bet · H801TU4 · 2021-01-28 00:00:00 — En åtgärdsplan bör också tas fram som visar hur berörda myndigheter kan tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov. Målet ska vara att alla offentliga tjänster som går att digitalisera ska digitaliseras. I och med införandet av den nya dataskyddsförordningen (GDPR) har medborgarnas personliga integritet stärkts. I förlängningen kan det dock vara bra om en konsekvensanalys utförs som ser över om det finns utrymme för att förenkla utvecklingen av den digitala ekonomin utan att tumma på säkerheten. När det avser myndigheter som på olika sätt behandlar känsliga uppgifter måste säkerhetsperspektivet vara överordnat alla andra prioriteringar. Lagstiftningen måste också hålla jämna steg med utvecklingen för att rätten till integritet inte ska urholkas i digitaliseringen av ekonomin. Vi vill också uppmärksamma frågan om ett effektivt ledarskap. presenterade Expertgruppen för digitala investeringar som hade haft i uppdrag att ge råd och stöd till 20 myndigheter sitt betänkande (SOU 2018:72). Utredningens syfte var att granska hur statliga myndigheter kan bli bättre på att genomföra verksamhetsutveckling och snabbare uppnå önskade resultat av politiska reformer eller förändrade uppgifter. Även om viss förbättring har skett bland svenska myndigheter kommer alltför många indikationer på att offentlig förvaltning inte utvecklas i den takt som är önskvärt. Därför menar vi att regeringen bör göra en uppföljning av expertgruppen för digitala investeringars arbete och utvärdera i vilken mån rekommendationerna har följts samt om nya åtgärder krävs. Digitaliseringen handlar till stor del om att hantera stora mängder information. Våra statliga och kommunala myndigheter behandlar oerhörda mängder värdefull information som är tillgänglig enligt offentlighetsprincipen men som är svår att bearbeta med dator. Arbetet med öppna data är ett sätt att råda bot på detta eftersom det gör information mer lättanvänd och därmed kan möjliggöra stora effektiviseringsvinster och värden för såväl offentlig förvaltning som privat sektor. I arbetet med att göra allt mer information hos våra myndigheter till öppna data måste avvägningar göras mellan intresset att tillgängliggöra informationen och de risker detta innebär. Mot denna bakgrund vill vi därför att alla myndigheter ska få i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet och tillgängligheten till öppna data med beaktande av såväl informationssäkerhet som den personliga integriteten. I Digg:s uppdrag att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data är några av de förslag som myndigheten själv förespråkar bl.a. att bör anta principerna inom de internationella öppna data-stadgarna (, IODC) som ramverk för öppenhet i den datadrivna förvaltningen och att genomföra en nationell kraftsamling för statistiska data. Vi anser att regeringen bör ta till sig av de förslag som Digg har redovisat och fatta beslut i närtid som faktiskt ökar tillgången till offentliga data. Vidare efterlyser vi en översyn av nationell lagstiftning i syfte att bejaka EU:s certifiering av molntjänster. Enligt vår uppfattning har tappat fart i frågan om digitalisering och AI-utveckling. Det finns t.ex. en särskild risk för svensk del i EU:s arbete med certifiering av molntjänster. Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå, , tillkännagav ett arbete med att skapa en certifiering för molntjänster i . Det finns en överhängande risk att utländska molntjänster certifierade av EU inte skulle kunna användas i , eftersom de inte skulle vara lagliga i en svensk kontext. Det vore inte bra för eller för att främja EU:s fria rörlighet. En annan utmaning som måste ta tag i är bristen på experter i digitalisering. Enligt It- och telekomföretagen saknas 77 000 personer inom it- och telekomområdet och enligt SCB behövs det 30 000 ingenjörer, och efterfrågan på spetskompetens kommer bara att öka. Avsaknaden av expertis i världsklass innebär ett avgörande problem som också är synligt i hela . sker den stora utvecklingen framför allt i och som också lockar de bästa experterna. Vi föreslår därför att regeringen kartlägger den efterfrågade expertisen inom it och ställer upp en tydlig färdplan för hur vi ska lösa expertfrågan. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällets digitalisering, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 2, 13, 21, 23, 24 och 33, 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:1888 av m.fl. (S), 2020/21:2250 av (M) yrkande 4, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 87, 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 6 och 7, 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5, 14, 16, 17 och 21. och svenskt näringsliv har en stark position i den nya digitaliserade ekonomin som måste vårdas och utvecklas. finns det en överhängande risk för att byråkrati och regler kan bromsa digitaliseringens möjligheter för nya tjänster, nya idéer och arbetstillfällen. Dessutom har digitaliseringen kommit olika långt i den offentliga sektorn, vilket påverkar möjligheterna till bättre service för medborgarna. Jag vill därför understryka att digitaliseringens kraft bör användas fullt ut. Den digitala världen bygger på utbyte av data via strukturerad kommunikation. Inom många områden saknas dock struktur både för offentliga data och för den statliga it-infrastrukturen. Det försvårar bl.a. kommunikation mellan system, ökar risken för felrapportering och leder till onödiga kostnader. Staten bör därför etablera en gemensam virtuell infrastruktur där data kan lagras säkert och decentraliserat med möjlighet till access från andra myndigheter efter behov. Den svenska offentlighets- och sekretesslagstiftningen utgör en garant för individens integritet men man måste ta höjd för vad data får användas till. Åtkomst måste begränsas inte bara i fråga om vem som kommer åt den utan även vad den ska användas till. finns offentliga data om svenska medborgare i stor utsträckning placerade på servrar som andra länders regeringar har tillgång till. måste därför säkerställa att andra länder inte får tillgång till känslig information om landets medborgare. Därför måste tillgång till molntjänster säkras för myndigheter och andra offentliga verksamheter. Förutom sårbarheten i sig är internet i delvis också föråldrat. En huvudsaklig anledning till detta är en centraliserad mix av nätverk och infrastruktur som är mycket känsligt för störningar. I grunden behöver internet byggas om för att få en mer decentraliserad robusthet. Minimi-säkerhetsstandarder bör därför införas för att system och hårdvara ska kunna kopplas på offentliga nätverk. Data från den offentliga sektorn enligt Once Only Policy-principen bör finnas på ett flertal datacenter placerade runt om i landet för att minska risken för nedsläckning vid attacker eller andra incidenter. I finns en exceptionell tillgång till stora offentliga dataserier. Här finns också stor kunskap i både offentlig verksamhet och det privata näringslivet om hur sådana data kan användas för att förbättra och förfina tjänster. Inom ramen för ett stärkt integritetsskydd bör möjligheten att enkelt, snabbt och billigt få tillgång till stora offentliga dataset förbättras, inte minst för att säkra konkurrensneutraliteten mellan små och stora företag. Mot denna bakgrund anser jag att öppna data ska vara utgångspunkten. Staten bör enligt min uppfattning även utveckla sin kompetens i analys och användning av data. Säker lagring av data är viktigt, men att skapa nytta av data är minst lika viktigt för en bättre välfärd. Upphandling av tjänster inom maskininlärning (eng: learning) och AI (artificiell intelligens) lyser med sin frånvaro i offentlig upphandling och måste därför stärkas. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällets digitalisering, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:1888 av m.fl. (S), 2020/21:2250 av (M) yrkande 4, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 87, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 2, 13, 23, 24 och 33, 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkandena 1–4 och 6, 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5, 14, 16, 17 och 21. Att lagra data digitalt över internet via ett s.k. moln blir allt vanligare och tillämpas i stor utsträckning inom den offentliga sektorn. Emellertid finns det stora säkerhetsutmaningar med detta. avslöjades skandalen kring Transportstyrelsen där icke säkerhetsklassade personer utomlands hade fått tillgång till skyddade personuppgifter. Detta kunde ske genom att myndigheten hade utlokaliserat lagringen av data till servrar hos privata företag i andra länder. I rapporten gemensam statlig molntjänst för myndigheternas it-drift hade Statens servicecenter tidigare lagt fram ett förslag för regeringen om en säker hantering av data genom en statlig molntjänst i form av statligt ägda serverhallar för lagring åt den offentliga sektorn. Statens servicecenter konstaterade också att en molntjänst bör ha sitt säte utanför storstadsområdena för att stärka säkerheten och öka effektiviseringen för att sänka kostnaderna. Jag välkomnar att regeringen nu har öppnat för inrättandet av statliga moln. Dessvärre har regeringen agerat saktfärdigt och inkonsekvent i denna fråga, anser jag och någon statlig molnlösning har ännu inte sett dagens ljus. Ett statligt moln skulle också kunna hantera lagringen åt privata företag, och verksamheten skulle enligt min uppfattning kunna bli mycket lönsam för staten. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen ska utreda och återkomma med ett förslag till statliga molntjänster där data och program ska kunna lagras på ett säkert sätt. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällets digitalisering, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 87 och 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:1888 av m.fl. (S), 2020/21:2250 av (M) yrkande 4, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 2, 13, 21, 23, 24 och 33, 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 6 och 7, 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5, 14, 16, 17 och 21. ska ligga i framkant när det gäller att tillvarata och utveckla digitaliseringens möjligheter. Med nya digitala lösningar kan servicen till medborgarna förbättras. Jag vill i detta sammanhang framhålla att digital post främjar en levande landsbygd, når mottagaren effektivt och snabbt, gör att id-kapningar upptäcks snabbare, är billigare än fysisk post och i förlängningen är bättre för miljön. Jag konstaterar också att flera myndigheter nu har börjat använda digitala brevlådor för sin kommunikation. I takt med att försändelserna med digital post ökar finns det också anledning att kräva av kommuner, regioner och statliga myndigheter att de betalar för de försändelser de skickar. Sedan starten av Mina Meddelanden beräknas privata brevlådeoperatörer ha förmedlat myndighetspost till ett värde av . I utredningen – omstart för den digitala förvaltningen (SOU 2017:114) föreslogs en ersättningsmodell till de digitala brevlådeoperatörerna. Utredningens förslag mötte stort gehör hos berörda remissinstanser. Jag konstaterar dock att regeringen inte har återkommit med en proposition i ärendet. Det är angeläget att en ersättningsmodell som ger täckning för både fasta och rörliga kostnader kommer på plats. Med en ersättningsmodell främjas också möjligheterna för offentliga beställare att ställa krav på brevlådeoperatörernas åtaganden. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällets digitalisering, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 6 och 7, 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2020/21:1888 av m.fl. (S), 2020/21:2250 av (M) yrkande 4, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 87, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 2, 13, 21, 23, 24 och 33, 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5, 14, 16 och 17. Rätt använd och med människornas behov i centrum erbjuder digitaliseringen stora möjligheter för den enskilde individen, för näringslivet och för samhället i stort. Det finns dock ett antal områden där det krävs särskilda insatser för att öka digitaliseringsgraden samt för att effektivisera och underlätta den digitala revolutionen. () pekar i en tidigare granskning på att digitaliseringen av den offentliga sektorn går för långsamt och att regeringens digitaliseringsstrategi inte ger den styrning som behövs för att effektivisera processen. Enligt ESV befinner sig de flesta myndigheter på en relativt låg mognadsnivå när det gäller digitalisering och i princip hela den offentliga sektorn behöver enligt myndigheten göra ett kompetenslyft för att kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter. Jag anser därför att arbetet med digitaliseringen måste få en ökad tyngd i förvaltningspolitiken. Regeringen bör tydligare peka ut vilka frågor som är prioriterade utifrån användarnytta, effektivitetsvinster och rättssäkerhet och utifrån detta formulera tydligare uppdrag åt den offentliga förvaltningen. En digitaliseringsstrategi behöver därför tas fram som är specifik, mätbar och tidsatt. Jag ser det som positivt att en myndighet har fått det övergripande ansvaret för den fortsatta digitaliseringen, men eftersom förändringarna i ansvarsfördelningen mellan myndigheter gick snabbt kan det ha lett till ett kompetensglapp och till att erfarenheter gått förlorade på vägen. Regeringen behöver därför enligt min uppfattning tillsätta en utredning för att undersöka hur den nya myndigheten – Digg – fungerar och om de åtgärder som sjösatts och deras resultat har haft avsedd effekt för att effektivt realisera regeringens digitaliseringsstrategi. Likaså anser jag att regeringen bör utse en myndighet som ska ha ansvar för att lagra grunddata för den offentliga verksamheten. Detta skulle kunna lösa problemet med att offentliga aktörer hämtar uppgifter direkt från privatpersoner och företag trots att samma uppgifter redan finns hos en annan offentlig aktör. Dessutom kan digitalisering inom den offentliga sektorn bli den viktigaste faktorn för en modern välfärd. Det innebär att långsiktiga gemensamma planer behöver tas fram för den digitala infrastrukturen liksom testmiljöer och demonstrationssajter där nya innovativa digitala lösningar kan testas och verifieras. Vidare behöver det vara möjligt att kontinuerligt hämta in information om digitaliseringens framsteg inom den offentliga sektorn för att , regeringen och ansvariga myndigheter löpande ska kunna utvärdera digitaliseringens utveckling. Detta skulle t.ex. kunna ske genom att en myndighet får i uppdrag att utveckla en databas för att automatiskt samla in data från aktörerna. skulle också kunna bli ett föregångsland när det gäller arbetet med etiska riktlinjer för AI-teknologi. Enligt min uppfattning bör regeringen som en utgångspunkt för den svenska lagstiftningen följa utvecklingen inom AI Policy Observatory. Här samlas sextio länders lagstiftningsinitiativ inom AI, AI-principer och trender inom AI. Det är i sammanhanget avgörande att samhället etablerar ett modernt och tydligt regelverk för att möjliggöra en etiskt och juridiskt säker användning av olika AI-tillämpningar i samtliga samhällssektorer. Det handlar om ett regelverk som skapar trygghet i användningen och som säkerställer en trygg och transparent förvaltning av de AI-algoritmer som utvecklas. Det kvarstår stora juridiska oklarheter kring hur eller om internationella molnbaserade tjänster kan användas inom den offentliga sektorn, och regeringen har efter påtryckningar från bl.a. SKR tillsatt en statlig utredning för att klarlägga rättsläget. Det är enligt min uppfattning djupt bekymmersamt att nödvändiga investeringar i säkrare molnbaserade lagringstjänster, beslutsstöd eller samverkansplattformar nu avstannar i den offentliga sektorn. Risken som jag ser det är att man i stället använder äldre och mer osäkra tekniska lösningar i brist på godkända lösningar från kommersiella aktörer. Jag vill därför understryka vikten av att regeringen skyndsamt agerar för en förtydligad lagstiftning och tillämpningsanvisningar på både nationell och europeisk nivå för att klarlägga hur internationella molntjänster kan användas. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Digital delaktighet, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:841 av m.fl. (S) och 2020/21:1326 av (M) yrkande 3, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 19, 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 32 och 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 14. För att minska det digitala utanförskapet är det viktigt att bygga ut it-infrastrukturen och säkerställa goda möjligheter till uppkoppling, men det ensamt räcker inte. Vad som också behövs är insatser för att öka den digitala mognaden och kompetensen i befolkningen. Inte minst behövs insatser för att höja den digitala kompetensen hos personer som har svårt att eller inte alls kan nyttja olika digitala tjänster och verktyg. Regeringen bör därför ta initiativ till en dialog med SKR och Vårdföretagarna och andra berörda aktörer från inte minst civilsamhället om hur man kan erbjuda omsorgstagare stöd och utbildning i syfte att minska det digitala utanförskapet och främja digital delaktighet. Det skulle konkret kunna handla om att säkerställa att det finns personal inom omsorgen som har i uppdrag att ge utbildning och stöd till de omsorgstagare som så önskar och behöver. Denna dialog bör leda fram till en överenskommelse med konkreta insatser för att främja digital delaktighet bland omsorgstagare. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Digital delaktighet, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2020/21:841 av m.fl. (S), 2020/21:1326 av (M) yrkande 3, 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 32, 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 14. Bank-id har ett de-facto-monopol på digital identitet i . Detta monopol måste enligt min mening utmanas då s.k. monokulturer måste elimineras på grund av de konsekvensmonopol de leder till när problem uppstår. Dessutom ska inte identifiering i välfärdssystem och i andra situationer vara beroende av banker eftersom det bl.a. drabbar de som inte kan vara kunder hos en bank men likväl måste kommunicera med det offentliga. Det finns alternativ till bank-id och denna mångfald som börjar etablera sig måste erkännas av den offentliga sektorn, anser jag. Valfrihet leder bl.a. till en förenkling för personer som inte har någon bank att få ett digitalt id. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Digital delaktighet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 32 och 2020/21:841 av m.fl. (S), 2020/21:1326 av (M) yrkande 3, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 19, 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 14. I takt med samhällets ökade digitalisering har mycket av de ansökningar och ärenden som tidigare gjordes genom ifyllande av fysiska blanketter eller personliga besök nu överförts till plattformar på internet. Det kan exempelvis handla om ansökningar om bistånd, bankärenden, olika undervisningsinsatser samt kontakt med sjukvård och socialtjänst. För de allra flesta underlättas vardagen av den ökade digitaliseringen och det är viktigt att utvecklingen främjas. kan personer med kognitiva funktionsnedsättningar av olika anledningar ha det svårt att använda sig av dessa medier. För dessa personer kan det vara nödvändigt att få fortsatt möjlighet till exempelvis personliga möten med olika myndigheter och andra relevanta aktörer. Detta anser jag bör beaktas under utvecklingen av samhällets digitalisering. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Digital delaktighet, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2020/21:841 av m.fl. (S), 2020/21:1326 av (M) yrkande 3, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 19, 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 32 och 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 10. Jag vill inledningsvis påminna om att det bakomliggande syftet med EU:s s.k. webbtillgänglighetsdirektiv är att olika offentliga aktörer måste uppfylla vissa tillgänglighetskrav på sina webbplatser och i mobila applikationer. Jag välkomnar detta initiativ och den lagstiftning som finns på plats eftersom den enligt min uppfattning kommer att underlätta för inte minst personer med funktionsnedsättning att tillgodogöra sig digital information. Det är dock olyckligt att regeringen i genomförandet av webbtillgänglighetsdirektivet (prop. 2017/18:299) valde att undanta från lagstiftningens krav på tillgänglighet sådan digital service som hänför sig till undervisningen inom skolväsendet. Jag anser att t.ex. lärplattformar måste vara tillgängliga för elever, lärare och föräldrar. Det räcker inte att som regeringen gör endast hänvisa till skollagens bestämmelser om att elever med funktionsnedsättning har rätt till särskilt stöd. Själva syftet med att ställa krav på tillgänglighet är att människor så långt det är möjligt ska kunna delta på lika villkor utan att vara beroende av särlösningar. Jag anser därför att det är viktigt att regeringen följer upp den nya lagen för att säkerställa att lärplattformar utformas enligt principen om design för alla. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgång till elektronisk kommunikation, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 13 samt 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 61, 2020/21:898 av (C) yrkande 2, 2020/21:1100 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1639 av och (båda S), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 79 och 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 12 samt 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:419 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:437 av (KD), 2020/21:913 av m.fl. (S), 2020/21:1075 av (M),