bet · H901MJU6 · 2021-11-24 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. reserverar sig mot utskottets förslag om en utflyttning av trålgränsen. anser att en gedigen utredning om konsekvenserna av en utflyttning av trålgränsen bör göras innan ett sådant beslut drivs igenom. Framför allt bör konsekvenserna för det småskaliga fisket för humankonsumtion beaktas och hur fiskpopulationerna bäst kan gynnas samt vilken geografisk utsträckning som den flyttade trålgränsen bör omfatta. Sambandet med andra länders tillträde till fisket innanför tolvmilsgränsen bör också stå klart. Mot denna bakgrund bör avslå utskottets förslag. Förvaltningen av skarv, punkt 6 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi reserverar oss mot utskottets förslag om förvaltningen av skarv. Vi hänvisar till att Miljömålsberedningen lämnat ett antal väl avvägda bedömningar och förslag på åtgärder i fråga om den svenska skarvförvaltningen. Vi noterar att dessa förslag nu bereds inom , och vi anser att inte ska föregå det arbete som därmed redan pågår. Mot denna bakgrund bör avslå utskottets förslag. Förvaltningen av säl, punkt 7 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi reserverar oss mot utskottets förslag om förvaltningen av säl. Vi hänvisar till att Miljömålsberedningen lämnat ett antal väl avvägda bedömningar och förslag på åtgärder i fråga om sälförvaltningen. Vi noterar att dessa förslag nu bereds inom , och vi anser att inte ska föregå det arbete som därmed redan pågår. Mot denna bakgrund bör avslå utskottets förslag. Förslagen om åtgärder för att rädda fiskbestånden i (M) (M), (M) och (M) anför: Vi moderater vill avge följande särskilda yttrande om Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU6 Åtgärder för att rädda fiskbestånden i . Av innehållet i betänkandet framgår det att en majoritet i utskottet har bedömt att frågor som rör förvaltningen av storspigg samt vattenkraftverkens ekologiska betydelse ska behandlas. Vi delar inte den uppfattningen. Vi har dock inte reserverat oss eftersom vi och vårt parti inte har något att invända när det gäller sakfrågorna. Vi vill också uttrycka vår förväntan om att de åtgärder som föreslås då det gäller en utflyttning av trålgränsen, ska kunna möjliggöra just detta som de bilaterala avtal som finns kan hanteras. Vi menar att det vore ytterst olyckligt om en utflyttning av trålgränsen skulle få effekter som begränsar endast svenskt fiske. Det vore vare sig önskvärt eller rimligt. [1] Sill och strömming är samma art, clupea harengus. Vad fisken kallas beror på var den fiskats. Namnet strömming används för sill fångad i norr om , längre söderut och på används namnet sill. [2] Se prop. 2021/22:1 utg.omr. [3] . [4] I enlighet med och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken måste levande biologiska resurser nyttjas på ett sådant sätt att populationerna av skördade arter återställs till och bevaras över nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning (MSY). [5] och rådet förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut /585/EG. [6] Rådets direktiv /43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. [7] , och , (2020) Svenskt yrkesfiske och EU 1995–2020, för europapolitiska studier (Sieps), rapport 2020:6. [8] Fiskelicens är en sådan licens som avses i artikel 4.9 i förordning (EG) nr 1224/2009 och som ger en fysisk eller juridisk person rätt att nyttja ett visst fiskefartyg för yrkesmässigt fiske i havet. [9] Personlig fiskelicens är en sådan licens som avses i 9 a och 29 a §§ fiskelagen (1993:787) och som ger en fysisk person rätt att fiska yrkesmässigt utan fiskefartyg i havet. [10] Havs- och vattenmyndigheten , Nationell förvaltningsplan för gråsäl i , Rapport 2019:24. I går var som få andra då det ändå har hänt väldigt mycket. Ni var alla där, och jag ska därför inte lägga fokus på det i sak. Men i ljuset av detta, och jag ska inte låta mer sentimental än nödvändigt, tycker jag ändå att det som vi gör här och kommer att besluta om här blir ännu lite finare. Efter beslutet i utskottet om att flytta ut trålgränsen och om bland annat en ny förvaltningsplan för har jag funderat en del på hur jag ska lägga upp denna debatt - om jag ska trycka lite extra på att skrev om detta i vår fiskemotion eller om jag ska påpeka att vi gjorde ett första utskottsinitiativ om att flytta ut trålgränsen, som då mottogs med mumlande kommentarer om både fel form och fel forum. Men sedan tänkte jag att vem som gjorde vad först egentligen inte är det viktiga. Även om jag tror att det spelade roll att vi gjorde det, höll frågan uppe och drev på är detta inte det centrala . Det som hänt i utskottet är faktiskt att vi har lyssnat på varandra. Vi har lyssnat på fiskets representanter som har berättat om sin situation och sina behov. Vi har lyssnat på forskarna som har berättat om en verklighet som ärligt talat har skrämt oss. Vi har också lyssnat på miljörörelsen och intresseorganisationerna som arbetar för och havens bästa. Och våra positioner har flyttats, inte längre ifrån varandra utan närmare varandra, i en process som är politik när den är som bäst. För detta vill jag passa på att tacka er kollegor i utskottet. När jag ändå är inne på att tacka vill jag passa på att rikta ett stort tack till Sportfiskarna. Utan deras kampanj, Rädda strömmingen, som de genomförde då de satte press på oss politiker att ge svar på hur vi ser på frågan om trålgränsen, tror jag faktiskt inte att vi hade haft fem utskottsinitiativ i detta ärende före sommarens slut. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Jag vill också rikta ett särskilt tack till alla er som arbetar med fiske och som hör av er och berättar om er verklighet. Utan ert engagemang hade den förändring som vi nu gör varit betydligt svårare. går jag vidare till det som är någon form av sakfråga. Den grundläggande frågan när vi pratar om fiske menar jag är vilket fiske vi vill ha och vilka nyttor vi vill att det fisket ska vara med och bidra till. För mig är svaret för all del inte enkelt men ändå ganska rakt på sak. vill att fisket ska bidra till hållbara hav, ett livskraftigt ekosystem, ett hållbart fiske för våra yrkesfiskare under många generationer liksom en fortsatt möjlighet för sportfiske. Vi vill att det ska bidra till levande kust och skärgårdar, där människor kan arbeta inom både förädling och beredning. Men man ska också kunna bygga upp verksamheter kring ett kustsamhälle där människor på riktigt vill vara för att uppleva allt det goda havet har att erbjuda. De förslag vi har på bordet tar oss inte hela vägen fram, men de är ett bra steg på vägen. De är också en tydlig viljeriktning från utskottet om att arbeta för just de här värdena. Det är det lokala och regionala fisket, som landar, sorterar och bereder i våra svenska hamnar och kustsamhällen, som ska prioriteras. För detta har vi gott stöd från såväl yrkesverksamma fiskare som forskningen och organisationer som arbetar med havsfrågor. Det är en styrka som vi ska ta till vara. Trålgränsen skapades en gång för att skydda lekande och uppväxande bestånd vid kusten och på samma gång gynna det småskaliga, lokala fisket. Allteftersom bestånden i har blivit allt mindre och behovet av att skydda särskilt lekområden har blivit extra viktigt är det tydligt att det skyddet ännu behöver stärkas. Därför är det bra att utskottet nu har enats om en utflyttning av trålgränsen. Det är också viktigt att vi har kunnat enas om att specificera vilken typ av fiske som ska vara undantagen när det gäller trålgränsen. Även om syftet med trålgränsen har varit att gynna det småskaliga fisket vet vi att det har getts alltför generösa undantag till även de stora trålarna. Genom vårt beslut trycker vi nu på för att det ska ges begränsade undantag till det småskaliga fisket där man fiskar för direkt användning som livsmedel. visar vi tydligt hur viktigt det är med en lokalt förankrad fiskenäring med tillhörande förädling och beredning; det är helt centralt. En åtgärd som att flytta ut trålgränsen har inte till syfte att göra livet svårare för landets kustfiskare. Tvärtom är det bland annat med hopp om ett bättre fiske för dem som vill se den åtgärden. Vi har en situation i våra hav som kräver många åtgärder. pratar vi om fisket, och om trenden fortsätter kommer det sannolikt att innebära ytterligare kvotsänkningar. När det händer är det viktigt att kvotsänkningarna inte i första hand drabbar det småskaliga, kustnära och regionala fisket utan att de EU-beslutade minskade kvoterna för sill och strömming främst ska belasta det pelagiska fisket. När det kommer till en översyn av gällande förvaltningsplan för tillsammans med regeringens mer aktiva roll i förhållande till ICES känns det lite som "Äntligen!". I utskottet har vi, från både vänster och höger, pekat på behovet av detta och lyft upp behovet av ytterligare kunskapsunderlag om bestånden i , särskilt strömmingens olika delbestånd och hur det påverkar hur kvot bör sättas och så vidare. Men det har liksom aldrig varit rätt tid. Men är tiden här, och det är mycket välkommet. Särskilt vad gäller strömmingen visar forskningen på olika delbestånd, vilket vi behöver mer kunskap om. Men det behöver också tas hänsyn till det när kvoterna sätts och fördelas. Strömmingsfisket i slutade innan det knappt hunnit börja. Fiskare längs hela målar också upp en mycket blek bild av ett strömmingsfiske som knappt är värt att genomföra. Det är en varningssignal som borde ljuda högt genom byråkratins alla korridorer och få en regering att vidta snabba åtgärder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Att vi i det här sammanhanget också har lyckats lösa ett av krånglen på Eldrimners krångellista är en bonus. Det handlar om licensgivning för småskaliga fiskare. Jag vill där rikta ett särskilt tack till dig och , . Du var framsynt nog att ta med det i sammanhanget. Det uppskattar vi mycket. Licenserna ska helt klart ges inom ramen för vad bestånden klarar av, men vi behöver också kunna se att en person som driver till exempel en restaurang vid kusten och vill fiska kanske några hundra kilo, inte några tusentals ton, inte är havens stora problem. Jag menar att det här förslaget ligger i linje med utskottets överbyggande ställningstagande: att det är det lokala och kustnära fisket som ska premieras. är inte heller främmande för att i en bredare mening se över fiskelicensernas utformning. Vi vill också se att man i ett nästa steg hanterar det ganska dåligt fungerande kvotsystemet, ITQ, för att få en bättre balans och förändrade maktförhållanden mellan dem som vill, får och kan fiska. Utskottet tar genom det här också beslut om åtgärder för att hantera både ökade skarv- och sälpopulationer. Vad gäller skarven instämmer i utskottets övergripande inriktning att det behövs åtgärder. Vi delar bedömningen att det finns goda regionala exempel på förvaltningsplaner, bland annat här i , för hur man kan hantera detta som borde kunna skalas upp och användas på fler platser. instämmer däremot inte i utskottets slutsats att bästa vägen framåt är att tillåta allmän skyddsjakt på eget initiativ. Vi menar att Miljömålsberedningens bedömningar och förslag på åtgärder i frågan är väl avvägda, och det är något som vi fortsatt står bakom. Eftersom de förslagen nu hanteras av menar vi att det arbetet inte bör föregås. Detsamma gäller för jakt på säl. Där behandlas förslag från Miljömålsberedningen, där frågan om både incitament och påverkan på EU för försäljning av sälprodukter finns med som åtgärder. För framtiden behöver såklart mer göras. Särskilt aktuellt är skyddade områden. Vi har alla fått brev från , som har bett om åtgärder för skyddade områden i för att skydda strömmingen. De ser med egna ögon att fisken de fångar minskar i både storlek och omfattning. Den behöver möjlighet att växa. Vi behöver fler skyddade områden för att få sammanhängande nätverk. ligger många där belastningen är låg. Vi behöver en satsning på skydd i kustområden, och vi behöver fler områden med strikt skydd. Vilket fiske vill vi ha? Och vilka värden vill vi att det fisket ska bidra med? Det är i slutänden de två frågor som vi behöver ställa oss. Jag är glad att vi är här , med det här förslaget till som kommer att gynna ett kustnära och regionalt fiske liksom förädling och beredningsindustri i . Utskottet är mycket tydligt. Jag förväntar mig att regeringspartiet - eller hur det nu blir med det - genomför detta, oavsett hur konstellationen kommer att se ut. Och vem som än kommer att sitta i regeringen kommer att ha ögonen på sig. Det är jag helt övertygad om. Avslutningsvis vill jag säga att det har varit en lång resa hit, och resan kommer att fortsätta. Än är vi inte klara. Men vi gör det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Jag yrkar bifall till reservation 2. I detta anförande instämde (V). Vi kristdemokrater yrkar bifall till reservation nr 1. debatterar vi i kammaren fisket här i . Det är väldigt kul att vi har den diskussionen och debatterar ämnet. Det har inneburit att utskottet har fått möjlighet att lyssna till och ta del av vad många av dem som verkar i och lever av fisket på har att berätta. Det har varit otroligt lärorikt och på många sätt viktigt att vi har fått ta del av detta, speciellt för mig som är en riktig landkrabba. I har vi inte särskilt mycket hav, även om vi har . Det har alltså varit lärorikt och viktigt. Vi bygger mycket på Livsmedelsstrategin när vi pratar om jordbruk. Det tycker jag att vi ska göra också när vi pratar om fisket, den blå näringen. Vi pratar kanske inte så mycket om den, men den är väldigt viktig. Fisket är en fantastisk tillgång och resurs. Jag har haft förmånen att möta många människor på plats i olika kustkommuner runt om i landet. Jag har träffat fiskare och företag som tar emot fisken. Vi har också i digitala möten mött många människor som har med just att göra. Vi har lyssnat på ålfiskare, säljägare, sportfiskare, yrkesfiskare, beredningsindustri med flera. Det har varit otroligt viktigt att få ta del av vad de har att säga. Det har också varit väldigt lärorikt och mycket intressant. Slutsatser som jag och vi kristdemokrater har dragit är att det inte finns några quickfixar, men det finns olika saker som vi kan göra och som vi måste göra. Vi har exempelvis fått lära oss att sillen är väldigt liten i norra . Här kanske en fredad zon behövs under vissa tider för att den ska få växa till. Och i vore det en väldigt god idé att flytta ut trålgränsen, medan det är en sämre idé att flytta ut den i . Vi i KD menar att frågan inte är tillräckligt utredd. Vi vill därför ha en utredning så att man kan fatta beslut utifrån fakta och inte känslor. Vi hör här i debatten att det talas om att fånga in kunskap, och jag menar att man måste göra det innan man fattar beslut. I det som vi har fått fram och som har varit väldigt viktigt är kunskap om säl och skarv. För många fiskare är det här otroligt bekymmersamt. I finns i runda slängar hundra tusen sälar. Faktum är att var och en äter . Helst vill de äta fet sill, men de äter även torsk. Då är de bara ute efter rommen, det vill säga det fetaste i torsken. Det går därför åt väldigt mycket torsk för att få ihop mat. Det är därför väldigt viktigt att vi tar tag i dessa saker och ser till att allmän jakt införs. Det här gäller även skarven. Vi har sett bilder på hur mycket de äter och vad de äter. Det är mycket ål, men även annat utgör deras föda. Det är viktigt att vi vidtar åtgärder för att få ned stammen. De orsakar stora bekymmer, och vi i måste verkligen ta tag i detta. Det är som sagt jätteviktigt att vi fattar beslut om det här. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Åtgärder för att rädda fiskbestånden i En intressant sak som kanske inte brukar komma fram så mycket är att sälarna är så många och att de på vissa håll är i väldigt dåligt skick. Faktum är att det finns sälar som dör för att de får för lite att äta. Vi måste se på hur läget verkligen är och ta tag i det här på riktigt genom att vidta åtgärder för att få ned antalet säl och skarv. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 3. föreslog ett utskottsinitiativ . Vi menar att strömmingen och sillen i inte får krascha på det sätt som torsken redan har gjort. Jag vill också rädda surströmmingspremiären! tjänar ett fåtal fiskare med stora båtar stora pengar på att tråla upp strömmingen. Strömmingen hotas alltmer. Den största delen av fångsten går till fiskmjöl. Torsken har som sagt försvunnit, och det känns som om strömmingen står på tur. Det kan leda till ytterligare en effekt, nämligen att de små lokala förädlingsindustrierna och det regionala fisket också är på väg att försvinna. Det här är oacceptabelt. Vi i menar att det kommer att vara nödvändigt med en neddragning av kvoter. Detta måste helt och hållet belasta det storskaliga industriella fisket. Vi vill också flytta ut trålgränsen till . Och vi vill säkerställa att det blir en ekosystembaserad förvaltning i och alla våra hav. Vi har dock lång väg till att få en hållbar förvaltning av fisket. Det system som använder för att fördela kvoter behöver förändras. Det är ett rent ekonomiskt system som styr mot det storskaliga industrifisket. Om detta inte förändras i grunden kommer det inte att finnas någon sill eller strömming kvar utefter kusterna. Det kommer heller inte att finnas något kustnära fiske eller någon förädlingsindustri. Detta är roten till vad vi behöver ta tag i. Havet är ingen industri. Förvaltningen av fisket i haven handlar om att havet är ett ekosystem. Förvaltningen styr åt fel håll och har gjort så sedan ITQ-systemet infördes. Det är det system som Havs- och vattenmyndigheten använder för att fördela den kvot som man får fiska upp i . Så länge fisket främst handlar om en inkomstkälla för några få och näringen inte tar hänsyn till ekosystemen blir effekten att några få tjänar stora pengar och att ekosystemen utarmas. Fiskbestånden blir mer hotade och försvinner ur haven. Även om det inte märks i myndighetens styrning har vi politiskt kommit överens om att det finns flera olika mål om hållbart fiske och välmående hav, men det enda styrande målet är maximum sustainable yield, MSY. MSY finns för enskilda bestånd av olika arter, men om vi ska ha fisk i haven är det hög tid att vi politiker här i lyfter blicken och ser helheten. De olika arterna hänger ihop. Det finns ekologiska samband. Detta måste vi påminna nästa landsbygdsminister om. Det ensidiga fokuset på gynnar det storskaliga industrifisket och missgynnar kustfisket för humankonsumtion. Det har en negativ inverkan på ekosystemet. kritiserade fiskeripolitiken för att det finns många mål utan precisering, rangordning och vägledning om hur målkonflikter ska hanteras. Miljömålsberedningen kom fram till exakt samma resultat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Åtgärder för att rädda fiskbestånden i De förluster vi ser innebär betydande försämrad lönsamhet för många i det småskaliga fisket. Det har blivit färre småskaliga och kustnära fiskebåtar. Förädlingsindustrin i vissa kustsamhällen har enorma utmaningar. Antalet arbetstillfällen per ton uppfiskad fisk är betydligt mindre i än i många andra länder. I södra har sill varit den helt dominerande arten för industrifisket , vilket lett till problem för konsumtionsfisket av sill, eller strömming som det heter där uppe. De stora industritrålarna gör ofta ett mycket stort uttag lokalt och kustnära när strömmingen samlas för att leka. Även tär industrifisket kraftigt på bestånden och kan i vissa områden slå hårt mot lekbeståendet vid kusterna. Detta har gjort att de småskaliga fiskarna har agerat mycket kraftfullt. Vi ser att också kommunpolitiker längs agerar kraftfullt. Den dominerande delen av den fisk som det svenska industrifisket drar upp ur haven används för att producera foder. Det är foder till fiskodlingar i utlandet och för djurfoder. Vi behöver en utveckling som i större utsträckning som bidrar till lokala landningar av konsumtionsfisk i , det vill säga fisk som sorteras vid landning. Det skulle verkligen bidra till det som riksdagsledamoten tog upp i sitt anförande om livsmedelsstrategi. Det skulle gynna det fiske som även gynnar lokalsamhällena. Det krävs politiska beslut för att förändra situationen för både fisken i och våra kustnära fiskare. lade därför fyra partier fram ett förslag till utskottsinitiativ om just de här frågorna. Vi var ju samstämmiga i våra förslag redan då, vilket har för en mycket bred samstämmighet i i de här frågorna, med undantag för . Det här innebär också att den tillträdande landsbygdsministern kommer att kunna få ett mycket gott underlag som kan förändra arbetet inom fisket i grunden. EU:s gemensamma fiskeripolitik karakteriseras av hög grad av harmonisering, och medlemsstaterna har som utgångspunkt överlämnat all kompetens att reglera marint fiske till EU. När EU:s miljökommissionär besökte miljö- och jordbruksutskottet var situationen för strömmingen en av de frågor som diskuterades. Miljömålsberedningen framhåller att inte fullt ut använder det nationella handlingsutrymmet inom den gemensamma fiskeripolitiken. Det finns alltså en möjlighet att flytta ut trålgränsen, ett förslag som ligger på bord för beslut . Från sida vill vi också peka på försiktighetsprincipen, som finns inom och som ska ligga till grund för förvaltningen av EU:s gemensamma fiskeripolitik. Försiktighetsprincipen tillämpas på ett felaktigt sätt i . Försiktighetsprincipen innebär inte att man behöver invänta forskning innan man stoppar olämpligt fiske. Trots det är det just detta som både Havs- och vattenmyndigheten och ständigt upprepar. Min kollega riksdagsledamoten besökte ICES . Då framkom det att inte utnyttjar sitt medlemskap och den möjlighet som finns att lägga uppdrag till ICES för att få bättre forskningsunderlag. Den möjligheten måste användas. Det är också någonting som vi kommer att besluta om här i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Åtgärder för att rädda fiskbestånden i På Eldrimners möte , som jag och flera andra ledamöter besökte, träffade vi fiskare och diskuterade framtidens fiskförädlare och yrkesfiskare. Eldrimners krångellista har nämnts. Här tar vi i ett beslut som möter upp de krav vi har från det småskaliga fisket i . Den första fiskart jag lärde känna som barn var storspiggen. Jag låg på bryggan i och tittade på fiskarna som simmade där. Det var storspiggar som vi tittade på. har bestånden exploderat på grund av att större rovfiskar som abborre och gädda har minskat extremt mycket. Här skulle jag vilja lyfta fram det otroligt viktiga arbete som görs av Sportfiskarna tillsammans med många myndigheter och andra organisationer för att återskapa de våtmarker som behövs för att till exempel gäddan ska kunna föröka sig och bli mer vanligt förekommande, vilket i sin tur leder till att spiggarna blir färre. Med tanke på att det sker en sådan här explosionsartad utveckling för vissa arter, att det blir tusenbröder, små torskar kanske, behöver vi bygga in kunskapen om ekosystemen i vår politiska styrning. Vi tar också ett beslut om att vattenkraftens ekologiska betydelse och fiskvandringsvägar ska bli bättre för att inte vattenkraften ska förstöra till exempel möjligheterna för ålen att utvecklas i . Det är oerhört viktiga beslut som fattas. Från sida vill vi dock reservera oss mot de förslag som ligger i utskottsinitiativet om skarv och säl. Vi bedömer att de förslag som ligger under beredning på just nu kring Miljömålsberedningens förslag är mycket bättre för att komma till rätta med problemen med säl och skarv.