bet · H801FiU22 · 2021-03-11 00:00:00 — fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen att tillsätta en utredning med ett brett mandat att utreda statens roll på betalningsmarknaden, digitala centralbankspengar och innebörden av begreppet lagligt betalningsmedel (bet. 2018/19:FiU44, rskr. 2018/19:293). Mot bakgrund av tillkännagivandet beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över statens roll på betalningsmarknaden (dir. 2020:133). Till utredningen ska det knytas en referensgrupp med företrädare för samtliga politiska partier i . Uppdraget ska redovisas . trädde EU:s andra betaltjänstdirektiv i kraft. Direktivet har genomförts i genom ändringar i lagen om betaltjänster och nya och ändrade föreskrifter som trädde i kraft . Syftet med direktivet är att utveckla marknaden för elektroniska betalningar och skapa bättre förutsättningar för säkra och effektiva betalningar. Betaltjänstlagens tillämpningsområde utvidgas bl.a. så att s.k. tredjepartsbetaltjänstleverantörer omfattas av tillståndsplikt. Vilken information som ska lämnas i samband med att en betaltjänstleverantör tillhandahåller en betaltjänst regleras av direktivet. Direktivet är ett s.k. fullharmoniseringsdirektiv. Det innebär att varken får införa strängare eller mer liberala krav när det gäller vilken information som ska tillhandahållas i samband med en betaltjänst än vad som anges i direktivet. En översyn av det andra betaltjänstdirektivet är aviserad att inledas . presenterade kommissionen en EU-strategi för massbetalningar, dvs. betalningar mellan privatpersoner, företag och myndigheter. Strategin vilar på fyra pelare: ökning av tillgången till digitala betalningslösningar och lösningar för omedelbara betalningar i hela EU, betalningsmarknader som präglas av innovation och konkurrens, effektiva och samverkande betalningssystem och andra stödinfrastrukturer samt effektiva betalningar, däribland remitteringar. Kommissionen har än så länge inte lagt fram konkreta förslag till följd av strategin. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2019/20:FiU22. Utskottet avstyrkte då yrkandena med hänvisning till de lagändringar om tillhandahållande av kontanttjänster som trädde i kraft . Vidare ansåg utskottet att frågan om vilken roll kontanter kommer att spela är mycket viktig och att det var nödvändigt att regeringen skulle tillsätta den utredning om betalningsmarknaden som begärde 2019. biföll utskottets förslag. Det är viktigt att säkerställa att alla i samhället får tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser – framför allt kontantuttag och dagskasseinsättningar. Utskottet vill framhålla de lagändringar om skyldighet för kreditinstitut att tillhandahålla kontanttjänster som trädde i kraft . Lagändringarna bidrar till att säkerställa att det finns välfungerande kontanttjänster i betryggande utsträckning i hela . Dessutom hanteras ytterligare frågor om ansvaret för en väl fungerande kontanthantering i hela landet i slutbetänkande, som är under beredning. Den digitala utvecklingen kan bidra till att säkerställa väl fungerande finansiella marknader och tillgodose hushållens och företagens behov av finansiella tjänster. Digitaliseringen av den svenska betalningsmarknaden i kombination med minskad kontantanvändning leder till frågor om den framtida rollen för staten och den privata sektorn på betalningsmarknaden. Utskottet välkomnar att regeringen nu tillsatt den utredning om betalningsmarknaden som lämnade ett tillkännagivande om 2019. Utskottet noterar att uppdraget ska redovisas . Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa försäkringsrelaterade frågor. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete med förtroendehöjande rutiner. I motion 2020/21:1848 av m.fl. (S) yrkande 2 anförs att tillsynen av försäkringsläkare är bristfällig. Motionärerna anser att tillsynen över läkares yrkesutövning som medicinska rådgivare till skillnad från bör göras av en myndighet med kompetens inom området. Enligt motionärerna utgör två rapporter från och ett bra underlag för regeringen att gå vidare med. Yrkanden om försäkringsbolagens medicinska rådgivare och om tillsynen i sådana ärenden finns också i motion 2020/21:1399 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 1 och 2. I motion 2020/21:2541 av Per Åsling och (båda C) vill motionärerna att regeringen utreder förutsättningarna för att vara en hemvist för försäkringsrelaterade instrument. Förslaget skulle enligt motionärerna innebära förbättrad tillgång till försäkringskapital för svenska aktörer, underlätta klimatanpassningen av samhället och göra till ett mer attraktivt centrum för finansiella tjänster. föreslår i en rapport att en utredning ska tillsättas i syfte att införa statlig medicinsk tillsyn över medicinska rådgivare för att säkerställa kvaliteten i och öka förtroendet för skaderegleringen (Fi2017/04750/FPM). Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att frågan om tillsyn över medicinska rådgivare har utretts och behandlats av regeringen och (2020/21:1, utg.omr. Slutsatserna har varit att tillsyn inte bör införas av principiella skäl (prop. 2009/10:210, bet. 2009/10:SoU22, rskr. 2009/10:342). Regeringen konstaterar vidare att i en uppföljande rapport framhåller att försäkringsbranschen har inlett ett arbete med förtroendehöjande rutiner, och i ytterligare en uppföljning anför myndigheten att branschens insatser kan bidra till en lösning på problemet med bristande förtroende. finns det förutsättningar för att vara hemvist för försäkringsrelaterade instrument genom specialföretag som regleras i försäkringsrörelselagen (2010:2043). Denna reglering genomför ett harmoniserat EU-direktiv, vilket innebär att möjligheter att se över reglerna för dessa bolag är begränsade. Utskottet behandlade senast frågor om tillsynen av den medicinska rådgivningen i försäkringsärenden samt frågor om försäkringsrelaterade instrument i bet. 2019/20:FiU22. Utskottet avstyrkte då yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet konstaterar att försäkringsbranschen inlett ett arbete med förtroendehöjande rutiner och att bedömer att insatserna kan bidra till en lösning på problemet med bristande förtroende. Utskottet konstaterar även att förutsättningarna för att vara hemvist för försäkringsrelaterade instrument redan finns, genom att specialföretag regleras i försäkringsrörelselagen. Möjligheterna att se över reglerna för dessa bolag är begränsade eftersom reglerna genomför ett harmoniserat EU-direktiv. Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena. Penningtvätt och finansiering av terrorism Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om penningtvätt och finansiering av terrorism. Utskottet hänvisar bl.a. till det regelverk som genomför det femte penningtvättsdirektivet och pågående utredning om vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Jämför reservation 12 (SD), 13 (KD) och 14 (L). I kommittémotion 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 3 anser motionärerna att regeringen ska utreda hur lagstiftningen kan förändras så att föreningar och stiftelser inte används för penningtvätt eller för att finansiera terrorhandlingar. Som skäl anför motionärerna att det har visat sig att föreningar och stiftelser har utnyttjats för sådana ändamål och även för att tillskansa sig offentliga medel på felaktiga grunder. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2776 yrkande 41 att inom EU och andra internationella organisationer behöver bidra till att det internationella arbetet mot penningtvätt förstärks. I motion 2020/21:469 anser (C) att regeringen i internationella sammanhang bör driva på för att det inrättas ett övervakningsorgan för illegala penningflöden. I kommittémotion 2020/21:3272 yrkande 48 menar m.fl. (L) att arbetet mot penningtvätt behöver stärkas. Motionärerna hänvisar till utredningen om stärkt arbete mot penningtvätt och finansiering av terrorism och anser att regeringen efter det att utredningen avslutats skyndsamt ska påbörja remissbehandling och fortsatt beredning så att ny lagstiftning utan onödigt dröjsmål kan komma på plats. I motion 2020/21:3069 av m.fl. (MP) yrkande 5 vill motionärerna att ett effektivt arbete mot penningtvätt prioriteras i kampen mot organiserad brottslighet. (M) anser i motion 2020/21:1106 att penningtvättslagen bör ses över så att människor kan skaffa bank-id och bankkonto även utan att familjemedlemmar står bakom en ansökan om bankkonto. Åtgärder på EU-nivå och det femte penningtvättsdirektivet antogs det femte penningtvättsdirektivet, som syftar till att förbättra det unionsrättsliga regelverket särskilt med tanke på den ökade användningen av nya tekniska tjänster och risker kopplade till virtuella valutor. Direktivet reglerar t.ex. virtuella valutor och förbetalda kort, och fler aktörer än tidigare omfattas av begreppet verksamhetsutövare. Direktivet ställer krav på att medlemsstaterna upprättar centraliserade automatiserade mekanismer som tillåter identifiering av innehavare av bank- och betalkonton och bankfack och att samarbetet mellan tillsynsmyndigheter förbättras. Direktivet innehåller även skärpta åtgärder som ska vidtas när en kund är etablerad i ett s.k. högrisktredjeland. Vidare ska skyddet för s.k. visselblåsare stärkas. fattade beslut om att genomföra det femte penningtvättsdirektivet i svensk rätt (prop. 2018/19:150, bet. 2019/20:FiU15, rskr. 2019/20:38). De nya reglerna gäller fr.o.m. . antog rådet strategiska prioriteringar för att ytterligare stärka EU:s arbete mot penningtvätt och finansiering av terrorism, och presenterade kommissionen en handlingsplan för arbetet. Syftet är att identifiera ytterligare förbättringar i verkställandet och genomförandet av befintlig lagstiftning och för eventuella framtida lagstiftningsmässiga och institutionella reformer. höll överläggningar om EU-arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism med statssekreterare och . antog regeringens proposition 2019/20:55 om att banker och liknande verksamheter ska få tydligare återkoppling från Finanspolisen när de har rapporterat in misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism. Finanspolisen återkopplar till verksamheter som har anmält misstankar. Med de nya reglerna ska bankerna när det är möjligt få lämplig återkoppling om hur effektiva deras åtgärder mot och inrapportering om misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism har varit (bet. 2019/20:FiU32, rskr. 2019/20:156) Lagändringarna gäller fr.o.m. . tillkännagivande om stärkta åtgärder mot penningtvätt beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt (bet. 2018/19:FiU42, rskr. 2018/19:291). Uppdraget bör innefatta en noggrann analys kapacitet att bedriva tillsyn inom området och av berörda myndigheters befogenheter i förhållande till bankerna och bankernas befogenheter i förhållande till sina kunder samt en granskning av ändamålsenligheten i befintlig myndighetsstruktur och ansvarsfördelningen mellan de penningtvättsbekämpande myndigheterna. Med anledning av tillkännagivandet gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en analys av vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism (dir. 2019:80). Uppdraget skulle redovisas . Regeringen beslutade att förlänga utredningstiden (dir. 2020:122). Uppdraget ska i stället redovisas . Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden om arbetet mot penningtvätt och tillämpningsområdet av penningtvättslagen, senast i betänkande 2019/20:FiU22. Motionsyrkandena avstyrktes då mot bakgrund av flera av de lagändringar som genomförts i syfte att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism, det omfattande regelverk som genomför det femte penningtvättsdirektivet samt pågående beredningsarbete. biföll utskottets förslag. Utskottet konstaterar att det kommit en rad lagändringar i syfte att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism. trädde regelverket som genomför det femte penningtvättsdirektivet i kraft, vilket innebär en ytterligare förstärkning av ramverket för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Utskottet noterar också att arbetet fortsätter på EU-nivå. Utskottet vill även framhålla det tillkännagivande som beslutade om om att regeringen skulle utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Utskottet noterar att resultatet av utredningen ska redovisas . Därmed avstyrks motionsyrkandena. Kreditupplysning, betalningsanmärkningar och inkassoverksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kreditupplysning, betalningsanmärkningar och inkassoverksamhet. Utskottet hänvisar bl.a. till nuvarande regelverk och pågående arbete på EU-nivå. Jämför reservation 15 (SD) och 16 (KD). I kommittémotion 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkande 9 lyfts frågan om kreditvärdighet efter kreditupplysning. Motionärerna anser att regeringen bör utreda om omfrågeuppgifter enligt kreditupplysningslagen om privatpersoner ska gallras än . Motionärerna pekar på att kreditupplysningar kan få negativa konsekvenser för en person eftersom varje upplysningsansökan kan reflektera individens betalningsförmåga oberoende av om krediten kvitterades ut eller inte. Detta kan i sin tur påverka möjligheterna och villkoren för kreditköp och lån. (SD) anser i motion 2020/21:3149 att regelverket kring betalningsanmärkningar bör ändras så att en betalningsanmärkning upphör i samband med att skulden regleras. I kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 57 förespråkar motionärerna en översyn av kreditupplysningslagen så att inte bara privatpersoner utan även företag omfattas av regeln att en faktura måste vara välgrundad och ha slagits fast i domstol eller annan myndighet för att ett kreditföretag ska få lämna ut uppgifter. (M) anser i motion 2020/21:1561 att det ska ställas högre krav än vad som gäller för att få starta och bedriva inkassoverksamhet. Som skäl anför motionären att bluffakturor är ett stort och växande problem för dagens företag. Statsrådet besvarade en skriftlig fråga av riksdagsledamoten (SD) om gallringstid för omfrågeuppgifter (skriftlig fråga 2020/21:1111). Statsrådet anförde bl.a. att en kreditgivare är skyldig att göra en kreditprövning innan en kredit beviljas. Krediten får beviljas endast om den som ansöker om krediten har ekonomiska förutsättningar att fullgöra sitt åtagande enligt kreditavtalet. Som ett led i kreditprövningen inhämtar kreditgivaren ofta en kreditupplysning, som ger en uppdaterad bild av sökandens betalningsförmåga. Statsrådet konstaterade att det är vanligt att kreditupplysningsföretag registrerar och sparar en uppgift om en kreditupplysning om en person har begärts eller lämnats ut (en s.k. omfrågeuppgift). En omfrågeuppgift kan vara av betydelse för att bedöma en persons kreditvärdighet, eftersom uppgiften kan indikera att han eller hon har tagit andra krediter eller avser att ta sådana. Regleringen i kreditupplysningslagen om vilka uppgifter som får lämnas i kreditupplysningar bygger på en avvägning mellan intresset av en väl fungerande kreditmarknad och skyddet för den kreditsökande. Regleringen ska också minska risken för att enskilda överskuldsätter sig. Det har i lagen införts begränsningar som innebär att omfrågeuppgifter om privatpersoner ska gallras senast . Det ankommer också på kreditgivaren att – utifrån den samlade informationen om en person – i varje enskilt fall värdera vilken betydelse de olika uppgifterna i en kreditupplysning har för kreditsökandens kreditvärdighet. Statsrådet underströk att det är viktigt att värna balansen mellan kreditgivarnas intressen och skyddet för den enskildas integritet. Han såg dock inte något behov av lagstiftningsåtgärder för att ytterligare begränsa vilka uppgifter som får tas med i en kreditupplysning. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att överväga en ändring i kreditupplysningslagen så att kreditupplysningar om näringsidkare inte omfattar skulder som inte blivit fastställda av en domstol eller (bet. 2015/16:FiU22, rskr. 2015/16:194). Regeringen behandlade tillkännagivandet i proposition 2017/18:120. I propositionen gör regeringen bedömningen att det inte bör införas något sådant förbud. Skälet är att integritetsskyddsintressena inte gör sig lika starkt gällande för näringsidkare som för privatpersoner och att i stället intresset av en effektiv kreditupplysningsverksamhet träder i förgrunden. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:FiU37, rskr. 2017/18:250). presenterade ett paket med åtgärder som bl.a. innehåller ett förslag till direktiv om verksamhet med hantering eller köp av krediter och om ianspråktagande av säkerheter (COM(2018) 135 slutlig). Syftet med förslaget är att minska risken för att kreditinstitut får problem med s.k. nödlidande lån (non-performing loans). Med nödlidande lån avses sådana krediter som gäldenären inte klarar av att betala i enlighet med vad som avtalats. Kommissionen föreslår gemensamma regler om tillstånd för och tillsyn över aktörer som bedriver verksamhet med hantering, t.ex. bevakning och indrivning, av krediter som har lämnats av kreditinstitut. Arbete pågår fortfarande på EU-nivå. presenterade kommissionen en strategi för hantering av nödlidande lån i spåren av covid-19-pandemin, och lyfte då bl.a. fram vikten av att och rådet kommer överens om förslaget till direktiv. Utskottet överlade om förslaget till direktiv med finansmarknadsminister . Ytterligare en överläggning hölls med statssekreterare . Information om förhandlingsläget har lämnats vid ett flertal tillfällen, senast av statssekreterare . Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag, senast i betänkande 2019/20:FiU22. Utskottet ansåg då att det inte fanns något behov av lagstiftningsåtgärder i fråga om omfrågeuppgifter och betalningsanmärkningar och avstyrkte förslagen. Vidare avstyrkte utskottet förslaget om utlämnande av kredituppgifter med hänvisning till att beslutade att inte ändra reglerna i kreditupplysningslagen vad gäller kreditupplysningar för näringsidkare. Utskottet avstyrkte motionen om inkassoverksamhet med hänvisning till det pågående arbetet på EU-nivå. biföll utskottets förslag. Utskottet konstaterar att 2018 beslutade att inte ändra reglerna i kreditupplysningslagen vad gäller kreditupplysningar om näringsidkare. Skälet till beslut var att man ansåg att integritetsskyddet inte gör sig lika starkt gällande för näringsidkare som för privatpersoner och att det i stället är intresset av en effektiv kreditupplysningsverksamhet som träder i förgrunden. Utskottet gör här ingen annan bedömning. Balansen mellan kreditgivarnas intressen och skyddet för enskildas integritet gör sig också gällande i frågan om efter hur omfrågeuppgifter ska gallras. Utskottet anser liksom tidigare att det inte finns något behov av lagstiftningsåtgärder i frågan. Utskottet noterar att arbetet på EU-nivå för att ta fram regler för verksamheter som hanterar och köper krediter samt om ianspråktagande av säkerheter fortfarande pågår. Utskottet ser inte skäl till att föregripa detta arbete. Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena. Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (M) av (M), (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 33 samt 2020/21:552 av (SD), 2020/21:569 av (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–13, 2020/21:1317 av (M), 2020/21:1318 av (M), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22, 2020/21:1753 av (M) yrkande 2, 2020/21:2669 av (L), 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 1, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 10, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 4 och 16, 2020/21:3414 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:3428 av m.fl. (L). har hushållens skulder varit föremål för diskussion. konstaterar dock bolånerapport att såväl nya som gamla bolånetagare har goda marginaler för att klara betalningar också i ett sämre ekonomiskt läge. Hushållens motståndskraft är god, vilket innebär en begränsad risk för att bolånen ska orsaka omfattande kreditförluster för bankerna. Att marginalerna är stora gör också att hushållens konsumtion i sämre ekonomiska tider inte bör påverkas nämnvärt och att de riskerna som motsatsen skulle ge på samhällsekonomin undviks. Tanken med restriktionerna har varit att de ska fungera som en form av försäkring vid en kommande ekonomisk kris, men försäkringspremien har visat sig vara hög – inte minst för de som ännu inte tagit sig in på bostadsmarknaden. Restriktionerna gör det svårare för unga och andra förstagångsköpare att ta sig in. Dessa grupper hänvisas till stöd från sina föräldrar i de fall det är möjligt, dyra nyproducerade hyresrätter, boende i andra hand eller blancolån. tillkännagav för regeringen att en samlad utvärdering av de nu genomföra kreditrestriktionerna bör genomföras. Vi noterar att regeringen gett ett utvärderingsuppdrag till , men även om gör många värdefulla analyser kring makrotillsynen är vår uppfattning att det här krävs en genomlysning av en utredning som står mer oberoende i förhållande till de makrotillsynsåtgärder som införts. Vi anser också att bolånetaket bör höjas från av bostadens värde som ränteavdraget på blancolån tas bort. Skälet är att kapitalkravet rimligen kan sänkas när inkomstkraven ökat dramatiskt till följd av det första och andra amorteringskravet. Ett lägre krav på kontantinsats skulle göra det enklare för förstagångsköpare att ta sig in på bostadsmarknaden. De ökade riskerna som det höjda bolånetaket möjligen skulle kunna ge upphov till kompenseras av att riskerna förenade med blancolån minskar. I tillägg bör också bankernas tillämpning av kalkylräntor ses över. Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:552 av (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–13 samt 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22 samt 2020/21:569 av (SD), 2020/21:1317 av (M), 2020/21:1318 av (M), 2020/21:1753 av (M) yrkande 2, 2020/21:2669 av (L), 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 1, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 33, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 10, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 4 och 16, 2020/21:3414 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:3428 av m.fl. (L). Vi vill se en långsiktigt hållbar bostadspolitik och en sund amorteringskultur med genomtänkta kreditrestriktioner. En målsättning bör vara att alla som vill ska kunna äga sitt hem. återkommande slutsats i bolånerapporterna är att hushållen har en bra motståndskraft mot prisfall, räntehöjningar och inkomstbortfall. drabbar det andra amorteringskravet unga vuxna och ensamstående i högre utsträckning än andra grupper. Många tvingas då i stället ut på en osäker andrahandsmarknad, alternativt tacka nej till jobberbjudanden i storstadsregionerna. Därför anser vi att det andra amorteringskravet som innebär att bolånetagare som tar nya lån som överstiger 4,5 gånger bruttoårsinkomsten bör avskaffas till dess att det konstaterats vara utformat på ett ändamålsenligt sätt. Vi anser också att hinder för en sund amorteringskultur bör undanröjas. Att en del hushåll har möjligheten att förtidsinlösa lån måste, inte minst mot bakgrund av den höga privata skuldsättningen, ur samhällets synvinkel anses bra.