bet · H801FiU22 · 2021-03-11 00:00:00 — Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om verksamheten i (), Världsbanksgruppen och regionala utvecklings- och investeringsbanker 2019 och 2020 till handlingarna. Covid-19-pandemin och dess ekonomiska konsekvenser har i hög grad präglat verksamheten i institutionerna. Krisen har inneburit en kraftig ökning av institutionernas totala finansiella insatser , och det är sannolikt att åren framöver kommer att präglas av hur institutionerna kan bistå sina medlemsländer i återhämtningen efter pandemin. Skrivelsen behandlar institutionernas arbete med frågor som rör finansiell stabilitet samt deras insatser och resurssituation. Vidare behandlas frågor som rör medlemsstaternas inflytande i och styrning av institutionerna samt institutionernas arbete med jämställdhet, miljö, klimat och energi. Skrivelsen innehåller även bedömningar av internationell ekonomisk och finansiell utveckling. Av skrivelsen framgår också regeringens prioriteringar för institutionernas verksamhet. Utskottet föreslår vidare att avslår samtliga här behandlade motionsyrkanden om finansmarknadsfrågor från allmänna motionstiden /21. Motionerna handlar bl.a. om amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning. Utskottet hänvisar här bl.a. till att regeringen gett i uppdrag att samlat utvärdera amorteringskraven, bolånetaket och andra makrotillsynsåtgärder. Motionerna behandlar också struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, kontanthantering och betaltjänster, vissa försäkringsrelaterade frågor, penningtvätt och finansiering av terrorism samt kreditupplysning, betalningsanmärkningar och inkassoverksamhet. anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om finansiell stabilitet och risker i kölvattnet efter covid-19-pandemin. I utfrågningen medverkade finansmarknadsminister , riksbankschef , generaldirektör och riksgäldsdirektör . Uppteckningar från utfrågningen ingår som en bilaga i betänkandet. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, KD och L). Skrivelse 2020/21:76 Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen och regionala utvecklings- och investeringsbanker 2019 och 2020. Ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Verksamheten i IMF, Världsbanksgruppen och regionala utvecklings- och investeringsbanker 2019 och 2020 Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden Penningtvätt och finansiering av terrorism Kreditupplysning, betalningsanmärkningar och inkassoverksamhet 1.Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (M) 2.Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (SD) 3.Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (C) 4.Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (KD) 5.Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (L) 6.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (M) 7.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (SD) 8.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (C) 9.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (V) 10.Kontanthantering och betaltjänster, punkt 4 (C) 11.Kontanthantering och betaltjänster, punkt 4 (V) 12.Penningtvätt och finansiering av terrorism, punkt 6 (SD) 13.Penningtvätt och finansiering av terrorism, punkt 6 (KD) 14.Penningtvätt och finansiering av terrorism, punkt 6 (L) 15.Kreditupplysning, betalningsanmärkningar och inkassoverksamhet, punkt 7 (SD) 16.Kreditupplysning, betalningsanmärkningar och inkassoverksamhet, punkt 7 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Verksamheten i IMF, Världsbanksgruppen och regionala utvecklings- och investeringsbanker 2019 och 2020 lägger skrivelse 2020/21:76 till handlingarna. Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning 2020/21:552 av (SD), 2020/21:569 av (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–13, 2020/21:1317 av (M), 2020/21:1318 av (M), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22, 2020/21:1753 av (M) yrkande 2, 2020/21:2669 av (L), 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 1, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 33, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 10, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 4 och 16, 2020/21:3414 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:3428 av m.fl. (L). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden 2020/21:180 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 6–8, 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:903 av Per Åsling (C) yrkande 3, 2020/21:1023 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2020/21:1026 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2020/21:1397 av (M), 2020/21:1589 av m.fl. (S), 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:1669 av m.fl. (S), 2020/21:1691 av (M), 2020/21:2319 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2420 av m.fl. (S), 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (V) 2020/21:180 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2020/21:284 av och (båda SD), 2020/21:932 av (KD), 2020/21:1395 av (M), 2020/21:1536 av (M), 2020/21:1987 av (M), 2020/21:1995 av (S), 2020/21:2665 av (L), 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 20, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2020/21:3146 av (SD). Reservation 10 (C) Reservation 11 (V) 2020/21:1399 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1848 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2020/21:2541 av Per Åsling och (båda C). Penningtvätt och finansiering av terrorism 2020/21:469 av (C), 2020/21:1106 av (M), 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2020/21:3069 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 48. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (KD) Reservation 14 (L) Kreditupplysning, betalningsanmärkningar och inkassoverksamhet 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:1561 av (M), 2020/21:3149 av (SD) och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 57. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas inledningsvis regeringens skrivelse om verksamheten i IMF, Världsbanksgruppen och regionala utvecklings- och investeringsbanker 2019 och 2020 (skr. 2020/21:76). De regionala utvecklings- och investeringsbanker som behandlas är Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (), Europeiska investeringsbanken (EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB) och Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB). Skrivelsen behandlar institutionernas arbete med frågor som rör finansiell stabilitet samt deras insatser och resurssituation. Vidare behandlas frågor som rör medlemsstaternas inflytande i och styrning av institutionerna samt institutionernas arbete med jämställdhet, miljö, klimat och energi. Skrivelsen innehåller även bedömningar av internationell ekonomisk och finansiell utveckling. Av skrivelsen framgår också regeringens prioriteringar för institutionernas verksamhet. Skrivelsen, som är den fjärde i ordningen, har tagits fram som svar på ett tillkännagivande från om behovet av en regelbunden skrivelse i vilken regeringen redovisar arbetet med frågor som rör finansiell stabilitet inom IMF och andra internationella finansiella institutioner där är medlem (se bet. 2016/17:FiU22 punkt 1, rskr. 2016/17:186). Regeringen redogör för arbetet inom IMF och för arbetet inom såväl IMF som andra internationella finansiella institutioner. Därefter behandlas tematiskt ett åttiotal motionsyrkanden om finansmarknadsfrågor från allmänna motionstiden . Motionerna handlar om amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, kontanthantering och betaltjänster, vissa försäkrings-relaterade frågor, penningtvätt och finansiering av terrorism samt kreditupplysning, betalningsanmärkningar och inkassoverksamhet. Samtliga motionsförslag är i form av tillkännagivanden till regeringen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Den årliga öppna utfrågningen med Finansiella stabilitetsrådet anordnar en årlig öppen utfrågning om finansiell stabilitet med Finansiella stabilitetsrådet, där företrädare för , , och regeringen ingår. Årets utfrågning hölls och handlade om finansiell stabilitet och risker i kölvattnet efter covid-19-pandemin. I utfrågningen medverkade finansmarknadsminister , riksbankschef , generaldirektör och riksgäldsdirektör . Stenografiska uppteckningar från utfrågningen finns i bilaga 2. Utfrågningen publiceras även som en fristående publikation i rapportserien Rapporter från (2020/21:RFR8). Finansiella stabilitetsrådet träffas i normalfallet , senast . hade rådet tre extrainsatta möten till följd av krisen med anledning av covid-19. Av protokollen från stabilitetsrådets möten framgår rådets diskussion om stabilitetsläget. Protokollen publiceras senast efter mötet på rådets webbplats[1]. Både och publicerar två stabilitetsrapporter . senaste rapport publicerades (Finansiell stabilitet 2020:2). senaste stabilitetsrapport publicerades (Stabiliteten i det finansiella systemet). publicerar ingen särskild stabilitetsrapport, men prognoser och riskbedömningar för finansmarknaderna finns i statsupplåningsrapporterna som publiceras , den senaste (Statsupplåning – prognos och analys 2021:1). Verksamheten i IMF, Världsbanksgruppen och regionala utvecklings- och investeringsbanker 2019 och 2020 Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om verksamheten i IMF, Världsbanksgruppen och regionala utvecklings- och investerings-banker 2019 och 2020 till handlingarna. Covid-19-pandemin och dess ekonomiska konsekvenser har i hög grad präglat verksamheten i institutionerna. Krisen har inneburit en kraftig ökning av institutionernas totala finansiella insatser , och det är sannolikt att åren framöver kommer att präglas av hur institutionerna kan bistå sina medlemsländer i återhämtningen efter pandemin. Skrivelsen behandlar institutionernas arbete med frågor som rör finansiell stabilitet samt deras insatser och resurssituation. Vidare behandlas frågor som rör medlemsstaternas inflytande i och styrning av institutionerna samt institutionernas arbete med jämställdhet, miljö, klimat och energi. Skrivelsen innehåller även bedömningar av internationell ekonomisk och finansiell utveckling. Av skrivelsen framgår också regeringens prioriteringar för institutionernas verksamhet. I skrivelsen redovisar regeringen verksamheten 2019 och 2020 i (), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (), Europeiska investeringsbanken (EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB), Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) samt Världsbanksgruppen, bestående av Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (), Internationella utvecklingsfonden (), Internationella finansieringsbolaget (IFC) och Multilaterala investeringsgarantiorganet (Miga). Skrivelsen behandlar institutionernas arbete med finansiell och monetär stabilitet, bedömningar av den ekonomiska och finansiella utvecklingen samt frågor som rör institutionernas insatser och resurssituation. Vidare behandlas jämställdhet, miljö-, klimat- och energifrågor, styrnings- och inflytandefrågor samt andra frågor som är viktiga för institutionerna. I en bilaga till skrivelsen finns en detaljerad beskrivning av respektive institutions verksamhet, styrningsstruktur, finansiell information, ägarandel m.m. Den ekonomiska och finansiella utvecklingen globalt och i Enligt IMF blir tillväxten i världsekonomin starkt negativ 2020 (– )[2]. En än värre ekonomisk nedgång har enligt IMF förhindrats av de omfattande finans- och penningpolitiska åtgärder som vidtagits. Efter en ökad turbulens stabiliserades de finansiella marknaderna. Policyåtgärder i olika länder har bidragit till att kreditgivningen i ekonomin har kunnat upprätthållas. IMF lyfter flera risker för den finansiella stabiliteten i vissa länder. Den ökade offentliga och privata skuldsättningen utgör en sådan risk. IMF bedömer att banksystemet som helhet var välkapitaliserat innan spridningen av covid-19. Kapitalbuffertar har bidragit till att bankerna är bättre rustade och banksystemen mer motståndskraftiga än vid den globala finanskrisen. finns det banker som riskerar att bryta mot kapitalkraven om ekonomin utvecklas mer negativt än enligt IMF:s huvudscenario. IMF bedömer också att andra finansinstitut som t.ex. fondförvaltare är särskilt sårbara, vilket var fallet även innan krisen. IMF förutspår att tillväxten i euroområdet blir kraftigt negativ 2020 och positiv 2021. BNP-tillväxt väntas utvecklas relativt sett bättre än euroområdets om man ser till 2020 och 2021 sammantaget. IMF konstaterar att inte har infört lika strikta restriktioner som många andra länder, men att rörligheten och den ekonomiska aktiviteten, till följd av frivillig fysisk distansering, ändå minskat ungefär lika mycket som i jämförbara länder. IMF räknar vidare med en kraftig försvagning av offentliga finanser , men därefter en förhållandevis snabb återhämtning. Policy- och analysarbete för finansiell och monetär stabilitet Spridningen av covid-19 har medfört stora osäkerheter för den globala ekonomiska utvecklingen. De internationella finansiella institutionernas insatser bidrar till att minska krisens ekonomiska effekter och stärka den finansiella stabiliteten. Institutionernas arbete för finansiell och monetär stabilitet kan ses som bidrag till genomförandet av Agenda 2030, FN:s globala mål för hållbar utveckling, och i synnerhet mål 17 om genomförande och globalt partnerskap och mål 8 om ekonomisk tillväxt. Arbetet bidrar även till mål för finansmarknadsområdet om ett stabilt finansiellt system. På skuldområdet avslutades översyner av och gemensamma skuldhållbarhetsramverk. IMF ser även över behovet av policyförändringar för att främja snabba och omfattande skuldomför-handlingar. IMF är den av institutionerna som har störst fokus på åtgärder som främjar finansiell stabilitet. Med 190 medlemsländer, finansiella stöd till länder med betalningsbalansproblem, global ekonomisk övervakning och teknisk assistans, är IMF en central förebygga finansiella kriser samt för att återställa stabilitet och motverka spridningseffekter. En pågående översyn av IMF:s övervakningsarbete ska beakta erfarenheterna från krisen samt bidra till kommande diskussioner om institutionens syn på liberalisering och styrning av kapitalflöden. publicerade IMF en webbplats till vilken medlemsländerna löpande rapporterar in sina finans- och penningpolitiska åtgärder med anledning av spridningen covid-19. Det pågår även ett arbete för att integrera klimataspekter i övervakningsarbetet. Regeringens prioriteringar: Regeringen anser att IMF fyller en viktig funktion genom att institutionen, med en hög grad av integritet och oberoende, utvärderar och lämnar rekommendationer om den ekonomiska och finansiella utvecklingen för såväl enskilda länder som på global nivå. Regeringen anser att det är viktigt att IMF ständigt anpassar sin verksamhet och kompetens till förändringar och utmaningar i världsekonomin. Institutionen bör exempelvis på ett strukturerat sätt integrera klimatförändringarnas påverkan på ekonomisk utveckling och finansiell stabilitet i sitt arbete, samt bidra med analyser för hur länder kan anpassa sig till klimatförändringar och minska sina utsläpp av växthusgaser på ett kostnadseffektivt sätt. Institutionernas finansiella insatser varierar, men samtliga syftar till att främja en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling, med direkt eller indirekt påverkan på den finansiella stabiliteten. Institutionernas totala finansiella insatser har ökat med under krisen. IMF beslutade om nya insatser till mer än hälften av medlemsländerna . Besluten innebär att ca har eller kan komma att betalas ut via IMF:s olika faciliteter, vilket kan jämföras med 2019. Nödlånen har varit förhållandevis små och med förmånligare villkor än IMF:s reguljära utlåning. IMF har även beslutat om reguljära lån till och och om kreditinstrument till , och . Om den ekonomiska nedgången blir mer utdragen kan efterfrågan på lån från IMF öka. Behovet av bidrag från (Catastrophe Containment and Relief Trust, CCRT) har ökat kraftigt med anledning av pandemin. IMF har bett finansiellt starka medlemsländer att bidra med finansiering för att täcka det ökade behovet av lån och skuldlättnader. beslutade (bet. 2019/20:FiU57, rskr. 2019/20:347) att medge att ingå ett avtal om en kredit till IMF på motsvarande ca för IMF:s fond som riktar sig till låginkomstländer (Poverty Reduction and Growth Trust, PRGT). Därutöver har via biståndsbudgeten lämnat vissa bidrag till . Världsbanksgruppens utbud av finansiella instrument och rådgivningstjänster har ställts till förfogande för pandemiåtgärder, med en uppskattad finansiell stödkapacitet om totalt ca fr.o.m. t.o.m. . EIB utfärdade nya lån och garantier som uppgick till ca och ca 2020. genomförde EIB-gruppen, dvs. EIB och Europeiska investeringsfonden (EIF), även ett antal omprioriteringar för att snabbt kunna stötta företag som drabbats av krisen. Vidare etablerade EIB en garantifond om med målsättningen att möjliggöra i stöd till framför allt små och medelstora företag i som drabbats av krisen. godkände medverkan i fonden (prop. 2019/20:181, bet. 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:352). har angett att samtliga lån och garantier kommer att behöva stötta verksamhetsländer och företag som drabbats till följd av pandemin. De totala insatserna under dessa år beräknas uppgå till . NIB utökade sin utlåning för att motverka den ekonomiska krisen till ca , att jämföras med ca 2019. AIIB hade t.o.m. utgången av 2020 beviljat lån motsvarande ca . Utlåningen är i huvudsak koncentrerad till energi-, finans- och transportsektorerna. För att bidra till att hantera krisen orsakad av pandemin skapades en särskild krisfacilitet om . Regeringens prioriteringar: Regeringen välkomnar att institutionerna generellt har agerat snabbt och anpassat verksamheterna för att bistå medlemsländerna att hantera effekterna av covid-19. Det är viktigt att institutionernas insatser, inom ramen för deras mandat, bidrar till en hållbar och inkluderande återhämtning från pandemin i linje med och de globala målen för hållbar utveckling. Regeringen anser att institutionerna bör ha ett långsiktigt perspektiv i sin resursanvändning, eftersom medlemsländerna kommer att behöva stöd att hantera effekterna av spridningen av covid-19 . Institutionerna bör därför genomföra insatser utifrån en behovsprövning, så att resurserna används där de gör störst nytta, utifrån respektive institutions mandat. IMF:s permanenta resurser består av s.k. kvotresurser och de temporära resurserna av lån i form av de s.k. nya lånearrangemangen (NAB) och bilaterala lån från vissa medlemsländer. beslutade om en fördubbling av NAB, och en motsvarande minskning av de bilaterala lånen. IMF:s resurser väntas bibehållas på nuvarande nivå om ca . godkände framställan som innebär att NAB fördubblas och bilaterala lån justeras ned (bet. 2020/21:FiU31, rskr. 2020/21:21). Det medför totalt sett att frivilliga åtagande till IMF:s utlåning sjunker något. Världsbanksgruppens resurser har förstärkts . Kapitalhöjningar har beslutats för , och . De svenska bidragen till dessa organisationer finansieras inom biståndsramen. För att EIB skulle kunna upprätthålla sin utlåningsvolym vid utträde ur EU genomfördes en kapitalhöjning. godkände medverkan i höjningen (prop. 2018/19:46, bet. 2018/19:FiU33, rskr. 2018/19:148). För att kunna utöka ambitionerna inom områdena miljö, klimat och digitalisering presenterade EIB förslag om en kapitalhöjning. Vid en översyn av kapitalsituationen i AIIB 2020 gjordes bedömningen att institutionen har tillräckligt med kapital. NIB införde ett riskbaserat ramverk för att säkerställa att institutionen med befintliga resurser ska kunna fortsätta att möta behoven av investeringar för att främja klimat och produktivitet. godkände stadgeändringarna i NIB efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Regeringens prioriteringar: Regeringen anser att institutionerna ska ha tillräckliga resurser för att även i ekonomiskt och finansiellt turbulenta perioder kunna bidra till finansiell stabilitet och ekonomisk utveckling i medlemsländerna. I första hand bör detta enligt regeringen åstadkommas genom att institutionerna har finansiellt hållbara utlåningsvolymer, och inte genom regelbundna kapitaltillskott från medlemsländerna. De internationella finansiella institutionernas insatser ska ha ett mervärde jämfört med privata aktörer. Risknivåerna i institutionernas verksamhet bör vara förenliga med kreditbetyg som möjliggör en upplåning med förmånliga villkor på den internationella kapitalmarknaden. Förändringar i institutionernas låneramverk beslutade IMF om ett nytt låneinstrument, (). SLL är ett förebyggande instrument och riktar sig till länder med betalningsbalansproblem som beror på volatilitet på internationella finansmarknader. Av skrivelsen framgår att det ännu inte kommit in några ansökningar om lån från SLL. Det beslutades också att tillfälligt öka hur mycket medlemsländer får låna från nödlånsfaciliteter och från IMF:s ordinarie verksamhet. I Världsbanksgruppen har inga större förändringar av låneramverken skett . beslutade om ett antal tillfälliga revideringar i dess låneramverk för att möta företags ökade finansieringsbehov till följd av pandemin. –2020 innebär att institutionen ska fokusera på de sektorer där den har ett tydligt mervärde, bl.a. gröna investeringar, infrastruktur och främjande av små och medelstora företag. En utvidgning av genomfördes . Utöver att tillhandahålla lån och garantier finns det nu även en möjlighet för institutionen att investera i aktiekapital, exempelvis inom gröna näringar i medlemsländerna. AIIB inrättade en särskild krisfacilitet för att hantera krisen orsakad av spridningen av covid-19. Prioriterade områden enligt AIIB:s antagna strategiska plan är bl.a. investeringar i grön infrastruktur, gränsöverskridande infrastrukturinvesteringar samt mobilisering av privat kapital. Regeringens prioriteringar: Regeringen välkomnar att institutionerna kontinuerligt och vid behov ser över sina låneformer och låneramverk, och gör lämpliga förändringar utifrån sina mandat och aktuella utmaningar, t.ex. spridningen av covid-19. Det är enligt regeringen viktigt att institutionerna ställer adekvata krav i samband med sina insatser samt att kraven är utformade utifrån enskilda låntagares förutsättningar och stöder verksamhetsländernas ägarskap över sin egen utveckling. I arbetet med att ta fram strategier för internationella finansiella institutioner verkar regeringen bl.a. för ambitiösa åtaganden om miljömässig och social hållbarhet, inklusive jämställdhet, i linje med institutionernas mandat, samt för tydliga ramverk för resultatuppföljning i syfte att säkerställa ett effektivt resursutnyttjande. I skrivelsen redogörs för institutionernas arbete för jämställdhet. Exempelvis har IMF publicerat studier om jämställd finanspolitik och framhåller bl.a. vikten av att den potentiella arbetskraften används fullt ut och att kvinnors arbetskraftsdeltagande ökar.