bet · H801NU17 · 2021-06-08 00:00:00 — Regeringen bör i enlighet med det anförda skapa en mer sammanhållen process med syfte att hålla ihop och driva regelförenklingsarbetet, både i och på myndigheterna. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Årlig skrivelse, punkt 3 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2798 av (M) yrkande 5 och 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkande 5. Det är vår bestämda uppfattning att byråkratin behöver minska både inom myndigheter och inom offentlig förvaltning. Detsamma gäller för den byråkrati som offentlig förvaltning skapar för andra. Att byråkratin och regelbördan för företag är stor och växande är väl känt. Kostnaderna för svenska företag för att följa lagar och regler är skyhöga, . Regelkrånglet är dessutom tidsödande och företagare lägger i genomsnitt på administration. Det är tid som skulle kunna läggas på att utveckla verksamheten, skapa jobb och generera skatteintäkter. Detta är ohållbart. Ett led i att vända den negativa utvecklingen och sätta fokus på att stärka regelförenklingsarbetet är att regeringen genom en särskild skrivelse återrapporterar till om hur arbetet med regelförenklingar och minskad byråkrati fortskrider. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. förslag, punkt 4 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 5. överlämnade – sammanställda, analyserade och konkretiserade förenklingsförslag till regeringen. Som framgår av det föregående innehåller rapporten flera förslag till regelförenklingar på flera viktiga områden. Förslagen rör såväl enskilda branscher som hur regeringen bör arbeta på systemnivå för att säkerställa ett fortsatt systematiskt och effektivt förenklingsarbete. Vi ser positivt på att presenterat flera konkreta reformer och förslag till förbättringar på regelförenklingsområdet och vill framhålla att myndighetens slutsatser över lag är rimliga och välgrundade. Ett genomförande av flera av åtgärderna som föreslår skulle enligt vår uppfattning innebära betydande förbättringar av regelförenklingsarbetet. Det har nästan gått presenterade sina förslag och regeringen har fortfarande inte aviserat hur man avser att gå vidare med dem. Vi menar att därför bör uppmana regeringen att återkomma till med en plan för hur man avser att ta till vara slutsatser och arbeta vidare med de förslag som myndigheten framför i den nämnda rapporten. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Myndighetsuppdrag, punkt 5 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:944 av (M) yrkande 1 och 2020/21:2798 av (M) yrkande 3. En stor del av de regler som berör företag genomförs och tillämpas av myndigheter. En viktig del i att minska företagens regelbörda är därför att myndigheternas arbete med regelförenkling tydliggörs och stärks. Som det ser ut har få myndigheter ett uttalat uppdrag att arbeta med regelförenkling. Vi är medvetna om att under det förra riktade ett tillkännagivande till regeringen om att fler myndigheter ska få ett s.k. förenklingsuppdrag. Eftersom regeringen ännu inte återkommit med några konkreta förslag på området menar vi att bör påtala att fler myndigheter bör få i uppdrag att verka för regelförenkling. Detta kan ske t.ex. genom att myndigheterna identifierar och lämnar förslag på hur man kan ta bort onödiga regler inom sina respektive ansvarsområden. Regeringen bör således ge myndigheterna i deras regleringsbrev i tydliga uppdrag att arbeta med regelförenkling. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Jämförelse med andra länder, punkt 6 (SD, C) av (SD), (C), (SD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 15. Som företagare ska man kunna fokusera på att få sin verksamhet att växa och inte lägga tid på att leva upp till många och krångliga regler. Onödig administration kostar pengar för både företagen och samhället. Det är för oss tydligt att behöver arbeta för att minska regelkrånglet och minska de – helt onödiga – administrativa kostnader som regelkrånglet medför för svenska företag. Generellt menar vi att det behövs en bättre politisk styrning av regelförenklingsarbetet för att genomgripande strukturella förändringar och viktiga reformer ska kunna genomföras. För att regelförenklingsarbetet återkommande ska uppmärksammas och därmed öka möjligheterna att driva igenom viktiga förslag vill vi framhålla att kontinuerligt bör jämföra sig med andra länder på området. Det skulle kunna ske genom att arbetar för en högre rankning i t.ex. och utvecklings () Regulatory Policy Outlook. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Handlingsplan, punkt 7 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 3. I genomsnitt tvingas företagare lägga på administration och sex av tio företagare upplever regler som ett tillväxthinder. Så kan vi inte ha det. Vi menar att regeringen därför måste ge regelförenklingsarbetet högre prioritet och vidta en rad åtgärder för att komma till rätta med regelkrånglet. En viktig åtgärd menar vi är att ta fram en sammanhållen handlingsplan med tydliga mätbara mål om en minskad regelbörda. Planen bör även innehålla delmål och beskriva nödvändiga insatser för att målen ska kunna nås. För att säkerställa att planen följs bör regeringen återkommande redovisa för hur arbetet med planen fortlöper. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:265 av och (båda SD), 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:970 av (M), 2020/21:1170 av (M), 2020/21:1196 av (M) yrkande 1, 2020/21:2462 av (M), 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 6, 2020/21:2798 av (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:2853 av (M), 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 29, 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkandena 3 och 9, 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2020/21:3675 av (M). Tungrodd byråkrati skapar stora kostnader och försvårar för företag runt om i landet, särskilt i uppstartsfasen och när man vill växa. En minskad byråkrati och en minskad regelbörda skulle enligt vår mening öka drivkrafterna till företagande och lägga grunden för fler växande företag, fler svenska jobb och ökade investeringar i hela . Vi menar att måste underlätta företagande genom att regler ska bli enklare att tillämpa och att det måste bli lätt att göra rätt. För så är det inte . Vi är medvetna om att regeringen avser att lämna en skrivelse till där den ska redogöra för utgångspunkterna för det fortsatta regelförenklingsarbetet. Regeringen har dock visat en häpnadsväckande långsamhet med att utforma en sådan agenda och vi menar att därför måste agera på flera områden när det gäller förenklingspolitiken. I detta sammanhang anser vi att bör uppmana regeringen att ta fram en omfattande samlad agenda för att förbättra arbete med regelförenklingar. En sådan agenda bör innefatta såväl processinriktade åtgärder som konkreta förslag på regelförenklingar. Det innefattar exempelvis förslag som leder till ett minskat införande av regler som går utöver vad som krävs av – s.k. överimplementering –, mer korrekta konsekvensutredningar eller en översyn av systemet med personalliggare. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:265 av och (båda SD), 2020/21:970 av (M), 2020/21:1170 av (M), 2020/21:1196 av (M) yrkande 1, 2020/21:2462 av (M), 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 6, 2020/21:2798 av (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:2853 av (M), 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 29, 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkandena 3 och 9, 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2020/21:3675 av (M). är av tradition ett land med starka myndigheter och många detaljregleringar. Lagar och regler är nödvändiga för ett civiliserat samhälle men är också per definition begränsande. I en värld med global handel och hård konkurrens finns en uppenbar risk att allt för många eller fel utformade regler kan vara konkurrenshämmande. Vår uppfattning är att regelbördan för svenska företag är betydande och att det behövs förändringar för att företag ska kunna växa och bidra till det svenska samhället. Regelbördan innebär onödig administration och kostnader som tar fokus och resurser från företagens egentliga verksamhet. Dessa merkostnader drabbar i förlängningen hela samhället. Det är därför av största vikt att staten eftersträvar enklare och färre regler. Till exempel bör onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan tas bort, och nya och förändrade regler ska alltid vara kostnadseffektiva. För att åstadkomma detta är det enligt vår mening nödvändigt med ett aktivt regelförenklingsarbete som utgår från en tydlig styrning från regeringens sida. I ett sådant arbete menar vi att det är nödvändigt att man ser till att regelgivare har tillgång till relevanta analysverktyg och beräkningsmodeller för att bra konsekvensutredningar ska kunna upprättas. Man bör även se till att tillgången till rätt kompetens säkras och att det finns möjligheter till ansvarsutkrävande. Arbetet bör också bedrivas i samarbete med näringslivsorganisationer som ofta har sakkunskap. Det är tydligt att regeringen och svenska förvaltningsmyndigheter behöver prioritera regelförenklingsarbetet och införa en grundläggande systematik i hur arbetet utförs. Vi menar att ett sådant systematiskt arbete bör ta utgångspunkt i följande: • Svenska näringslivsorganisationer får möjlighet att, lämpligtvis med () som samordnande instans, inkomma med skrivelser till regeringen där det redogörs för regler som man önskar förändra, förenkla eller ta bort samt hur de bör prioriteras. • Regeringen hänvisar därefter förslagen till ansvarigt departement som därefter ger respektive myndighet i uppdrag att svara på hur den avser att gå vidare med de förslag som framförs i skrivelserna. I uppdragen ska respektive myndighet redogöra för om de föreslagna regelförändringarna kräver lagändringar och vad som i övrigt skulle krävas för att en regel ska kunna förändras i den riktning näringslivet efterfrågar. • Regeringen sammanställer och tar ställning till myndigheternas svar på de inkomna skrivelserna från näringslivet. Regeringen redogör därefter för sin syn på myndigheternas svar i en skrivelse som lämnas en gång till . Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag, punkt 8 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkandena 3 och 9 samt 2020/21:265 av och (båda SD), 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:970 av (M), 2020/21:1170 av (M), 2020/21:1196 av (M) yrkande 1, 2020/21:2462 av (M), 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 6, 2020/21:2798 av (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:2853 av (M), 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2020/21:3675 av (M). Företag måste kunna starta och växa i hela , inte bara i städerna utan även på mindre orter. Fyra av fem nya arbetstillfällen har under skapats i små och medelstora företag. Det digitaliserade samhället går också mer och mer mot decentralisering där små företag och mikroföretag samverkar i nätverk. Mot bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen och framväxten av ett alltmer digitaliserat samhälle är det också nödvändigt att den lagstiftning och regelverk som rör företag och företagande går hand i hand med samhällsutvecklingen. Tyvärr kan vi konstatera att de nuvarande regelverken är dåligt anpassade för ett utspritt och småskaligt företagande som verkar i en allt mer digitaliserad värld. Vi kan exempelvis nämna vikten av att sänka trösklarna för småskaligt företagande att kunna växa och skapa jobb. Vi ser att många startup-företag lämnar eller köps upp. Det är viktigt för utvecklingen av den svenska digitala ekonomin att se över hur vi kan säkra att fler av de mest innovativa verksamheterna stannar kvar i , t.ex. genom bättre möjligheter till investeringar. Det gynnar både ekonomin och den teknologiska kunskapsutvecklingen i . I den framväxande delningsekonomin krävs vidare förenklade regler för mikroföretag där exempelvis skatten tas ut som en enkel schablonskatt på omsättningen. måste också kunna erbjuda möjligheten att via digitala plattformar betala in skatten kontinuerligt och i realtid få information om ersättningar i trygghetssystemen uppdaterad och redovisad. Detta var några konkreta exempel för att belysa vikten av regelförenklingar och som vi mer detaljerat avser att återkomma till i andra sammanhang. Det har under de senaste 10–15 åren genomförts en rad olika utredningar och kartläggningar av hur myndigheterna bedriver sitt regelförenklingsarbete och hur de kan arbeta framöver. Det saknas dock en samlad överblick av det som framkommit i rapporterna, hur resultaten har tagits om hand, om olika förslag har genomförts och vilken effekt de i så fall haft. En sådan sammanställning skulle medföra ökade möjligheter att via modern sökteknik identifiera de olika lager och nivåer av regler som skapar byråkratiska hinder. Vi menar att regeringen bör ta fram en sammanställning i linje med det anförda och påbörja ett genomgripande systematiskt regelförenklingsarbete med särskilt fokus på att regelverken ska fungera i ett allt mer digitaliserat samhälle och minska regelbördan för små företag och mikroföretag. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2020/21:265 av och (båda SD), 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:970 av (M), 2020/21:1170 av (M), 2020/21:1196 av (M) yrkande 1, 2020/21:2462 av (M), 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 6, 2020/21:2798 av (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:2853 av (M), 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 29, 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkandena 3 och 9, 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3675 av (M). Jag vill inledningsvis framhålla att ju färre och mer ändamålsenliga regler företag har att förhålla sig till desto lättare är det för företagen att göra rätt och kunna fokusera på sin kärnverksamhet. Färre och enklare regler leder även till minskade administrativa kostnader för det enskilda företaget, vilket även är till gagn för hela samhället. Regelgivning utförs av en rad offentliga aktörer, och jag vill påstå att samordningen är så pass dålig att företag har svårt att få en överblick över vilka regler som gäller och vilka insatser och regelförändringar som pågår och planeras framöver. I stället för att relevant information finns samlad på ett ställe tvingas företag söka på olika platser och det är svårt att bilda sig en uppfattning om vilka regler som gäller och hur man ska göra för att göra rätt. Jag vill därför framhålla att en central plattform för denna typ av information kan göra det mer transparent för företagen när olika regelarbeten börjar och slutar och hur man kan gå till väga för att lämna synpunkter. Jag tror att en sådan plattform även kan stärka företagarperspektivet i regelgivningen och motverka problem som att företag får kort om tid på sig för anpassning till nya regler. En annan åtgärd som jag ser som viktig för att minska regelbördan för företag är att ett s.k. förenklingsforum inrättas. I infördes ett särskilt implementeringsråd med uppgift att bidra i arbetet mot överimplementering av EU-direktiv i dansk lagstiftning. I rådet fanns representanter från näringsliv, arbetstagarorganisationer, brukarorganisationer och sakkunnig expertis, och man gav förslag till regeringen kopplat till kommande EU-rättsakter och genomförandet av nya och förändrade direktiv. Rådets arbete har visat sig vara mycket effektivt och man fick ett utökat uppdrag 2019. Rådet bytte då namn till Erhvervslivets EU- og Regelforum och uppdraget breddades till att även omfatta förslag till förenklingar av regler som följer av nationell rätt. Jag menar att bör dra lärdom av arbete i detta hänseende och inrätta ett förenklingsforum likt det danska. Det är också vad framhåller i den rapport som publicerades som redovisats i det föregående. I förenklingsforumets uppdrag bör ett mandat att lämna förslag som hanteras enligt principen ”följ eller förklara” vara centralt. Det betyder att regeringen offentligt måste motivera sådana förslag som inte följer forumets rekommendationer. Förenklingsforumet bör vidare ha en centralt placerad roll i regelgivningsprocessen, som i övrigt även bör utvecklas i enlighet med vad som framhålls i . Sammanfattningsvis anser jag att regeringen bör inrätta dels en central plattform för regelgivning, dels ett förenklingsforum, allt i enlighet med det anförda. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mål och strategier, punkt 9 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 8. I det föregående har vi påtalat vikten av enklare och bättre utformade regler för att stärka det svenska näringslivet. Vi har även i olika delar framfört förslag på regelförenklande åtgärder som företrädarna för våra respektive partier menar att regeringen bör vidta. Ett annat område som knyter an till att utforma enklare och mer ändamålsenliga regler och som vi ser som mycket problematiskt för svenska företag är myndigheternas långa handläggningstider. Ett tydligt exempel är de ohållbart långa handläggningstiderna vid olika typer av miljötillstånd. Att en del ansökningar kan ta upp till att handlägga är inte rimligt. Det är heller inte rimligt att handläggningsprocesserna är oklara och emellanåt oförutsebara. Detta är bara ett par exempel bland många. Vi är medvetna om att har beslutat om flera tillkännagivanden som rör myndigheternas handläggningstider samt att regeringen har angett flera av tillkännagivandena som slutbehandlade och då redovisat de åtgärder som man vidtagit med anledning av tillkännagivandena. Vi kan dock konstatera att de grundläggande problemen med långa handläggningstider vid landets myndigheter kvarstår. Vi menar att regeringen därför bör ge berörda myndigheter i uppdrag att identifiera processer där det förekommer kostsamma och långa handläggningstider. Därefter bör regeringen ta fram mål och strategier för myndigheterna med syftet att åstadkomma rimliga handläggningstider. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om handläggningstider och tillståndsprocesser, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:45 av (C) yrkandena 1–4, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 24. Som framgår av det föregående menar vi att kortare handläggningstider hos myndigheterna är en betydelsefull del i att stärka konkurrenskraften hos svenska företag. Långdragna handläggningsprocesser begränsar företagens möjligheter att bedriva sin verksamhet när de söker olika tillstånd för att expandera eller öppna ny verksamhet. kan företag hamna i administrativa loopar där ärendet bollas mellan olika kommunala aktörer och statliga myndigheter utan att det finns en fastslagen tidsgräns för hur länge ett ärende får handläggas. Exempelvis upplever många industriföretagare problem med att miljötillstånd för nya industrifastigheter drar ut som affärsmöjligheterna är mycket goda för t.ex. export till växande ekonomier. Uteblivna intäkter är kostsamt såväl för företagen som för samhället som förlorar både arbetstillfällen och skatteintäkter som vida överstiger kostnaden för ett tillräckligt antal handläggare. Här vill vi särskilt påtala att hanteringsprocessen vid olika typer av överklaganden behöver förenklas. Vi menar att regeringen mot bakgrund av det anförda bör införa en tidsgräns för hur länge tillståndsansökningar får handläggas samt vidta åtgärder för att handläggning av miljötillstånd i större omfattning än får en proaktiv och behjälplig inriktning gentemot företag som vill expandera. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om handläggningstider och tillståndsprocesser, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 24 samt 2020/21:45 av (C) yrkandena 1–4 och 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15. För många företag är det nödvändigt att ha kontakt med myndigheterna i olika frågor. Det kan handla om olika tillstånd som behövs för att driva verksamheten eller andra typer av uppgifter som ska lämnas när ett företag ska starta eller växa. Jag vill understryka att myndigheternas service till företag kan vara helt avgörande för ett företags utveckling och att betydande åtgärder behöver vidtas för att företags kontakter med myndigheter ska bli smidigare och handläggningen hos myndigheterna ska bli mer förutsebar. För att komma till rätta med detta menar jag att det bör finnas tydligt definierade och tidssatta garantier för vilken service en företagare ska kunna vänta sig från myndigheterna. Vidare bör det regleras hur företagen ska kompenseras om myndigheten inte klarar av att leva upp till denna garanti.