bet · H901UbU2 · 2021-12-10 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgifts-område 15, som uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i olika avseenden. I betänkandet finns tre särskilda yttranden (C, V, L). Företrädarna för , och Liberalerna avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 2 Statens budget inom utgiftsområde 15 1.Statens budget inom utgiftsområde 15 (C) 2.Statens budget inom utgiftsområde 15 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 15 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndigande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 15 anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 15 punkt 2 och avslår motionerna 2021/22:3273 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3893 av m.fl. (SD), 2021/22:3953 av m.fl. (L), 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:4125 av m.fl. (C), 2021/22:4160 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4180 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 4. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 264 , 2. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 15 punkterna 1 och 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L)*, (M), (S), (SD), (S), (C)*, (V)*, (M), (S), (SD), (MP), (L)*, (S), Noria Manouchi (M), (SD) och (KD). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 15 Studiestöd och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilagorna 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndigande samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd till 27 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). I detta betänkande föreslår utbildningsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 15. 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 Utskottet har granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 i budgetpropositionen. Årets granskning fokuserar särskilt på att följa upp i vilken utsträckning regeringen har hörsammat de synpunkter om långsiktighet som utskottet lämnade i resultatredovisningen föregående år. Nedan återges propositionen kortfattat i här relevanta delar som rör resultatredovisningen. Därefter följer utskottets bedömning av resultatredovisningen och av regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Utgiftsområdet Studiestöd omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Målen för utgiftsområdet är följande. Studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/2016:58). Regeringen uppger att det har pågått en översyn av resultatredovisningen för utgiftsområdet. Denna har tidigare lett till att indikatorerna har reviderats och minskat i antal. I årets redovisning är dock indikatorerna desamma som föregående år. Det är 15 indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Indikatorerna är grupperade efter vilken effekt som de mäter måluppfyllelse för. Regeringen använder sex indikatorer för att mäta studiestödets rekryterande effekt, fyra indikatorer för dess utjämnande effekt och fem indikatorer för att mäta effekten på samhällsekonomin. Det finns ingen ytterligare beskrivning av hur respektive indikator bidrar till måluppfyllelsen. Resultatredovisningen är uppdelad i tre avsnitt som motsvarar de tre målområdena. I varje avsnitt redovisas resultat som är kopplade till indikatorerna. Resultaten presenteras genomgående efter kön. Statistik över de indikatorer som redovisas kommer främst från CSN:s databas med officiell statistik inom studiestödsområdet. De senaste uppgifterna avser 2020. Regeringens ambition är att redovisa resultat för indikatorerna i tabeller och diagram med så långa tidsserier som möjligt. Av de 13 tabeller och diagram som finns i resultatredovisningsavsnittet är det två som redovisar tidsserier som är . I övriga tabeller och diagram har dock tidsserierna jämfört med föregående år kompletterats med resultat och majoriteten av tidsserierna redovisar nu utvecklingen . Tidsserierna utgår i många fall från det startår som finns tillgängligt i CSN:s databas. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Från och med budgetpropositionen ändras namnet på rubriken och slutsatser till Regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Syftet med förändringen är enligt regeringen att rubriken tydligare ska återspegla det avsedda innehållet i avsnittet (2021/22:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, s. 169). Avsnittet är strukturerat efter målen för studiestödet och innehåller tre avsnitt: – Studiestödets rekryterande effekt – Studiestödets utjämnande effekt – Studiestödets effekt på samhällsekonomin. I avsnitten används genomgående beskrivande underrubriker som tydligt kan relateras till indikatorerna. I varje avsnitt kommenteras också effektförändringen för respektive indikator. Varje avsnitt avslutas med en samlad bedömning av måluppfyllelsen under en särskild rubrik. Regeringens bedömning är att måluppfyllelsen för studiestödets rekryterande effekt är fortsatt hög. Regeringen framhåller att pandemin bl.a. har inneburit en vikande konjunktur och högre arbetslöshet, vilket har lett till att fler personer har börjat studera med studiemedel. Vidare framhålls att en större andel av de studerande studerar med studiemedel och att lånebenägenheten har ökat totalt sett, vilket enligt regeringen visar att studiestödet är en betydelsefull inkomstkälla för de studerande. Att andelen med tilläggslån också ökat visar att fler personer med tidigare förvärvsinkomster rekryteras till studier. Regeringens bedömning är att måluppfyllelsen i fråga om studiestödets utjämnande effekt är relativt oförändrad och därmed fortsatt hög. Att studiestödet ska ha en utjämnande effekt innebär att det ska fungera selektivt rekryterande för särskilda grupper. Regeringen anger bl.a. att pandemin inneburit att fler personer än föregående år har påbörjat studier med den högre bidragsnivån. Vidare framförs att andelen studerande med tilläggsbidrag av det totala antalet studerande totalt sett har ökat. När det gäller studiestödets effekt på samhällsekonomin menar regeringen att resultatet av de indikatorer som redovisas tyder på att måluppfyllelsen har förbättrats något jämfört med föregående år och är fortsatt god. Att studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin innebär att det är viktigt att den del av studiestödet som utgörs av lån återbetalas. Enligt regeringen har andelen inbetalt årsbelopp för samtliga låntagare ökat, vilket innebär att studielån i allt högre utsträckning återbetalas fullt ut. Vidare minskar andelen reserverat belopp och den totala fordran för utomlands bosatta, vilket indikerar att systemet i dessa avseenden har blivit mer samhällsekonomiskt hållbart. Resultatredovisningen avslutas med en sammanfattande kommentar över måluppfyllelsen för hela utgiftsområdet. Sammanvägt bedömer regeringen att de redovisade indikatorerna visar att måluppfyllelsen inom utgiftsområdet har ökat något och är fortsatt hög. Studiestödets rekryterande effekt bedöms ha ökat något, med bl.a. ett historiskt högt antal studerande med studiemedel. Studiemedlens allmänna köpkraft är också högre . Enligt regeringen är också den utjämnande effekten fortsatt hög, vilket innebär att studiestödet i enlighet med målen i stor utsträckning utjämnar skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidrar till ökad social rättvisa. Vidare har studiestödets effekt på samhällsekonomin förbättrats något jämfört med föregående år. Det mer övergripande målet – att studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken – är enligt regeringen svårare att mäta. Enligt regeringen visar ovanstående analys sammantaget att studiestödet bidrar till ett högt deltagande i utbildning och att det är en viktig och välfungerande del av utbildningspolitiken. Utskottet välkomnar den översyn och utveckling av resultatredovisningen för utgiftsområdet som har genomförts och ser positivt på det fortsatta arbetet med att utveckla mål- och resultatstyrningen i budgetpropositionen. En tydlig och ändamålsenlig resultatredovisning är en viktig del i styrkedjan. Utskottet välkomnar en fortsatt dialog. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet gjort med anledning av budgetpropositionen . Uppföljningen fokuserar särskilt på i vilken utsträckning regeringen har hörsammat de synpunkter om långsiktighet som utskottet lämnade i resultatredovisningen föregående år. Föregående år underströk utskottet vikten av långsiktighet när man tar fram nya indikatorer för att i så stor utsträckning som möjligt säkerställa att indikatorerna kan följas . Utskottet ser positivt på att de indikatorer som används är desamma som – till både antal och innehåll – vilket gör det möjligt att långsiktigt följa utvecklingen inom området. Liksom föregående år redovisar regeringen alla indikatorer under vart och ett av de tre målen. har dock efterfrågat en beskrivning av hur de indikatorer som valts ut bidrar till måluppfyllelsen. En sådan redovisning lämnade regeringen senast i budgetpropositionen . Utskottet noterar att en sådan beskrivning fortfarande saknas och ser gärna en återgång till en ordning där en sådan beskrivning finns. Utskottet kan även konstatera att samtliga tabeller och diagram i resultatredovisningen är desamma som föregående år och att flera av dem nu närmar sig tidsserier som redovisar resultat . Utvecklingen är positiv, men utskottet vill återigen framhålla att det är önskvärt att – i de fall det är möjligt – fler tidsserier för tabeller och diagram är minst tioåriga. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringens bedömning av måluppfyllelsen, det avsnitt som tidigare benämndes Analys och slutsatser, är i likhet med strukturerad i tre avsnitt utifrån de tre målområdena för studiestödet (Studiestödets rekryterande effekt, Studiestödets utjämnande effekt och Studiestödets effekt på samhällsekonomin). Föregående år framförde utskottet att det vore önskvärt att dels få en mer utförlig analys av måluppfyllelsen inom samtliga tre områden, dels få en samlad kommentar av måluppfyllelsen för hela utgiftsområdet. Utskottet kan nu konstatera att regeringen har beaktat dessa synpunkter. Årets resultatredovisning innehåller en mer utförlig analys av måluppfyllelsen inom samtliga tre målområden och avsnittet har även kompletterats med en samlad avslutande kommentar av måluppfyllelsen för hela utgiftsområdet. I avsnittet kommenteras nu även de flesta indikatorer. Innehållet i avsnittet kopplar nu samman relationen mellan mål, indikatorer, resultat och bedömning av måluppfyllelse på ett tydligare sätt. 2 Statens budget inom utgiftsområde 15 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 15 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (C), 2 (V) och 3 (L). Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet ingår utgifter för studiestöd, framför allt studiehjälp och studiemedel. Målen för utgiftsområdet är att studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/2016:58). Regeringen redogör i propositionen under avsnittet Politikens inriktning för initiativ som den tagit eller avser att ta inom studiestödsområdet (prop. 2021/22:1 utg.omr. 15 Studiestöd, avsnitt 2.10). I det följande redovisas några större satsningar. Regeringen föreslår i propositionen ett omställningspaket i linje med den partsöverenskommelse som träffats mellan , Förhandlings- och samverkansrådet PTK, Industrifacket () och () om trygghet, omställning och anställningsskydd (se anslaget 1:15 utg.omr. Syftet med omställningsstudiestödet är att förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier som kan stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft och det nya stödet bör kunna lämnas för studier som påbörjas efter . Regeringen avser att återkomma till med förslag om hur stödet närmare ska utformas. Studielånens kreditförluster finansieras genom anslag på statens budget. I och med införandet av ett nytt omställningsstudiestöd är det enligt regeringen rimligt att räntan på studielån reformeras så att den kan täcka de kreditförluster som uppstår och beräknas för samtliga lån. Regeringen avser att ge ett uppdrag till bl.a. CSN att utreda hur en sådan reform kan genomföras. Regeringen avser även att återkomma i budgetpropositionen med förslag på en reformerad modell för räntan på studielån. Regeringen bedömer att det nya omställningsstudiestödet får stora konsekvenser för CSN. För att ge CSN ekonomiska förutsättningar att kunna hantera reformen på ett ändamålsenligt sätt och bl.a. hantera volymökningar föreslår regeringen att myndighetens anslag förstärks. Regeringen har också gett CSN i uppdrag att förbereda införandet av omställningsstudiestödet så att det ska kunna hanteras digitalt av myndigheten fr.o.m. (U2021/02998). I propositionen föreslår regeringen bl.a. även att medel avsätts för fler utbildningsplatser inom , yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom vuxenutbildning, folkhögskolan samt universitet och högskolor (se även utg.omr. 16 avsnitt 5.5 och 6.5. och utg.omr. 17 avsnitt 17.5). Regeringen föreslår att 27 anvisas till nio anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Två anslag om sammanlagt avser förvaltningsutgifter för myndigheter: 1:8 och 1:9 . Sju anslag om sammanlagt avser övriga utgifter: 1:1 Studiehjälp, 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster, 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor, 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål och 1:7 Studiestartsstöd. Regeringen föreslår ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Vidare föreslår regeringen att den ska bemyndigas att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . I bilagorna 2 och 3 till betänkandet finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag (se avsnitt 2.12 i propositionen). I propositionen återfinns under varje anslag anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag redovisar regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. I tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, makroekonomisk utveckling, förändrade volymer och överföring till/från andra anslag. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor. Anslaget får användas för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning och annan lärlingsliknande utbildning. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 4 . Regeringen beräknar att utgifterna för studiebidraget, inackorderingstillägget och det extra tillägget ökar med , bl.a. mot bakgrund av att antalet ungdomar i åldern 16–väntas öka under hela prognosperioden. beräknas utgifterna öka med respektive jämfört med vad som har anvisats . beräknas anslaget till respektive . Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 19 . Bland annat föreslås att anslaget ökas med för att utöka antalet utbildningsplatser på regionalt yrkesvux, med för fler platser inom folkhögskolan, med för fler utbildningsplatser inom och med för fler utbildningsplatser inom universitet och högskola. Vidare beräknar regeringen att anslaget bör minskas med 16 miljoner med anledning av det aviserade förslaget om att kommunerna ska bli skyldiga att erbjuda inledande kartläggning och validering inom vuxenutbildning, vilket kommer att påverka efterfrågan på studiemedel (se utg.omr. 16 avsnitt 5.5). Med anledning av regeringens avsikt att återkomma till med förslag om att införa ett nytt omställningsstudiestöd beräknas anslaget öka 2023 med . En konsekvens av det nya omställningsstudiestödet är att studerande med studiemedel kommer att välja det nya omställningsstudiestödet i stället, vilket medför att anslaget beräknas minska med . beräknas anslaget till respektive . Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster Regeringen anger att anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Regeringen föreslår att 2 anvisas . Anslaget föreslås bl.a. ökas med för fler utbildningsplatser på regionalt yrkesvux och med för fler utbildningsplatser inom universitet och högskola. Regeringen beräknar att anslaget bl.a. bör minska med som en konsekvens av att studerande med studiemedel kommer att välja det nya omställningsstudiestödet i stället. Vidare anger regeringen att den avser att införa en ny räntemodell för studielån som innebär att samtliga låntagare, som en del av den debiterade räntan, betalar ett påslag på räntan som motsvarar nya och äldre kreditförluster på studielån. En ny räntemodell innebär att staten inte längre behöver göra avsättningar för kreditförluster på studielån och att anslaget därmed kan upphöra på statens budget . beräknas därför anslaget till . Anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Regeringen anger att anslaget får användas för statens utgifter avseende nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån upplånade efter 1988 enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Som en konsekvens av att regeringen avser att införa en ny räntemodell för studielån kommer statens utgifter för studiemedelsräntor att öka. beräknas anslaget till respektive . Anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning Regeringen föreslår att anslaget anvisas . beräknas anslaget till . Anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål