bet · H801SoU24 · 2021-06-07 00:00:00 — Utredaren ska redovisa det som har framkommit för domstolen och lämna ett förslag till beslut. Enligt 23 § har ett barn som är adopterat rätt att av sina föräldrar få veta det. Föräldrarna ska så snart det är lämpligt upplysa barnet om att han eller hon är adopterad. När det gäller internationella adoptioner tillämpas lagen (2018:1289) om adoption i internationella situationer. I lagen finns bestämmelser om svensk domstols internationella behörighet, tillämplig lag och när utländska beslut erkänns i . Om adoptionen har anknytning till ett annat nordiskt land gäller förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap. I lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling, förkortad , finns bestämmelser som ska tillämpas när en underårig med hemvist utomlands ska adopteras av någon eller några med hemvist i . Lagen innehåller bl.a. bestämmelser om anlitande av adoptionsorganisationer och tillstånd till enskild adoption. Av 8 b § framgår att en auktoriserad sammanslutning är skyldig att dokumentera förmedlingsverksamheten. Dokumentationen ska bevaras så länge den kan antas ha betydelse för den som förmedlats för adoption genom sammanslutningen, eller närstående personer för honom eller henne. En kopia av handlingar som avser en viss adoption ska också skickas till den socialnämnd som avses i 6 kap. 15 § andra stycket SoL. Av samma bestämmelse följer att om sammanslutningen upphör med sin förmedlingsverksamhet, ska dokumentation av förmedlingsverksamheten överlämnas till Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) för förvaring. Enligt 8 c § ska den som en sammanslutnings handlingar i förmedlingsverksamheten rör på begäran, , tillhandahållas efterfrågade handlingar, om det inte kan antas att en annan enskild person lider men. Vidare framgår att frågor om utlämnande prövas av den som ansvarar för handlingarna. Anser han eller hon att någon handling eller en del av en handling inte bör lämnas ut ska han eller hon genast med eget yttrande överlämna frågan till MFoF för prövning. I lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner finns ytterligare bestämmelser på området. Enligt 6 kap. 12 § SoL får ett barn med hemvist utomlands inte utan socialnämndens medgivande tas emot av någon i syfte att adopteras. Ett sådant medgivande får lämnas om sökanden är lämpad att adoptera. Om barnet är känt ska sökandens lämplighet prövas i förhållande till det enskilda barnet och adoptionen ska även i övrigt kunna antas vara till barnets bästa. ska göra en samlad bedömning av sökandens lämplighet. Vid bedömningen ska särskilt beaktas – sökandens kunskaper och insikter om adoptivbarn och deras behov och den planerade adoptionens innebörd – sökandens personliga egenskaper och sociala nätverk – sökandens ålder och hälsotillstånd – stabiliteten i relationen, om medgivande söks av makar eller sambor. Innan ett medgivande lämnas ska sökanden enligt samma bestämmelse ha deltagit i en föräldrautbildning som kommunen anvisat inför adoption. Om sökanden har adopterat barn från utlandet tidigare, får medgivande lämnas även om han eller hon inte har deltagit i föräldrautbildning. Av 8 kap. 2 § SoL följer vidare att kommunen får ta ut skäliga avgifter som inte överstiger kommunens självkostnader för föräldrautbildning inför adoption. Lagen om konvention om barnets rättigheter Enligt 1 § lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter ska artiklarna 1–42 i konvention om barnets rättigheter i originaltexternas lydelse gälla som svensk lag. Lagen trädde i kraft . I artikel 3 i konventionen finns principen om barnets bästa, vilken ska beaktas vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ. Av artikel 12 framgår att det barn som är i stånd att bilda egna åsikter har rätt att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet. Vidare anges att barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Enligt artikel 7 har barnet rätt att så långt det är möjligt få veta vilka hans eller hennes föräldrar är. I artikel 21 finns vidare en bestämmelse om skyldigheten att säkerställa att största vikt ges till vad som bedöms vara barnets bästa vid adoption. Bestämmelser om vårdnadsöverflyttning av placerade barn Om ett barn som vårdas med stöd av SoL varit placerad i samma familjehem ska socialnämnden enligt 6 kap. 8 § SoL särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § FB. Motsvarande bestämmelse finns i 13 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, för barn och unga som vårdas med stöd av den lagen. beslutade om lagändringar med innebörden att socialnämnden fr. o. m. vid övervägande om ansökan om vårdnadsöverflyttning särskilt ska beakta den unges eller barnets och familjehemsföräldrarnas inställning till en vårdnadsöverflyttning, den unges eller barnets relation till familjehemsföräldrarna och deras förmåga att tillgodose den unges eller barnets behov av en trygg och god uppväxt, familjehemsföräldrarnas inställning till och förmåga att tillgodose den unges eller barnets behov av kontakt med sina föräldrar och andra närstående samt den unges eller barnets relation till sina föräldrar. ska därefter göra ett sådant övervägande (bet. 2020/21:SoU5, rskr 2020/21:128). Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöds allmänna råd om socialnämndens handläggning av ärenden om adoption I Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöds allmänna råd (HSLF-FS 2017:48) om socialnämndens handläggning av ärenden om adoption finns rekommendationer till stöd för handläggning av ärenden som rör adoptioner vid tillämpningen av bl.a. 6 kap. 12 § SoL. Under rubriken finns detaljerade rekommendationer om bl.a. utredningsplan, utredningsrapport och utredningsområden. När det gäller utredningsområdet ålder anges bl.a. att om sökanden är när ansökan görs bör utredaren klargöra om det finns särskilda omständigheter som kan vara av betydelse för helhetsbedömningen av om sökanden är lämpad att adoptera. Sådana omständigheter kan bl.a. vara att – sökanden har en relation till det barn som ansökan avser – enbart den ena parten vid en gemensam ansökan är något över 42 år – ansökan avser medgivande för adoption av ytterligare ett barn i familjen. gav ut publikationen Nationell adoption – (2020-2-6589), mot bakgrund av de reformerade adoptionsregler som trädde i kraft och som bl.a. syftar till att stärka barnrättsperspektivet. riktar sig främst till handläggare inom området familjerätt men även till utredande socialsekreterare inom barn- och ungdomsvården samt handläggare inom familjehemsvården som arbetar med adoptioner. Syftet är att underlätta tillämpningen av det regelverk som gäller på området. Placerade barn och unga – gav ut publikationen Placerade barn och unga – (2020-3-6640). riktar sig framförallt till socialsekreterare och chefer inom som arbetar med placeringar av barn och unga utanför det egna hemmet. Den syftar till att underlätta tillämpningen av det regelverk som gäller på området. Innehållet bygger i huvudsak på lagstiftning, förarbeten, rättsfall och JO-utlåtanden. kompletterar föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11) om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboenden och HVB-hem. I handboken finns ett avsnitt som behandlar adoption som alternativ till familjehemsplacering. I handboken uttalas att det i vissa särskilda fall kan finnas skäl för att väcka frågan om adoption i de fall en adoption framstår som den bästa lösningen för det enskilda barnet. Vidare nämns att det av kartläggning (Nationella adoptioner av barn i familjehem – En kartläggning av hur socialnämnderna uppmärksammar frågan) framgår att adoption framförallt kan vara ett alternativ för en liten grupp barn som är eller kan komma att bli familjehemsplacerade. Det kan exempelvis gälla barn som saknar föräldrar i livet och barn som placerats som späda och inte bedöms kunna leva med sina biologiska föräldrar. Vidare påminns om att adoptionsreglerna innebär att ett barn kan adopteras utan föräldrarnas samtycke när dessa inte är vårdnadshavare för barnet. Bakgrund och pågående arbete I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 142) konstaterade regeringen att antalet barn som adopteras till från andra länder har fortsatt att minska. Regeringen uppmärksammade behovet av stöd till adopterade och menade att en konsekvens av det minskade antalet internationella adoptioner är svårigheter för kommuner att upprätthålla kompetens inom området. Regeringen anförde (s. 158) att MFoF ska arbeta för att stärka kompetensen om internationella adoptioner hos landets kommuner och samordna de obligatoriska föräldrautbildningarna samt stöd efter adoption. För att kunna åtgärda brister när det gäller stöd samt säkra tillgången på den obligatoriska föräldrautbildningen avsatte regeringen i ökat anslag till MFoF och därefter (s. 156). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 164) anför regeringen bl.a. att utvecklingen med ett lägre antal adoptioner innebär att socialnämnderna hanterar adoptionsutredningar allt mer sällan. Detta har enligt regeringen lett till en brist på kunskap inom området. Mot bakgrund av denna utveckling har regeringen gjort flera insatser som ska stärka stöd och kompetens inom området. Barnets bästa när vård enligt LVU upphör I avsnittet Insatser för och placering av barn och unga redogörs för departementspromemorian Barnets bästa när vård enligt LVU upphör (Ds 2021:7). I promemorian föreslås bl.a. att socialnämndens skyldighet att överväga vårdnadsöverflyttning tidigareläggs. Enligt förslaget ska socialnämnden senast när barnet har varit placerad i samma familjehem särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om vårdnadsöverflyttning. Promemorian har skickats ut på remiss och tiden för svar går ut . Ursprungssökning vid internationella adoptioner MFoF fick i sitt regleringsbrev (S2019/05315/RS) i uppdrag att genomföra ett pilotprojekt om individuellt stöd till adopterade i samband med ursprungssökning –2021. Myndigheten fick för uppdragets genomförande använda . Uppdraget delredovisades och ska slutredovisas . Kartläggning och analys av adoptionsspecifika behov av vård och stöd m.m. fick i sitt regleringsbrev (S2020/09593) i uppdrag att kartlägga och analysera hur hälso- och sjukvården och möter adoptionsspecifika behov hos adopterade. ska även lämna förslag på möjliga utvecklingsinsatser inom området för att utveckla kunskap och kompetens i syfte att möta adoptionsspecifika behov. Uppdraget ska genomföras i nära samverkan med MFoF. ska även samråda med SKR och andra aktörer. får för uppdragets genomförande använda . Uppdraget ska redovisas till regeringen . Kunskapshöjande insatser om nationella adoptioner m.m. inom familjehemsvården gav regeringen i uppdrag att –2022 genomföra kunskapshöjande insatser inom familjehemsvården om bl.a. nationella adoptioner för att stärka tryggheten och stabiliteten för familjehemsplacerade barn (S2020/05272/). En utgångspunkt i arbetet ska vara , vikten av trygghet och stabilitet samt varaktiga relationer för barnet. Uppdraget ska delredovisas , och slutredovisas . Statskontorets rapport av den internationella adoptionsverksamheten gav regeringen i uppdrag att se över organiseringen av den internationella adoptionsverksamheten och föreslå hur den kan anpassas till dagens förhållanden (S2020/01045/). Uppdraget redovisades i Statskontorets rapport av den internationella adoptionsverksamheten (2021:1). Några av de förslag som Statskontoret lämnade var att MFoF – förbättrar det stöd som myndigheten ger till kommunerna – inom ramen för sitt instruktionsenliga tillsynsuppdrag även ska kunna ge viss rådgivning och stöd till adoptionsförmedlingarna – i sin tillsyn ska fortsätta att följa upp hur förmedlingar hanterar utlämnandet av adopterades arkivhandlingar – uppmärksammar förmedlingarna på att de ska åtgärda sina ekonomiska underskott och ha beredskap för att hantera framtida eventuella avvecklingar av förmedlingar. Statskontorets förslag bereds inom . Svar på skriftlig fråga om bidrag till adoptionsorganisationer Statsrådet besvarade en skriftlig fråga (fr. 2020/21:205) av (SD) om bidrag till organisationer som förmedlar internationella adoptioner enligt följande: har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att dagens bidragssystem för auktoriserade adoptionsorganisationer blir bättre utformat utifrån perspektivet att verksamheterna är ekonomiskt beroende av intäkter och antalet förmedlingar, som barnets bästa ska sättas i första rummet. Det stämmer att det internationella adoptionsområdet har genomgått stora förändringar . Antalet adoptioner i världen har minskat kraftigt som adoptionsärendena har blivit mer komplexa och svårutredda. De barn som blir aktuella för internationell adoption är färre till antalet men har ofta större omsorgsbehov på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller svår social bakgrund. De senaste årens utveckling med färre adoptioner och komplexare ärenden har inneburit att intäkterna minskat för adoptionsorganisationerna som arbetet blivit allt mer resurskrävande. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att se över organiseringen av den internationella adoptionsverksamheten och föreslå hur den kan anpassas till dagens förhållanden. Statskontoret ska överväga om organiseringen av den internationella adoptionsverksamheten bör förändras och föreslå hur denna i sådana fall bör organiseras och bedrivas på ett effektivt sätt, bland annat för att säkerställa rimliga och hållbara kostnader för förmedlingsverksamheten. Barnrättsperspektivet ska genomsyra analys och åtgärdsförslag. Utgångspunkten i arbetet ska vara FN:s konvention om barnets rättigheter () och konventionen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner (). Vid adoptioner ska inga andra intressen ta över eller jämställas med barnets. Uppdraget ska redovisas . Regeringen kommer därefter kunna ta ställning till huruvida åtgärder krävs gällande den aktuella frågan. Motionsyrkanden om adoption behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 88). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2019/20:309). Motionsyrkanden om kostnadsfri föräldrautbildning i samband med adoption behandlades i betänkande /21:SfU3 (s. 14 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:140). Ett motionsyrkande om att överväga vårdnadsöverflyttning eller adoption när en placering har pågått behandlades i betänkande /19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor (s. 89). Utskottet avstyrkte motionsyrkandet. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:187). Tillkännagivanden om vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av regler om vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar (bet. 2019/20:CU17 rskr. 2019/20:235). I betänkandet uttalade civilutskottet följande (s. 31 f.). I socialutskottet pågår beredning av ett förslag till utskottsinitiativ om ändringar i bl.a. LVU. Den regleringen omfattar, såvitt här är av särskilt intresse, frågan om när och under vilka förutsättningar som socialnämnden bör ta initiativ till en vårdnadsöverflyttning. Inom ramen för den debatt som har förts har det även ifrågasatts om barnets bästa i tillräckligt hög grad tillgodoses genom de ovan redovisade bestämmelserna om vårdnadsöverflyttning och adoption i . Det handlar närmare bestämt om huruvida bestämmelsernas nuvarande utformning möjliggör vårdnadsöverflyttning och adoption i den utsträckning som barnets bästa får anses motivera. Mot bl.a. den bakgrunden anser utskottet att det finns skäl för en översyn av reglering i nämnda hänseenden. I sammanhanget finns det också anledning att titta närmare på om formerna och ordningen för prövningen av en fråga om vårdnadsöverflyttning i de aktuella fallen är ändamålsenliga, t.ex. när det gäller vid vilken slags domstol som prövningen görs och vem som har rätt att initiera prövningen. Regeringen bör därför ta initiativ till en sådan översyn. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Av regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att överväga frågor som tillkännagivandet tar upp. Arbete med att ta fram utredningsdirektiv pågår. Punkten är inte slutbehandlad. Med anledning av betänkande 2020/21:SoU5 Övervägande av vårdnadsöverflyttning, vårdplan för placerade barn och särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden beslutade om tillkännagivanden till regeringen om bl.a. tidpunkten för övervägande av ansökan om vårdnadsöverflyttning (rskr. 2020/21:128). I betänkandet uttalade utskottet bl.a. följande (s. 27 f.) Som framgår ovan ställer sig utskottet bakom regeringens lagförslag om regelbundna överväganden av vårdnadsöverflyttning. När det gäller lagens framtida utformning vill utskottet emellertid anföra följande. Det finns enligt utskottet starka skäl som talar för att socialnämnden bör överväga en ansökan om vårdnadsöverflyttning relativt tidigt för att säkerställa barnets eller den unges bästa. Enligt utskottet bör ett sådant övervägande ske senast efter det att barnet eller den unge varit placerad i samma familjehem , i stället för som . Detta bör framgå av respektive lag, SoL och LVU. En sådan lagstiftning hindrar inte att ett övervägande sker ännu tidigare. Som exempel kan nämnas att i det fall barnet eller den unge varit placerad i flera jour- eller familjehem, kan det vara angeläget att övervägande sker även om barnet inte varit placerat i samma familjehem . Utskottet föreslår att med bifall till motionerna […] gör ett tillkännagivande till regeringen. Av regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att beslutade att ge en utredare i uppdrag att utreda hur principen om barnets bästa kan stärkas i samband med bedömning av om vården enligt LVU ska upphöra. I uppdraget ingick att utreda om det finns behov av att tidigarelägga socialnämndens skyldighet att överväga vårdnadsöverflyttning enligt 6 kap. 8 § . Uppdraget skulle slutredovisas . Regeringen avsåg därefter att återkomma i frågan. Punkten var inte slutbehandlad. I samband med betänkande 2020/21:SoU19 Frågor om placerade barn och unga (s. 29) beslutade om tillkännagivanden om bl.a. att regeringen bör se till att det tas fram riktlinjer för i vilka situationer socialnämnden bör överväga adoption, på motsvarande sätt som gäller för övervägande av vårdnadsöverflyttning (rskr. 2020/21:187). beslutade att avslå motionsyrkanden om bl.a. tidpunkten för övervägande av vårdnadsöverflyttning, årliga överväganden av vårdnadsöverflyttning och övervägande av adoption . Enligt gällande lagstiftning är socialnämnden skyldig att överväga om det finns skäl att ansöka om vårdnadsöverflyttning när ett barn varit placerad i samma familjehem (6 kap. 8 § SoL och 13 § LVU). I regeringens promemoria som bereds finns förslag om att tidigarelägga skyldigheten till när barnet har varit placerad i samma familjehem (Ds 2021:7). Till detta kan läggas att beslutade om en lagändring med innebörden att socialnämnden fr.o.m. ska göra årliga överväganden av ansökan om vårdnadsöverflyttning efter det första övervägandet (rskr. 2020/21:128). Vidare kan det i vissa särskilda fall finnas skäl för att aktualisera frågan om adoption i de fall en adoption framstår som den bästa lösningen för det enskilda barnet. Utskottet anser att det är av största vikt att barnperspektivet är vägledande och att socialnämnden oftare aktualiserar frågan om nationell adoption eller överväger vårdnadsöverflyttning som ett alternativ vid långvariga placeringar i familjehem för att möjliggöra fler nationella adoptioner och vårdnadsöverflyttningar. Detta gäller särskilt för små barn där möjligheten till återförening med de biologiska föräldrarna bedöms som liten. Utskottet anser att dessa frågor är mycket angelägna, och påminner om de två tillkännagivanden som lämnades till regeringen dels om att regeringen bör se till att det tas fram riktlinjer för i vilka situationer socialnämnden bör överväga adoption, på motsvarande sätt som gäller för övervägande av vårdnadsöverflyttning (rskr. 2020/21:187), dels om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av regler om vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar (rskr. 2019/20: 235). Detta bör , med bifall till motionerna 2019/20:2828 (M) yrkande 36 och 2019/20:2928 (M) yrkande 7, tillkännage för regeringen. När det gäller motionsyrkanden med förslag om ändrade åldersregler vid adoption noterar utskottet att det inte finns en lagstadgad övre åldersgräns för sökande. gör istället en samlad bedömning av sökandens lämplighet när den beslutar om medgivande till adoption (6 kap. 12 § SoL). Av Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöds allmänna råd (HSLF-FS 2017:48) framgår vidare att om sökanden är bör utredaren klargöra om det finns särskilda omständigheter som kan vara av betydelse för helhetsbedömningen. Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2020/21:2317 (M) och 2020/21:1910 (S). Motionerna bör avslås. Utskottet ser positivt på MFoF:s pågående uppdrag att bistå med individuellt stöd till adopterade i samband med ursprungssökningar. Vidare konstaterar utskottet att Statskontoret slutrapporterade sitt uppdrag att se över organiseringen av den internationella adoptionsverksamheten. I rapporten lämnades bl.a. förslag om att MFoF förbättrar sitt stöd till kommuner och adoptionsförmedlingar, att MFoF följer upp hur förmedlingar hanterar utlämnande av adopterades arkivhandlingar samt att MFoF uppmärksammar förmedlingarna på att de ska åtgärda sina ekonomiska underskott. Statskontorets förslag bereds nu inom . Utskottet anser att motionerna 2020/21:1832 (SD) yrkande 27, 2020/21:2026 (SD) yrkande 27 och 2020/21:393 yrkande 2 bör avslås i avvaktan på resultatet av detta arbete. moderniserades regelverket för adoption i 4 kap. FB. Genom reformen stärktes barnrättsperspektivet och det skapades bättre förutsättningar för ett effektivt förfarande som uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet (bet. 2017/18:CU14, rskr. 2017/18:372). Utskottet ser ingen anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2020/21:1422 (L) yrkande 1. Motionen bör avslås. Utskottet anser vidare att inga initiativ bör tas med anledning av motionsyrkandena om statliga lån, kostnadsfri föräldrautbildning och kösystem för nationella adoptioner. Motionerna 2020/21:1566 (S) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:1422 (L) yrkande 2 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppföljning av förverkligandet av i svensk rätt och om barnrättsfrågor. Jämför reservation 66 (SD, KD), 67 (SD), 68 (V) och 69 (L). Uppföljning av förverkligandet av i svensk rätt I kommittémotion 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att följa upp arbetet med att förverkliga och återrapportera till . Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3480 av m.fl. (KD) yrkande 4. I kommittémotion 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten till ökat stöd till barnrättsorganisationers verksamhet för utsatta barn i . I kommittémotion 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 40 föreslås ett tillkännagivande om att se över om det i SoL behöver göras ett undantag som vilar på så att inget barn i blir hemlös. I kommittémotion 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om information om tolkning och tillämpning av .