bet · H801SfU24 · 2021-05-12 00:00:00 — När det gäller främlingspass föreslår regeringen att en ansökan om främlingspass ska avslås om det före ansökan har utfärdats tre sådana pass för utlänningen och det inte finns särskilda skäl att bifalla ansökan. Detta ska dock inte gälla i de fall det är obligatoriskt att utfärda främlingspass för en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande eller som har beviljats skyddsstatusförklaring. Därutöver ska återkalla ett främlingspass om innehavaren blir svensk medborgare, får en annan handling som gäller som pass, ska resa till sitt hemland, inte längre har rätt att vistas i landet enligt ett beslut om avvisning eller utvisning eller avlider. Detta ska dock inte gälla om särskilda skäl talar emot det. Det bör också enligt regeringens förslag införas ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om främlingspass. Enligt regeringens bedömning medför förslagen inte några kostnader för myndigheterna som inte ryms inom befintliga anslag. Förslagen kan medföra besparingar för stat och kommun genom att fler utlänningar som vistas i utan tillstånd kan förväntas återvända. Förslagen väntas få positiva konsekvenser för brottsbekämpningen. Lagändringarna ska träda i kraft . Det behövs enligt regeringen inte några övergångsbestämmelser. I kommittémotion 2020/21:3955 av m.fl. (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med konkreta förslag som ger berörda myndighetsföreträdare vid inre utlänningskontroll möjlighet till kroppsvisitation och undersökning av bagage, handresgods, handväskor och liknande. Motionärerna anför att för att förbättra arbetet med att kontrollera vilka personer som befinner sig i landet behövs ytterligare åtgärder. Frågor om identitet hänger samman med upprätthållandet av den reglerade invandringen, tilltron till asylsystemet och allmän ordning och säkerhet. I yrkande 2 begär motionärerna ett tillkännagivande om att utöka möjligheterna att omhänderta pass och andra identitetshandlingar. Identitetshandlingar bör tas om hand i större utsträckning oberoende av om personen ansöker om uppehållstillstånd eller inte. Rätten att omhänderta identitetshandlingar bör även ges till fler myndigheter, t.ex. , och , eftersom dessa myndigheter kontrollerar gränser eller deltar i arbetsplatskontroller. Motionärerna begär vidare i yrkande 3 ett tillkännagivande om att åldersgränsen för tagande av fingeravtryck med stöd av 9 kap. 8 § utlänningslagen bör vara . Det finns skäl för en sänkt ålder för biometriupptagningar för att identifiera barn som kan behöva hjälp och stöd från myndigheterna för att inte riskera att fara illa, utsättas för brott eller själva hamna i kriminalitet. Inom ramen för revideringen av Eurodacförordningen och ändringen av delar av viseringskodexen föreslås vidare som åldersgräns för fingeravtryck. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om mer långtgående regler om återkallelse av främlingspass och resedokument. De grunder som gäller för återkallelse av pass ska i möjligaste mån också gälla för främlingspass och resedokument. Även i kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att utöka möjligheterna att omhänderta pass och andra identitetshandlingar. och (båda SD) begär i kommittémotion 2020/21:3921 yrkande 1 att antar regeringens förslag med den ändringen att 9 kap. 8 § utlänningslagen (2005:716) får den lydelse som framgår av motionen. Fingeravtryck ska vid inre utlänningskontroll tas . Det är inte rimligt att bortse från dagens normer och pågående arbete på EU-nivå. Det handlar också om att barn ska skyddas från att fara illa. I yrkande 2 begär motionärerna ett tillkännagivande om ett förtydligande om att ta med utlänningar. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma med ett förslag om förtydligande om att en utlänning får medtas, inte bara kallas eller hämtas, vid en inre utlänningskontroll. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om beslagtagande av handlingar vid inre utlänningskontroll. Regeringen bör enligt motionärerna återkomma med ett förslag om att omhänderta identitetshandlingar vid inre utlänningskontroll i enlighet med förslag. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om kroppsvisitation vid inre utlänningskontroll. Regeringen bör återkomma med förslag om att införa en möjlighet att kroppsvisitera en person och undersöka de väskor och andra föremål som kan antas tillhöra denne, även i samband med inre utlänningskontroll, om varken utlänningens identitet eller rätt att vistas i kan klarläggas. Motionärerna begär vidare tillkännagivanden om tvingande bestämmelser om fotografering och fingeravtrycksupptagning (yrkande 5) samt om att begränsningar i beviljandet av resedokument bör utredas (yrkande 6). I motionen anges att det är rimligt att införa vissa begränsningar även när det gäller rätten till resedokument så att inte hur många resedokument som helst kan beviljas . Vidare begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om begränsningar i giltighetstid och giltighetsområde för resedokument. Det bör enligt motionärerna införas samma möjligheter att begränsa resedokument som redan finns för främlingspass. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om begränsningar i rätten till främlingspass. Det bör enligt motionärerna införas ytterligare begränsningar genom att främlingspass inte ska beviljas en utlänning som redan fått två pass . Motionärerna anger att vissa undantag emellertid bör kunna göras. I yrkandena 9 och 10 begärs tillkännagivanden om återkallelse av resehandlingar och om tillförlitlig och detaljerad statistik över resehandlingar. Enligt motionärerna bör reglerna ses över så att samma regler ska gälla för utlänningars resehandlingar som för svenska medborgares pass. Tillkännagivanden om att spara fotografier och fingeravtryck av utlänningar samt om att biometriska uppgifter i den centrala utlänningsdatabasen aldrig ska gallras begärs i yrkandena 11 och 12. Motionärerna anför bl.a. att det bör utredas hur fotografier och fingeravtryck ska sparas både på kortet och i en nationell databas. Det bör också övervägas att utöka tidsfristen för gallring av biometriska uppgifter. I kommittémotion 2020/21:3930 av m.fl. (V) föreslås att regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen när det gäller 9 kap. 8 § samt förslaget till lag om ändring i utlänningsdatalagen bör avslås. Motionärerna anför bl.a. följande. Delar av propositionen innehåller brister när det gäller förslagen om kontrollåtgärder. Det handlar om dåligt underbyggda förslag. Vidare är behovet av förslagen otillräckligt kartlagt. Dessutom är konsekvenserna inte tillräckligt analyserade. Det finns en överhängande risk för etnisk profilering och diskriminering om förslagen genomförs. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:3948 yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över möjligheten för polisen att ta dna-prov vid inre utlänningskontroller. Motionärerna anför att ytterligare åtgärder behövs för att värna den reglerade invandringen och den inre säkerheten. Antalet personer som vistas olovligt i behöver minska kraftigt. Vidare behöver återvändandearbetet effektiviseras. En möjlighet att ta dna-prov vid inre utlänningskontroll höjer säkerheten vid en identifiering. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att vid en inre utlänningskontroll ska fingeravtryck, dna-prov och fotografering vara obligatoriskt, inte fakultativt. Motionärerna begär vidare i yrkande 3 ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna att begränsa utfärdandet av främlingspass för alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att tillåta en nedre åldersgräns för insamling av fingeravtryck på barn . Verktyg vid inre utlänningskontroll Principen om en reglerad invandring utgör grunden för det utlänningsrättsliga regelverket. Som huvudregel krävs att uppehållstillstånd har beviljats före inresa i . Det är viktigt att personer inte ska kunna vistas olovligen i oavsett om det beror på att personen aldrig gett sig till känna för myndigheterna, stannar kvar efter att ett tillstånd har gått ut eller undandrar sig verkställighet av ett av- eller utvisningsbeslut. Utskottet delar regeringens bedömning att för att upprätthålla den reglerade invandringen är det nödvändigt att kunna klarlägga om personer som befinner sig i har rätt att vistas här. Utskottet anser också, i likhet med regeringen, att det är särskilt viktigt att identifiera och skydda barn och unga. För att kunna göra detta behöver personen kunna identifieras. Att identiteten på utlänningar som befinner sig i klarläggs är också viktigt ur ett säkerhetsperspektiv. I avsaknad av pass och andra identitetshandlingar är fotografier och fingeravtryck ett viktigt medel för identifiering. Möjligheten att ta fotografi och fingeravtryck vid en inre utlänningskontroll är emellertid begränsad och finns endast om utlänningen ansöker om uppehållstillstånd i samband med kontrollen, om det finns grund för att ta personen i förvar, om han eller hon har ett uppehållstillståndskort som behöver kontrolleras eller för att genom en sökning i Schengens informationssystem identifiera utlänningen om identiteten inte kan fastställas på annat sätt. För att öka möjligheten att identifiera personer vid en inre utlänningskontroll finns det således enligt utskottets mening behov av en utökad möjlighet att kunna ta fotografier och fingeravtryck. Utskottet är därför positivt till regeringens förslag om att eller ska få fotografera en utlänning och, om utlänningen har fyllt , ta hans eller hennes fingeravtryck om varken utlänningens identitet eller rätt att vistas i kan klarläggas vid en inre utlänningskontroll. Regeringen föreslår också att fotografier och fingeravtryck som tas i samband med en inre utlänningskontroll ska förstöras om kontrollen visar att utlänningen har rätt att vistas i landet. Om personen saknar rätt att vistas här ska de lagras i register. Utskottet, som vill understryka att det är väsentligt att de inre utlänningskontrollerna inte utförs på ett diskriminerande sätt, kan konstatera att förslagen om en utökad möjlighet att kunna ta fotografier och fingeravtryck inte innebär några ändringar av grunderna för när en inre utlänningskontroll får vidtas. En kontroll får utföras endast om det finns grundad anledning att anta att utlänningen saknar rätt att uppehålla sig här i landet eller om det annars finns särskild anledning till kontroll. Utskottet vill understryka att en inre utlänningskontroll enligt föreskrifter och allmänna råd endast får företas efter en helhetsbedömning av föreliggande objektiva omständigheter grundade på den enskilda polisens iakttagelser, spaningsuppgifter, underrättelseuppslag, tips eller annan tillförlitlig information. En inre utlänningskontroll ska dokumenteras och får inte genomföras enbart på grund av att en person har ett utseende som uppfattas som utländskt eller på grund av hans eller hennes språk eller namn. Utskottet noterar även att regeringen i den nu föreslagna bestämmelsen om möjlighet att ta fotografi och fingeravtryck av en utlänning vid en inre utlänningskontroll föreslår en bevisregel som motsvarar den som redan gäller. Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller frågor om personuppgiftsansvar och dataskydd, dvs. att var och en av och är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför och där bedömningen ska ske utifrån de faktiska omständigheterna i det enskilda fallet (9 § utlänningsdatalagen). anses som personuppgiftsansvarig för de register över fingeravtryck och fotografier som förs med stöd av 15 § utlänningsdatalagen, även om har hand om fingeravtrycksregistret. När det gäller frågan om en åldersgräns för att få ta fingeravtryck vid en inre utlänningskontroll noterar utskottet att det inte finns någon gemensam nedre åldersgräns för när fingeravtryck får tas av utlänningar, men att är den åldersgräns som gäller för att bl.a. ta fingeravtryck när en utlänning ansöker om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande. Utskottet kan vidare konstatera att det pågår förhandlingar om en sexårsgräns i samband med revideringen av Eurodacförordningen och viseringskodexen. Utskottet anser att detta arbete inte bör föregås. Enligt utskottets mening saknas det därmed skäl för att nu besluta om en åldersgräns eller ge regeringen detta till känna. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motion 2020/21:3930 (V) om avslag på regeringens förslag om utökad möjlighet att ta fotografier och fingeravtryck samt registrera dessa i vissa fall. Utskottet avstyrker även med det anförda motionerna 2020/21:3955 (M) yrkande 3, 2020/21:3921 (SD) yrkande 1 och 2020/21:3948 (KD) yrkande 4 om att fingeravtryck ska kunna tas . I ett antal motioner föreslås att det bör införas en möjlighet att företa kroppsvisitation och undersökning av bagage, handresgods, handväskor och liknande vid en inre utlänningskontroll. Vidare finns yrkanden om att utöka möjligheterna att omhänderta pass och andra identitetshandlingar vid inre utlänningskontroller. Utskottet kan konstatera att det finns en möjlighet att vid en inresekontroll utföra en kroppsvisitation och en undersökning av bagage m.m. samt omhänderta pass eller andra identitetshandlingar. Detta är emellertid inte möjligt vid inre utlänningskontroller. Utskottet noterar att föreslår att det i samband med en inre utlänningskontroll ska vara möjligt för och att kroppsvisitera en utlänning och undersöka hans eller hennes bagage m.m. för att eftersöka pass och andra identitetshandlingar i den utsträckning som är nödvändig för att ta reda på utlänningens identitet och rätt till vistelse i . Vidare föreslår utredningen att om utlänningen inte på begäran visar upp pass eller andra handlingar och det inte kan klarläggas att utlänningen har rätt att vistas i eller om det råder oklarhet om utlänningens identitet, bör utlänningens pass eller andra identitetshandlingar få tas om hand i väntan på att utlänningen får tillstånd att vistas här eller lämnar (SOU 2017:93). Det saknas enligt utskottets mening skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2020/21:3955 (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3921 (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:3524 (M) yrkande 16. Motionerna avstyrks därför. I en motion föreslås en översyn av möjligheten att ta dna-prov vid en inre utlänningskontroll. Utskottet kan konstatera att regeringens förslag om utökad möjlighet att ta fotografi och fingeravtryck vid en inre utlänningskontroll kommer att motverka att personer vistas olovligen i . Utökningen, som är viktig ur ett säkerhetsperspektiv, behövs också för att identifiera och skydda barn och unga. Utskottet noterar i detta sammanhang att anger att identifiering av personer skulle kunna ske med hjälp av dna men att det bara används inom ramen för polisens brottsbekämpande verksamhet och att det är mer ingripande än vad som är nödvändigt för att uppnå syftet att identifiera en person vid en inre utlänningskontroll. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägt och är inte berett att ställa sig bakom förslag om att införa en möjlighet att ta dna-prov vid en inre utlänningskontroll. Motion 2020/21:3948 (KD) yrkande 1 avstyrks därmed. I en motion föreslås att det bör tydliggöras att en utlänning ska få tas med vid en inre utlänningskontroll och inte bara hämtas eller kallas. Utskottet noterar att tar upp frågan om ”medtagande”. Enligt utredningen torde det kunna antas att - när omständigheterna i det enskilda fallet är sådana att förutsättningarna för en hämtning utan föregående kallelse är uppfyllda - också finns en grund för förvar och därmed förutsättningar för att omhänderta personen med stöd av polislagen. Utredningen anser dock att det finns skäl att förtydliga detta (SOU 2017:93). Utskottet anser att det saknas skäl att nu göra ett tillkännagivande om ”medtagande” och avstyrker motion 2020/21:3921 (SD) yrkande 2. I ett par motioner föreslås att bestämmelsen om fotografering och fingeravtrycksupptagning bör göras tvingande. Utskottet anser som angetts ovan att möjligheten att ta fotografier och fingeravtryck är ett viktigt verktyg för identifiering och att det i nu aktuellt ärende föreslås att denna möjlighet utökas betydligt vid inre utlänningskontroller. Utskottet noterar att förslaget, som således är utformat som en möjlighet att ta fotografi och fingeravtryck, ligger i linje med utformningen av gällande regelverk. Utskottet anser därför att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande om att bestämmelsen bör göras tvingande eller obligatorisk. Motionerna 2020/21:3921 (SD) yrkande 5 och 2020/21:3948 (KD) yrkande 2 avstyrks därmed. Utskottet vill här peka på att identitetsfrågor även behandlas i andra sammanhang. Bland annat infördes , med anledning av EU-förordningar om Schengens informationssystem, förkortat SIS, en ny bestämmelse i utlänningslagen om att utlänningar i vissa fall är skyldiga att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck vid gränskontroll eller inre utlänningskontroll för att genom en sökning i SIS kunna fastställa identiteten om det inte kan ske på annat sätt (prop. 2020/21:6, bet. 2020/21:JuU7, rskr. 2020/21:55). Genom ändringar i lagen om Schengens informationssystem (2000:344) utökades också möjligheter att söka med hjälp av fingeravtryck i SIS och att använda sådana uppgifter som redan finns i systemet. Vidare behandlar socialförsäkringsutskottet nu även proposition 2020/21:120 med förslag till bestämmelser som kompletterar och rådets förordning (EU) 2019/1157 om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet. Bestämmelserna innebär främst att enskilda ska vara skyldiga att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck inför utfärdande av uppehållskort och permanenta uppehållskort samt vid vissa kontroller av dessa samt av nationella identitetskort. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet kan därutöver konstatera att det i departementspromemorian Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem (Ds 2021:9) föreslås att en utlänning vid inre utlänningskontroll ska vara skyldig att låta en polis eller tjänsteman vid eller fotografera honom eller henne och ta fingeravtryck för att en kontroll ska kunna genomföras enligt en EU-förordning om inrättande av ett in- och utresesystem för registrering av bl.a. in- och utreseuppgifter och av uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar medlemsstaternas yttre gränser. Utskottet kan liksom regeringen konstatera att det förekommer ett visst missbruk av resehandlingar som utfärdar. Det förs dock inte någon heltäckande statistik över förlustanmälda resehandlingar. Det kan även finnas ett visst mörkertal. Missbruket, som kan underlättas av att det inte finns någon begränsning i hur många handlingar som kan utfärdas för en person, kan leda till att personer kan vistas i olovligen och undgå upptäckt vid inre utlänningskontroller. är enligt en rad internationella konventioner skyldigt att utfärda resedokument för flyktingar och statslösa personer. Resedokument utfärdas och enligt föreskrifter beslutar verket om en giltighetstid utifrån omständigheterna i det enskilda fallet, dock högst . Enligt praxis ska resedokument emellertid inte utfärdas om tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver att så inte sker. Regeringen föreslår nu att gällande praxis ska framgå av regelverket varför det uttryckligen ska anges i utlänningslagen att resedokument inte ska utfärdas i dessa fall. I en motion föreslås att endast ett begränsat antal resedokument ska kunna beviljas. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte på samma sätt som gäller för svenska pass är förenligt med internationella konventioner att införa en begränsning av det antal resedokument som kan beviljas inom . Utskottet noterar även att, som anges i propositionen, det finns en överhängande risk att en begränsning av antalet resedokument inte blir meningsfull, eftersom resedokument endast utfärdas i de fall det är obligatoriskt enligt konventionerna. Utskottet avstyrker därför motion 2020/21:3921 (SD) yrkande 6. Mot samma bakgrund avstyrker utskottet motion 2020/21:3921 (SD) yrkande 7 om att även resedokument ska kunna begränsas i giltighetstid och giltighetsområde, på samma sätt som är möjligt för främlingspass. Regeringen föreslår att en ansökan om främlingspass ska avslås om det före ansökan har utfärdats tre sådana pass för utlänningen och det inte finns särskilda skäl att bifalla ansökan. När det gäller främlingspass kan utskottet konstatera att är skyldigt att utfärda ett främlingspass till en utlänning som har uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande eller har beviljats skyddsstatusförklaring, om inte tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver att så inte sker. Eftersom det således är obligatoriskt att utfärda främlingspass till utlänningar i vissa fall bör, som regeringen föreslår, undantag från begränsningsregeln göras för dessa grupper. Regeringen anger att de ytterligare förslag som utredningen har lämnat, bl.a. när det gäller passens giltighetsområde, kan genomföras på lägre författningsnivå än lag. Regeringen föreslår därför ett bemyndigande om att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela ytterligare föreskrifter om främlingspass. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl för att göra ett tillkännagivande om att begränsa utfärdandet av främlingspass för alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande eller att ytterligare skärpa begränsningsregeln. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:3921 (SD) yrkande 8 och 2020/21:3948 (KD) yrkande 3. När det gäller frågan om återkallelse av resedokument föreslår regeringen att det i utlänningslagen ska anges att ett resedokument ska återkallas om innehavaren upphör att vara flykting eller statslös. I fråga om främlingspass föreslår regeringen att det i utlänningslagen ska anges att ska återkalla ett främlingspass i ett antal situationer, som exempelvis om innehavaren blir svensk medborgare, får en annan handling som gäller som pass, ska resa till sitt hemland, inte längre har rätt att vistas i landet enligt ett beslut om avvisning eller utvisning eller avlider. Främlingspasset ska dock inte återkallas om särskilda skäl talar emot det. De särskilda skälen för att låta bli att återkalla ett främlingspass ska enligt regeringen användas restriktivt. I ett par motioner föreslås mer långtgående regler om återkallelse av främlingspass och resedokument. Utskottet anser dock att regeringens förslag är väl avvägda. Motionerna 2020/21:3955 (M) yrkande 4 och 2020/21:3921 (SD) yrkande 9 avstyrks därmed. I fråga om tillförlitlig och mer detaljerad statistik över resehandlingar noterar utskottet att, som anges i utredningsbetänkandet SOU 2017:93, inte för någon statistik över förlustanmälda resehandlingar men spärrar resedokument och främlingspass som anmäls som stulna eller förkomna i SIS. Motion 2020/21:3921 (SD) yrkande 10 avstyrks därmed. Regeringen föreslår att fotografi och fingeravtryck som tas vid inre utlänningskontroller ska förstöras om det framkommer att utlänningen har rätt att vistas i . I annat fall kan fotografi och fingeravtryck lagras i ett register med stöd av utlänningsdatalagen och gallras . I en motion föreslås att fotografier och fingeravtryck bör sparas och att biometriska uppgifter för utlänningar inte bör gallras. Utskottet kan konstatera att frågan om registrering och gallring inte behandlas i nu aktuell proposition. Av propositionen framgår emellertid att regeringen avser att återkomma till frågan i ett annat sammanhang.