bet · H801JuU25 · 2021-04-30 00:00:00 — En ansökan om tillstånd ska göras hos (tidigare Datainspektionen), som är tillsynsmyndighet enligt lagen. Kamerabevakningslagen innehåller flera undantag från tillståndskravet. Enligt 9 § krävs t.ex. inte tillstånd vid bevakning som bedriver av vägtrafik eller vid en betalstation eller kontrollpunkt som avses i bilagorna till lagen (2004:629) om trängselskatt och som sker för att samla in uppgifter som behövs för att beslut om trängselskatt ska kunna fattas och för att kontrollera att sådan skatt betalas. Tillstånd krävs inte heller i vissa fall vid bevakning som sker för att skydda en anläggning eller ett område som är ett skyddsobjekt, om bevakningen endast omfattar skyddsobjektet eller ett område i dess omedelbara närhet. Som nämnts ovan finns också ett generellt undantag för kamerabevakning som bedrivs av , , och . togs kravet på tillstånd till kamerabevakning bort för bevakning i färdmedel som används i kollektivtrafik och för stations-, terminal- och hållplatsområden som används för sådan trafik (prop. 2019/20:109, bet. 2019/20:JuU36, rskr. 2019/20:322). Kravet på tillstånd togs även bort för bevakning av vissa platser vid spårområden och av flygplatser. Undantagen gäller om bevakningen sker i brottsbekämpande syfte, i syfte att förhindra olyckor eller i ordningshållande syfte. Kravet på tillstånd togs bort för bevakning i butikslokaler där det bedrivs apoteksverksamhet, om bevakningen sker i brottsbekämpande syfte. Undantaget gjordes mot bakgrund av att apotek utför sådana uppgifter av allmänt intresse som avses i 7 § kamerabevakningslagen och som normalt kräver tillstånd. Tystnadsplikt och utlämnande av uppgifter Kamerabevakningslagen innehåller en bestämmelse om tystnadsplikt och utlämnande av uppgifter (22 §). Enligt bestämmelsen får den som tar befattning med en uppgift som har inhämtats genom kamerabevakning inte obehörigen röja eller utnyttja det som han eller hon på detta sätt har fått veta om någon enskilds personliga förhållanden. I det allmännas verksamhet tillämpas offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Av OSL framgår att sekretess gäller för sådana uppgifter om en enskilds personliga förhållanden som har inhämtats genom kamerabevakning som avses i kamerabevakningslagen om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men (32 kap. 3 § OSL). Sekretessen hindrar inte att en uppgift lämnas till en åklagarmyndighet, , , , eller , om uppgiften behövs för att utreda ett begånget brott med fängelse i straffskalan eller för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som innefattar brott med fängelse i straffskalan (32 kap. 3 a § OSL). Sekretessen hindrar inte heller att en uppgift lämnas till en kommun eller en myndighet för att förebygga en hotande olycka eller för att begränsa verkningarna av en redan inträffad olycka. Den sekretessbrytande bestämmelsen i 32 kap. 3 a § OSL bryter endast den sekretess som gäller enligt 32 kap. 3 § OSL. Bestämmelsen möjliggör således inte genombrott av den absoluta sekretess för bilder som tagits upp med trängselskattekameror som gäller enligt 27 kap. 1 § OSL (se vidare nedan). Obehörighetsrekvisitet i 22 § kamerabevakningslagen är avsett att tolkas på så sätt att ett uppgiftslämnande av en enskild aktör som motsvarar ett uppgiftslämnande som är tillåtet enligt OSL inte är att betrakta som obehörigt (prop. 2017/18:231 s. 157). Ett utlämnande som är tillåtet enligt den sekretessbrytande bestämmelsen i 32 kap. 3 a § OSL är alltså tillåtet också enligt 22 § kamerabevakningslagen. Sekretess för uppgifter om trängselskatt För uppgifter om trängselskatt gäller s.k. skattesekretess enligt 27 kap. OSL. Enligt 27 kap. 1 § gäller absolut sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt. Härifrån görs i 27 kap. 6 § första stycket undantag i fråga om beslut varigenom skatt eller underlag för bestämmande av skatt fastställs. När det gäller trängselskatt finns dock en särskild reglering i andra stycket med innebörden att sekretess gäller i ett sådant beslut för uppgift om vilken betalstation bilen har passerat och tidpunkten för denna passage. Transportstyrelsen kan emellertid lämna ut uppgifter som ligger till grund för beslut om trängselskatt till och Säkerhetspolisen med stöd av sekretessbrytande bestämmelser i (se SOU 2018:65 s. 219 f.). Om begäran om utlämnande har sin grund i misstanke om ett visst begånget brott kan Transportstyrelsen tillämpa 10 kap. 24 § OSL. Enligt den bestämmelsen hindrar inte sekretess att en uppgift som angår misstanke om ett begånget brott lämnas till bl.a. eller Säkerhetspolisen om fängelse ingår i straffskalan för brottet och påföljden inte kan antas stanna vid böter. Bestämmelsen kan bli tillämplig när det handlar om att lämna ut uppgifter om en viss bil som använts av någon som misstänks för brott. Uppgifterna kan då användas för att ta reda på om bilen har passerat en betalstation för trängselskatt. Paragrafen kan dock inte tillämpas för att lämna ut uppgifter om personer som inte med fog kan misstänkas för brott. Den kan alltså inte användas för att lämna ut uppgifter om samtliga bilar som passerat en viss betalstation under ett visst tidsintervall, även om utlämnande ska ske för utredning av ett konkret begånget brott (se regeringsbeslut i N2011/4356/TE). När 10 kap. 24 § OSL inte är möjlig att använda kan den s.k. generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL bli tillämplig. Enligt den bestämmelsen får en sekretessbelagd uppgift lämnas ut till en annan myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Bestämmelsen kan exempelvis användas vid utlämnande till och Säkerhetspolisen av uppgifter kopplade till förestående brottslighet. Den kan också användas för att lämna ut uppgifter om samtliga bilar som passerat en viss betalstation när det ännu saknas någon misstänkt för ett begånget brott. Utredningen om informationsutbyte vid samverkan mot terrorism redovisade betänkandet Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism (SOU 2018:65) med bl.a. förslag på vissa ändringar i OSL. I betänkandet lämnas också förslag på en förordningsändring som avser Transportstyrelsens möjlighet att lämna ut vissa uppgifter om trängselskatt till och Säkerhetspolisen. I linje med utredningens förslag i denna del beslutade regeringen att det skulle införas en ny paragraf, 5 kap. 3 a §, i vägtrafikdataförordningen (2019:382). Enligt den bestämmelsen ska Transportstyrelsen på begäran av eller Säkerhetspolisen utan dröjsmål lämna ut uppgifter om trängselskatt som gäller passager av en betalstation eller kontrollpunkt om det framgår av begäran att uppgifterna i ett brådskande fall behövs för att förhindra eller på annat sätt ingripa mot en handling som kan utgöra brott enligt lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Kamerabevakning av en arbetsplats I 21 § kamerabevakningslagen finns en upplysning om att det i fråga om arbetsgivares beslut om kamerabevakning av en arbetsplats finns bestämmelser om förhandlingsskyldighet i 11–14 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Det saknar i sammanhanget betydelse om det rör sig om kamerabevakning av utrymmen på arbetsplatsen dit allmänheten har tillträde eller inte. Alla bevakningskameror som används i skolverksamhet och filmar en plats dit allmänheten har tillträde är tillståndspliktiga. Av information på webbplats framgår att skolgårdar generellt anses vara en plats dit allmänheten har tillträde. Likaså anses allmänheten som utgångspunkt ha tillträde till skolors huvudentréer och vägen fram till rektorsexpeditionen. Kamerabevakning av dessa ytor är därmed tillståndspliktiga. Övriga ytor inne i skolbyggnaden anses vara platser dit allmänheten inte har tillträde, och kamerabevakning där är därför inte tillståndspliktig. Där ansvarar huvudmannen själv för att reglerna i dataskyddsförordningen och kamerabevakningslagen följs. Tillståndskravet i kamerabevakningslagen omfattar kamerabevakning inom hälso- och sjukvården, förutsatt att det rör sig om bevakning av utrymmen som allmänheten har tillträde till. Regeringen anger i förarbetena till kamerabevakningslagen att det saknas underlag för att i sammanhanget närmare överväga ett undantag från tillståndskravet för viss kamerabevakning inom hälso- och sjukvården. Möjligheterna att få tillstånd för kamerabevakning på platser av det aktuella slaget där det finns problem med brottslighet och andra störningar förbättras dessutom genom regeringens förslag eftersom det vid tillståndsprövningen särskilt ska beaktas om kamerabevakningen behövs för att platsen är brottsutsatt eller för att det av särskild anledning finns risk för angrepp på någons liv, hälsa eller trygghet till person eller på egendom (prop. 2017/18:231 s. 81). Pågående utrednings- och beredningsarbete Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om har tillgång till tillräckligt effektiva verktyg i gränsnära områden (dir. 2020:23). Syftet är att säkerställa förmågan att kontrollera utlänningars vistelserätt och bekämpa brott i sådana områden, något som ytterst kan ha betydelse för det framtida behovet av att ha en tillfälligt återinförd gränskontroll vid de inre gränserna. Utredaren ska bl.a. ta ställning till om det bör göras författningsändringar för att kamerabevakning ska kunna användas för att effektivisera kontrollen av utlänningars vistelserätt och bekämpningen av brott i gränsnära områden. Det kan enligt direktiven t.ex. handla om ändringar som utökar möjligheterna att samla in, använda och lagra personuppgifter. Utredarens förslag får enligt direktiven gälla även andra myndigheter än , i den utsträckning det är motiverat, t.ex. med hänsyn till att de bedriver kamerabevakning eller deltar i verksamhet. Detta kan främst vara aktuellt när det gäller , och . Uppdraget ska redovisas . Utskottet har återkommande behandlat frågor om kamerabevakning och föreslagit flera tillkännagivanden om de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att använda kamerabevakning och om undantag från tillståndsplikten när det gäller kamerabevakning av vilt. Dessa tillkännagivanden är slutbehandlade genom propositionerna 2017/18:231 Ny kamerabevakningslag och 2018/19:147 Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande. Vid beredningen av proposition 2019/20:109 Kamerabevakning i kollektivtrafik och apotek – ett enklare förfarande behandlade utskottet ett motionsyrkande om att möjligheterna till kamerabevakning bör förstärkas och att samhällets och allmänhetens intresse av trygghet och av att brott upp bör ges en ökad tyngd när ny lagstiftning om kamerabevakning utformas (bet. 2019/20:JuU36). I samma betänkande behandlades även ett yrkande om tillståndsplikten för kommuner och regioner. Utskottet uttalade att det inte var berett att ta något initiativ till att ytterligare förstärka möjligheterna till kamerabevakning eller till att utreda om tillståndsplikten för kommuner och regioner bör tas bort och avstyrkte motionerna (s. 12). följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:322). Utskottet har också tidigare behandlat motionsyrkanden om kamerabevakning i sjukvården, senast i betänkande 2019/20:JuU27. Utskottet konstaterade att den nya kamerabevakningslagen underlättar möjligheten att få tillstånd till kamerabevakning inom hälso- och sjukvården och såg därför inget skäl att ställa sig bakom förslagen i motionerna (s. 22). Utskottet var inte heller berett att ta något initiativ med anledning av ett motionsyrkande om förenklade möjligheter för beslutsfattare i skolans närhet att fatta beslut om relevanta åtgärder för att säkra den fysiska tryggheten med teknisk utrustning i skolan (s. 23). följde utskottets förslag (prot. 2019/20:120). I betänkande 2019/20:JuU27 behandlade utskottet även ett motionsyrkande om att polisen ska ges tillgång till befintliga övervakningskameror. Utskottet såg inte något skäl att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande och avstyrkte motionen (s. 23). Även här följde utskottets förslag (prot. 2019/20:120). I samma betänkande behandlades slutligen en motion om en konsekvensanalys av den nya kamerabevakningslagens effekter på djurhållande företagares trygghet. Utskottet var inte berett att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande och avstyrkte motionsyrkandet (s. 23). följde utskottets förslag (prot. 2019/20:120). En ny kamerabevakningslag trädde i kraft . Avsikten med den nya lagen var bl.a. att förbättra möjligheterna att använda kamerabevakning som integritetsskyddet förstärktes. Som framgår ovan har det därefter införts vissa möjligheter till ett enklare förfarande. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ta något initiativ till att ytterligare förstärka möjligheterna till kamerabevakning och avstyrker därför motion 2020/21:3302 (M) yrkande 39 om att samhällets och allmänhetens intresse av trygghet och av att brott upp bör ges en ökad tyngd när ny lagstiftning om kamerabevakning utformas. Lagens tillståndskrav är begränsat till myndigheter och vissa andra som utför uppgifter av allmänt intresse. För enskilda som inte utför uppgifter av allmänt intresse gäller således ingen tillståndsplikt. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2020/21:3184 (C) yrkande 4 om att införa en möjlighet till kameraövervakning för den enskilda bonden. Utskottet konstaterar vidare att den nya kamerabevakningslagen även innebär förbättrade möjligheter att få tillstånd till kamerabevakning inom bl.a. hälso- och sjukvården eftersom det vid tillståndsprövningen ska beaktas särskilt om bevakningen behövs för att platsen är brottsutsatt eller för att det av särskild anledning finns risk för angrepp på någons liv, hälsa eller trygghet till person eller på egendom. Utskottet ser därför inte något skäl att ställa sig bakom förslagen i motionerna 2020/21:2957 (C) yrkande 48 om kamerabevakning i sjukvården och 2020/21:3272 (L) yrkande 17 om kamerabevakning utanför skolor och sjukvårdsinrättningar. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt ett motionsyrkande om att polisen ska ges tillgång till befintliga övervakningskameror, t.ex. kameror för trängselskatt. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det inte finns skäl att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande och är inte heller berett att ta något initiativ till att införa ett kvalitetskrav för kamerabevakning. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2902 (SD) yrkande 3, 2020/21:3300 (M) yrkande 15 i denna del och 2020/21:3307 (KD) yrkande 36. Däremot anser utskottet att möjligheterna för kommuner och regioner att bedriva kamerabevakning på allmänna platser och andra platser dit allmänheten har tillträde bör förstärkas i syfte att öka tryggheten och se till att fler brott upp. Regeringen bör därför utreda om kravet på tillstånd till kamerabevakning bör tas bort för kommuner och regioner. Utskottet vill därvid understryka att en slopad tillståndsplikt inte skulle innebära att bevakningen blir oreglerad. De allmänna reglerna om behandling av personuppgifter innebär att kommuner och regioner behöver göra noggranna analyser innan kamerabevakningen påbörjas och, liksom de brottsbekämpande myndigheterna, göra en intresseavvägning mellan integritetsintresset och bevakningsintresset. bör dessutom ha till uppgift att utöva tillsyn och ha möjlighet att ingripa mot kamerabevakning som inte lever upp till dataskyddsregleringen. Vad utskottet nu har anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2020/21:2328 (M), 2020/21:3272 (L) yrkande 18 och 2020/21:3302 (M) yrkande 40. Utskottet noterar att kamerabevakningslagen inte omfattar handhållna kameror eller liknande utrustning och inte heller kameror som på annat sätt är kroppsburna, t.ex. en kamera som är fäst i en persons kläder, och ser inte något skäl för ett sådant tillkännagivande om möjlighet att bära videokamera i tjänsten som föreslås i motionerna 2020/21:2044 (SD) yrkande 11 och 2020/21:2218 (SD) yrkande 104. Utskottet finner inte heller skäl att ta något initiativ till ett sådant tillkännagivande om solnedgångsklausuler vid kamerabevakning som efterfrågas i motion 2020/21:2723 (L). Utskottet avstyrker motionen. Utskottet är slutligen inte berett att ställa sig bakom det tillkännagivande om en analys av den nya kamerabevakningslagens effekter på djurhållande företagares trygghet som begärs i motion 2020/21:2917 (C) yrkande 37. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om •interimistiska beslut om hemlig rumsavlyssning •utökad användning av preventiva tvångsmedel •att knyta tillstånd till hemlig avlyssning eller övervakning av elektronisk kommunikation till en person •platskrav vid hemlig dataavläsning. Detta tillkännager för regeringen. avslår övriga motionsyrkanden om utökad användning av hemliga tvångsmedel, datalagring och signalspaning. Jämför reservation 8 (SD), 9 (M, SD, KD), 10 (L), 11 (M, SD, KD), 12 (M, KD, L), 13 (SD), 14 (M, SD, KD), 15 (M, SD, KD), 16 (S, C, V, MP), 17 (S, C, V, MP), 18 (S, C, V, MP), 19 (S, C, V, MP), 20 (M, SD, KD), 21 (SD), 22 (M, SD, KD), 23 (SD), 24 (M, SD, KD), 25 (M, KD) och 26 (SD). Utökad användning av hemliga tvångsmedel m.m. m.fl. (M) föreslår i partimotion 2020/21:3365 yrkande 5 att polisen ska få kraftigt förstärkta möjligheter att avlyssna och övervaka gängmedlemmar. Samma förslag framförs av m.fl. (M) i motion 2020/21:3302 yrkande 5. I motion 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 12 begärs att gränsen för när hemliga tvångsmedel får användas ska sänkas. I yrkande 13 föreslås att gränsen för när hemlig rumsavlyssning får användas ska sänkas och i yrkande 14 att åklagare ska kunna fatta interimistiska beslut om hemlig rumsavlyssning. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 17 att lagstiftningen ändras så att hemlig övervakning av elektronisk kommunikation och andra hemliga tvångsmedel kan användas för att lokalisera och gripa en skäligen misstänkt person. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3304 yrkande 4 att hemlig rumsavlyssning ska vara möjlig vid grova brott med koppling till terrorism. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att nivån bör sänkas för när hemliga tvångsmedel får användas enligt lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. I kommittémotion 2020/21:640 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs att restriktionerna för polisens användning av hemliga tvångsmedel ska lättas så att dessa ska kunna användas vid brottslighet med ett lägre straffvärde än vad som är fallet . I samma motion yrkande 6 efterfrågas en översyn och modernisering av reglerna om hemliga tvångsmedel. I yrkande 8 begärs att ljudupptagning ska tillåtas vid hemlig kameraövervakning. Motionärerna anför vidare i yrkande 14 att regeringen bör utreda om preventiva tvångsmedel ska kunna användas även för normalgraden av brott mot lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall och lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet. I yrkande 15 anges att preventiva tvångsmedel dessutom bör kunna användas mot personer som deltar i organiserad kriminalitet. m.fl. (SD) föreslår i motion 2020/21:3463 yrkande 7 att ska få större möjligheter att använda avlyssning. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2020/21:3307 yrkande 35 att polisen bör få möjlighet att spana på vissa personer via dold kamerabevakning på distans. Ett tillkännagivande om kamerabevakning begärs också i kommittémotion 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 38. I samma motion yrkande 43 anförs att beslut om hemlig avlyssning eller annan övervakning bör knytas till en person i stället för ett telefonnummer, en adress eller en viss elektronisk kommunikationsutrustning. I kommittémotion 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 33 föreslås utökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel vid grov organiserad brottslighet. I samma motion yrkande 34 anförs att beslut om hemlig avlyssning och hemlig övervakning av elektronisk kommunikation bör knytas till en person och inte till ett telefonnummer, en adress eller en viss elektronisk kommunikationsutrustning. I yrkande 35 anförs att det bör utredas om åklagare ska få möjlighet att interimistiskt fatta beslut om hemlig rumsavlyssning i synnerligen brådskande fall. m.fl. (M) efterfrågar i kommittémotion 2020/21:3304 yrkande 6 en utredning om det s.k. platskravet vid hemlig dataavläsning. Tvångsmedlet bör enligt motionärerna knytas till en person i stället för en plats. Även m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:640 yrkande 9 att det finns starka skäl att på nytt utreda frågan om platskrav vid hemlig dataavläsning. I samma motion yrkande 10 anförs att förbudet mot hemlig dataavläsning som avser ett avläsningsbart informationssystem som används av präster inom trossamfund eller av dem som har motsvarande ställning inom sådana samfund i verksamhet för bikt eller enskild själavård bör tas bort. I yrkande 11 anförs att det bör utredas om en åtgärd bör vara av synnerlig vikt eller av särskild vikt för att hemlig dataavläsning ska få användas. Slutligen anser motionärerna i yrkande 12 att det genom lagstiftning bör klargöras hur territorialitetsprincipen ska tillämpas vid exekutiv jurisdiktion i förhållande till elektroniskt lagrade uppgifter. I kommittémotion 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 44 föreslås att hemlig dataavläsning ska få beviljas om åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka sådan brottslig verksamhet som anges i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet. I samma motion yrkande 45 begärs en utredning om det s.k. platskravet vid hemlig dataavläsning. Tvångsmedlet bör enligt motionärerna knytas till en person i stället för en plats. I motionen anförs också att bestämmelserna om tillträdestillstånd i lagen (2020:62) om hemlig dataavläsning bör ändras (yrkande 46). Motionärerna anser bl.a. att ett beslut om tillträdestillstånd bör kunna fattas av åklagare. I kommittémotion 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning med uppgift att föreslå utökade möjligheter till datalagring med koppling till nationell säkerhet. m.fl. (SD) efterfrågar i kommittémotion 2020/21:640 yrkande 13 en utredning av om i vissa fall ska ges rätt att signalspana även när mottagare och avsändare finns i . I kommittémotion 2020/21:3498 av m.fl. (KD) yrkande 10 anförs att signalspaning bör få användas som en förundersökning pågår. Bestämmelser om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning som tvångsmedel vid utredning av brott finns i 27 kap. (RB). Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation innebär att meddelanden som i ett elektroniskt kommunikationsnät överförs eller har överförts till eller från ett telefonnummer eller annan adress i hemlighet avlyssnas eller tas upp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgivning av innehållet i meddelandet (27 kap. 18 § RB). Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation kan avse såväl fast telefoni som mobiltelefoni och ip-telefoni. Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får användas vid en förundersökning om brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller för vissa särskilt angivna brott, bl.a. sabotage och spioneri. Detsamma gäller försök, förberedelse eller stämpling till brott av angett slag, om en sådan gärning är belagd med straff. Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får också användas vid en förundersökning om ett annat brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde skulle överstiga fängelse .