bet · H901MJU1 · 2021-12-08 00:00:00 — 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till naturnära jobb riktade mot unga och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till insatser mot övergödning och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tryggad dricksvattenförsörjning och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till avancerad reningsteknik och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt miljösamarbete i och och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning kring den miljön och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bärgning av miljöfarligt avfall i havet och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stranderosion och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till insatser för internationella klimatinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till skydd av värdefull natur och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till klimatinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till Industriklivet och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till driftstöd bio-CCS och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbyggd laddinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om grönt bränslestöd och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Åtgärder för ras- och skredsäkring längs för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Förslag till anslag utöver regeringens förslag Investeringsstöd för produktion av förnybara drivmedel samt laddinfrastruktur Moderna och hållbara städer Förberedelser för lagring av koldioxid i Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur –2 175 000 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs 30 300 000[2] för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Förslaget till beslut överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller anslagen 1:14 och 1:21 samt de nya anslagen 99:1 Laddinfrastruktur och 99:2 Biogasstöd. Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Åtgärder för ras- och skredsäkring längs för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Förslaget till beslut överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller beställningsbemyndigandet för anslaget 1:21 samt det nya anslaget 99:1 Laddinfrastruktur. Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Åtgärder för ras- och skredsäkring längs Driftstöd för bio-CCS[3] för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar som kan behövas i budgeten eller lagstiftningen. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom av utvärderaren vid utvärderings- och forskningssekretariat i samarbete med uppföljnings- och utvärderingsgruppens sekreterare, utskottshandläggare vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. Även sekretariatschef har deltagit i arbetet. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till miljö- och jordbruksutskottet. (M), ordförande (MP), vice ordförande (S)(SD) (C)(V) (KD)(L) Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (nedan kallad gruppen) har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Analysen har fokuserat på miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Gruppen vill även framföra att den ser positivt på utvecklings- och erfarenhetsutbytet mellan företrädare för regeringen och utskottet för att utveckla resultatredovisningen i budgetpropositionerna. Liksom har en dialog förts såväl på politisk nivå mellan berörda statssekreterare och gruppen som på tjänstemannanivå. Gruppen anser liksom tidigare att det är väsentligt att dialogen fortsätter. Gruppen konstaterar att regeringen har återinfört tabellen med kopplingar mellan Agenda 2030-målen och miljökvalitetsmålen i årets budgetproposition. Gruppen välkomnar att regeringen har hörsammat utskottets önskemål från och anser att tabellen bör finnas med även i kommande budgetpropositioner. Gruppen noterar att de flesta indikatorer som regeringen valt som kompletterande bedömningsgrunder nu redovisas som diagram eller kommenteras i text. Dock redovisas inga indikatorer i resultatredovisningen för generationsmålet då inga nya data fanns tillgängliga. En av indikatorerna, Andelen förnybar energi, kommenteras i text men i avsnittet Regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Gruppen beklagar att regeringen fokuserar på genomförda insatser men att nästan inga resultat för generationsmålet redovisas. Det finns heller inga hänvisningar till bilagan med klimatredovisningen, där indikatorn Konsumtionsbaserade utsläpp redovisas. Gruppen ser det som angeläget att indikatorer som utgör bedömningsgrunder åtminstone kommenteras kortfattat oavsett om de är uppdaterade eller inte samt att hänvisningar görs till bilagan Klimatredovisning där det är relevant. Resultatredovisningarna som gruppen följer upp har blivit tydligare när det gäller vilka resultat som hänför sig till vilka preciseringar. Ett av miljökvalitetsmålen, Ett rikt växt- och djurliv, har också kompletterats med en längre tidsserie, vilket är i linje med vad utskottet önskade i förra årets budgetbetänkande. I resultatredovisningen för de miljökvalitetsmål som gruppen följer upp har regeringen ännu inte gjort några utpräglade konsekvensanalyser på andra områden, t.ex. vilka effekter åtgärder inom miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har på livsmedelsproduktionen. Gruppen betonar därför vikten av att regeringen utökar sin redovisning i nästa budgetproposition med sådana analyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som i så fall uppstår. Det är viktigt att regeringen på detta sätt redovisar en helhetssyn. Gruppen välkomnar dock att regeringen i resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har kommenterat vilka övriga miljökvalitetsmål som påverkas positivt av de åtgärder som vidtagits. Gruppen noterar att av totalt nio etappmål med målår 2020 har fyra nåtts. De åtta etappmål som har beslutats sedan förra budgetpropositionen samt ytterligare fyra nya etappmål har ännu inte kunnat följas upp. Gruppen anser att det är önskvärt att regeringen följer upp dessa etappmål och redovisar resultatet av de insatser som gjorts för att nå dessa etappmål, så snart det är möjligt. Regeringen bedömer att etappmålen bidrar till att öka takten i arbetet med att nå målen trots att alla etappmål inte bedöms möjliga att nå. Därtill har som nämnts ännu inte alla etappmål följts upp. Gruppen anser därför att regeringen bör förtydliga på vilket sätt etappmålen bidrar till att uppfylla målen. Gruppen konstaterar att regeringen även har föreslagit anslagsförstärkningar inom det miljöpolitiska området, t.ex. för 1:14 Skydd av värdefull natur, 1:16 Klimatinvesteringar och 1:17 Klimatpremier. Därför vill gruppen påminna om att det är angeläget att regeringen rapporterar vilka effekter och resultat som kommit av dessa anslagsförstärkningar och hur dessa i sin tur bidragit till att nå de uppsatta målen i kommande resultatredovisningar. Gruppen påminner om att det i kommande budgetpropositioner är viktigt att regeringen fortsätter att redovisa resultat för samtliga insatser. Om det inte finns någon resultatredovisning för en viss insats blir det enligt gruppen svårt att bedöma om och i så fall hur insatsen har bidragit till att uppfylla målen. Gruppen saknar även kommentarer om effekter på andra områden. Därför önskar gruppen att regeringen ser över möjligheten att kommentera effekter på andra områden, eftersom sådana kommentarer är i enlighet med önskemål. Gruppen konstaterar att regeringen har utelämnat redovisningen av klimatpåverkan från svensk konsumtion under miljökvalitetsmålet. Ingen hänvisning finns heller till bilagan med klimatredovisningen. I bilagan redovisar regeringen flera indikatorer för konsumtionsbaserade utsläpp i ett eget avsnitt. Därtill redovisar regeringen vad den gör för att främja de beteendeförändringar som stärker möjligheterna att nå miljömålen i ett avsnitt under kapitlet som handlar om Klimatpolitiska rådets rapport . Dessutom redovisas i bilagan en lista med några av de klimatåtgärder som föreslås i budgetpropositionen med exempel från flera utgiftsområden. Gruppen anser att det vore värdefullt om regeringen på ett tydligare sätt kunde hänvisa till dessa avsnitt i bilagan. Regeringen redovisar på ett tydligare sätt vilka resultat som hänför sig till miljökvalitetsmålets olika preciseringar, vilket underlättar för läsaren. Gruppen välkomnar detta förtydligande. Gruppen ser också positivt på att regeringen i resultatredovisningen kommenterar indikatorn Efterbehandlingsåtgärder som pågår eller är avslutade och att den redovisar indikatorn Miljögifter i modersmjölk och blod som diagram med kommentarer i text. Gruppen noterar att regeringen kommenterar att satsningen på läkemedel i miljön bidragit till att öka takten i installationen av avancerad rening och därmed minska utsläppen av läkemedel till miljön och också möjliggör återanvändning av avloppsvatten. Gruppen noterar att tillkännagivandet om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på en sådan rening vid reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta, fortfarande inte är slutbehandlat enligt regeringens skrivelse 2020/21:75. Vidare noterar gruppen att utredningen kemikaliekontroll är under beredning inom . Tillkännagivandet om hantering av grupper av kemiska ämnen är således inte heller slutbehandlat, vilket framgår av samma skrivelse från regeringen. Gruppen ser därför fram emot att ta del av regeringens förslag till åtgärder med anledning av utredningen. Gruppen noterar att regeringen i årets resultatredovisning kommenterat vilka andra miljökvalitetsmål som också påverkas positivt av åtgärder som genomförs för att uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Gruppen ser positivt på denna utveckling och välkomnar en fortsatt utveckling av konsekvensanalyser på andra områden. Gruppen noterar att regeringen i årets redovisning fortfarande inte har några underrubriker men att texten följer preciseringarnas ordning. Gruppen välkomnar denna förändring men ser gärna att kopplingarna mellan resultaten och preciseringarna blir ännu tydligare, t.ex. genom underrubriker eller kursiveringar. Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har många kopplingar till resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Gruppen noterar att det fortfarande inte finns några hänvisningar till exempelvis jordbrukets utveckling inom utgiftsområde 23 i avsnitten med resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet. Gruppen upprepar därför sitt önskemål om att regeringen hänvisar till de indikatorer och/eller avsnitt som har kopplingar till utgiftsområde 23 där det är relevant. Gruppen noterar att regeringen liksom redovisar längre tidsserier , och resultat jämfört med , t.ex. när det gäller antalet nötkreatur. Mot bakgrund av de förtydligade riktlinjer som tagits fram för resultatredovisningen anser gruppen att det är angeläget att regeringen utökar jämförelserna över en längre tidsperiod, t.ex. med minst tioåriga tidsserier. Utvecklingen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är beroende av jordbrukets utveckling och möjligheterna att bo och leva på landsbygden, vilket regeringen kommenterar. Dock redovisar regeringen fortfarande inga konsekvensanalyser på andra områden för insatser och åtgärder som vidtas inom miljökvalitetsmålet. Gruppen anser därför att det vore önskvärt om regeringen kunde utveckla sådana analyser i kommande resultatredovisningar, t.ex. vilka effekter åtgärder inom miljökvalitetsmålet har på livsmedelsproduktionen. Gruppen vill informera regeringen om att miljö- och jordbruksutskottet publicerat en uppföljning av lantbrukets sårbarhet. Slutsatserna i den uppföljningen berör miljökvalitetsmålet och gruppen anser därför att det skulle ha varit önskvärt om den hade nämnts i resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet. Ett rikt växt- och djurliv Gruppen noterar att regeringen har återinfört underrubriker som motsvarar preciseringarna av miljökvalitetsmålet. Gruppen välkomnar förändringen som gör att det är enklare att följa utvecklingen av varje precisering. Regeringen har i årets resultatredovisning tagit med en längre tidsserie över rödlisteindex. Gruppen välkomnar förändringen och uppmuntrar regeringen att även i kommande budgetpropositioner redovisa längre tidsserier och att fortsätta att utöka jämförelserna över en längre tidsperiod. Dock anser gruppen att regeringen bör förtydliga hur den har använt och tolkat indexet i sin bedömning av miljökvalitetsmålet. Regeringens bedömning av etappmålen redovisas i resultatredovisningen och en hänvisning ges till den tabell där samtliga etappmål redovisas. Gruppen anser nu att bedömningen av etappmålen redovisas tydligt och bra. Gruppen noterar att det saknas en heltäckande statistik för att kunna följa upp preciseringen värdefull tätortsnära natur och att arbete pågår för att utveckla statistik. Gruppen är positiv till detta arbete och ser fram emot att ta del av ny statistik på området . Gruppen noterar att regeringen bereder ett nytt förslag till etappmål för marint områdesskydd till 2030. Gruppen vill därför påminna om vikten av att regeringen redovisar vilka åtgärder som ska genomföras för att uppnå det målet samt vilka resultat dessa åtgärder får i kommande budgetpropositioner. 1.1 arbete med uppföljning och utvärdering Enligt 4 kap. 8 § regeringsformen ska varje utskott följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. Av förarbetena[4] framgår att denna uppföljning och utvärdering ingår i granskning av rikets styrelse och förvaltning. Detta genomförs bl.a. genom utskottens löpande uppföljningar av regeringens resultatredovisning som enligt budgetlagen (2011:203) ska lämnas i budgetpropositionen. har tidigare – – antagit riktlinjer[5] för arbete med hur bl.a. regeringens resultatredovisning till ska behandlas. Av riktlinjerna framgår att är en central länk i den statliga styrkedjan, när det gäller såväl ekonomisk styrning som regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten, bl.a. om i vilken utsträckning resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna, om avsedda resultat har uppnåtts och om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Uppföljning och utvärdering bör enligt förarbetsuttalandena[6] användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar som kan behövas i bl.a. budgeten. Utskottens löpande uppföljning av resultatinformationen i budgetpropositionen bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. 1.2 Miljö- och jordbruksutskottets arbete med uppföljning och utvärdering Miljö- och jordbruksutskottet har följt upp regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utöver den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen har miljö- och jordbruksutskottet även genomfört ett antal fördjupade uppföljningar av frågor inom utskottets beredningsområde. har utskottet behandlat följande frågor: – stöd till lokala åtgärder mot övergödning (2014/15:RFR1, bet. 2014/15:MJU1) – uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket (2016/17:RFR7, bet. 2016/17:MJU14) – uppföljning av lantbrukets sårbarhet (2020/21:RFR7, bet. 2020/21:MJU18). 1.3 Syfte och frågeställningar beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen kan även användas som ett underlag i dialogen med regeringen om hur den ekonomiska styrningen utvecklas när det gäller verksamhet och insatser som finansieras med statliga medel inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Arbetet med uppföljningen har tagit sin utgångspunkt i de mål för utgiftsområde 20 som har beslutat om och det sätt på vilket regeringen redovisar resultat i förhållande till målen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har även följt upp vad som har hänt med anledning av utskottets tidigare löpande och fördjupade uppföljningar samt det som utskottet anförde om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 . Utgiftsområde 20 är indelat i områdena Miljöpolitik och Miljöforskning. Gruppen har avgränsat uppföljningen av regeringens resultatredovisning till att omfatta en översiktlig bedömning av redovisningens innehåll och struktur samt delar av området Miljöpolitik. De miljökvalitetsmål som uppföljningen omfattar är Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Gruppen gör också en sammanfattande bedömning av statens ekonomiska styrning. 2 Ekonomisk styrning och regeringens resultatredovisning 2.1 Budgetlagens krav på resultatredovisningen m.m. Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har antagit. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Redan i 2 § dåvarande lagen (1996:1959) om statsbudgeten fanns krav på att regeringen till skulle redovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts inom olika verksamhetsområden. 2.2 Skälen bakom mål- och resultatstyrning Att i budgetlagen särskilt beröra frågor om resultatstyrning var enligt förarbetena[8] till budgetlag lämpligt då styrningen av den statliga verksamheten hade fått en så stark anknytning till budgetprocessen. Att ange ett mål (eller ett förväntat resultat) och jämföra detta med det resultat som faktiskt uppnåtts ansågs alltså helt grundläggande i en styrprocess som syftar till en allt effektivare och mer ändamålsenlig verksamhet. Flera skäl angavs för en reglering av resultatstyrningen i budgetlagen. Ett skäl var att klargöra att om regeringen begär statliga medel för ett ändamål måste den också kunna ange vad den vill uppnå samt vidta åtgärder så att resultatet av verksamheten kan följas upp och jämföras med vad som var avsett. Ett annat skäl var att underlätta för att i ökad utsträckning ägna sig åt uppföljning och utvärdering av resultat. Av nämnda förarbeten framgår att budgetpropositionen var det naturliga dokumentet för den löpande mål- och resultatredovisningen på områden där ekonomiska styrmedel, särskilt anslag, används i stor utsträckning. Även före 1990-talets mitt innebar mål- och resultatstyrningen[9] att och regeringen skulle bestämma mål och inriktning för den statliga verksamheten och ställa bestämda resultatkrav och likaledes krav på förbättrad uppföljning. 2.3 utvecklingen av resultatredovisning Formerna för resultatredovisningen har varit och är alltjämt (se avsnitt 2.4 nedan) föremål för ett utvecklingsarbete för att ge främst men även regeringen bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och göra det lättare att bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott. I budgetpropositionen redovisades den dåvarande regeringens arbete med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten. Arbetet hade bedrivits med utgångspunkt i regeringens behov av att styra olika verksamheter för att genomföra sin politik och nå beslutade mål för olika områden samt regeringens och behov av att följa upp genomförandet av och måluppfyllelsen i verksamheten. Vidare angavs i propositionen[10] att regeringen hade vidtagit flera åtgärder för att utveckla resultatredovisningen av statens insatser, bl.a. i fråga om regeringens redovisning till . I budgetpropositionen hänvisades även till finansutskottets uttalanden[11] om att det är rimligt att utvecklingsarbetet inriktas mot att koncentrera resultatredovisningen till att beskriva och bedöma resultat av statliga insatser i förhållande till mål. har också betonat vikten av att skapa en tydlig uppföljning och analys av måluppfyllelse som grund för prioriteringar och budgetförslag. I budgetpropositionen framförde regeringen att ett riktat utvecklingsarbete har bedrivits inom () . De berörda utgiftsområdena var 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Syftet var bl.a. att förbättra översikten och presentationen inom områdena. Utvecklingsarbetet inom RK fortsatte inför budgetpropositionen och mynnade ut i förtydligade riktlinjer med innebörden att resultatredovisningens texter bör visa de mest centrala resultaten inom respektive område och disponeras efter centrala resultatindikatorer och bedömningsgrunder. Riktlinjerna innebar bl.a. att tabeller och diagram bör ha minst tioåriga tidsserier om möjligt, att en samlad bedömning av måluppfyllelsen bör redovisas och att uppföljning och analys ur ett jämställdhetsperspektiv bör möjliggöras.