bet · H801KrU6 · 2021-04-26 00:00:00 — Motionärerna yrkar på att Forum för levande historia ska ha sin utgångspunkt i Förintelsen och kommunismens brott mot mänskliga rättigheter. Motion 2020/21:2826 av (M) Motionären vill att regeringen ser över möjligheten att skapa förutsättningar för i att bli ett nationellt skogsvetenskapligt centrum. Motion 2020/21:2884 av och (båda SD) yrkande 3 Motionärerna vill rikta ett tillkännagivande till regeringen om gemensamma tag för nordisk publicitet och förvaltning i andra länder genom t.ex. museer. Motion 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 14 Motionärerna vill att regeringen ökar tillgängligheten till det kyrkliga kulturarvet. Motion 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 9 Motionärerna vill rikta ett tillkännagivande till regeringen om ett ökat engagemang och samarbete som syftar till att skydda det internationella kulturarvet. Motion 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 6 Motionärerna vill rikta ett tillkännagivande till regeringen om kulturarvsfrågor om hbtq-historia. Motion 2020/21:3336 av m.fl.(M) yrkandena 10 och 11 Motionärerna vill att regeringen ser över hur kostnadsansvaret ska fördelas vid arkeologiska utgrävningar (yrkande 10). Vidare vill motionärerna rikta ett tillkännagivande till regeringen om museernas roll som självständiga institutioner och om att kunna donera föremål genom gåva till alla museer oavsett huvudman (yrkande 11). Motion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 63 Motionärerna vill att regeringen ser över villkoren för inskränkningar i nyttjandet av mark där det finns större forn- och kulturlämningar. Motion 2020/21:3436 av m.fl. (SD) Motionärerna vill att regeringen verkar för ett starkare skydd för fornlämningar. Motion 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 39 Motionärerna vill rikta ett tillkännagivande till regeringen om arkeologiska undersökningar i samband med bostadsbyggande. Motion 2020/21:3590 av i (SD) Motionären vill att regeringen utreder hur staten kan ta ett större ansvar för att säkerställa framtiden för . Motion 2020/21:3599 av (SD) yrkande 2 Motionären vill att regeringen utreder hur en statlig upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna se ut. Motion 2020/21:3665 av m.fl. (SD) yrkande 1 Motionärerna vill att regeringen vårdar kristna kulturarv. Förutsättningar för museisektorns verksamhet, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:799 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:844 av m.fl. (S). Kulturarvet, de materiella och immateriella uttrycken för mänsklig påverkan, förändras och omformuleras ständigt, vilket ska vara centralt för hur vi i en demokrati betraktar vårt kulturarv. I händerna på icke-demokratiska företeelser, organisationer och länder kan kulturarvsfrågor utgöra ett mycket vapen. Det är därför oerhört viktigt att stå upp för öppenhet, vårda arvet från tidigare generationer och ta ansvar för dem som lever här och för dem som utgör vår framtid. Vi menar att museer är viktiga för både lärande och bildning samt som förvaltare av kulturarv och historia. Verksamheten ska präglas av kunskapsuppbyggnad och hög kompetens inom respektive ämnesområde. Vi lägger största vikt vid museernas roll som självständiga institutioner. Offentligt finansierade kulturinstitutioner ska vila på en demokratisk grund och dagsaktuella politiska strömningar ska inte styra vilka utställningar som genomförs. En alltför omfattande politisk styrning likriktar kulturen och gör den i förlängningen ointressant. Vi följer med stort intresse samarbete med Jamtli i och vill också lyfta fram att det transporthistoriska kulturarvet, t.ex. museifartyg, veteranbilar, museijärnvägar och flygplansmuseer, är en viktig del av den svenska kulturen och historien. Verksamheterna har små ekonomiska marginaler, som reparations- och driftskostnaderna ofta är höga och kräver överföring av kompetens. Vi är bekymrade över att den förda museipolitiken har lagt ett ensidigt fokus på de statliga museerna och vi vill inkludera alla museer, statliga, föreningsdrivna, stiftelser, länsmuseer, enskilda och privata, i det långsiktiga statliga arbetet med museer. Vi vill att regeringen skapar goda förutsättningar för att bevara och utveckla kulturarvet i dess olika delar. Förutsättningar för museisektorns verksamhet, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:799 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:844 av m.fl. (S) och 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 9. Det svenska kulturarvet ska värnas, vårdas och visas för att förhindra felaktiga och orimliga omskrivningar av historien. De svenska museerna är några av de institutioner som förvaltar och förmedlar vårt historiska arv. Museipolitikens uppgift måste i alla avseenden vara att sträva efter en evidensbaserad kunskapsförmedling utifrån samlingarna för att undvika att framtidens museer blir plattformar för vissa politiska idéer eller ideologier. Museerna har begränsade resurser och det kan förekomma att medlen inte räcker till för att leva upp till de uppdrag som ålagts dem. I sådana situationer är det problematiskt om ett alltför stort ansvar för de prioriteringar som behöver göras läggs på museerna eftersom det flyttar ansvaret för beslut som beror på otillräckliga resurser. är det museerna själva som känner sin verksamhet bäst och vet var behoven är som störst. Regeringen bör därför tydligt redovisa olika scenarier med avvägningar och prioriteringar som kan komma att behöva göras. Det skulle ge museerna vägledning om hur de ska handla i förhållande till uppdragen om att förvärva, bevara, förmedla, ställa ut samt verka för forskning och forskningsmöjligheter. Avvägningen mellan tillgänglighet och bildningsnivå är till viss del en politisk avvägning. Transparensen skulle öka om denna form av styrning blir tydlig för medborgarna så att de kan ställa makthavarna till svars om de anser att beslut är felaktiga. Vi vill därför att regeringen tar fram exempel på prioritetsordning mellan museernas olika uppdrag om det offentliga inte anslagit tillräckliga resurser till museernas sammanlagda uppdrag. Skydd för utländska kulturföremål, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 10. museer är viktiga för både lärande och bildning samt som förvaltare av kulturarv och historia. Därför är det allvarligt att saknar en immunitetslagstiftning för konstföremål. Den utlånande staten vill veta att de får igen konstföremålen och därför kräver de en lagstiftning som ger immunitet åt konstföremålen. Annars kan de bli föremål för beslag om någon påstår att vederbörande har rätt till t.ex. tavlorna. Ett antal museer har tvingats ställa in utställningar eftersom fortfarande saknar en immunitetslagstiftning som ger utländska konstverk juridiskt skydd. Vi vill att regeringen skyndsamt tillsätter en utredning i ärendet. Skydd för utländska kulturföremål, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 19. Vårt kulturarv är ett resultat av internationella och inhemska impulser, gamla traditioner och nya uttryckssätt, en önskan att bevara och sökandet efter det nya. Ur detta har det vi kallar svensk kultur vuxit fram. Genom erfarenheter, kunskaper, kontakter människor emellan och historiska händelser förändras vår kultur . Det internationella samarbetet mellan museer och konsthallar möter särskilda utmaningar. För att skapa nydanade utställningar behövs ibland lån från utlandet. Osäkerhet kring ett verks ursprung och ägarhistoria kan försvåra en sådan inlåning. En annan försvårande omständighet är krav på museerna att lämna en deposition motsvarande momsen på värdet av utställningar lånade utanför . Det är ett krav som gör att museer som inte har stora likvida medel eller eget kapital får svårt att kurera utställningar med utomeuropeiskt ursprung. Vi vill att regeringen återkommer med åtgärder som underlättar på dessa områden. Statligt stöd till vissa museer och verksamheter, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2020/21:130 av och (båda SD), 2020/21:279 av (KD), 2020/21:506 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 3 och 4, 2020/21:868 av (S), 2020/21:1592 av (S), 2020/21:2067 av (S), 2020/21:2105 av (S), 2020/21:2499 av (S), 2020/21:2531 av (S) och 2020/21:3615 av i (SD). Kunskapen om sitt eget kulturarv, det materiella likväl som det immateriella, vilket innefattar gemensamma värderingar, dialekter, traditioner och folkminnen, skänker människor trygghet i sin identitet. Kulturarvet handlar inte bara om dåtid och nutid utan också om den framtid som vi skapar tillsammans och vilka värden som ska forma den. Ett viktigt område inom kulturarvssektorn är det flytande kulturarvet, t.ex. fiske- och skeppstradition med en anrik historia . Jag vill att regeringen utreder ansvarsfrågan om detta flytande kulturarv. Identifiering, repatriering och restitution av samiska föremål i museisamlingar, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3335 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:2515 av (S), 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 3. En viktig del av minoritetspolitik handlar om att stärka de nationella minoriteternas egenmakt och inflytande samt att verka för att deras språk och kultur ska hållas levande. Enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk har de nationella minoriteterna särskilda grundläggande rättigheter, såsom inflytande i frågor som berör dem. Det allmänna har ett ansvar för att främja och bevara de nationella minoritetsspråken samt främja möjligheten att behålla och utveckla de nationella minoriteternas kultur i . Vår samiska ursprungsbefolkning har under historiens gång ofta behandlats illa av den svenska staten. Ett exempel är de samiska kvarlevor som finns i svenska samlingar. Ett sätt att läka såren som staten orsakat samerna är frågan om repatriering av samiska kvarlevor. Det innebär att de kvarlevor som bortförts av staten på ett orättmätigt sätt återbördas. Samerna har länge krävt att mänskliga kvarlevor som finns i statliga samlingar ska återlämnas. Trots detta har bara ett fåtal återbördats. Vi anser att det är viktigt att staten skyndar på återlämnandet av samiska kvarlevor eftersom detta är en viktig del i försoningsarbetet med det samiska folket. Identifiering, repatriering och restitution av samiska föremål i museisamlingar, punkt 4 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:2515 av (S), 2020/21:3335 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 3. De övergrepp och den diskriminering som svenska staten historiskt har utsatt samer och andra nationella minoriteter för och som fortfarande pågår på många plan är ofta okända för både beslutsfattare och allmänhet. Repatriering är en process för att återbörda föremål eller kvarlevor till deras ursprungliga eller rättmätiga platser. Begreppet inrymmer också ett försoningsarbete: att göra upp med ett smärtsamt förflutet och återskapa förtroendet mellan den som tog och den som blev drabbad. Samerna har begärt att svenska staten ska återlämna de mänskliga kvarlevor som finns i statens förvar, såsom på statliga museer och i andra samlingar. Trots detta är det fåtal kvarlevor som återbördats och kunnat begravas. har fått i uppdrag att ta fram vägledningar till museer och presenterade 2020 två dokument – Stöd i hantering av mänskliga kvarlevor i museisamlingar och Stöd för museer i återlämnandeärenden av kulturföremål. anser att det är angeläget att staten skyndsamt säkerställer regelverk och finansiering för att fortsätta att återbörda samiska kvarlevor och kulturföremål. Identifiering, repatriering och restitution av samiska föremål i museisamlingar, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:2515 av (S), 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 6, 2020/21:3335 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 3. Under de sista decennierna av influerade rasbiologin svensk samepolitik. Politiker och forskare påstod och sökte belägg för att samerna var födda med vissa ”rasegenskaper” som gjorde att de var underlägsna den övriga befolkningen. Offentliga forskningsanslag användes för att mäta och jämföra kraniers form hos den svenska majoritetsbefolkningen, samer och sverigefinnar. Mätningen gjordes både på levande människor och döda genom att gräva upp gravar. beslutade att kräva en fullständig identifiering av allt samiskt skelettmaterial i samtliga statliga samlingar, en kartläggning av hur museer och institutioner tillskansat sig materialet samt en repatriering av de samiska kvarlevorna. Ett etiskt råd ska enligt förslag vara ett rådgivande organ för etiska frågor när det gäller hantering och förvaring av samiska kvarlevor. Jag tycker att regeringen ska vidta åtgärder för att identifiera och repatriera samiska kvarlevor. Synliggörande av de nationella minoriteternas kulturarv, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:801 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 10. De nationella minoriteternas kulturer och den svenska kulturen utgör tillsammans samlade kulturella grund, vilken värnar. Vårt lands kulturarv och historia är två viktiga grundpelare för samhällets identitet där identiteten är ledstjärnan i frågan om ett sammanhållet . Samhället är skyldigt att värna och vårda landets nationella minoriteters historiska, kulturella och språkliga variationer. Som nationell minoritet är rätten till kultur, språk och identitet grundläggande i en demokrati, på samma sätt som rätten till kultur, språk och identitet tillhörande majoritets-befolkningen. Oberoende av om individen enbart identifierar sig med den nationella minoritetens kultur, majoritetsbefolkningens kultur eller båda kulturerna är rättigheten till dem grundläggande. Det är också viktigt att värna individens frihet att själv välja tillhörighet eller tillhörigheter. Vi vill därför att regeringen utreder möjligheterna att ytterligare tillgängliggöra kulturarv tillhörande de nationella minoriteterna. Skydd för världsarv, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 19. Internationellt arbetar man på flera sätt för att skydda värdefull kultur och natur till kommande generationer. Den mest kända är världsarvskonvention som är en internationell överenskommelse . har 193 stater undertecknat konventionen, däribland som ratificerade konventionen 1985. Listan över kultur- och naturarv samlar drygt 1 000 objekt eller områden varav ca 250 är naturområden. och Yellowstone park finns upptagna på naturarvslistan men även i . har det framgått att skyddet för världsarv behöver stärkas. Olika studier visar t.ex. att mänsklig verksamhet har ökat i hälften av naturarven , vilket har ökat avskogning samt fått stor påverkan på utrotningshotade växt- och djurarter. Vi anser att detta är en ytterst olycklig utveckling. Vi vill därför att regeringen verkar för att stärka dessa områden eftersom de hyser unika naturvärden. Skydd för världsarv, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 15. Ett världsarv är en miljö som är så värdefull utifrån kultur- eller naturmiljösynpunkt att den är en angelägenhet för hela mänskligheten. Det kan vara ett landskap, en ort, ett naturområde eller ett objekt som är unikt och som vittnar om jordens och människans historia. Världsarven har olika ägare och förvaltare, både statliga, kommunala och privata. Beslut om nya och befintliga världsarv fattas av . Det finns drygt tusen objekt eller platser upptagna på , fördelade på över 160 länder. har 15 världsarv . världsarv hanteras genom , och kulturmiljölagen. och har ett generellt uppdrag från regeringen att hantera frågan om världsarv och de ansvarar också för att nominera eventuella ytterligare objekt till . Jag tycker att det är rimligt att staten tar det finansiella ansvaret för att skydda och sköta världsarven. Det är viktigt att små kommuner inte påverkas negativt av att ett världsarv råkar ligga just där. Däremot är det naturligtvis viktigt att den statliga nivån har ett nära samarbete med det lokala samhället. De kommunala och regionala perspektiven är viktiga att ha med för att skötseln och driften av världsarven ska fungera bra. Jag vill att regeringen utreder ett statligt ekonomiskt ansvar för att skydda och sköta världsarv. Det skogsfinska kulturlandskapet , punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:726 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2020/21:3600 av (SD) yrkandena 1 och 2. Det finländska arvet och dess påverkan på vårt kultur- och odlingslandskap är okänt för många . I ett flertal av de svenska landskapen finns sammanhängande skogsbygder som starkt präglats av den gamla finska kulturen, t.ex. gårdsnamn, byggnadsstil och lägesnamn samt de få kvarvarande odlingsmarker som bröts genom att skog höggs ned och svedjebruk förvandlade markerna till odlings- och betesmark. Dessa miljöer är unika. I finns det inte några bevarade rökstugor på ursprunglig plats, som det gör på båda sidor gränsen av i , och Hedmarks fylke i . Huvudsakliga finnbosättningar och finnmarker finns också , och i delar av . Vi vill att regeringen genom verkar för att skydda de sammanhängande skogsfinska bosättnings- och odlingsmiljöerna som har svagt eller inget skydd och även tar initiativ till att föra fram ett nytt världsarv enligt världsarvskonvention, med dess finngårdar och rökstugor i , som är det allra största sammanhängande området i landet med gamla finnbosättningar och lägesnamn. Kulturmiljöfrågor, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:810 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:2220 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:1421 av (L) och 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:2050 av (S) och 2020/21:2230 av (M) yrkande 2. Över hela gestaltas vår gemensamma historia i lager av kulturmiljöer, inte sällan av höga kulturhistoriska värden. Överallt möter vi platser och miljöer som bär på såväl mänskliga levnadsöden och personhistoria som lager av historiska byggnadssätt, färgval och material som signalerar estetisk hållbarhet och medvetenhet. Vår rika flora av kulturmiljöer är en länk till vår historia och en del av vårt kollektiva minne. I en undersökning av 2014 visade det sig att endast en tredjedel av kommuner hade en antikvarietjänst, och av landets kommuner saknade helt kulturarvskompetens. I värden i plan- och bygglovsprocessen framkommer att många kommuner saknar tillgång till antikvarisk kompetens i plan- och bygglovsprocesser. Hälften av landets kommuner saknar därtill kulturmiljöprogram och i rapporten framgår också att skyddet för kulturvärden i detaljplaner och områdesbestämmelser är svagt. Adekvat kompetens är centralt för att bebyggelsemiljöer inte ska förvanskas, förringas, skadas eller t.o.m. rivas och historiska kapitel därmed gå förlorade. Bristen på ekonomiska och kunskapsmässiga resurser inom kulturmiljövården kan vara direkt förödande och runt om i landet rapporteras ständigt om att kulturmiljöer av värde hotas av oaktsam exploatering eller rivning. Inte sällan riktas kritik mot statliga myndigheter, vilka man menar tonar ned kulturarvets roll. Lagstiftningen har understrukit samhällets och inte minst det offentligas ansvar för att vårda, bevara och visa hänsyn till kulturmiljöer av kulturhistoriskt värde. Det uttrycks i kulturmiljölagen, men även i väglagen, järnvägslagen och inte minst i . Inte sällan står kommuner i begrepp att anta nya detaljplaner i syfte att förtäta eller exploatera områden i anslutning till känsliga kulturmiljöer. På detta har otaliga fall rapporterats . Det understryker behovet av en utvidgad lagstiftning där inte bara kommunen utan också exploatören har ett ansvar att ta hänsyn till känsliga miljöer av högt kulturhistoriskt värde. Vi menar att det krävs ett samlat grepp för att komma till rätta med ovan nämnda problematik. En del av det är att stärka det allmänna skyddet för kulturmiljöer i anslagshöjningar till berörda myndigheter och civilsamhället, det andra att stimulera kompetensförstärkning i den kommunala förvaltningen. I tillägg till det här bör regeringen utreda hur exploatörer och byggherrar på den kommersiella sidan kan stimuleras att visa kulturmiljöhänsyn och åläggas ett ansvar för densamma. Vi vill därför att regeringen tillsätter en utredning om kulturmiljöstimulans och sanktionsmöjligheter vid kommersiella aktörers överträdelser gentemot känsliga kulturmiljöer. Vidare vill vi se nationella mål och riktlinjer som främjar kulturell planering, att samordningen för att trygga helhetssynen på kulturmiljöer förstärks genom myndighetsdirektiv, samt att regeringen tillsätter en nationell översyn av hur tillämpningen av gällande lagstiftning kan säkerställas och hur den kommunala kompetensen kan förstärkas. roll i den transatlantiska slavhandeln, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:387 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8. Genom att förstå och erkänna rasismens historiska koppling till kolonialismen förstår vi bättre den rasism som finns i samhället . roll i den transatlantiska slavhandeln är något som knappt berörs i skolböcker. På universitet och högskolor behandlas ämnet sparsamt och det finns mycket lite forskning på området. Frågan har dock börjat diskuteras i samband med de omfattande protester och demonstrationer mot rasism som vi sett världen över . Vidare har de 15 medlemsstaterna i Karibiska gemenskapen (Caricom) krävt en ursäkt från och flera andra länder för inblandning i slavhandeln. spelade en liten men aktiv roll i den internationella slavhandeln.