bet · H801UU4 · 2021-05-24 00:00:00 — Tack vare brandflyg, brandbilar och frivilliga krafter från andra länder kunde bränderna bekämpas och ännu värre katastrofer undvikas. illustrerade situationen att det finns ett stort värde i och behov av att vi nordiska grannländer i mycket högre grad upprättar en gemensam krisberedskap som utan onödiga hinder kan operera över våra gränser. Räddningstjänstsamarbetet Nordred möjliggör förvisso värdefullt räddningstjänstutbyte, men långt ifrån tillräckligt i förhållande till vad som skulle kunna organiseras och behövas vid kriser och katastrofer av dignitet och vidsträckthet. Det gäller även sjukvården. Beroende på var i medborgare bor råder olika förutsättningar, som t.ex. skillnader mellan städer, landsbygd och glesbygd. Därför är det viktigt att satsa på jämlik vård för alla, oavsett belägenhet. Genom att öka det nordiska samarbetet inom området öppnas nya möjligheter. Det kan exempelvis röra sig om att göra det enklare att få vård i andra nordiska länder, men där hemlandets sjukvårdssystem står för kostnaden. finns samarbeten mellan exempelvis ambulanssjukvården och olika sjukhus i ; dock finns det alltid potential till vidareutveckling. Vi anser att vår samlade beredskap behöver inventeras, samordnas och koordineras. Vi menar också att vi skulle tjäna på att bygga upp viss beredskap tillsammans, såsom en gemensam brandflygsflotta, där vi skulle få ut avsevärt mycket mer förmåga och effekt genom att samverka kring resursförmåga än om varje nordiskt land ska bygga upp och upprätthålla beredskap som är svår att försörja på egen hand. Vi är också beredda att uppdra åt regeringen att se över möjligheten till gemensamma beredskapslager där synergi- och samordningseffekter är betydande utifrån logistiska och ekonomiska perspektiv. Gemensamma nordiska lager kunde komplettera, inte ersätta, nationella eller lokala beredskapslager. Vi föreslår vidare att ansvariga statsråd ska bejaka de initiativ som har tagits inom ramen för och se över gemensamma resurser och var våra länder kan samverka samt ta initiativ till att avlägsna de gränshinder som eventuellt kan fördröja samverkan vid kriser. Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:415 av (C) yrkandena 2, 3 och 8, 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkandena 2, 4 och 7 samt 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 1 och 2020/21:438 av (KD), 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 5 och 9 samt 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 16. Regeringen måste säkra att gränspendlare inte faller mellan stolarna vid kriser. Under covid-19 har gränser också stängts utan förvarning. Från dag till dag har nya regler och procedurer för gränspendlare etablerats. Olika krav på underlag för att bevisa bostad och arbetsplats har införts. Gränser har öppnats och stängts mot olika regioner från vecka till vecka. Och pendlingstiderna har ökat kraftigt. De nordiska regeringarna måste etablera ett bättre samarbete vid kriser så att insatser som påverkar gränserna – och de invånare som rör sig över dessa – samordnas och kommuniceras till varandra. Vi anser att regeringen ska ta initiativ till att de nordiska regeringarna etablerar kommunikations- och samarbetsstrukturer för kristillfällen. För personer som pendlar från till uppstår även en problematik vid uppsägning. en person arbetar i betalas det avgift till dansk a-kassa. Det är en högre avgift än i . Vid uppsägning övergår dock personen till svensk a-kassa där ersättningen är mycket lägre än i . Gränspendlare betalar alltså högsta avgift men får lägsta ersättning. Därtill kommer att nyutbildade i kan ingå i och betala till a-kassan. Men vid uppsägning utgår ingen ersättning från svensk a-kassa då reglerna i – i motsats till – inte täcker personer med mindre än i arbetslivet. Regeringen måste ta initiativ till att få till stånd en mer rättvis modell för betalning till och ersättning från a-kassa för gränspendlare. Dessa problem är ett axplock av de många utmaningar som möter pendlarna i och i viss mån övriga . Därtill kommer banker som inte vill ge lån, pensionssystem som är omöjliga att överskåda och gränser som stängs och öppnas utan förvarning. Ska det vara möjligt att leva i hela anser vi att de nordiska regeringarna bör ta fram en ny gränshinderstrategi – inte för att skapa fler hinder men för att ta bort dem. som helhet, och de nordiska länderna var för sig, har på flera områden länge varit drivande i jämställdhetsfrågor. arbetar de nordiska länderna tillsammans för att öka jämställdheteten på alla områden i samhället. Detta är dock inget skäl att luta sig tillbaka eller tro att arbetet är klart. Jämställdhet mellan könen är en av grunderna till att den nordiska modellen blivit så framgångsrik, och till att på många sätt står sig starkt i internationella jämförelser. Det arbete som bedrivits och de erfarenheter vi gemensamt har är något vi kan, bör och ska dela med oss till andra länder och samarbetsorganisationer. Så kan bidra till jämställdhet inte bara i vår region utan också i andra delar av världen. Till stöd för detta finns exempelvis samnordisk statistik som kan användas och förklara våra erfarenheter och den utveckling i jämställdhetsfrågorna som genomgått. Att mäta och förklara jämställdhetspolitikens effekter och resultat är viktigt och ett arbete som bör fortsätta. ser vi hur den gränshindersproblematiken också drabbar jämställdheten. Medan verksamheter i mansdominerade yrken ges undantag försvåras arbetspendling för kvinnodominerade yrken. Vi anser att detta är allvarligt och behöver belysas. kanske största tillgång är den fria rörligheten och passfriheten. har vi sett hur denna utmanats gång på gång. har gränserna mellan de nordiska länderna och på flera håll varit så gott som stängda. Vi har också sett att nya gränshinder uppstått. På flera områden utmanas därmed kärnan i den nordiska grundlagen . Därför anser vi att det bör tillsättas en samnordisk utredning som utvärderar hur gränshinder bättre kan motverkas och hur stängandet av gränser i kan förhindras. Denna bör innefatta roll och om ytterligare krav bör ställas för att upprätthålla den fria rörligheten i . En diskussion behöver också inledas kring ställning och om uppenbara brott mot bör kunna överprövas eller leda till konsekvenser. I grunden handlar det om de nordiska medborgarnas möjlighet att ta till vara de rättigheter som samarbetet mellan länderna innebär. Vi anser att det arbete som genomförs för att stärka samarbetet på det säkerhetspolitiska området bör vägas in för att eventuellt leda till justeringar i som säkerställer möjligheter att agera gemensamt i krissituationer. Många av de områden där de nordiska länderna behöver stärka sitt samarbete skulle våra länder ha nytta av . Men de skulle också vara av mycket stor betydelse om vi ställs inför nya kriser och utmaningar. Det handlar både om klimatfrågan, säkerhetspolitiska kriser, hälsorisker och mycket annat. Erfarenheterna av covid-19-pandemin visar tydligt att den gemensamma nordiska krisberedskapen behöver stärkas. När länder oberoende av varandra på olika grunder stängde gränser ledde det både till förvirring och på vissa håll också till att krisen i bredare bemärkelse förvärrades. Inom behövs operativa strategier för hur allvarliga samhällshändelser som drabbar som helhet kan mötas. När det gäller just förmågan att hantera kriser finns för få funktioner på plats inom ramen för det nordiska samarbetet. Därför är det viktigt att den utvärdering som görs efter coronakrisen inte enbart ägnar sig åt rena krisberedskapsfrågor eller hälsopolitik utan också analyserar hur bättre kan samarbeta på andra områden, exempelvis för att mota ekonomiska kriser och kraftigt stigande arbetslöshet till följd av omvälvande händelser. Ett exempel på hur de nordiska länderna genom gemensam arbetsmarknadspolitik kan stärka sitt samarbete kan vara att bygga upp gemensamma personalpooler inom samhällsviktiga områden. Detta kräver mer harmonisering av regelverk. I sammanhanget är det också viktigt att arbetet för att se till att nordiska medborgare har grundläggande kunskaper i nordiska språk säkerställs så att man har möjlighet att verka i grannländerna. Andra exempel på områden där samarbete kan minska sårbarheten inför framtida kriser är exempelvis energiområdet och frågor som gäller livsmedelsförsörjning. Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 5 och 9 samt 2020/21:415 av (C) yrkandena 2, 3 och 8, 2020/21:438 av (KD), 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkandena 2, 4 och 7, 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 16 samt 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 1. I en undersökning gjord av 2017 uppger av befolkningen att det är viktigt eller väldigt viktigt med nordiskt samarbete. Det är emellertid viktigt att det blir mer än bara floskler. statsministrar har sagt att ska vara världens mest integrerade region 2030. har vi sett hur gränskontroller och gränsstängningar har införts. Jag anser att regeringen bör verka för att gränserna mellan de nordiska länderna ska hållas öppna utan gränskontroller av nordiska medborgare. I och med spridningen av covid-19 har de nordiska länderna infört olika typer av tillfälliga inskränkningar som påverkat människors möjlighet att resa mellan länderna. Det har varit en nödvändighet för att bekämpa pandemin men har också drabbat människor i olika grad, inte minst de som bor och verkar i gränsområdena. Många har upplevt svårighet med att träffa sina familjer på andra sidan gränsen och andra beskriver en starkare känsla av vi och de. I och med att många pendlare nu tvingas arbeta på distans uppstår bl.a. vad det nordiska kallar för ett administrativt skattedilemma, där många nu blir beskattade i två länder. Målsättningen ska vara ett öppet där sådant som att arbeta och bo i olika länder och beskattning kan ske på ett tryggt och säkert sätt. Vilka regler som gäller under krissituationer ska vara tydligt för alla nordiska medborgare och det gränsöverskridande samarbetet i gränsregioner ska värnas. Jag anser att regeringen ska verka för att den nordiska integrationen ska öka och att gränshinder ska tas bort. saknas information om de personer som rör sig över en nordisk gräns för arbete. Det gör att det är svårt att veta hur stor betydelse gränsöverskridande samarbete har. Jag anser att regeringen därför bör arbeta för bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns i det egna landets statistik. EU begränsar demokratin. I EU går alltid den inre marknadens intressen framför miljön, arbetsrätten, folkhälsan och konsumentintressena. I och med utträde ur EU har samarbetet förändrats. Jag vill att de nordiska länderna agerar gemensamt inom EU för att kunna ha en större påverkan. Jag vill inte att det ska resas nya hinder för handel eller studentutbyte eller möjligheten för våra medborgare att bo och arbeta i varandras länder. Jag anser att ska arbeta för ett integrerat med så få hinder som möjligt mellan de länder som är medlemmar i och de som inte är det. har det nordiska samarbetet, liksom nästan allt annat i samhället, präglats och påverkats av covid-19-pandemin. Tyvärr har pandemin avslöjat stora svagheter i det annars så starka och täta samarbetet mellan de nordiska länderna. Den bristande samordningen i de nordiska ländernas insatser för att hantera smittspridning och vårdens behov ställer krav på åtgärder. Att gränser mellan våra länder stängts är ett svaghetstecken och något som måste undvikas . finns ett starkt behov av att vitalisera och utveckla det nordiska samarbetet, och i det arbetet behöver spela en aktiv roll. En utvärdering av de nordiska ländernas åtgärder måste genomföras. I denna utvärdering måste regeringen ta ansvar för att med stor öppenhet medverka till att verkliga lärdomar kan dras. Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:438 av (KD) och 2020/21:415 av (C) yrkandena 2, 3 och 8, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 5 och 9, 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkandena 2, 4 och 7, 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 16 samt 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 1. De nordiska samarbetsministrarna har enats om en ny vision för det nordiska samarbetet. Visionen lyder att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. Detta är en vision som skulle stärka vår region oerhört och inte minst underlätta det dagliga livet för oss som bor i gränsbygder. Arbetspendlingen skulle underlättas, vilket väl behövs. Det skulle bli lättare att studera över gränserna. Vi skulle kunna slippa krånglig byråkrati då vi har gemensamma plattformar etc. Tyvärr har den vitt skilda hanteringen av covid-19 i de nordiska länderna gjort att vi tagit många steg bakåt i stället för att närma oss visionens mål. Detta har lett till stängda gränser som fört med sig stora bekymmer, inte minst för alla som bor och verkar i gränsområden. Släkt och familjer har splittrats , föreningslivet har satts på prov och det har även i viss mån varit stora prövningar för arbetspendlare. Mitt i detta har också många hårda ord fällts mellan våra nordiska grannar, vilket tyvärr resulterat i djupa sår som kommer ta tid att läka. Tyvärr vet vi att vi kommer att uppleva fler pandemier och andra kriser framöver. Med anledning av de stora bekymmer de stängda gränserna medfört av både fysisk och psykisk art anser jag att regeringen bör ta initiativ till en gemensam nordisk strategi inför kommande pandemier och kriser så att gränserna aldrig stängs igen vid liknande lägen. En nordisk coronakommission och utvärdering, punkt 4 (M, C, V) av (M), (M), (C), (V), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 19, 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 2. Coronapandemin har inneburit svårigheter för det nordiska samarbetet som är en central plattform för internationella engagemang. Det finns all anledning att också granska och utvärdera vårt samarbete i ljuset av hur länderna tillsammans har hanterat gemensamma utmaningar och problem i spåren av coronapandemin. Att de nordiska länderna hanterat den pågående pandemin olika väcker viktiga frågor om vår förmåga att möta globala utmaningar tillsammans. Efter den kris som drabbat våra samhällen finns anledning att utvärdera hur samarbetet i vårt närområde fungerar, hur relationerna mellan våra länder påverkats och framför allt hur vi gemensamt ska möta de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19. De samhällsekonomiska och hälsorelaterade konsekvenserna av covid-19 är stora utmaningar för hela den nordiska regionen, men gränsregionerna är särskilt drabbade. För att undvika brister i samarbetet framöver anser vi att en nordisk coronakommission bör tillsättas med uppdrag att utvärdera de nordiska ländernas agerande samt utarbeta en strategi för ökat samarbete vid kommande gemensamma kriser Tyvärr har coronapandemin avslöjat stora svagheter i det annars så starka och täta samarbetet mellan de nordiska länderna. Den bristande samordningen i de nordiska ländernas insatser för att hantera smittspridning och vårdens behov ställer krav på åtgärder. Att gränser mellan våra länder stängts är ett svaghetstecken och något som måste undvikas . finns ett starkt behov av att vitalisera och utveckla det nordiska samarbetet, och i det arbetet behöver spela en aktiv roll. En utvärdering av de nordiska ländernas åtgärder måste genomföras. I denna utvärdering måste regeringen ta ansvar för att med stor öppenhet medverka till att verkliga lärdomar kan dras. Samarbetet inom och , punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkandena 22–24 och 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 5. I ett nytt geopolitiskt landskap som tydligt sätter sin prägel på ställs viktiga frågor om politiskt ledarskap och sammanhållning på sin spets. Först och främst anser vi att behöver ägna ett större intresse och engagemang för vårt norra närområde när det nu ges en ökad försvars- och säkerhetspolitisk betydelse givet andra aktörers ekonomiska och militära intressen. Det inbegriper mer samarbeten och mer resurser, inte minst avseende försvaret. De säkerhetspolitiska utmaningar som vi möter i norr ställer även viktiga frågor om hur vi värnar och skyddar de för välstånd avgörande Atlantförbindelserna i händelse av ökade spänningar. Upprätthållandet av navigationsfriheten är i detta sammanhang centralt. Så även skyddet av de många Atlantkablar som binder samman våra kontinenter. Vi anser att en aktiv svensk politik är en viktig förutsättning för vår långsiktiga förmåga att stå emot icke-demokratierna och ambitioner att sätta sin prägel på utvecklingen i och i den nordligaste delen av . Samarbetet inom och , punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkandena 22–24 och 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 5. Miljön i är unik och den biologiska mångfalden är av särskild vikt att bevara, vad gäller både natur och djurliv. Kombinationen av ett långsiktigt miljötänkande och utvinning av naturresurser bör tas i beaktande. I finns många unika arter som riskerar att försvinna om inte hänsyn tas till mänsklig aktivitet i området. Det är även viktigt att identifiera kultur- och naturlämningar av höga skyddsvärden så att dessa kan skyddas från påverkan. Konkreta åtgärder för att förhindra rovdrift som kan skada miljön behöver också vidtas. Det är också viktigt att det finns beredskap för olika former av olyckor och utsläpp som allvarligt kan skada natur. urfolk består av flera folk i den arktiska regionen, varav samerna är det folk som lever i de svenska arktiska områdena. Det är av största vikt att urfolk och de folk som finns i den arktiska regionen kan verka fritt och utan inblandning. Utgångspunkten behöver vara att urfolken kan åtnjuta samma möjligheter och rättigheter som övriga folk i . Bevarandet av kulturen för folken i är en fråga som är viktig, och vi har i vår budgetmotion /21 tillfört till Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum och 2, till . Urfolken i och övriga folkgrupper har ett unikt kulturarv som utvecklats under årtusenden och präglats av de särskilda miljömässiga förutsättningar som finns i . I behöver den samiska kulturen och kulturen för nordbor som verkat i bevaras. Samarbetet inom och , punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 5 och 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkandena 22–24 och 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Utifrån regeringens rapportering av Arktissamarbetet i skrivelsen om verksamhet är det tydligt att det finns stora behov av att utveckla samarbetet, med tydligt fokus på resultat. Effekterna av klimatförändringarna i är tydliga, på både människor och djur. Mer behöver göras för att skydda de känsliga områdena kring . Här krävs ett ökat samarbete och ansvarstagande från de berörda länderna. vill exempelvis att reservat ska etableras för att skydda området från exploatering genom olje-, gas- och mineralutvinning samt havsfiske och för att skydda invånarna, och vi vill att regeringen ska driva det. De nordliga områdena är inte bara viktiga ur ett klimat- och miljöperspektiv, utan får också allt större betydelse i ett säkerhetspolitiskt perspektiv. påverkar också vårt nordliga närområde då de rustar militärt i Arktis- och Barentsområdena. Det är en utmaning för oss och våra nordiska grannländer. Vi anser att det är viktigt att försöka bibehålla som ett lågspänningsområde. De nordiska ländernas regionala samarbeten, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 13, 14, 27 och 28 samt 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkande 4. Nato utgör grunden för försvaret av ländernas suveränitet, integritet och frihet i norra . Det är särskilt betydelsefullt i när säkerhetsläget i vår del av världen försämras till följd av ökad militär aktivitet i såväl som i , i issmältningens spår. utgör ett hot mot säkerheten i närområde för överskådlig tid framöver. Vi anser att de försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten som säkrar freden i ska värnas och stärkas. Den värdegemenskap och de strategiska såväl som historiska band som för samman med grannländerna i och ska värnas. Samarbetet mellan de åtta nordisk-baltiska staterna (NB8) utgör en viktig grund för förmåga att forma allianser med likasinnade och bygga en grund för vårt engagemang i världen. Exempel på frågor som belyser vikten av ett starkare samarbete inom NB8 är utvecklingen i , stödet till under fortsatta anfall från samt den kritiska granskningen av byggandet av det belarusiska kärnkraftverket i invid gräns. I när multilateralismen utmanas och länder vänder sig inåt, särskilt i coronapandemins spår, är det helt avgörande att det nordisk-baltiska samarbetet förmår att upprätthålla en ökad grad av koordinering och samsyn kring utvecklingen i vår del av världen. Det är avgörande för vår förmåga att vara med och främja normer och standarder globalt i en alltmer oförutsägbar värld. Coronapandemin har väckt viktiga frågor om och våra grannländers förmåga till samarbete i tider av kris. Det kommer framgent att finnas anledning att utvärdera hur det nordiska samarbetet har fungerat, hur relationerna mellan våra länder påverkas av pandemin och framför allt hur vi gemensamt ska möta de långsiktiga ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19. Det är betydelsefullt att främja en ökad grad av nordiskt-baltiskt samarbete i EU. Detta för att stärka vår gemensamma förmåga att adressera frågor av värde för regionen, såsom utvecklingen i , och i det östliga närområdet. förändras till följd av klimatförändringarna. Uppvärmningen i är högre än det globala snittet och tydliggör dess inverkan på fred, säkerhet och välstånd. ökade ambitioner att stärka kontrollen av adresserar viktiga frågor om upprätthållandet av navigationsfriheten. Vi anser att de försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten som säkrar freden i ska värnas och stärkas. Nato utgör grunden för försvaret av ländernas suveränitet, integritet och frihet i norra . De nordiska ländernas regionala samarbeten, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 13, 14, 27 och 28, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 3 och