bet · H801MJU9 · 2021-02-25 00:00:00 — EU behöver verka för att flera länder, särskilt de med stora och växande utsläpp, ökar sina ambitioner. Vi anser därför att regeringen ska verka för att EU använder sin klimatdiplomati för att andra länder ska skärpa sina nationella åtaganden enligt . Det bör vara prioriterat i samband med nästa klimattoppmöte, COP 26 i . Klimatdiplomati, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 41. Klimatet känner inga nationsgränser, och effektiva svar på de utmaningar vi står inför behöver därför vara internationella. Det krävs ett starkt globalt klimatarbete, och när andra länder vacklar behöver och EU:s röst vara tydlig. Genom att i praktiken visa att ekonomisk tillväxt och utsläppsminskningar går att förena som vi skapar jobb, kan visa ledarskap internationellt. är och ska förbli ett föregångsland, som vi också bör ta en aktiv roll och utöva klimatdiplomati i internationella sammanhang. Däremot kan inte ensamt möta klimat- och hållbarhetsutmaningarna. Eftersom utsläpp är små i ett globalt perspektiv är det viktigt att vara pådrivande regionalt, i EU och internationellt. För att nå målen i krävs snabbare minskning av utsläppen än vad vi ser och mer kraftfulla åtgärder. Det är centralt att utsläpp av koldioxid prissätts effektivt, och de positiva erfarenheterna från koldioxidskatter, utsläppshandel och minskade fossilsubventioner ska spridas och utvecklas internationellt. Vi anser således att ska vara ett föregångsland och utöva klimatdiplomati i det globala, europeiska och regionala klimatarbetet. ska främja regelverk på alla nivåer för att ekonomiska styrmedel effektivt ska kunna användas för minskad klimatpåverkan. Globalt minimipris på koldioxidutsläpp, punkt 2 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 49 och 50 samt 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 43. Coronapandemin satte stopp för det som var tänkt att bli supermiljöåret. Det skulle avslutas med COP 26 i , då världens länder skulle uppdatera sina nationella åtaganden för att leva upp till . skjuts mötet fram , och det hörs röster som vill pausa klimatarbetet. Det menar vi är helt fel. Klimatarbetet är lika viktigt som förut. Däremot ställer krisen ännu tydligare krav på att prioritera rätt åtgärder eftersom det ekonomiska läget är ansträngt. Vi tror att det finns möjlighet att använda det tidsfönster som har uppstått till att hitta nya vägar framåt för det internationella klimatarbetet. Därför vill vi att tar initiativ till förhandlingar om ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp inför klimatmötet i . Det finns ett starkt vetenskapligt stöd för detta. FN:s klimatpanel lyfter fram ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp som ett av de viktigaste verktygen för att minska utsläppen och nå målet i . Beräkningar från Internationella energimyndigheten (IEA) visar att ett pris på en krona per kilo koldioxid skulle räcka för att halvera utsläppen till 2050. Förslaget har också lyfts fram av en rad tunga svenska ekonomer och klimatforskare i en färsk rapport från . Trots detta har bara ett 30-tal länder och delstater infört någon typ av beskattning av koldioxidutsläpp. I de flesta länder är det fortfarande helt eller nästan gratis att släppa ut koldioxid. Det är orimligt. Ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp skulle ändra på detta och vara ett steg på väg mot principen att den som orsakar skador på miljön och klimatet ska betala fullt ut för dessa. Det minskar också risken för att utsläpp flyttas mellan länder. Svenska företag slipper konkurrera med företag som inte behöver betala för sin klimatpåverkan. Ett globalt minimipris på koldioxid skulle framför allt göra förbränningen av kol olönsam. Kolet står för av världens totala energitillförsel, och enligt IEA förväntas kolförbrukningen öka med till 2040. Att få kolet att stanna i marken är en nyckel till att hejda klimatförändringarna. Inom EU har arbetet med att fasa ut kol redan börjat genom EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS, som sätter ett pris på utsläpp. Priset har ökat och gjort det olönsamt att elda med kol. minskade användningen av kol med i . Det blir inte enkelt att enas om ett globalt pris på utsläpp. Men för att underlätta förhandlingarna måste viktiga principer respekteras: För det första måste den nationella suveräniteten värnas. Skatten ska tas in på nationell nivå, och det ska inte finnas några krav på hur intäkterna ska användas. För det andra får skatten inte ersätta redan fungerande och ambitiösa system för prissättning av koldioxidutsläpp, såsom EU ETS eller nationella koldioxidskatter. I stället ska ett globalt minimipris komplettera dessa system. För del skulle det alltså inte innebära någon förändring av koldioxidskatten – däremot skulle fler länder vara med och betala för sina utsläpp. För att skapa acceptans för skatten bör den inledningsvis tas ut på en låg nivå för att sedan kunna höjas successivt. FN:s klimatpanel har visat att även ett förhållandevis högt pris, i nivå med den svenska koldioxidskatten, inte påverkar rikare länders välfärd nämnvärt. Det skulle däremot drabba utvecklingsländer hårdare, och priset bör därför till en början hållas på en låg nivå. Det har inte tidigare gjorts några seriösa försök att komma överens om ett pris på utsläpp under FN:s klimatkonferenser. Vi menar att det är hög tid . Lika självklart som att klimatministrarna deltar på klimattoppmöten borde det vara att finansministrarna gör det, med start . ska bedriva en ambitiös klimatpolitik för att nå det nationella målet om nettonollutsläpp . Men globala utsläppsminskningar måste vara det yttersta syftet med klimatpolitiken. Vi tror att kan bidra till att minska utsläppen globalt – utan att tumma på ansvaret för att minska utsläppen på hemmaplan. Tyvärr har den nuvarande regeringen med i spetsen ett snävt nationellt perspektiv i klimatfrågan, som hindrar den från att driva frågor globalt som gör skillnad på klimatet på riktigt. När de har synpunkter internationellt handlar det om att hålla tillbaka utvecklingen. Det är inte en framkomlig väg. Vi föreslår därför att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska verka för ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp och att , vid nästa klimattoppmöte, ska ta initiativ till förhandlingar om ett sådant minimipris. Det nordiska samarbetet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 11. togs en ny vision för fram. Där prioriteras tre strategiområden : ett grönt, ett konkurrenskraftigt och ett socialt hållbart . I det ingår bl.a. att stärka forskning och utveckling som stödjer koldioxidneutralitet och klimatanpassning på transportområdet. Arbetet ska utgå från och Agenda 2030, men gå ännu fortare. Tyvärr går inte målsättningarna ihop med den förda politiken. Inrikes transporter står för en tredjedel av totala utsläpp. Vägtrafiken står i sin tur för av transportsektorns utsläpp. har etappmål om att senast till 2030 minska utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter exklusive luftfart med jämfört med . Med nuvarande förutsättningar och beslut kommer transportsektorn bara att nå halvvägs till 2030-målet. Därtill ökade utsläppen från inrikes transporter . För att nå målet krävs omfattande politiska åtgärder. Klimatkrisen kräver tydlig inriktning och målsättning . För att vi ska kunna genomföra en omställning till fossilfria vägtransporter behövs tydliga åtgärder i närtid. ska därför inom det nordiska samarbetet verka för ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. EU:s klimatpolitik, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 44–46 samt 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 23 och 38–40 samt 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 3 i denna del och 7, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 1. EU är den viktigaste internationella arenan för klimatsamarbete. Vi välkomnar de höjda ambitionerna för EU:s klimatarbete som de uttrycks i den gröna given, EU:s mest ambitiösa klimatplan . Vi står bakom förslag att EU ska ha nettonollutsläpp och lägre utsläpp än 1990. Vi ser fram emot en översyn av lagstiftningen för både den ickehandlande sektorn och den handlande sektorn i EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS. Lagstiftningen inom dessa områden kommer att behöva skärpas, tillsammans med regler inom andra relevanta områden, för att utsläppsmålen ska kunna nås. Coronapandemin har satt stor press på medlemsländernas ekonomier. För att i det här läget få stöd bland dessa för en ambitiös klimatpolitik måste den vara del av en större tillväxtagenda. Både och EU har , mer framgångsrikt än de flesta andra, lyckats bedriva en politik som innebär att minskade utsläpp kan kombineras med ekonomisk tillväxt. Den utvecklingen behöver fortsätta, men i ett högre tempo . Vi stödjer inriktningen att EU-budgeten ska bidra till en klimatomställning i hela EU. Men vi är av åsikten att medlemsländer som inte ställer sig bakom EU:s klimatmål inte ska ha rätt att ta del av omställningsstödet. Klimatmålet måste gälla alla medlemsländer, och inte enbart unionen i dess helhet. Det klimatpolitiska ramverket nationellt tillåter att använda s.k. kompletterande åtgärder för att nå klimatmålet 2045. Kompletterande åtgärder innebär att utöver utsläppsminskningar i får klimatmålet nås genom att använda bio-CCS, ökad inlagring av koldioxid i skog och mark samt internationella klimatåtgärder. Detta skapar flexibilitet och ökar effektiviteten i klimatarbetet. Också i EU borde kompletterande åtgärder bli tillåtna att använda för att nå klimatmålet 2030 och 2050. Vi anser sammanfattningsvis att regeringen ska verka för att EU skärper sina klimatmål till 2030 och 2050, för att EU:s klimatmål till 2050 ska gälla alla medlemsländer och inte enbart unionen i sin helhet och för att utsläppsminskningar från kompletterande åtgärder ska få användas för att uppnå EU:s klimatmål. CCS och bio-CCS behövs för att ska bli klimatneutralt och därefter åstadkomma negativa utsläpp. Vi vill därför att regeringen ska verka för att EU:s system för handel med utsläppsrätter vid nästa översyn ska anpassas till CCS och bio-CCS. EU:s klimatpolitik, punkt 4 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 7 samt 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3 i denna del, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 44–46 samt 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 23 och 38–40. Den gröna given som presenterades har potential att bidra till en omställning mot ett mer klimatsmart, resurseffektivt och energieffektivt EU där utsläppen är frikopplade från den ekonomiska tillväxten. Det är viktigt att den gröna given främjar tillväxt i kombination med mål om klimatneutralitet i EU som helhet såväl som i varje enskilt medlemsland . Vi anser vidare att den gröna given ska bejaka bioekonomins potential att minska beroende av fossila källor genom substitution samt dess förmåga att bidra till uppfyllelse av EU:s klimatmål. För att inte inskränka äganderätten när det gäller skogsbruk vill vi att i EU ska värna om den svenska modellen för skogsbruk. Detta blir extra viktigt i och med den nya tillväxtstrategin som presenterade , en europeisk grön giv. I strategin benämns skogen ofta i samband med biologisk mångfald, skydd och återbeskogning. Vi ser det som en självklarhet att brukande av skogen är en av nycklarna till att nå ett hållbart och klimatsmart samhälle, dels genom att den växande skogen binder koldioxid, dels genom de klimatsmarta produkter som kan produceras från träråvaran och ersätta fossilbaserade produkter. Det finns en rad åtgärder för att minska mängden koldioxid i atmosfären. Vi måste minska våra utsläpp av koldioxid, men vi måste även stärka arbetet med kolsänkor och ny teknik som tar bort koldioxid från atmosfären. Parallellt med att utsläppen ska minska måste även incitamenten för minusutsläpp, s.k. negativa utsläpp, stärkas. Detta gäller både för investeringar i testanläggningar och genom ett avdrag per ton faktiskt levererat minusutsläpp som de företag som väljer att etablera tekniken i sina anläggningar eller verksamheter kan få. FN:s klimatpanel bekräftar att minusutsläpp måste till om vi ska kunna nå klimatmålen. Men tekniken för minusutsläpp är dyr, och betalningsviljan är låg. Därför har drivit igenom offentliga satsningar på minusutsläpp i . Det är viktigt att utvecklingen går framåt både nationellt och internationellt, och därför vill vi skapa ett bonussystem för minusutsläpp på EU-nivå där varje aktör som genererar minusutsläpp får ersättning för det. EU:s klimatpolitik, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 3 i denna del och 7, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 44–46 samt 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 23 och 38–40. ska ta täten i EU:s reformarbete. ska återigen bli ett land i EU:s kärna, som driver på för effektiva institutioner och beslutsprocesser som präglas av öppenhet och insyn. Det är centralt att står upp för och prioriterar arbetet inom EU med den gröna given som är Europeiska kommissionens övergripande plan för att EU ska bli klimatneutralt . Ett klimatneutralt EU innebär en kraftigt ökad ambitionsnivå där bl.a. utsläppen av växthusgaser ska minska med 50–till 2030, i kontrast till den tidigare målsättningen på minus . För att uppnå målet med ett klimatneutralt EU kommer kommissionen att granska, och vid behov revidera, all tidigare lagstiftning och direktiv. Målet med den gröna given är att ställa om EU till en grön klimatneutral union som den ekonomiska tillväxten fortsätter. minskade EU sina utsläpp som ekonomin växte , vilket visar att det inte behöver vara en motsägelse att både minska utsläpp och behålla ekonomisk tillväxt. Den gröna given kommer att innebära stora förändringar för en mängd sektorer, både på EU-nivå och nationellt för , och hela den inre marknaden kommer att styras mot en grön och hållbar tillväxt. Det är för tidigt att säga vad de exakta följderna blir, men kommissionen har flaggat för att all tidigare lagstiftning ska ses över och vid behov anpassas för att målet om ett klimatneutralt till 2050 ska uppnås. Behovet av en cirkulär ekonomi, utfasning av fossila bränslen, grön omställning av industrin och behov av en renoveringsvåg sammanfattar kommissionens huvudsakliga fokus i den gröna given. Arbetet med att bli en helt klimatneutral kontinent kommer dock att påverka nästan samtliga politiska områden och sektorer. kommer flera konkreta förslag att läggas av kommissionen som medlemsländerna och då får ta ställning till. En stor del av förslagen i den gröna given är punkter som Liberalerna drivit och arbetat för att reglera på EU-nivå. För att nå klimatmål krävs ett brett klimatsamarbete inom , en pragmatisk politik och smarta investeringar. Det är viktigt och välkommet att EU nu har en gemensam ambition om att nå nettonollutsläpp till 2050 liksom delmålet till 2030. Dessa mål kan behöva skärpas ytterligare framöver om vi ser att vi inte kommer nå ambitionerna i . Utsläpp från inrikes transporter, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 2. står inrikes transporter med koldioxidekvivalenter för cirka en tredjedel av de samlade växthusgasutsläppen i . För att nå målen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 har en ambition att utsläppen från vägtrafiken ska minska jämfört med . Det krävs en kostnadseffektiv omställning och smart utformning av infrastrukturen för att minska utsläppen från våra trafikslag. Det är angeläget att utsläppen från inrikes transporter reduceras på ett hållbart sätt som är förenligt med våra samhällsekonomiska mål och att ny teknik som möjliggör detta kan främjas. I detta arbete behövs satsningar på forskning och utveckling av fossilfria bränslen och fordonstyper som elbilar och elhybrider. Produktion av biodrivmedel, punkt 7 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 6. Jämte elektrifiering och andra nya tekniker för att minska beroendet av fossil energi spelar biobränslen en stor roll för omställningen av vägtransporterna. Användningen av biodrivmedel bör öka. För att användningen av biobränslen ska göra riktig klimatnytta är det viktigt att regeringen tar ett helhetsgrepp också kring produktionen av biobränslen. Det är viktigt med hållbarhetskrav och krav på spårbarhet, så att bränslebytet inte leder till att det svenska klimatmålet nås på bekostnad av att utsläppen från sämre reglerade sektorer ökar. har med vårt inhemska skogs- och jordbruk unika förutsättningar att tillverka grönt hållbart biodrivmedel. För att uppnå målen om flygets reduktionsplikt 2030 måste den inhemska produktionen öka. Detta handlar både om att öka incitamenten för en sådan produktion och om att verka för undantag inom EU. Syftet med EU-förbudet mot storskalig biodrivmedelstillverkning är att framtidens fordon inte ska köras på importerad icke hållbart producerad palmolja eller skövlad regnskog. Detta är naturligtvis både rimligt och bra. Förbudet innebär dock ett hinder även för alla andra typer av biodrivmedel. Regeringen bör därför aktivt verka för att undantaget förlängs alternativt att lagstiftningen i grunden reformeras. Regeringen bör således driva på inom EU för en modern politik som öppnar upp för de länder som likt har förutsättning för storskalig, långsiktigt hållbar och miljövänlig biodrivmedelstillverkning. Bonus–malus-systemet och klimatklivet, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 22. Det mest effektiva sättet att minska utsläppen från många personbilar är att konvertera motorn så att den kan köras på eller rena biobränslen. Nyproduktionen av en bil är också mycket resurskrävande och innebär stor miljöpåverkan. behandlas i bonushänseende inte konverterade fordon utifrån sina miljöegenskaper efter konverteringen, inte ens om konverteringen har gjorts innan fordonet sålts till en förare. Jag föreslår därför att ett nyproducerat fordon, om det konverteras innan det säljs till en förare , ska hanteras i bonus–malus-systemet utifrån de miljöegenskaper som det har efter konverteringen. Rättsliga hinder när det gäller CCS och bio-CCS, punkt 9 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 11. Koldioxidavskiljning och lagring är en del av lösningen för att minska utsläppen och nå våra klimatmål. Det är därför viktigt att undanröja rättsliga hinder för att möjliggöra storskalig tillämpning av CCS och bio-CCS i och EU. Vi vill att regeringen verkar för att fler länder skriver på Londonprotokollet som förbjuder export av avfall för dumpning eller förbränning till havs. Genom en ändring i protokollet 2019 får koldioxid transporteras och lagras i andra länder när två tredjedelar av protokollsparterna har godkänt ändringen. Det måste även bli tillåtet med statsstöd till transporter av koldioxid på fler sätt än genom rörledningar. Fartygsbaserad transport av koldioxid till en lagringsplats är det enda realistiska alternativet i under en överskådlig framtid. CCS och bio-CCS i övrigt, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 18. CCS-tekniken är mogen att skala upp, och industrin är redo. Men incitamenten för att tillämpa CCS på svenska punktutsläpp är för låga , trots att potentialen är stor och kostnaden i paritet med den svenska koldioxidskatten. Det är inte troligt att åtgärderna kommer att drivas fram av de styrmedel som finns , där prissättningen av fossila utsläpp styrs av EU ETS och biogena utsläpp inte prissätts alls. Det behövs således ekonomiska styrmedel tillsammans med regelförändringar för att CCS ska kunna tillämpas. Regeringen bör, med utgångspunkt i Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande Vägen till en klimatpositiv framtid, ge i uppdrag att ta fram ett skarpt förslag till finansieringsmodell för bio-CCS. Vi vill dock även utöka uppdrag till att också innefatta en finansieringsmodell för CCS. Vi vill ha en finansieringsmodell på plats för att kunna etablera ett stöd till företag som vill bygga fullskaliga anläggningar för att avskilja och lagra koldioxid. Internationella utsläppsminskningar, punkt 11 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 53 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 45. har använt klimatinvesteringar för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. har inte räknat av utsläppsminskningarna mot det nationella klimatmålet. Men för att nå klimatmålet till 2045 och etappmålet till 2030 är det tillåtet att tillgodoräkna sig internationella klimatinvesteringar. I betänkandet Vägen till en klimatpositiv framtid föreslår den Klimatpolitiska vägvalsutredningen att redan nu ska inrätta ett program för att genomföra internationella klimatinvesteringar i syfte att åstadkomma verifierade utsläppsminskningar i andra länder inom ramen för . Vi anser att bör inrätta ett program för internationella utsläppsminskningar under artikel 6. Utvärdering och rapportering, punkt 15 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 41. Klimatpolitikens syfte är att bidra till omställningen av samhället och att minska utsläppen av växthusgaser, i och ytterst globalt. En framgångsrik klimatpolitik måste således vara resultatinriktad och åstadkomma minskade utsläpp.