bet · H901UbU3 · 2021-11-11 00:00:00 — om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och föreslår även två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden, dels om att regeringen i dialog med lärosätena ska genomföra en samlad måluppfyllelseanalys av utbyggnadsuppdragen, dels om att regeringen ska förtydliga utbyggnadsuppdraget riktat mot samhällsbyggnad. I skrivelsen behandlar regeringen om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor. övergripande slutsats är att regeringens styrning av riktade utbyggnadsuppdrag till lärosäten inte har bidragit till någon avsevärd ökning av högskoleutbildade inom bristyrken. rekommenderar bl.a. regeringen att göra en samlad måluppfyllelseanalys och att förtydliga utbyggnadsuppdrag riktade mot samhällsbyggnad. I skrivelsen framhåller regeringen att utbyggnaderna har tagit att genomföra än planerat, men att de har fått effekt. Antalet studenter i högskolan har ökat och är nu rekordstort. Regeringen har successivt förändrat villkoren för utbyggnadsuppdragen utifrån de hinder som lärosätena uppmärksammat och vidtagit olika åtgärder för att öka möjligheterna att bygga ut lärar- och förskollärarutbildningar samt hälso- och sjukvårdsutbildningar. Med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. I betänkandet finns tre reservationer (S, M, SD, C, V, KD, MP). I två reservationer (S, V, MP och S, C, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Skrivelse 2020/21:213 om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor. Tre yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor En samlad måluppfyllelseanalys vid utbyggnadsuppdrag Ett förtydligat utbyggnadsuppdrag riktat mot samhällsbyggnad Behovet av en samlad uppföljning 1.En samlad måluppfyllelseanalys vid utbyggnadsuppdrag, punkt 2 (S, V, MP) 2.Ett förtydligat utbyggnadsuppdrag riktat mot samhällsbyggnad, punkt 3 (S, C, V, MP) 3.Behovet av en samlad uppföljning, punkt 4 (M, SD, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor lägger skrivelse 2020/21:213 till handlingarna. En samlad måluppfyllelseanalys vid utbyggnadsuppdrag ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen i dialog med lärosätena ska genomföra en samlad måluppfyllelseanalys av utbyggnadsuppdragen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1149 av och (M, KD) yrkande 1. Reservation 1 (S, V, MP) Ett förtydligat utbyggnadsuppdrag riktat mot samhällsbyggnad ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska förtydliga utbyggnadsuppdraget riktat mot samhällsbyggnad och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1149 av och (M, KD) yrkande 2. Reservation 2 (S, C, V, MP) Behovet av en samlad uppföljning 2021/22:1149 av och (M, KD) yrkande 3. Reservation 3 (M, SD, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (S), (SD), (L), Noria Manouchi (M), (V), (KD) och (MP). Ärendet och dess beredning har granskat regeringens styrning av riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor – regeringens styrning genom utformning och uppföljning (RiR 2021:1). överlämnade till regeringen . presenterade den aktuella granskningsrapporten för utskottet . Av 9 kap. 19 § riksdagsordningen (2014:801) framgår det att för varje granskningsrapport som har överlämnats till regeringen ska regeringen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelser i rapporten. Regeringens skrivelse ska lämnas till från det att regeringen har tagit emot rapporten. Regeringen överlämnade skrivelse 2020/21:213 om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor till . En motion har väckts med anledning av skrivelsen. En förteckning av förslagen finns i bilagan. Skrivelse 2020/21:213 innehåller regeringens bedömningar med anledning av utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor – regeringens styrning genom utformning och uppföljning (RiR 2021:1). har granskat om regeringens styrning av riktade utbyggnadsuppdrag till lärosäten på ett effektivt sätt bidrar till bättre kompetensförsörjning inom bristyrken. övergripande slutsats är att den inte har bidragit till någon avsevärd ökning av högskoleutbildade inom bristyrken. rekommenderar regeringen att bl.a. göra en samlad måluppfyllelseanalys och att förtydliga utbyggnadsuppdrag riktade mot samhällsbyggnad. Regeringen rekommenderas också att överväga att ange mål för antal examina vid nya uppdrag. Regeringen instämmer delvis i iakttagelser. Utbyggnaderna har enligt regeringen tagit att genomföra än planerat, men de har fått effekt. Antalet studenter i högskolan har ökat och är nu rekordstort. Regeringen har successivt förändrat villkoren för utbyggnadsuppdragen utifrån de hinder som lärosätena uppmärksammat och vidtagit olika åtgärder för att öka möjligheterna att bygga ut lärar- och förskollärarutbildningar samt hälso- och sjukvårdsutbildningar. I överensstämmelse med rekommendation avser regeringen att sätta upp lärosätesspecifika mål för antal examina för vissa yrkesexamensutbildningar. Regeringen anser att med skrivelsen är är slutbehandlad. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att i ett första avsnitt behandla skrivelsen. Därefter behandlas tre motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till skrivelsen. om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2020/21:213 om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor till handlingarna. I skrivelsen behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendationer som har redovisat i sin rapport. har granskat regeringens styrning av de riktade utbyggnadsuppdragen till universitet och högskolor som och regeringen beslutade –2019. Universitet och högskolor i har i grunden en stor frihet att själva besluta vilka utbildningar de erbjuder och hur många studenter som ska antas på de olika utbildningarna. Inom flera områden råder det dock en stor brist på högskoleutbildad arbetskraft, t.ex. inom skola och hälso- och sjukvård. Det är en brist som enligt med stor sannolikhet kvarstår eller t.o.m. kan komma att förvärras framöver. framhåller att regeringen för att motverka denna bristsituation återkommande har gett universitet och högskolor i uppdrag att bygga ut utbildningar som leder till yrken inom skolan och hälso- och sjukvården men också andra samhällsviktiga utbildningar (ingenjörsutbildningar, arkitektutbildningen och utbildningar av vikt för samhällsbyggnaden). anser att det med tanke på att regeringen fortsätter att styra dimensioneringen vid universitet och högskolor genom att ge dem i uppdrag att bygga ut vissa utbildningar är angeläget att undersöka regeringens styrning av riktade utbyggnadsuppdrag. övergripande revisionsfråga är om regeringens styrning av riktade utbyggnadsuppdrag till lärosäten på ett effektivt sätt bidrar till bättre kompetensförsörjning inom bristyrken. Frågan besvaras med hjälp av följande delfrågor: • Har målen och intentionerna med utbyggnadsuppdragen uppnåtts? • Har regeringen utformat utbyggnadsuppdragen på ett ändamålsenligt sätt? • Har regeringens uppföljning av utbyggnaderna varit ändamålsenlig? övergripande slutsats är att regeringens styrning av utbyggnadsuppdragen inte har bidragit till någon avsevärd ökning av högskoleutbildade inom de utpekade bristyrkena. anser att utbyggnadsuppdragen i de flesta fall har avsett utbildningar där det primära problemet inte är ett otillräckligt utbildningsutbud från lärosätenas sida utan för få sökande, ett begränsat utbud av platser för verksamhetsförlagd utbildning (VFU) eller brist på disputerade lärare. Riktade utbyggnadsuppdrag kan enligt vara en relevant och effektiv åtgärd i de fall det finns många behöriga sökande som lärosätena har en kapacitet att bygga ut. Men på de utbildningar där det finns strukturella hinder, såsom lågt söktryck, anser att regeringen bör överväga andra åtgärder eller en annan utformning av utbyggnadsuppdragen. Ett alternativ är enligt att i större utsträckning satsa på att de redan antagna studenterna fullföljer utbildningen. bedömer att det skulle leda till högre genomströmning och i förlängningen även ett ökat antal utexaminerade. anför att det är låg måluppfyllelse i de flesta utbyggnadsuppdrag. konstaterar att utbyggnaderna i viss mån har bidragit till fler högutbildade personer i bristyrken. Ändå har många lärosäten haft svårt att uppnå regeringens utbyggnadsmål. På de utbildningar som omfattades av utbyggnadsuppdrag –2017 har antalet programnybörjare bara ökat med drygt 2 100 i stället för drygt 4 800 nybörjare som uppdragen sammanlagt avsåg, skriver . bedömer att större hänsyn bör tas till lärosätenas förutsättningar att genomföra uppdrag. Enligt är utbyggnadsuppdragen till stora delar tydligt utformade. Det gäller dock inte uppdraget mot samhällsbyggnad, som anser är otydligt avgränsat och definierat. Regeringen har under uppdragens gång vidtagit åtgärder för att tydliggöra innehållet i uppdragen och till viss del även underlätta utbyggnader. anser dock att uppdragen inte har varit tillräckligt anpassade efter lärosätenas verksamhetsmässiga förutsättningar. konstaterar att regeringen regelbundet har följt upp hur utbyggnaderna på lärosätena fortlöper. Enligt har regeringen däremot inte gjort någon samlad uppföljning, måluppfyllelseanalys eller utvärdering av dessa satsningar på totalnivå. Enligt är det därmed inte möjligt att redovisa och rapportera resultat från utbyggnaderna till . Med tanke på att regeringen genom utbyggnadsuppdrag gjort undantag från sin ordinarie styrning av dimensioneringen av lärosätenas utbildningsutbud, och att regeringens generella förvaltningspolitiska inriktning är att detaljstyrningen ska minskas, bör regeringen enligt bedömning utvärdera och ompröva sina insatser mer ingående. lämnar nedanstående rekommendationer till regeringen. Inga rekommendationer lämnas till universitet och högskolor. rekommendationer till regeringen om de pågående utbyggnaderna: • Gör en samlad måluppfyllelseanalys, och informera om denna. • Förtydliga utbyggnadsuppdragen riktade mot samhällsbyggnad. rekommendationer till regeringen om eventuella framtida riktade utbyggnadsuppdrag. • Utforma utbyggnadsuppdragen med bättre hänsyn till förhållanden som kan påverka lärosätenas möjligheter att genomföra uppdragen. Det kan exempelvis ske via djupare dialoger med lärosäten, mer systematiska analyser av förutsättningar eller genom att ge bredare utbyggnadsuppdrag där lärosätena själva kan välja bristyrkesutbildningar utifrån lärosätets kapacitet och förutsättningar. • Ge utbyggnadsuppdragen med tidsramar som ger lärosätena utrymme att planera och förbereda för genomförande av uppdrag med hög kvalitet. • Överväg att i utbyggnadsuppdragen ange mål för antal examina för att uppmana lärosätena att i större utsträckning fokusera på genomströmning och examination. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen avser att gå vidare med att sätta upp lärosätesspecifika mål för antal examina för vissa utbildningar som leder till en yrkesexamen. Regeringen avser också att följa upp respektive lärosätes måluppfyllelse inom ramen för myndighetsstyrningen. Regeringen avser vidare att utarbeta en process för hur målen för antal examina ska följas upp och redovisas. I samband med detta ser regeringen över hur arbetet ska redovisas för . Regeringen välkomnar granskning av de riktade utbyggnaderna och instämmer delvis i iakttagelser och analys. I skrivelsen lämnar regeringen kommentarer till vissa av slutsatser. Utbyggnaderna tar tid att genomföra men antalet studenter i högskolan har ökat och är nu rekordstort Regeringen framhåller att konstaterar i skrivelsen att utbyggnaderna i viss mån har bidragit till fler högutbildade personer i bristyrken. Ändå har många lärosäten haft svårt att uppnå regeringens utbyggnadsmål enligt . Regeringen framhåller att de riktade utbyggnader som granskning avser är en del av den satsning på fler platser i högskolan som regeringen har genomfört inom ramen för . Totalt har det tillförts resurser för en utbyggnad av högskolan motsvarande 45 000 helårsstudenter . Utöver utbyggnaden av högskolan omfattar utbyggnad av , folkhögskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Delar av högskolans utbyggnad har varit riktad mot utpekade bristyrken. I övriga delar av utbyggnaden har universitet och högskolor getts större möjlighet att bestämma vilka utbildningar som byggs ut. Av den totala utbyggnaden av högskolan motsvarar de riktade utbyggnadsuppdrag som granskat knappt 17 000 helårsstudenter. En sammanfattande slutsats är enligt regeringen att utbyggnaderna av lärarutbildningarna, ingenjörsutbildningarna och samhällsbyggnadsutbildningarna visar genomgående bättre resultat än utbyggnaderna av utbildningarna till barnmorskeexamen, sjuksköterskeexamen och specialistsjuksköterskeexamen. Även om arbetet med att få fler lärare till skolan kommer att fortgå så ser regeringen ett särskilt behov av att se över vilka insatser som kan behöva göras för att möjliggöra att fler utbildas för hälso- och sjukvårdens behov. Regeringen påpekar också att området påverkas i stor omfattning av pandemin vilket försvårat möjligheterna att ta emot studenter i verksamheten. De ökade resurserna leder till att fler får möjlighet att studera Regeringen framhåller att slutsats är att outnyttjade medel från utbyggnadsuppdragen ofta har använts till andra bristyrkesutbildningar, vilket framgår av den lärosätesenkät som har gjort inom ramen för sin granskning. I det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor öppnade regeringen upp för en mer flexibel användning av medlen för de riktade utbyggnader som inleddes och 2017. Enligt enkäten är det drygt en fjärdedel av lärosätena som anger att de har använt utbyggnadsmedel fullt ut till de utpekade utbildningarna. Av övriga lärosäten anger en stor majoritet att de har använt en del av dessa medel till andra utbildningar, framför allt för att utöka andra bristyrkesutbildningar än de utpekade. Medlen har därmed använts till fler utbildningsplatser. Lärosätenas ekonomiska utfall visar också att de flesta lärosäten utbildar fler studenter än vad de får ersättning för. I en bedömning av utfallet av utbyggnaderna bör enligt regeringens mening även hänsyn tas till att beslut om statens budget gett uttryck för en delvis annan politisk inriktning än regeringens (se budgetpropositionen ). Dessa två fördröjningar har skapat en osäkerhet hos lärosätena som enligt regeringen kan ha lett till förseningar i genomförandet av utbyggnaderna. Regeringen gör insatser för att öka möjligheterna att bygga ut lärar- och förskollärarutbildningar samt hälso- och sjukvårdsutbildningar Regeringen konstaterar att det enligt är svårt för lärosätena att påverka faktorerna låg efterfrågan från studenterna, otillräcklig tillgång till platser för verksamhetsförlagd utbildning () framför allt på vårdutbildningar och brist på disputerade lärare. Det är enligt först utan sådana brister som en riktad utbyggnad är en relevant och effektiv åtgärd. Regeringen instämmer i att dessa faktorer är viktiga men i vilken grad de påverkar olika utbildningar varierar och vem som har bäst möjlighet att påverka dem skiljer sig också åt. Regeringen har vidtagit en lång rad av åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för verksamheterna. De riktade utbyggnaderna är bara en del av regeringens insatser för att öka antalet examinerade inom vård och skola Bristen på lärare i skolan och personal inom hälso- och sjukvården är enligt regeringens mening inte möjlig att lösa enbart genom att utbilda fler. Det krävs att yrkenas attraktivitet ökar med goda och trygga arbetsvillkor. Här har arbetsgivarna ett stort ansvar att ta. Goda arbetsvillkor kan bidra till att fler av de utbildade verkligen påbörjar sin yrkeskarriär och att de som av olika skäl lämnat sitt yrke återvänder. Attraktiva yrken gör också berörda utbildningar mer lockande och leder till ökat söktryck och fler motiverade studenter. Inom skolans område har en mängd åtgärder vidtagits för att öka läraryrkets attraktivitet. Genom statsbidrag har lärarnas löner höjts. Ett karriärsystem har skapats och genom det kommande professionsprogrammet stärks möjligheterna till kompetensutveckling. Universitet och högskolor tilldelas särskilda medel för att ge kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk utbildning. Lärosätena tilldelas också särskilda medel för att vidareutbilda obehöriga lärare. finansierar inom ramen för Lärarlyftet fortbildning av lärare så att de kan bli behöriga inom fler ämnen eller bli speciallärare. Kommuner och regioner utnyttjar också i olika grad möjligheten att köpa uppdragsutbildning för att bl.a. utbilda specialistsjuksköterskor och vidareutbilda barnskötare till förskollärare. Insatser för att öka antalet studenter Studenternas intresse och efterfrågan på en utbildning påverkas av många faktorer, t.ex. den demografiska utvecklingen, konjunktursvängningar och ett yrkes attraktivitet. Ur lärosätets perspektiv handlar frågan om tillräckligt antal studenter inte bara om hur många som söker en utbildning. Studenterna behöver också ha de kunskaper och den motivation som krävs för att genomföra utbildningen. Enligt högskolelagen (1992:1434) ska högskolan aktivt främja och bredda rekryteringen. Det innebär att universitet och högskolor ska vidta åtgärder för att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan. Studenterna ansvarar själva för sina studier, men i lärosätenas uppgift ingår att ge studenter stöd och utforma utbildningarna på ett sådant sätt att studenterna ges goda förutsättningar att klara utbildningen. Insatser för att öka tillgången till platser för VFU Den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU:n) är enligt regeringen en viktig del av både lärar- och förskollärarutbildningarna och hälso- och sjukvårdsutbildningarna. Regeringen delar bedömning att bristen på är en av de viktigaste faktorerna som hindrar utbildningsutbyggnader, särskilt inom hälso- och sjukvårdens område. Regeringen framhåller i skrivelsen att den har genomfört insatser för fler inom olika bristyrken, exempelvis satsningar på övningsskolor inom lärar- och förskollärarutbildningarna och höjda ersättningsbelopp för VFU. Enligt regeringen är det även avgörande att arbetsgivarna tar ansvar för att ge sina medarbetare möjligheter att vara handledare och att ta emot studenter. Det kan inte lärosätena lösa, utan det måste kommuner, regioner och skolhuvudmän göra. Insatser för att öka tillgången på disputerade lärare i högskolan Regeringen framhåller att tillgången på disputerade lärare är grunden till utbildning av hög kvalitet. Det är också en av de förutsättningar som bedöms vid beslut om ett lärosäte ska ges examenstillstånd eller inte. Huvudansvaret för att säkerställa tillgången på disputerade lärare och dimensionering av utbildning på forskarnivå ligger hos universitet och högskolor. De direkta forskningsanslag som lärosätena tilldelas är bl.a. avsedda för att möjliggöra detta. Regeringen styr inte inriktningen på de direkta forskningsanslagen, utan lärosätena bestämmer själva vilken forskning som bedrivs vid lärosätet. Forskningsanslagen har höjts successivt för samtliga universitet och högskolor, men inte minst för högskolorna som har fått tillskott genom att den s.k. basresursen inom forskningsanslagen har höjts. Rekommendationen att göra en samlad måluppfyllelseanalys och informera om denna rekommenderar regeringen att göra en samlad måluppfyllelseanalys och informera om denna. Regeringen instämmer inte i rekommendation. Regeringen följer noga och på olika sätt upp hur antalet studenter i högskolan utvecklas. Den viktigaste källan är statistik och uppföljningar. Universitet och högskolor har i uppdrag att i årsredovisningen redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Sammantaget har informationen från och från lärosätena i årsredovisningar och på myndighetsdialoger gett regeringen ett ändamålsenligt underlag för hur utbyggnaderna fortgått och vilka hinder som uppstått på vägen. Uppföljningen har också gett regeringen ett omfattande underlag som legat till grund för en stegvis utvecklad styrning av utbyggnaderna. Regeringen följer inte utbyggnaden i första hand som en samlad insats utan kompetensförsörjningsfrågorna följs i huvudsak område för område där inte bara antalet studenter utan även andra faktorer som exempelvis utbildningarnas kvalitet spelar stor roll. Utifrån denna analys har regeringen förändrat styrningen av de riktade utbyggnadsuppdragen och fattat beslut om andra insatser. Därutöver görs en samlad analys bl.a. för att kunna bedöma högskolans övergripande resursbehov och för att kunna göra prognoser för befolkningens utbildningsnivå. I budgetpropositionen redovisas hur högskolan utvecklas. Regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen innehåller en detaljerad beskrivning bl.a. av hur antalet nybörjare och examinerade i högskolan utvecklats . Redovisningen är inriktad på att ge en samlad bild av utvecklingen ur olika aspekter. Den har dock inte samlat berört de riktade utbyggnaderna då de varit en av flera åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen. Därutöver lämnas i budgetpropositionen en samlad bild för utvecklingen i högskolan eller för specifika utbildningar. Regeringen lämnar en särskild resultatredovisning för skolväsendet, vilket har välkomnats av utbildningsutskottet (bet. 2020/21:UbU19). Regeringen bedömer att det inte är aktuellt att frångå den ordning som gällt men kommer successivt utveckla redovisningen för att spegla en förändrad styrning av högskolan. Rekommendationen att förtydliga utbyggnadsuppdragen riktade mot samhällsbyggnad rekommenderar regeringen att förtydliga utbyggnadsuppdragen riktade mot samhällsbyggnad. Regeringen anser till skillnad från inte att utbyggnadsuppdragen riktade mot samhällsbyggnad är otydligt formulerade och instämmer inte i att uppdragen bör förtydligas. Regeringen anser att det är ändamålsenligt att respektive lärosäte har getts möjlighet till inflytande över vilka utbildningar det bedömer är mest lämpliga att bygga ut. Området samhällsbyggnad är brett och sysselsätter enligt regeringen personer med såväl samhällsvetenskaplig som teknisk utbildningsbakgrund. Regeringen framhåller att statistiken visar att antalet nybörjare på civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningarna har ökat kraftigt. Inom ramen för utbyggnaden av samhällsbyggnadsutbildningar har antalet helårsstudenter på arkitektutbildningen ökat. Regeringen konstaterar att en av rekommendationer är att regeringen bör ge bredare utbyggnadsuppdrag där lärosätena själva kan välja bristyrkesutbildningar utifrån lärosätets kapacitet och förutsättningar. Regeringen påpekar att utbyggnadsuppdragen riktade mot samhällsbyggnad är utformade i enlighet med detta och alltså har en bred inriktning där varje lärosäte getts möjlighet till inflytande över vilka utbildningar det bedömer är mest lämpliga att bygga ut. Regeringen bedömer därför att det inte finns skäl att ändra utbyggnadsuppdragen i enlighet med rekommendation. Rekommendationen att utforma utbyggnadsuppdragen med bättre hänsyn till förhållanden som kan påverka lärosätenas möjligheter att genomföra uppdragen rekommenderar regeringen att utforma utbyggnadsuppdragen med bättre hänsyn till förhållanden som kan påverka lärosätenas möjligheter att genomföra uppdragen.