bet · H901CU2 · 2021-11-15 00:00:00 — Stärkt skydd för hyresgäster Utskottet ställer sig delvis bakom regeringens förslag till ändringar i bl.a. jordabalken, bostadsförvaltningslagen och lagen om uthyrning av egen bostad. De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär ett mer effektivt ingripande vid misskötsel av hyreshus genom att det införs en möjlighet för hyresnämnden att förelägga fastighetsägaren att åtgärda brister i förvaltningen. Lagändringarna innebär också ett stärkt skydd för hyresgäster när en bostadslägenhet förstörs genom t.ex. en brand. Hyresgästen ska i en sådan situation erbjudas ett nytt hyresavtal av hyresvärden, förutsatt att det är skäligt. Erbjudandet ska avse den förstörda lägenheten i återställt skick eller en annan likvärdig lägenhet som är tillgänglig för upplåtelse. ska även kunna förelägga hyresvärden att erbjuda hyresgästen ett hyresavtal. Lagändringarna innebär vidare att regeln om kostnadsbaserad hyra vid s.k. privatuthyrning kompletteras med en möjlighet att bestämma hyran efter lägenhetens bruksvärde. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De lagändringar som utskottet avstyrker handlar om att väsentliga hyreshöjningar ska fasas in i ett lugnare tempo än vad som är fallet samt att hyresvärdens rätt vid privatuthyrning att utan skäl säga upp ett tidsbegränsat hyresavtal tas bort. Utskottet anser att den befintliga regleringen i dessa frågor innebär en lämplig avvägning mellan motstående intressen och att det därför inte finns skäl för de ändringar som regeringen föreslår. Utskottets förslag grundas på förslag i motioner. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns elva reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (SD). I två av reservationerna (S, V, MP) tillstyrks regeringens förslag i de delar som utskottet avstyrker förslagen. Proposition 2020/21:201 Stärkt skydd för hyresgäster. Ett tjugotal yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skyddet för hyresgäster vid renoveringar Privatpersoners uthyrning av ägda bostäder Skyddet för hyresgäster när bostadslägenheter förstörs Åtgärder vid misskötsel av hyreshus Återstående övergångsbestämmelse i jordabalken 1.Lagförslaget om skyddet för hyresgäster vid renoveringar, punkt 1 (S, V, MP) 2.Den framtida regleringen om skyddet för hyresgäster vid renoveringar, punkt 2 (V) 3.Lagförslaget om hyresvärdens rätt till uppsägning, punkt 3 (S, V, MP) 4.Den framtida regleringen om privatpersoners uthyrning, punkt 5 (V) 5.Lagförslaget om skyddet för hyresgäster när bostadslägenheter förstörs, punkt 6 (M, KD) 6.Lagförslaget om skyddet för hyresgäster när bostadslägenheter förstörs, punkt 6 (SD, L) 7.Den framtida regleringen om skyddet för hyresgäster när bostadslägenheter förstörs, punkt 7 (C) 8.Den framtida regleringen om skyddet för hyresgäster när bostadslägenheter förstörs, punkt 7 (V) 9.Framtida åtgärder mot misskötsel av hyreshus, punkt 9 (V) 10.Återstående övergångsbestämmelse i jordabalken, punkt 10 (S, V, MP) 11.Återstående övergångsbestämmelse i jordabalken, punkt 10 (SD, L) Lagförslaget om skyddet för hyresgäster när bostadslägenheter förstörs, punkt 6 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Reservanternas lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skyddet för hyresgäster vid renoveringar Lagförslaget om skyddet för hyresgäster vid renoveringar avslår regeringens förslag till lag om ändring i jordabalken i de delar det avser 12 kap. 55 § och punkt 3 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. 2020/21:4099 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:4101 av och (båda C) yrkande 1, 2020/21:4102 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2020/21:4104 av m.fl. (SD) yrkande 2 och avslår proposition 2020/21:201 punkt 1 i denna del. Reservation 1 (S, V, MP) Den framtida regleringen om skyddet för hyresgäster vid renoveringar 2020/21:4097 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:4101 av och (båda C) yrkande 2. Reservation 2 (V) Privatpersoners uthyrning av ägda bostäder Lagförslaget om hyresvärdens rätt till uppsägning avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad i de delar det avser 3 § och 3 a § första meningen. 2020/21:4099 av m.fl. (L) yrkande 3, 2020/21:4101 av och (båda C) yrkande 4, 2020/21:4102 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:4103 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:4104 av m.fl. (SD) yrkande 3 och avslår proposition 2020/21:201 punkt 6 i denna del. Reservation 3 (S, V, MP) Lagförslaget om alternativ bruksvärdeshyra antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad i de delar det avser 4 § och punkt 2 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. Därmed bifaller proposition 2020/21:201 punkt 6 i denna del. Den framtida regleringen om privatpersoners uthyrning 2020/21:4097 av Momodou m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 4 (V) Skyddet för hyresgäster när bostadslägenheter förstörs Lagförslaget om skyddet för hyresgäster när bostadslägenheter förstörs antar regeringens förslag till a) lag om ändring i jordabalken i de delar det avser 12 kap. 10, 46 a, 46 b, 63, 70 och 73 §§ och punkt 4 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna, b) lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, c) lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt, d) lag om ändring i lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad i de delar det avser 3 a § andra meningen med den ändringen att ordet ”heller” ska utgå. Därmed bifaller proposition 2020/21:201 punkterna 1 i denna del, 2, 4 och 6 i denna del och avslår motionerna 2020/21:4099 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:4103 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:4104 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 5 (M, KD) Reservation 6 (SD, L) Den framtida regleringen om skyddet för hyresgäster när bostadslägenheter förstörs 2020/21:4097 av Momodou m.fl. (V) yrkande 5 och 2020/21:4101 av och (båda C) yrkande 3. Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Åtgärder vid misskötsel av hyreshus Lagförslagen om åtgärder vid misskötsel av hyreshus antar regeringens förslag till a) lag om ändring i jordabalken i de delar det avser 12 kap. 16 §, b) lag om ändring i bostadsförvaltningslagen (1977:792), c) lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2020/21:201 punkterna 1 i denna del, 3 och 5. Framtida åtgärder mot misskötsel av hyreshus 2020/21:4097 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 1–4. Reservation 9 (V) Återstående ändring i jordabalken Återstående övergångsbestämmelse i jordabalken antar punkt 2 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i regeringens förslag till lag om ändring i jordabalken med den ändringen att orden ”3 eller” ska utgå. Därmed bifaller delvis proposition 2020/21:201 punkt 1 i denna del. Reservation 10 (S, V, MP) – villkorad Reservation 11 (SD, L) – villkorad Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (SD), (S), (L) och (M). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2020/21:201 Stärkt skydd för hyresgäster. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Sex motioner med ett tjugotal yrkanden har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Skyddet för hyresgäster vid renoveringar Utskottets förslag i korthet avslår regeringens lagförslag om ett förbättrat skydd för hyresgäster vid renoveringar. Utskottet hänvisar till den intresseavvägning som ligger bakom den befintliga regleringen på området. Vidare avslår motionsyrkanden om den framtida regleringen om skyddet för hyresgäster vid renoveringar. Jämför reservation 1 (S, V, MP) och 2 (V). Renoveringsåtgärder som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde eller som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten kräver enligt hyreslagen[1] samtycke från de hyresgäster som berörs eller tillstånd från hyresnämnden (18 d §). Dessutom ska en hyresvärd som vill utföra en sådan tillståndspliktig åtgärd skriftligen underrätta de berörda hyresgästerna (18 e §). Det ställs inte några särskilda krav på meddelandets innehåll, men eftersom syftet med meddelandet är att parterna ska inleda konstruktiva förhandlingar bör det enligt förarbetena framgå att hyresvärden avser att utföra förbättrings- eller ändringsåtgärder, och de aktuella åtgärderna bör specificeras. För att hyresgästerna ska kunna ta ställning till en åtgärd bör hyresvärden också så heltäckande som möjligt redovisa följderna av åtgärden när det gäller tidsplaner, praktiska olägenheter och ekonomiska konsekvenser. (Se prop. 1996/97:30 s. I hyreslagen finns också en regel som ska skydda hyresgäster mot kraftiga och snabba hyreshöjningar genom att den nya hyran stegvis fasas in , den s.k. trappningsregeln (55 § sjätte stycket). Trappningsregeln anger att om den nya hyran är väsentligt högre än den tidigare ska hyresnämnden, om hyresgästen begär det och inte särskilda skäl talar emot det, bestämma att hyra ska betalas med lägre belopp . Vad som ska anses som en väsentligt högre hyra avgörs i rättstillämpningen efter omständigheterna i det särskilda fallet. En hyreshöjning på bör emellertid i allmänhet anses vara väsentlig (prop. 2009/10:185 s. 91). Regeringen föreslår ett förbättrat skydd för hyresgäster vid renoveringar genom att väsentliga hyreshöjningar ska fasas in i ett lugnare tempo än vad som är fallet . De belopp som ska betalas liksom längden på ska fastställas med särskilt beaktande av hyreshöjningens storlek. Den nya regleringen föreslås träda i kraft . För ärenden om prövning av hyra som har inletts hos hyresnämnden före ikraftträdandet ska dock bestämmelserna gälla i sina äldre lydelser. Skälen för regeringens förslag Som skäl för sitt förslag om ett förbättrat skydd för hyresgäster vid renoveringar anför regeringen i propositionen bl.a. följande (s. 45 f. och 67 f.). Regeringen konstaterar att trappningsregeln har kommit att tillämpas så att trappning visserligen sker även när skälig hyra bestäms efter en standardhöjande renovering. För att undvika att det dröjer alltför innan hyresnivån anpassats till en korrekt bruksvärdeshyra har emellertid större delen av höjningen getts genomslag i trappans första steg. I rättspraxis har det uttalats att en riktlinje kan vara att det första steget innebär en höjning av hyran som motsvarar ungefär hälften av den totala hyreshöjningen (rättsfallet RH 2013:9 I). Detta innebär att den nya hyran fasas in från en hög nivå redan från början och att den får ett relativt snabbt genomslag; kan hyresgästen i många fall komma att betala full hyra, och det är ovanligt med infasningsperioder som överstiger . Redan trappans första steg kan enligt regeringen innebära stora ekonomiska utmaningar för en hyresgäst, och det finns en risk för att den nya hyran får fullt genomslag innan hyresgästen haft möjlighet att anpassa sig. Mot den bakgrunden anser regeringen att hyresgästerna bör få ett mer verksamt skydd mot kraftiga och snabba hyreshöjningar. Regeringen anför vidare att när den skäliga infasningsperioden ska bestämmas måste hyresnämnden, förutom hyresgästens intresse, också beakta fastighetsägarens berättigade intresse av att inom rimlig tid få betalt för gjorda investeringar. Det får inte dröja alltför innan hyran anpassas till fastställd bruksvärdeshyra. När trappningsregeln infördes uttalades att övergångstiden i allmänhet inte bör vara längre än tre–och att det endast i undantagsfall bör förekomma att övergångstiden bestäms till närmare (prop. 2009/10:185 s. 92). Dessa utgångspunkter bör enligt regeringen i huvudsak fortfarande gälla vid bestämmandet av en skälig övergångstid. Inom ramen för de som normalt utgör den bortersta gränsen för trappning bör dock en långsammare höjningstakt medges. Det bör alltså i större utsträckning än bli aktuellt att bestämma tidsperioden med utnyttjande av hela normalspannet t.o.m. . En sådan mer generös tillämpning kan enligt regeringen åstadkommas genom att det i trappningsregeln uttryckligen anges att det normalt är hyreshöjningens storlek som ska avgöra storleken på trappans steg och längden på den skäliga perioden (jfr prop. 2009/10:185 s. 92). Med denna utgångspunkt finns det, anser regeringen, inte längre någon anledning att tillämpa en brantare trappa än annars när hyreshöjningen beror på standardhöjande renoveringsåtgärder. Regeringens bedömning i några andra frågor om hyresgästers ställning vid renoveringar Regeringen konstaterar att i sitt betänkande Stärkt ställning för hyresgäster (2017:33) föreslog att hyreslagen ska ställa högre krav på hyresvärdens meddelande till hyresgästerna om de renoveringsåtgärder som denne önskar vidta. I tiden efter det att betänkandet lämnades har emellertid Fastighetsägarna, Allmännytta och kommit överens om en mall för samrådsavtal vid genomgripande ombyggnader. Avsikten är att lokala hyresgästorganisationer och fastighetsägare ska använda som utgångspunkt när de ska komma överens om hur samrådsprocessen vid en större ombyggnad ska gå till. I preciseras vilken information som hyresvärden ska lämna till hyresgästen på ett tidigt stadium, bl.a. om ombyggnadsprocessen, samrådsförfarandet och godkännandeprocessen. Efter samrådet ska hyresvärden skriftligen meddela berörda hyresgäster om bl.a. vilka åtgärder som ska vidtas i varje lägenhet, huruvida hyresgästen kan göra val i fråga om lägenhetens utformning, preliminär tidsplan samt hyran efter ombyggnaden – om hyran är överenskommen. Enligt regeringen ger de riktlinjer som anges i avtalsmallen goda förutsättningar för samråd och information i samband med ombyggnader. Det finns också, tillägger regeringen, flera fördelar med att frågan om information och samråd regleras i avtal mellan parterna i stället för i lag. På så sätt kan proceduren anpassas efter de olika förutsättningar som kan gälla i enskilda fall. Man undviker också den risk för gränsdragningar eller tvister som vissa av remissinstanserna anser kan följa med detaljerade lagkrav på information. Med hänsyn till att organisationer som företräder både hyresgästers och fastighetsägares intressen på hyresmarknaden står bakom avtalsmallen finns det enligt regeringen anledning att tro att den får ett brett genomslag. Därför anser regeringen att det inte finns skäl att nu lagstifta i frågan. I propositionen redovisar regeringen också att även föreslog ändringar av den rättsliga prövningen av renoveringsåtgärder. Förslaget bör dock enligt regeringen inte genomföras utan ett bättre underlag. Regeringen avser i stället att återkomma i frågan om hur hyresgästers ställning vid renoveringar kan stärkas. Lagförslaget om skyddet för hyresgäster vid renoveringar I kommittémotion 2020/21:4104 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att ska avslå regeringens lagförslag om ett förbättrat skydd för hyresgäster vid renoveringar. Samma förslag läggs fram i kommittémotionerna • 2020/21:4101 av och (båda C) yrkande 1 • 2020/21:4102 av m.fl. (KD) yrkande 1 • 2020/21:4099 av m.fl. (L) yrkande 2. Den framtida regleringen om skyddet för hyresgäster vid renoveringar I kommittémotion 2020/21:4101 av och (båda C) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att förfarandet med trappning av hyreshöjningar vid renovering endast ska gälla undantagsvis och för enstaka lägenheter inom ett bestånd. I kommittémotion 2020/21:4097 av Momodou m.fl. (V) föreslås flera tillkännagivanden till regeringen om skyddet för hyresgäster vid renoveringar. Motionärerna anser att hyresvärdar bör vara skyldiga att på förhand ge en uppskattning av hur hög hyran kommer att bli efter en ombyggnad (yrkande 6). Motionärerna vill även att den hyresvärd som köper en fastighet och genomför en renovering inte ska få höja hyran förrän , ett s.k. spekulationsstopp enligt dansk modell (yrkande 7). Lagförslaget om skyddet för hyresgäster vid renoveringar Det kan konstateras att trappningsregeln infördes i syfte att skydda hyresgäster mot kraftiga och snabba hyreshöjningar genom att den nya skäliga hyran stegvis fasas in . I förarbetena uttalades att ju större skillnaden mellan den tidigare hyran och skälig hyra är, desto längre kan övergångstiden behöva vara. Det förtydligades att övergångstiden i allmänhet inte bör vara längre än tre–och att det endast i undantagsfall bör förekomma att övergångstiden bestäms till närmare . I rättspraxis har trappningsregeln kommit att tillämpas så att trappning sker även när skälig hyra bestäms efter en standardhöjande renovering, och en riktlinje är att det första steget innebär en höjning av hyran som motsvarar ungefär hälften av den totala hyreshöjningen. Utskottet anser att den befintliga trappningsregeln innebär en lämplig avvägning mellan å ena sidan hyresgästernas behov av skydd mot kraftiga och snabba hyreshöjningar och å andra sidan hyresvärdarnas berättigade intresse av att inom rimlig tid få betalt för gjorda investeringar genom full hyra. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom regeringens förslag till ändringar i denna del. Med bifall till motionsyrkandena i detta avsnitt bör följaktligen avslå lagförslaget om skyddet för hyresgäster vid renoveringar. Den framtida regleringen om skyddet för hyresgäster vid renoveringar Utskottet har ovan avstyrkt regeringens förslag till ändringar av trappningsregeln med hänvisning till att den befintliga regleringen innebär en lämplig avvägning mellan å ena sidan hyresgästernas behov av skydd mot kraftiga och snabba hyreshöjningar och å andra sidan hyresvärdarnas berättigade intresse av att inom rimlig tid få betalt för gjorda investeringar genom full hyra. Det finns mot den bakgrunden inte skäl för någon åtgärd från med anledning av vare sig motion 2020/21:4101 (C) yrkande 2 om trappningsregeln eller motion 2020/21:4097 (V) yrkande 7 om en slags karenstid för höjning av hyran. Motionsyrkandena bör följaktligen avslås. När det sedan gäller motion 2020/21:4097 (V) yrkande 6 konstaterar utskottet att den informationsskyldighet som hyresvärden har enligt hyreslagen kompletteras av den mall för samrådsavtal vid genomgripande ombyggnader som Fastighetsägarna, Allmännytta och har kommit överens om. I preciseras vilken information som hyresvärden ska lämna till hyresgästen på ett tidigt stadium, bl.a. om ombyggnadsprocessen, samrådsförfarandet och godkännandeprocessen. Efter samrådet ska hyresvärden skriftligen meddela berörda hyresgäster om bl.a. vilka åtgärder som ska vidtas i varje lägenhet, huruvida hyresgästen kan göra val i fråga om lägenhetens utformning, preliminär tidsplan samt hyran efter ombyggnaden – om hyran är överenskommen. Vidare noterar utskottet att regeringen avser att återkomma i frågan om hur hyresgästers ställning vid renoveringar kan stärkas. Enligt utskottet bör motionsyrkandet inte leda till något initiativ från , och även detta motionsyrkande avstyrks därför. Privatpersoners uthyrning av ägda bostäder Utskottets förslag i korthet avslår regeringens lagförslag om att inskränka hyresvärdens rätt till uppsägning vid privatuthyrning samt antar lagförslaget om alternativ bruksvärdeshyra. I den förstnämnda delen hänvisar utskottet till de överväganden som ligger bakom den befintliga regleringen på området. Vidare avslår ett motionsyrkande om den framtida regleringen om privatpersoners uthyrning. Jämför reservation 3 (S, V, MP) och 4 (V). När någon utanför näringsverksamhet hyr ut en bostadslägenhet för annat än fritidsändamål gäller lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad, privatuthyrningslagen. Lagen gäller dock inte i fråga om hyreslägenheter som upplåts i andra hand (1 § första stycket). I praktiken är de viktigaste typfall som lagen tillämpas på när privatpersoner hyr ut en bostadsrättslägenhet eller en enfamiljsvilla eller en del av en sådan bostad. Avsikten med privatuthyrningslagens reglering är att stimulera privatpersoner att hyra ut bostäder som de inte behöver (prop. 2012/13:1, utg.omr. 18 s. 66 f., bet. 2012/13:CU3). Privatuthyrningslagen gör på några betydelsefulla punkter undantag från hyreslagens regler, medan hyreslagen i övrigt gäller för hyresavtalet (1 § andra stycket). En sådan betydelsefull avvikelse är att om skälig hyra enligt bruksvärdesprincipen inte gäller. I stället gäller en kostnadsbaserad regel som baseras dels på hyresvärdens faktiska driftskostnader, dels på en antagen kapitalkostnad (4 § andra stycket). Vidare har hyresgästen rätt till förlängning av hyresavtalet endast i de fall en sådan rätt följer av avtalet. Hyresvärden har rätt att, utan att ange några skäl, säga upp ett tidsbestämt hyresavtal med iakttagande av tre månaders uppsägningstid. (Se 3 §.) När regleringen infördes ansågs det, mot bakgrund av lagens syfte, naturligt att inte bara hyresgästen utan även hyresvärden har rätt att säga upp avtalet om förhållandena förändras. För att hyresvärdens uppsägning av hyresavtalet inte skulle riskera att sätta hyresgästen i en trängd situation ansågs det dock att hyresvärdens uppsägningstid borde vara längre än hyresgästens (prop. 2012/13:1, utg.omr. 18 s. 69). Regeringen föreslår att hyresvärdens rätt enligt privatuthyrningslagen att säga upp ett tidsbegränsat hyresavtal ska tas bort. Vidare föreslås att den befintliga regeln om att hyran vid privatuthyrning bestäms efter hyresvärdens kostnader ska kompletteras med en möjlighet att bestämma hyran efter lägenhetens bruksvärde, om det ger en högre hyra. Den nya regleringen föreslås träda i kraft och ska endast tillämpas på hyresavtal som har ingåtts efter ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag Som skäl för sina förslag om ändringar i privatuthyrningslagen anför regeringen i propositionen bl.a. följande (s. 50 f.). Till att börja med anser regeringen att privatuthyrningslagen bör kvarstå tills vidare. Enligt regeringen är det olyckligt att det krävs en genomgång av såväl privatuthyrningslagen som hyreslagen för att förstå vad som gäller för ett och samma hyresavtal. Ett sätt att undvika dubbla regelverk, utan att göra reglerna mer svårtillgängliga, skulle vara att föra in reglerna om privatuthyrning i hyreslagen på ett sådant sätt att det lätt går att urskilja vilka regler som gäller vid privatuthyrning. Detta förutsätter emellertid större redaktionella ändringar i hyreslagen, vilket det inte finns beredningsunderlag för. Vid en eventuell framtida översyn finns det dock enligt regeringen anledning att titta på balansen mellan å ena sidan en enkel reglering för privatuthyrning i syfte att stimulera ett utbud av bostäder och å andra sidan behovet av skydd för hyresgäster. När det gäller förslaget om hyresvärdens rätt att säga upp ett tidsbegränsat hyresavtal anför regeringen att den omständigheten att hyresvärden när som helst kan säga upp avtalet innebär att en avtalad hyrestid saknar mycket av sin betydelse. Det gör boendet otryggt och kan försätta hyresgästen i en besvärlig situation. Enligt regeringen kan det heller inte antas att rätten till uppsägning har någon större betydelse för viljan att hyra ut lägenheter. De hyresvärdar som har behov av flexibilitet kan nämligen välja en kortare hyrestid eller ett avtal som gäller tills vidare. I det sistnämnda fallet kan hyresvärden säga upp avtalet med iakttagande av tre månaders uppsägningstid. Regeringen konstaterar också att samtliga remissinstanser tillstyrker eller inte invänder mot utredningens förslag om att ta bort hyresvärdens rätt att säga upp hyresgästen . Regeringen anser mot denna bakgrund att en rätt för hyresvärden att säga upp hyresgästen till en tidpunkt före hyrestidens slut bör förutsätta att det finns omständigheter som gör att hyresrätten är förverkad eller att det finns någon annan särskild grund för uppsägning.