bet · H801MJU15 · 2021-04-16 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör skogspolitik. Enligt utskottet ska regeringen ge lämplig myndighet eller forskningsinstitut, t.ex. Skogforsk, i uppdrag att ta fram och genomföra ett växtförädlingsprojekt för resistens mot almsjuka respektive askskottsjuka. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om skogspolitik från allmänna motionstiden /21, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om en hållbar skogspolitik, bioekonomi, nyckelbiotoper, skydd av skog, avverkningsanmälningar, pågående markanvändning och . I betänkandet finns 26 reservationer (S, M, SD, V, KD, L, MP) och åtta särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). I en reservation (S, V, L, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ett hållbart och långsiktigt skogsbruk Relationen mellan och för biologisk mångfald Motioner som bereds förenklat 1.Miljöanpassning av skogsbruket, punkt 1 (V) 2.Skogen och klimatet, punkt 2 (M) 3.Skogsproduktion och biologisk mångfald, punkt 4 (M) 4.Förvaltning av skogen, punkt 5 (V) 5.Miljökvalitetsmålet Levande skogar, punkt 6 (M, SD) 6.Skogsbrukets bidrag till bioekonomin, punkt 7 (M, SD) 7.Skogsbrukets bidrag till bioekonomin, punkt 7 (L) 8.Forskning om skogens möjligheter inom ramen för bioekonomin, punkt 8 (M) 9.Statens roll vid utformningen av ett nytt system för nyckelbiotoper, punkt 9 (SD) 10.Nyckelbiotopsregistrering i övrigt, punkt 10 (M, SD, KD) 11.Nyckelbiotopsregistrering i övrigt, punkt 10 (V) 12.Tillvägagångssätt vid skydd av skog, punkt 11 (SD) 13.Effektiva former för skydd av skog, punkt 12 (SD) 14.Effektiva former för skydd av skog, punkt 12 (V) 15.Effektiva former för skydd av skog, punkt 12 (KD) 16.Äganderätt, punkt 13 (SD) 17.Handläggningstid och arealgräns för avverkningsanmälningar, punkt 14 (M) 18.Handläggningstid och arealgräns för avverkningsanmälningar, punkt 14 (SD) 19.Handläggningstid och arealgräns för avverkningsanmälningar, punkt 14 (KD) 20.Slutavverkningsålder, punkt 15 (M) 21.Slutavverkningsålder, punkt 15 (KD) 22.Avverkningsanmälningar i övrigt, punkt 16 (SD) 23.Avverkningsanmälningar i övrigt, punkt 16 (KD) 24.Pågående markanvändning, punkt 17 (M, SD) 25.Relationen mellan och för biologisk mångfald, punkt 18 (SD) 26.Åtgärder mot almsjuka och askskottsjuka, punkt 19 (S, V, L, MP) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (L) 7.Centerpartiets förslag för skogspolitiken (C) 8.Liberalernas förslag för skogspolitiken (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett hållbart och långsiktigt skogsbruk 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 11. Reservation 1 (V) 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 36. Reservation 2 (M) 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 11. Skogsproduktion och biologisk mångfald 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 3 (M) 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 4 (V) 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 25. Reservation 5 (M, SD) Skogsbrukets bidrag till bioekonomin 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 6, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 60 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 19 och 24. Reservation 6 (M, SD) Reservation 7 (L) Forskning om skogens möjligheter inom ramen för bioekonomin 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 8 (M) Statens roll vid utformningen av ett nytt system för nyckelbiotoper 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 9 (SD) 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 13, 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkande 10, 2020/21:2616 av (M), 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 72, 2020/21:3183 av och (båda C) och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkandena 11–13. Reservation 10 (M, SD, KD) Reservation 11 (V) Tillvägagångssätt vid skydd av skog 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 15 i denna del, 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4 och 14, 2020/21:1319 av (M) och 2020/21:1793 av (M). Reservation 12 (SD) Effektiva former för skydd av skog 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 18, 2020/21:949 av (M), 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 12, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 73 och 75 samt 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 12. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) Reservation 15 (KD) 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2020/21:1194 av (M), 2020/21:1283 av i (M), 2020/21:1336 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3562 av (M) yrkande 3. Reservation 16 (SD) Handläggningstid och arealgräns för avverkningsanmälningar 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 23, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 70 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (KD) 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 69, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del. Reservation 20 (M) Reservation 21 (KD) 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 7 samt 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 74. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (KD) 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 24 (M, SD) Relationen mellan och för biologisk mångfald 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 32 och 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 33. Reservation 25 (SD) Åtgärder mot almsjuka och askskottsjuka ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska ge lämplig myndighet eller forskningsinstitut, t.ex. Skogforsk, i uppdrag att ta fram och genomföra ett växtförädlingsprojekt för resistens mot almsjuka respektive askskottsjuka och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 26 (S, V, L, MP) Bedömningar av biologisk funktionalitet 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 13. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 116 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som bl.a. handlar om en hållbar skogspolitik, bioekonomi, nyckelbiotoper, skydd av skog, avverkningsanmälningar, pågående markanvändning, samt åtgärder mot almsjuka och askskottsjuka. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Vid utskottets sammanträde presenterade utredare med medarbetare betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73). Ett hållbart och långsiktigt skogsbruk Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om miljöanpassning av skogsbruket, skogen och klimatet, skogens ekosystemtjänster, skogsproduktion och biologisk mångfald, förvaltning av skogen samt miljökvalitetsmålet Levande skogar. Jämför reservation 1 (V), 2 (M), 3 (M), 4 (V) och 5 (M, SD). Enligt kommittémotion 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkande 14 bör regeringen se till att en översyn av skogspolitiken genomförs för att stärka uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen och för att uppnå hållbart nyttjande av naturresurser. Motionärerna anser att regeringens skogspolitik försvårar möjligheten att nå ett flertal av miljökvalitetsmålen och att stärkt miljöhänsyn är underordnat åtgärder för att stimulera produktionsintressen. För att skogen ska brukas och skyddas så att resurser nyttjas hållbart anser motionärerna att skogsvårdslagstiftningen måste moderniseras. I kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 11 anförs att det behövs ett starkare lagligt skydd för skogar. Den övergripande målsättningen för motionärerna är att lagstiftningen för skogen ska införlivas i eftersom skogsbruket är en verksamhet med mycket stor miljöpåverkan. Dagens skogsvårdslagstiftning är enligt motionärerna otillräcklig för att bevara arter och nå miljömål, och kraven på miljöhänsyn ger inte avsedd effekt när det gäller miljöanpassning av skogsbruket. Enligt kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 12 måste klimatnyttan med skogen även inbegripa kolinlagring i levande skogar, ökad biologisk mångfald och skydd av ekosystemtjänster. Motionärerna anför att skogen inte gör störst klimatnytta om den brukas så att virkesproduktionen maximeras, utan det krävs en helhetssyn för hela klimatnyttan med skogen. En hållbar skogspolitik behöver enligt motionärerna säkerställa skogens alla funktioner och även omfatta åtgärder som påverkar efterfrågan på jungfrulig råvara från skogen. I kommittémotion 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 2 framhålls skogens betydelse för klimatet. Enligt motionärerna är skogsbruket viktigt för klimatomställningen och för naturupplevelser. Ett hållbart skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Motionärerna anser att det behövs fokus på klimatfrågan, hållbart brukande, landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. I yrkande 3 i samma motion framhålls skogens motståndskraft mot klimatförändringar och att förvaltningen av skogen bör beakta klimatförändringar genom exempelvis vad som återplanteras. Motionärerna anför att granplantager skapar sårbarhet i skogsbeståndet. Skyddade tätortsnära skogar kan enligt motionärerna fylla en mycket viktig funktion. Även naturreservat kan mildra konsekvenserna av extremt väder t.ex. när det gäller värme, omfattande regn och förmåga att binda damm. I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 36 framhålls den svenska skogens klimatnytta. Enligt motionärerna gör den aktivt och hållbart brukade skogen störst nytta för miljön och klimatet. Om kraven på att skydda mer skog fortsätter skulle det enligt motionärerna innebära en kraftig inskränkning i skogsägarnas frihet och försvåra skogens bidrag till klimatomställningen. Motionärerna anför att det hållbara aktiva skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna fortsätta övergången till en cirkulär bioekonomi där höga naturvärden och biologisk mångfald värnas. Enligt kommittémotion 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 11 ska förvaltningen och brukandet av skogen beakta påverkan på skogens ekosystemtjänster. Både staten och skogsnäringen har enligt motionärerna ett stort ansvar för att skydda skogens ekosystem, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. Motionärerna anser därför att effekter på både klimat och miljö behöver stå i fokus vad gäller åtgärder inom skogsbruket. Skydd av skogens ekosystemtjänster lyfts även fram i kommittémotion 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 8. Skogsproduktion och biologisk mångfald m.fl. (C) anför i kommittémotion 2020/21:2928 yrkande 8 att regelverk behöver utformas för att möjliggöra ett ökat, långsiktigt och hållbart utnyttjande av skogsråvara även i fortsättningen. Motionärerna anser att skogsvårdslagstiftningens inriktning ska baseras på jämställda mål mellan uthållig produktion som ger en god avkastning och bibehållandet av biologisk mångfald. I kommittémotion 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 16 framhålls potentialen för en ökad skogsproduktion med fortsatt bevarande av den biologiska mångfalden. Även enligt kommittémotion 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 13 ska den biologiska mångfalden i skogen värnas genom ett aktivt hållbart skogsbruk och en stark äganderätt. Motionärerna anför att den privata äganderätten ligger till grund för ett framgångsrikt och hållbart svenskt skogsbruk. Inom miljöpolitiken är det därför enligt motionärerna överlag viktigt att incitament för hållbart brukande av skog, mark och vatten inte ställer produktionsmål och miljömål i konflikt med varandra. Vidare anför motionärerna att det också är viktigt att den äganderättsutredning som regeringen tillsatt säkerställer långsiktigt hållbara spelregler för vatten-, jord- och skogsbrukare. Enligt kommittémotion 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkande 8 bör regeringen genomföra en översyn av skogslagstiftningen i syfte att stimulera ökad andel blandskog genom reglering av föryngringsåtgärder, röjning och gallring. Motionärerna anför att skogsbestånden på många skogsmarker skulle få en betydligt större artvariation och ökat inslag av lövträd om skogen självföryngrades och inte planterades, men även om det skapades förutsättningar för blandskog vid röjning och gallring. Genom att i högre grad styra produktionen mot trädarter som är naturliga för skogsmarken och därmed öka det totala inslaget av lövträd ökar dessutom skogens återhämtningsförmåga vid störningar som uppstår på grund av klimatförändringarna, enligt motionärerna. Enligt kommittémotion 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 25 bör miljömålet Levande skogar omformuleras så att det blir nåbart. Motionärerna anför att det är bra och viktigt att har ambitiösa miljömål när det gäller skogen, men målen måste vara realistiska. behandling och kompletterande information fattade regeringen beslut om första nationella skogsprogram. I skogsprogrammet finns mål för fem fokusområden som ska bidra till att uppnå programmets vision, arbete och organisation. Visionen för skogsprogrammet är att skogen, det gröna guldet, ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. De fem fokusområdena är – Ett hållbart skogsbruk med ökad klimatnytta – Mångbruk av skog för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet – Innovationer och förädlad skogsråvara i världsklass – Hållbart brukande och bevarande av skogen som en profilfråga i svenskt internationellt samarbete – Ett kunskapskliv för ett hållbart brukande och bevarande av skogen. beslutade regeringen om en handlingsplan med åtgärder för skogsprogrammet. Handlingsplanen omfattar framför allt åtgärder där staten har ett huvudansvar och kommer att uppdateras i dialog med intressenter, där strategisk rådgivning av skogsprogrammets programråd kommer att spela en central roll. Regeringens förhoppning är att skogssektorn och samhället i stort medverkar med åtgärder för att förverkliga visionen och målen. Regeringen gav även i uppdrag att fördela medel till regionala insatser som stöder det nationella skogsprogrammets vision och målen för de fem fokusområdena i skogsprogrammets strategi (dnr N2018/03142/SK). Insatserna ska skapa förutsättningar för en långsiktig och strategisk samverkan och dialog mellan befintliga och nya intressenter som är verksamma på regional nivå och som vill bidra till skogsprogrammets genomförande. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) bedömer regeringen att den befintliga modellen för skogsförvaltningen i huvudsak är anpassad för att uppnå de riksdagsbundna målen. finns det områden som behöver utvecklas. I den växande cirkulära bioekonomin måste ett långsiktigt hållbart uttag av skogsråvara säkras som också biologisk mångfald och sociala värden säkerställs. Skogsbruket har en stor påverkan på det svenska landskapet. Hittillsvarande åtgärder har inte varit tillräckliga för att nå Levande skogar och andra berörda miljömål. Regeringen anför att den miljöhänsyn som tas i samband med skogsbruk visar både en långsiktigt positiv utveckling och behov av att skogsbruket förbättrar hänsynen till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen vid skötsel och brukande av skog. Med stöd av bl.a. de framtagna målbilderna för god miljöhänsyn samt samverkan och dialog kommer miljöhänsynen att kunna förbättras ytterligare. Skogssektorn har arbetat med gemensamma målbilder för god miljöhänsyn som ska ge vägledning om hur miljöhänsyn bör tas vid planering och genomförande av skogsbruksåtgärder i produktionsskog. Målbilderna är framtagna i bred samverkan med utgångspunkt från rådande skogspolitik och bästa tillgängliga kunskap för användning i praktiskt skogsbruk. Regeringen anför i budgetpropositionen att inriktningen för skogspolitiken ligger fast. Den svenska skogspolitiken bygger på de jämställda målen om produktion och miljö. En grundläggande del av skogspolitiken är skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. Regeringen anser att äganderätten till skog behöver stärkas och värnas. Skogens viktiga roll i klimatarbetet, en växande cirkulär bioekonomi och rollen för hållbar utveckling ska synliggöras, liksom betydelsen för biologisk mångfald och sociala värden. Vidare redovisas i propositionen att det nationella skogsprogrammet utvecklas för att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Att det nationella skogsprogrammet ska utvecklas är en del av januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . Programmet ska bygga på skogsvårdslagens (1979:429) två mål om produktion och miljöhänsyn, och särskilt fokus ska läggas på goda villkor för företagande i skogssektorn. Regeringen anför att det regionala arbetet med skogsprogram och strategier utgör en allt viktigare del i genomförandet av skogsprogrammet. Regeringen bedömer att skogsprogrammet utvecklas väl och att programmets olika aktiviteter och dialog bidrar till att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Inom utgiftsområde 20 redovisar regeringen att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Regeringen bedömer att trenden är negativ eftersom skyddsvärda skogar fortsätter att bli avverkade och antalet arter som blir rödlistade ökar. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar, samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Regeringens satsningar på skydd av och åtgärder för värdefull natur gav positivt resultat . Regeringen anför att det behövs ökad kunskap och medvetenhet om att många naturvärden inte kan återskapas och att värdena går förlorade om kvarvarande skogar med höga naturvärden avverkas. Huvuddelen av kvarvarande areal med höga naturvärden, ca , finns i områden som inte är skyddade, vare sig formellt eller frivilligt. Många skogslevande arter påverkas negativt av trakthyggesbruk och förlusten av biologisk mångfald har inte bromsats upp. Takten i skyddet behöver därför öka enligt regeringen, och det krävs fortsatta insatser för att nå en långsiktigt fungerande grön infrastruktur med tillräckliga mängder av olika livsmiljöer för att bevara våra naturligt förekommande arter. Regeringen anför att myndigheternas redovisning av regeringsuppdraget om värdefulla skogar ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. Behovet av naturvårdande skötselåtgärder är även i fortsättningen stort i hela landet. och redovisade uppdraget om värdefulla skogar i skrivelsen Värdefulla skogar – Redovisning av regeringsuppdrag (). I skrivelsen redovisar myndigheterna den reviderade nationella strategin för formellt skydd av skog men gör även en översiktlig genomgång av kunskapsläget om värdefulla skogar och listar ett antal påbörjade och möjliga insatser för att stärka kunskapen om dessa. och anför att de ser ett stort behov av att fortsätta arbetet med att skydda skogar formellt även när det nuvarande etappmålet har uppnåtts. Myndigheterna understryker betydelsen av nya etappmål för det arbetet och lämnar rekommendationer till arbetet med att utforma nya etappmål. Särskilt viktigt är det att låta göra en ny nationell behovsanalys för skyddet av skog och att närmare utreda hur olika naturtyper och andra förutsättningar för biologisk mångfald är representerade i formellt skydd och frivilliga avsättningar av skog. Regeringen anför i budgetpropositionen att den hänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Därför är det nödvändigt att miljöhänsynen i alla skogsbruksåtgärder är transparent och ekologiskt funktionell. Regeringen anser att det pågående arbetet med att förhindra skador på forn- och kulturlämningar visar lovande resultat och bidrar till att skador undviks. har tagit fram en vägledande strategi för myndighetens arbete med kulturmiljöfrågor (Kulturmiljövård – en självklar del i skogslandskapet, rapport /20). Uppföljningen av skogsbrukets hänsyn till kulturmiljöer och fornlämningar visar att skadorna minskar. Vidare anför regeringen att skogsägare gör ett mycket viktigt miljöarbete, både genom frivilliga avsättningar och genom den generella hänsyn som tas. måste hänsynen till natur- och kulturmiljön i skogsbruket öka. Ekosystembaserat skogsbruk behöver uppmärksammas ytterligare och mängden naturligt föryngrade skogar behöver öka där så är lämpligt. För ett hållbart och livskraftigt skogsbruk är en viltstam i balans en viktig förutsättning. Det statliga skogsbruket ska vara ett föredöme för ett hållbart skogsbruk och ska ta stor natur- och kulturmiljöhänsyn. I uppföljning av miljömålen 2020 (Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2020 – Med fokus på statliga insatser, rapport 6919, ) redovisas att för att lyckas bevara biologisk mångfald, vidmakthålla olika ekosystemtjänster och ge förutsättningar för motståndskraftiga ekosystem är det förutom långsiktigt skydd av skogar med höga naturvärden av stor betydelse med åtgärder och insatser i de områden där virke produceras. Ett skogsbruk i enlighet med intentionerna i skogspolitiken förutsätter enligt uppföljningen att skogsägarna kollektivt tar ett sektorsansvar som sträcker sig längre än vad som krävs i lagstiftningen. Det finns ett behov av en kontinuerlig diskussion om sektorsansvarets innebörd. Skogsprogrammets intention att målet för fokusområdet Ett hållbart skogsbruk med ökad klimatnytta ska vara en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till nationell biomassa från den svenska skogen, inom ramen för att de nationella miljömålen nås, skapar förutsättningar för diskussioner när län ska ta fram regionala strategier för skogen. I många län har arbetet startat, vilket bidragit positivt till dialog mellan olika aktörer. tillsatte regeringen en särskild utredare, nedan kallad , som skulle undersöka möjligheterna och lämna förslag på åtgärder för stärkt äganderätt till skog, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark samt hur internationella åtaganden om biologisk mångfald skulle kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi (dir. 2019:46). Uppdraget redovisades i betänkandet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73). I betänkandet lämnas ett femtiotal förslag på förändringar bl.a. i fråga om nyckelbiotopsregistrering och mer konkreta mål med naturvårdspolitiken. De flesta förslagen har en nära koppling till varandra, och det är därför enligt utredningen viktigt med en helhetssyn på förslagen i betänkandet. När det gäller att värna biologisk mångfald lämnas ett antal förslag för en tydligare politik för bevarande av biologisk mångfald.