bet · H901FiU2 · 2021-12-14 00:00:00 — Fortsatta krafttag mot fel och fusk med ersättningar och bidrag Felaktiga utbetalningar, skattefusk och brott mot välfärdssystemen skadar förtroendet för dessa system. Betydande belopp betalas ut felaktigt från olika välfärdssystem . Det finns dock stora skillnader när det gäller andelen felaktiga utbetalningar mellan olika förmåner och ersättningssystem. För att ytterligare stärka arbetet mot felaktiga utbetalningar och brottslighet riktad mot välfärdssystemen bör kontrollerna av utbetalningar från välfärdssystemen stärkas ytterligare. Regeringen anser därför att en ny myndighet för systemövergripande kontroller av utbetalningar från välfärdssystemen bör bildas. Myndigheten kommer att ha två huvudsakliga uppgifter, dels genomföra systemövergripande dataanalyser, urval och fördjupade granskningar, dels administrera ett system för transaktionskonton för utbetalningar från välfärdssystemen. I myndighetens uppdrag ligger också att beakta de risker för intrång i den personliga integriteten som kommer att aktualiseras i verksamheten. Myndigheten ska inleda sin verksamhet . En central del i att stärka arbetet mot felaktiga utbetalningar och brott mot välfärdssystemen är att förhindra och förebygga att oseriösa aktörer verkar i offentligt finansierad verksamhet. Regeringen föreslår, inom andra utgiftsområden, ökade medel till Arbetsförmedlingen och Inspektionen för vård och omsorg i syfte att stärka myndigheternas förmåga att tidigt identifiera sådana aktörer. Regeringen avser att skärpa tillsynen och kraven på företagsrekonstruktörerna, som bl.a. beslutar om ersättning från lönegarantin. tillförs medel 2022 för att utreda och vid behov lämna förslag på åtgärder som krävs för att hindra felaktiga utbetalningar som upptäcks i samband med handläggning och kontroll av lönegarantiärenden. Fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet är ett allvarligt problem. Arbetslivskriminaliteten utnyttjar personer i beroendeställning, inte minst arbetskraftsinvandrare. Det ska aldrig löna sig att begå brott eller skaffa sig konkurrensfördelar genom att åsidosätta de anställdas rätt till en trygg arbetsmiljö. Regeringen anser att myndighetssamverkan och tillsynen inom området bör fortsätta att stärkas. För att säkerställa att myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor har tillgång till den information om enskilda personer och företag som de behöver för att fatta korrekta beslut i fråga om ersättningar från välfärdssystemen, och för att motverka arbetslivskriminalitet, har en utredning fått i uppdrag att utvärdera möjligheterna till stärkt informationsutbyte mellan myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor. Regeringen avser även att återkomma med en proposition där föreslås stärka sina kontroller av arbetsgivare som misstänks utnyttja arbetskraftsinvandrare. Denna brottslighet utnyttjar personer i beroendeställning och leder till osund konkurrens. Den är också ofta förknippad med missbruk av välfärdssystemen, t.ex. inom den personliga assistansen. I syfte att motverka arbetslivskriminalitet föreslår regeringen också ökade medel till . Vidare föreslår regeringen att resurser tillförs Transportstyrelsens arbete med att motverka fusk och regelöverträdelser inom vägtransportområdet. Det är också viktigt att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, och därmed förhindra att vinsterna från ekonomisk brottslighet kan omsättas i det finansiella systemet. Medel tillförs , , Länsstyrelserna i , och , Spelinspektionen och Fastighetsmäklarinspektionen för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Även tillförs resurser för detta ändamål samt för att stärka myndighetens analyskapacitet och brottsförebyggande arbete. Regeringen föreslår även att och tillförs medel som ett led i att stärka rättskedjans förmåga och kapacitet att utreda och lagföra misstänkta brott. Det möjliggör också en förstärkning av förmågan att bekämpa bidragsbrott, skattebrott och annan ekonomisk brottslighet. Regeringen ser vidare allvarligt på att det förekommer missbruk av de tillfälliga stöd som syftar till att lindra pandemins negativa konsekvenser. För att ytterligare stärka möjligheterna att upptäcka detta missbruk och återkräva felaktiga utbetalningar tillförs därför medel 2022 för efterhandskontroller av utbetalningar av sådana tillfälliga stöd som gjorts . arbete med att säkerställa att skatter och avgifter redovisas och betalas förstärks. Den officiella statistiken ska utgöra ett faktabaserat underlag för beslutsfattande och stöd till forskning samt bidra till den allmänna debatten och medborgarnas möjlighet till insyn. För att statistiken ska kunna bidra till samhällsnytta och samhällsekonomisk effektivitet krävs att den är tillgänglig, opartisk, pålitlig och av god kvalitet. Att de statistikansvariga myndigheterna verkar för att upprätthålla kvaliteten är avgörande för att säkerställa förtroendet för den officiella statistiken. Fortsatt ökade krav på statistik med hög kvalitet som belyser nya områden måste mötas med löpande omprioriteringar och en ökad effektivitet i statistikproduktionen. En ökad digitalisering bedöms kunna möjliggöra fortsatta effektiviseringsvinster, bl.a. vid insamling av uppgifter samt vid framställning och tillgängliggörande av statistik. Regeringen föreslår att ca anvisas till anslaget 1:6 2022. Det är ca mer än 2021. Anslaget föreslås ökas med för att upprätthålla kärnverksamheten på myndigheten. Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att ca anvisas till anslaget 1:7 . Det är ca högre än 2020. Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att ca anvisas till anslaget 1:8 . Det är ca mer än 2020. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. För arbetet med den årlig revisionen av användning av medel från ökas anslaget med . ESV utför revision av de medel som tilldelas genom EU:s facilitet för återhämtning och resiliens. ESV ansvarar även för att sammanställa information om genomförandet från de myndigheter som är ansvariga för de reformer och investeringar som utgör den svenska återhämtningsplanen. För detta arbete ökas anslaget med 2022. ESV tillförs för att utföra revision av de medel som tilldelas genom den s.k. brexitjusteringsreserven. I propositionen finns även en redogörelse för ESV:s avgiftsbelagda verksamhet inom ekonomisk styrning och tjänsteexport (se prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 tabell 6.8). Regeringen föreslår att ca anvisas till anslaget 1:9 . Det är ca mer än 2021. En del av ökningen avser undersökningar om situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. I propositionen finns även en redogörelse för SCB:s avgiftsbelagda verksamhet inom bl.a. statistikproduktion åt andra statliga myndigheter (se prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 tabell 6.11). Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:13 . Det är ca mer än 2021. Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Området offentlig upphandling omfattar flera lagar med bestämmelser som syftar till att upphandlande myndigheter och enheter ska göra effektiva offentliga inköp. Området omfattar och den del av verksamhet som avser tillsyn över den nämnda lagstiftningen. Nedan redogörs först övergripande för politikens inriktning och därefter för förslaget till anslag under delområdet offentlig upphandling. Förtroendet för att den offentliga upphandlingen fungerar och är rättssäker är fortsatt viktigt. Regelverket om offentlig upphandling och en effektiv tillämpning av detta motverkar korruption. Säkerheten i leveranserna till samhällsviktig verksamhet behöver säkerställas även i krissituationer. Arbetet med att ta fram enklare och mer flexibla regler för bl.a. icke-direktivstyrda upphandlingar och för att effektivisera överprövningsprocessen fortsätter. För att upphandlingen ska nå sin fulla potential inom alla områden i den nationella upphandlingsstrategin behöver styrningen och organiseringen av inköpsarbetet fortsätta att utvecklas. uppdrag att följa upp och genomföra olika insatser för att främja en utvecklad styrning kommer att ligga till grund för åtgärder på området. En utgångspunkt är att inköpsarbetet behöver organiseras ändamålsenligt utifrån upphandlande myndigheters och enheters olika förutsättningar. Med en utvecklad styrning av inköpsarbetet ges upphandlande myndigheter och enheter goda förutsättningar att ta till vara och stimulera näringslivets innovationskraft. Genom det forum för kompetensöverföring och erfarenhetsbyte för innovationsupphandling som getts i uppdrag att inrätta kommer den offentliga sektorn att stimuleras att genomföra fler innovationsupphandlingar, i syfte att skapa efterfrågan på innovationer som kan leda till mervärde för samhället, exempelvis genom att stärka utvecklingen av en resurseffektiv cirkulär ekonomi. trädde lagen (2019:668) om upphandlingsstatistik i kraft. Alla annonser ska fr.o.m. publiceras i registrerade annonsdatabaser. Arbetet med att utveckla upphandlingsstatistiken fortsätter, bl.a. genom arbetet med att genomföra EU:s nya standard för upphandlingsannonser (e-forms). Uppgifter om inköpsvärden kommer däremot inte att samlas in. Den offentliga upphandlingen ska utvecklas i syfte att ytterligare kunna bidra till att offentliga medel gör så stor samhällsnytta som möjligt. Det finns stor potential i att använda den offentliga upphandlingen som ett verktyg för ökad miljömässig och social hållbarhet. Det handlar bl.a. om att främja gemensamma samhällsintressen som miljö, klimat, en cirkulär ekonomi, minskad antibiotikaanvändning inom djurhållning, djuromsorg och människors hälsa samt bra villkor på arbetsmarknaden. En departementspromemoria med lagförslag som rör detta kommer att remitteras . Regeringen föreslår att anslag ökas 2022 för stärkt arbete med cirkulär och fossilfri offentlig upphandling. Även och tiden därefter beräknas anslaget ökas av samma anledning. Cirkulär, giftfri och fossilfri upphandling är ett viktigt verktyg för att minska miljöpåverkan och klimatutsläpp, och därigenom nå miljö- och klimatmål samt flera av de globala målen i Agenda . Arbetet för att förbättra förutsättningarna för myndigheter att ställa arbetsrättsliga villkor fortsätter utifrån Statskontorets analys. Det anslag som ingår under delområdet offentlig upphandling är 1:17 . Regeringen föreslår att anvisar ca till anslaget 2022, vilket är ca mer än 2021. Anslaget ökar för stärkt arbete med cirkulär och fossilfri upphandling. Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. I kommittémotion 2021/22:4115 av m.fl. (M) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområdet enligt vad som framgår av tabellen i bilaga 2 i detta betänkande. Motionärerna anför att den miljöekonomiska enheten på utvärderar miljöpolitiska verktyg och åtgärder genom tillämpad forskning och modellutveckling. För att säkra gedigna beslutsunderlag och konsekvensanalyser om vilka miljöpolitiska åtgärder och styrmedel som är mest kostnadseffektiva bör miljöekonomiska enhet stärkas och anslaget till ökas med . I kommittémotion 2021/22:3906 av m.fl. (SD) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområdet enligt vad som framgår av tabellen i bilaga 2. Motionärerna vill ge i uppdrag att inrätta ett moderniserat system för ökad digital transparens i syfte att synliggöra likviditetsriskerna på företagsobligationsmarknaden (förslaget beskrivs närmare i kommittémotion 2021/21:1229). Motionärerna föreslår vidare att tillförs utöver regeringens förslag för att möta den ökande efterfrågan från svenska företag inom fintech-sektorn och säkerställa regelefterlevnad och tillsyn. I kommittémotion 2021/22:4140 av m.fl. (C) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområdet enligt vad som framgår av tabellen i bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna mer i anslag inom utgiftsområdet än vad regeringen föreslår. Anslaget 1:11 föreslås minska med till följd av att den föreslagna satsningen på innovationscenter avvisas och anslaget 1:17 föreslås minska med 2022. Minskningarna sker i syfte att bidra med finansiering till andra prioriterade reformer. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag, 99:1 Kommuners finansiella samarbete, tillförs . Syftet med anslaget är att, via en överenskommelse med Kommuner och Regioner, stimulera till ökat samarbete mellan kommuner och regioner för att minska upplåningskostnaderna för den kommunala sektorn. Behovet av detta har förstärkts i och med de negativa effekter som den s.k. riskskatten kan väntas få på Kommuninvest. Därutöver föreslår motionärerna en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. I partimotion 2021/22:3275 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområdet enligt vad som framgår av tabellen i bilaga 2. För att stärka arbete mot penningtvätt föreslår motionärerna en höjning av anslaget 1:11 med . I kommittémotion 2021/22:4200 av m.fl. (KD) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområdet enligt vad som framgår av tabellen i bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna mer i anslag inom utgiftsområdet än vad regeringen föreslår. Arbetet mot penningtvätt bör prioriteras och anslaget 1:11 därför höjas med . Därmed får stärkta resurser för att möjliggöra den ambitionshöjning som krävs. Motionärerna anför vidare att fler statliga myndigheter bör ansluta sig till Statens servicecenter och att regeringen bör påskynda detta. Det bör också bli möjligt för kommuner och regioner att köpa tjänster av Statens servicecenter. Motionärerna avsätter under anslaget 1:15 Statens servicecenter för att påbörja arbetet med att utöka verksamheten till att även hantera kommunsektorn. Vidare anser motionärerna att ytterligare sju servicekontor bör öppnas. För detta avsätts till anslaget 1:15 Statens servicecenter. Vidare anför motionärerna att den tillfälliga kommundelegation som upprättats under pandemin i syfte stödja kommuner och regioner med särskilt svag ekonomi bör permanentas och få ett vidgat uppdrag. Delegationen bör, i samverkan med , kunna stödja kommuner med framför allt hög skattesats som har svårt att uppnå balanskrav och god ekonomisk hushållning. Delegationen bör se över regelverk och ta bort hinder för kommuner att samverka med varandra när det gäller verksamheter i syfte att uppnå effektiviseringar. Dessutom bör delegationen aktivt medverka till att digitaliseringens effektiviseringspotential realiseras i kommunsektorn. avsätter till anslaget 1:8 för detta ändamål. Vidare föreslås att anslaget 1:10 Bidragsfastigheter minskas med , eftersom motionärerna prioriterar annorlunda än regeringen. Motionärerna vill också inrätta en nationell strategi för att möta behoven och underlätta framväxten av sociala utfallskontrakt, samt införa en nationell fond för att höja attraktionen att investera i dessa kontrakt. I syfte att sänka trösklarna för en investering i sociala utfallskontrakt upprättas en nationell fond som täcker finansiärens investeringsrisk , vilket innebär att staten garanterar en återbetalning om halva investeringssumman till den externa finansiären vid färdigställt socialt utfallskontrakt. Fonden ska uppgå till , för att garantera 50 procents återbetalning i sociala utfallskontrakt. avsätt till en sådan fond 2022-2024. Dessutom inrättas en facilitator för sociala utfallskontrakt hos (), som får ökat anslag på , för att bl.a. ge metodstöd kring utformning, effektmätning och uppföljning av kontrakten. I motion 2021/22:4212 (KD) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att involvera näringslivet i integrationsarbetet genom att inrätta en facilitatorsfunktion för sociala utfallskontrakt samt en nationell fond för investeringsgarantier . I kommittémotion 2021/22:3940 av m.fl. (L) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområdet enligt vad som framgår av tabellen i bilaga 2. I syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen föreslår motionärerna att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen reduceras på vissa myndigheter. På detta område påverkas anslagen för nio myndigheter, som framgår av tabellen i bilaga 2. Kompletterande information – propositioner m.m. som lämnats efter budgetpropositionen Nedan redovisas i punktform för olika dokument som lämnats efter det att budgetpropositionen lämnades till och som rör utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. • I proposition 2021/22:41 En ny riksbankslag föreslås en ny riksbankslag. Propositionen har remitterats till eftersom den innehåller ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. • I proposition 2021/22:37 En möjlighet för vissa försäkringsföreningar att tillämpa anpassade rörelseregler föreslås att vissa försäkringsföreningar som tidigare drivit verksamhet som understödsföreningar ska få meddela tjänstepensionsförsäkringar för egenföretagare. Propositionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU35. • I proposition 2021/22:11 Lagstiftningsåtgärder med anledning av EU:s gröna taxonomiförordning föreslår regeringen några lagstiftningsåtgärder med anledning av EU:s gröna taxonomiförordning. Propositionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU15. • I proposition 2021/22:8 Regellättnader på värdepappersmarknaden och några frågor om referensvärden föreslås lagstiftningsåtgärder som bör vidtas med anledning av åtgärdspaketet för kapitalmarknadernas återhämtning och som föranleds av ändringar i EU:s direktiv om marknader för finansiella instrument, EU:s prospektförordning och EU:s förordning om värdepapperisering. har bifallit propositionen (bet. 2021/22:FiU13). • I proposition 2021/22:5 Ett förenklat upphandlingsregelverk föreslås ett förenklat regelverk för offentliga upphandlingar under EU:s tröskelvärden. har bifallit propositionen (bet. 2021/22:FiU14). • I skrivelse 2021/22:54 om AP-fondernas hållbarhetsarbete redogörs för regeringens och AP-fondernas bedömningar med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Skrivelsen har remitterats till finansutskottet. • I lagrådsremissen Ändrade regler om säkerställda obligationer anförs att marknaden för säkerställda obligationer är en central del av det finansiella systemet och den svenska bolånemarknaden. Lagrådsremissens förslag innebär att svensk rätt anpassas till EU:s direktiv om utgivning av säkerställda obligationer. • I lagrådsremissen En utvidgad rätt till återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar behandlas frågor om en utvidgad rätt till återköp och flytt av individuella livförsäkringar där försäkringstagarna eller andra ersättningsberättigade bär placeringsrisken, vilket utgörs av fond- och depåförsäkringar. I de fall titeln anges på engelska har förslaget ännu inte översatts till svenska. • COM(2021) 582 Förslag till och rådets direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av försäkrings- och återförsäkringsföretag och om ändring av direktiven /47/EG, 2004/25/EG, 2009/138/EG, (EU) 2017/1132 och förordningarna (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 648/2012. • COM(2021) 581 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /138/EG vad gäller proportionalitet, tillsynskvalitet, rapportering, långsiktiga garantiåtgärder, makrotillsynsverktyg, hållbarhetsrisker, grupptillsyn och gränsöverskridande tillsyn. • COM(2021) 663 Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Directive 2013/36/EU as regards supervisory powers, sanctions, third-country branches, and environmental, social and governance risks, and amending Directive 2014/59/. • COM(2021) 664 Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Regulation (EU) No 575/2013 as regards requirements for credit risk, credit valuation adjustment risk, operational risk, market risk and the output floor. • COM(2021) 665 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv /59/EU vad gäller tillsynsbehandlingen av grupper av globala systemviktiga institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter och en metod för den indirekta teckningen av instrument som är kvalificerade för att uppfylla minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. • COM(2021) 721 Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Directives 2011/61/EU and 2009/65/EC as regards delegation arrangements, liquidity risk management, supervisory reporting, provision of depositary and custody services and loan origination by alternative investment funds. • COM(2021) 722 Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Regulation (EU) 2015/760 as regards the scope of eligible assets and investments, the portfolio composition and diversification requirements, the borrowing of cash and other fund rules and as regards requirements pertaining to the authorisation, investment policies and operating conditions of European long-term investment funds. • COM(2021) 723 Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing a European single access point providing centralised access to publicly available information of relevance to financial services, capital markets and sustainability. • COM(2021) 724 Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending certain Directives as regards the and functioning of single access point. • COM(2021) 725 Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending certain Regulations as regards the and functioning of single access point. • COM(2021) 726 Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Directive 2014/65/EU on markets in financial instruments. • COM(2021) 727 Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Regulation (EU) No 600/2014 as regards enhancing market data transparency, removing obstacles to the emergence of a consolidated tape, optimising the trading obligations and prohibiting receiving payments for forwarding client orders. • I Ds 2021:31 En skyldighet att beakta vissa samhällsintressen vid offentlig upphandling föreslås en skyldighet för upphandlande myndigheter och enheter att beakta klimatet vid offentlig upphandling. • I promemorian En paneuropeisk privat pensionsprodukt (Fi2021/03722) föreslås kompletterande regler till EU:s förordning om en paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP-produkt). har i enlighet med finansutskottets förslag ställt sig bakom budgetpropositionens förslag till ram för utgiftsområdet (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Utskottet ser inget skäl att avvika från budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 2 och tillstyrker således regeringens förslag till statens budget inom utgiftsområde 2. Det innebär att utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till anslag, bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och investeringsplaner. Utskottet tillstyrker också det som regeringen föreslår att ska godkänna om förvärv av fastigheter som ska ingå i det slutna beståndet av försvarsanläggningar. Utskottet vill vidare påminna om att regeringen redovisar i budgetpropositionen att ökade resurser föreslås till flera myndigheter mot bakgrund av betänkandet Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (SOU 2021:42), och att utredningen har sin grund i ett tillkännagivande från (bet. 2018/19:FiU42, rskr. 2018/19:291). Regeringen anger dock inte om den anser att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat eller inte. Utredningen innehåller fler förslag, och utskottet förutsätter att beredningen av dem fortgår. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till med sin bedömning av vilka åtgärder som bör genomföras. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att internationell, extern, återkommande utvärdering av politik för global utveckling ska tillsättas för att se över det svenska arbetet med Agenda 2030. Jämför reservationen (SD).