller fråga angår också är det statsråd som besvarar interpellationen eller frågan. Utskottet har i granskningar som rör försenade interpellationssvar understrukit att fördröjda svar bör undvikas så långt det är möjligt och har VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL förutsatt att regeringen fortsätter att arbeta för att svarstiderna respekteras (se bet.