bet · H801JuU23 · 2021-06-07 00:00:00 — Promemorian har remissbehandlats och bereds inom . Inrikesministern har vid ett flertal tillfällen besvarat frågor om danstillstånd och anförde bl.a. följande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:2014): Det är inte aktuellt att under rådande pandemi föreslå ändringar i ordningslagen som kan innebära ökade risker för människors liv och hälsa. Jag avser att så snart det är möjligt och lämpligt återkomma med besked om den fortsatta beredningen av lagförslag kopplade till tillståndskravet för offentliga danstillställningar. I departementspromemorian Registrering av kontantkort, m.m. (Ds 2020:12) föreslås att det ska införas en skyldighet att registrera abonnemangsuppgifter för kontantkort. Enligt förslaget ska abonnentens namn, adress, personnummer eller motsvarande registreras av den som tillhandahåller tjänsten efter att identitetskontroll gjorts, innan tjänsten tillhandahålls. Kontantkort som tagits i bruk före lagens ikraftträdande ska vara möjliga att använda efter att lagen trätt i kraft, men därefter ska tjänsten avbrytas om inte registrering skett. Utredaren föreslår också bestämmelser som tydliggör att uppgifterna ska lämnas ut till de brottsbekämpande myndigheterna utan dröjsmål. Promemorian har varit föremål för remissbehandling och bereds inom . Det finns inga generella bestämmelser i svensk rätt som förhindrar eller på annat sätt försvårar för personer som dömts för brott att förvärva verksamheter. I lagen (2014:836) om näringsförbud finns dock bestämmelser om näringsförbud. Näringsförbud kan meddelas om en person allvarligt missköter sin näringsverksamhet, t.ex. genom att begå brott i näringsverksamheten, underlåter att betala skatt eller i samband med konkurs. Näringsförbud innebär bl.a. förbud att driva näringsverksamhet, vara firmatecknare, sitta i ledningen, ha röstmajoritet eller vara anställd inom verksamheten som näringsförbudet gäller. Vad gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet och egendom finns särskilda bestämmelser i 2 kap. säkerhetsskyddslagen (2018:585) och 2 kap. säkerhetsskyddsförordningen (2018:658), som trädde i kraft (prop. 2020/21:13, bet. 2020/21:JuU10, rskr. 2020/21:79). Bestämmelserna innebär att verksamhetsutövaren ska göra en särskild säkerhetsskyddsbedömning och pröva om överlåtelsen är lämplig ur säkerhetsskyddsynpunkt. Verksamhetsutövaren är också skyldig att samråda med en samrådsmyndighet inför överlåtelse. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om att avskaffa kravet på tillstånd för att anordna offentliga danstillställningar. Vid behandlingen av yrkanden från allmänna motionstiden (bet. 2015/16:JuU20) föreslog utskottet ett tillkännagivande om att kravet på tillstånd ska avskaffas. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:197). Liknande motionsyrkanden avstyrktes av utskottet under de tre efterföljande åren med hänvisning till att frågan bereddes inom (bet. 2016/17:JuU18 s. 56 f., bet. 2017/18:JuU13 s. 106 och bet. 2018/19:JuU10 s. 35). Vid behandlingen av liknande yrkanden ansåg utskottet att frågan inte längre kunde avvakta och föreslog därför ett nytt tillkännagivande till regeringen (bet. 2019/20:JuU25 s. 32 f.). Utskottet uttryckte förståelse för att ett avskaffat tillståndskrav inte kan komma på plats under rådande pandemi, men att utskottet emotser att regeringen skyndsamt återkommer till med ett lagförslag som kan börja gälla när coronakrisen är över. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om registreringsskyldighet för kontantkort till mobiltelefoner, (bet. 2019/20:JuU25 s. 161 f.). Utskottet avstyrkte då en motion med hänvisning till att utskottet inte ville föregripa den pågående utredningen. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). Utskottet har tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden med hänvisning till att frågan omfattas av regeringsförklaringen (bet. 2018/19JuU10 s. 128 f., rskr. 2018/19:191). När det gäller frågan om danstillstånd har utskottet förståelse för att ett avskaffat tillståndskrav inte kan komma på plats under den pågående coronapandemin. Utskottet utgår från att regeringen arbetar med frågan och emotser att den skyndsamt återkommer med ett lagförslag när detta är möjligt. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning att på nytt göra ett tillkännagivande i saken. Motionerna 2020/21:572 (C) yrkande 4, 2020/21:716 (SD) yrkande 3, 2020/21:2949 (C) yrkande 6 och 2020/21:3023 (M) avstyrks därför. Utskottet konstaterar att en utredning har lämnat förslag om att införa registreringsskyldighet för kontantkort till mobiltelefoner i en departementspromemoria, som bereds i . Utskottet vidhåller uppfattningen att beredningen av utredningens förslag inte bör föregripas och avstyrker därför motionerna 2020/21:5 (SD) och 2020/21:3302 (M) yrkande 35. I motion 2020/21:3307 (KD) yrkande 51 efterfrågas lagstiftning i syfte att försvåra att företagsöverlåtelser sker till kriminella. Utskottet noterar att problematiken med att kriminella äger och driver företag i viss utsträckning kan hanteras inom ramen för regelverket om näringsförbud och är inte berett att ställa sig bakom förslaget. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ca 240 motionsyrkanden med förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 3 (M), 4 (SD), 5 (C), 6 (V), 7 (KD) och 8 (L). Motionsyrkandena i bilaga 2 överensstämmer helt eller i huvudsak med yrkanden som utskottet har behandlat tidigare . Motionsyrkandena behandlades bl.a. i betänkandena /19:JuU10, 2019/20:JuU1 och 2019/20:JuU25. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena med hänvisning till detta. Mål för polisens verksamhet, punkt 1 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 19. En effektivisering av är viktigt i syfte att frigöra tid för de anställda att ägna sig åt polisens kärnuppdrag – att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten. Sedan omorganisationen har arbete pågått vid för att ta fram en ny uppföljningsmodell som bl.a. ska fånga upp mer kvalitativa faktorer . Det arbetet är dock inte klart. Vi anser att det är nödvändigt att verksamheten följs upp både kvantitativt och kvalitativt på ett ändamålsenligt sätt. Man bör ta fram relevanta mått för ett mer effektivt ansvarsutkrävande mot chefer och för hur resurserna ska fördelas. En gedigen uppföljning är också central när införandet av reformer och nya arbetsrutiner övervägs. En viktig del i detta är att identifiera flaskhalsar inom myndigheten och prioritera processerna med att arbeta bort dessa. Exempel på sådana flaskhalsar är de långa handläggningstiderna hos Nationellt forensiskt centrum och för it-analyser, som får till följd att brottsutredningar tar . En annan flaskhals är myndighetens it-system, vilket uppmärksammades i Statskontorets rapport . Vi anser också att lokal brottsstatistik bör kunna göras offentlig för allmänheten och att polischefer ska kunna avkrävas ansvar för situationen i sin region eller sitt område. Denna metod har varit framgångsrik för brottsbekämpningen på flera håll i . En sådan modell måste dock kombineras med betydande resurstillskott och tydligare mandat för polischefer att kunna fatta beslut. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Mål för polisens verksamhet, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 19 samt 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 26. Till följd av bristande resultatrapporteringssystem kan inte mäta sina mål på ett tydligt sätt . Jag menar att verksamheten måste kunna följas upp och utvärderas både kvantitativt och kvalitativt och föreslår därför att ett resultatrapporteringssystem ska införas. I andra länder har man lyckats pressa tillbaka brottsligheten rejält genom tydlighet och uppföljning. Ett exempel är Compstat som ökat effektiviteten hos polisen i och som bygger på fyra hörnstenar: aktuell och korrekt insamling, effektiv teknik, flexibelt och snabbt utnyttjande av resurser och kontinuerlig resultatuppföljning. Tillgång till ständigt aktuell statistik kring var brott begås gör att polisledningen kan ställa krav på precisa och snabba ingripanden och fördela resurserna på ett bättre sätt. Det är viktigt att polisens resurser används på ett effektivt sätt. Det handlar både om att polisen ska ägna sig åt rätt saker, och om att arbetet ska organiseras kostnadseffektivt. Jag anser att brottsutredningar som rör en och samma gärningsman eller liga bör hanteras samordnat. Det bör även vara möjligt att samordna utredningsarbetet utifrån brottsmönster, exempelvis om en lantbrukare misstänks vara utsatt för upprepad brottslig djurrättsaktivism eller om en kvinna misstänks vara utsatt för fridskränkande beteende av en tidigare partners hela familj. Polisens trygghetsskapande uppdrag, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 4. I uppräkningen av polisens uppgifter i 2 § polislagen nämns inte upprätthållande av trygghet. Däremot anges bl.a. att polisen ska övervaka ordning och säkerhet och ingripa när störningar har inträffat. Jag anser att polisen bör få bättre verktyg för att arbeta mer säkerhets- och trygghetsskapande. En början är att stärka och tydliggöra polisens brottsförebyggande uppdrag i polislagen, vilket jag anser att regeringen bör ta initiativ till. Medborgarlöften, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 5. Jag anser att polisens arbete med medborgarlöften, trots de svårigheter som framkommit i Brås utvärdering , är en bra metod för att bl.a. stärka medborgarnas förtroende för polisen. Jag menar därför att regeringen bör ge i uppdrag att utveckla och förankra polisens arbete med medborgarlöften. Antalet poliser, punkt 4 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 1. har antalet poliser per 100 000 invånare kontinuerligt minskat. Vi vill stärka med 10 000 fler polisanställda till 2024 och att antalet poliser ska uppgå till 30 000 . Även om genomför åtgärder för att öka antalet poliser, finns det skäl att anta att detta inte är tillräckligt för att tillgodose framtida behov. Vi menar att den process som genomförs måste utvärderas kontinuerligt och att det behöver sättas upp ytterligare mål för myndighetens storlek och antalet anställda. Hänsyn bör därvid tas till befolkningstillväxten i landet. Poliser i yttre tjänst, punkt 5 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2020/21:1149 av m.fl. (M), 2020/21:1528 av (L), 2020/21:1715 av (M) och 2020/21:2064 av och (båda S) yrkande 2. Antalet poliser i yttre tjänst har minskat kraftigt . Att enbart styra de poliser som utbildas till lokalpolisområdena kommer på egen hand inte vara tillräckligt för att täcka behovet av antalet poliser i yttre tjänst. Regeringen bör därför, t.ex. i regleringsbrev, ge i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst och se över hur befintliga poliser kan omfördelas i syfte att öka antalet poliser i yttre tjänst. Detta är ett viktigt steg för att på kort sikt stärka den polisiära närvaron på de platser där behoven är som störst. Polisernas placering, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2020/21:1810 av och (båda S), 2020/21:2780 av Kopparklint (M) och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 1. Brottsligheten ökar även på landsbygden, där risken att bli upptäckt och gripas är mindre än i stadsmiljö. Vi vill att polisens möjligheter att göra tillräckligt snabba utryckningar vid brott på landsbygden ska öka. Det är viktigt att korta ned utryckningstiderna och att signalera närvaro på landsbygden. Regeringen bör därför vidta åtgärder som tillgodoser detta. Polisernas placering, punkt 6 (KD, L) av (KD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:1810 av och (båda S) och 2020/21:2780 av Kopparklint (M). Ett viktigt mål med polisorganisationsreformen var att skapa en synligare polis som arbetar närmare medborgarna. Vi konstaterar att utfallet inte har infriat förväntningarna. Det tog innan befattningarna som kommunpoliser var i princip färdigbemannade och vad gäller områdespoliser finns fortfarande mycket kvar att åtgärda. Detta har lett till att polisens förmåga att arbeta med lokala problem tillsammans med lokalsamhället inte stärkts, utan snarare minskat. Vi anser att det är ytterst angeläget att fortsätta arbetet för att polisens synlighet i lokalsamhället verkligen ska öka. Regeringen bör därför vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Beredskapspolis, punkt 7 (S, C, L, MP) av (S), (S), (S), (C), (S), (S), (L) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 18, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 12, 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 12. Vi anser att bör avslå motionsyrkandena om att inrätta en beredskapspolis. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 1 respektive 2. En polis knuten till varje skola, punkt 9 (C, KD) av (KD), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 33. För att förebygga och bekämpa brott är det viktigt att det finns ett förtroende mellan polis och ungdomar. Vi anser att det är viktigt att polisen har ett samarbete med samtliga skolor och föreslår att förutsättningarna att knyta en viss polis till varje skola bör utredas. Detta skulle möjliggöra för polisen att lära känna elever och personal, som i sin tur skulle kunna vända sig till polisen som är knuten till skolan om de blivit utsatta för brott. , punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 5. och Kriminalvården har ingen särskild tillsynsmyndighet, till skillnad från de flesta andra centrala funktionerna i vårt samhälle. Jag menar att en sådan tillsynsmyndighet skulle förbättra systemtillsynen och möjliggöra en oberoende granskning. Ett konkret förslag till tillsynsmyndighet för polis och kriminalvård togs fram av polisorganisationskommittén (SOU 2015:57), men ledde inte till lagstiftning. Jag anser att det är angeläget att frågan prövas på nytt. En förbättrad extern tillsyn skulle, rätt utformad, bidra såväl till ökad effektivitet som stärkt rättssäkerhet. Plikt- och prövningsverkets tester, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:178 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2020/21:558 av (SD) yrkandena 1–3. Plikt- och prövningsverkets tester sker i och . Jag anser att testerna bör göras på fler orter för att underlätta för de som söker till polisutbildningen. Vidare bör psykologintervjuerna utvärderas för att säkerställa att de fungerar bra som urvalskriterium. Jag menar därför att regeringen bör ge den rekryterande myndigheten i uppdrag att utvärdera psykologintervjuerna och antalet orter för prövningarna. Antalet utbildningsplatser, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 7. Vi har föreslagit att antalet poliser ska bestämmas i enlighet med ett rikttal och vill att antalet utbildningsplatser ska utökas och korrelera med detta rikttal. Vi anser att en framtida utredning om rikttal för antalet poliser även bör utreda frågan om att ge en lämplig myndighet i uppdrag att kontinuerligt revidera polisutbildningens storlek i syfte att tillgodose rekryteringsbehov. Lön under polisutbildningen, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 3. För att uppnå en väl dimensionerad polismyndighet krävs fler åtgärder än utökade utbildningsplatser. Om de platser som finns ska fyllas och de sökande ska fullfölja utbildningen och ta anställning, krävs att incitamenten för detta ökar. En åtgärd för att åstadkomma detta är att införa en betald polisutbildning. Av denna anledning föreslår vi att de som genomgår polisutbildningen ska få en viss summa i månadslön för utbildningen. Polisutbildningens utformning, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2020/21:2011 av (S), 2020/21:2682 av (L) och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 13. Jag anser att det akademiska inslaget i polisutbildningen måste öka. I likhet med förslag menar jag att polisutbildningen ska förlängas med en termin och att en C-uppsats ska ingå i utbildningen. Polisutbildningens utformning, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:2011 av (S), 2020/21:2682 av (L) och 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 20. I takt med att samhället förändras har också polisrollen blivit annorlunda jämfört med , och det är självklart att polisutbildningen behöver förändras i takt med detta. Men får polisyrkets unika kombination av akademisk teori och praktiskt vardagskunnande inte gå förlorad. bedrivs polisutbildningen som uppdragsutbildning vid fem av landets lärosäten, något som säkerställer att den bedrivs med nära anknytning till en forskningsmiljö. Det är positivt att de studerande vid flera utbildningsplatser kan tillgodoräkna sig akademiska poäng för de teoretiska utbildningsmomenten och därmed ta ut högskoleexamen. Detta är något som borde kunna ske vid alla utbildningsplatser. Att däremot ytterligare akademisera polisyrket genom att göra om utbildningen till en ren högskoleutbildning skulle riskera att driva på en utveckling där alltför många poliser hamnar bakom skrivbord i stället för att synas ute i människors vardag. Det är enligt min mening viktigt att både det inre och det yttre polisarbetet värdesätts. Båda är absolut nödvändiga för att polisen ska kunna fullgöra sin vitala samhällsuppgift: att förebygga och ingripa mot brott och bidra till medborgarnas trygghet. poliser förtjänar en polisutbildning som har god akademisk anknytning men även ger större möjligheter än att träna sig för det praktiska arbetet. Funktionsinriktad polisutbildning, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 14. Jag ser positivt på att den funktionsinriktade polisutbildningen har inrättats och anser att det behövs ytterligare åtgärder för att den ska få större genomslag. Vidare behövs fler former av kompletteringsutbildningar för personer som återkommer till polisyrket i annan verksamhet. Ytterligare varianter av polisutbildningen kan övervägas, t.ex. särskild inriktning mot yrkets praktiska och teoretiska aspekter. Jag menar också att poliser ska ges bättre utbildning till kompetensutveckling och kvalificerad vidareutbildning för att kunna växa i sin yrkesroll. Rekrytering, punkt 17 (C, KD) av (KD), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1861 av (M) och 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkandena 3–5. har fler poliser utbildats i än vad det funnits behov av i den norska polisen. Vi anser att regeringen bör utreda frågan om norska poliser kan anställas i , antingen inom ramen för ett utvidgat nordiskt polissamarbete eller genom ett särskilt snabbspår till svenskt medborgarskap. Enligt Polisförbundets beräkningar kan en polisstödsassistent, som arbetar med administrativt arbete, frigöra tid för två poliser att arbeta med kärnverksamheten. Vi anser i likhet med att polisstödsassistenter bör anställas på fler platser i landet i syfte att avlasta poliser, t.ex. genom att avrapportera ärenden, diarieföring, hantera gods och beslag, skriva anmälningar, efterlysa personer och boka tider. Vidare anser vi att fler kvalificerade civila utredare bör anställas i lokalpolisområdena, t.ex. kriminologer, analytiker och tillgångsutredare som arbetar mot kriminella nätverk. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Villkor för poliser i yttre tjänst, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 2. En opinionsundersökning visar att sex av tio poliser anser att högre lön är den viktigaste faktorn för att vilja fortsätta arbeta som polis. Som ett led i att återupprätta polisyrkets status vill vi se en lönesatsning med fokus på poliser som arbetar i yttre tjänst. Villkor för poliser i yttre tjänst, punkt 18 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 8. Det är oroväckande att antalet poliser i yttre tjänst har minskat som antalet poliser har börjat öka. Vi menar att det är en viktig arbetsgivarfråga att synliggöra och ge erkännande åt det viktiga arbetet i yttre tjänst. Diskriminering vid polisiära ingripanden, punkt 19 (V) av (V).