bet · H801CU8 · 2021-02-08 00:00:00 — Det behövs dock fler åtgärder för att det ska bli en lyckad reform, t.ex. vore det rimligt att aktiekapitalet höjs eller vid en viss omsättning i syfte att undvika tvångslikvidation eller personlig borgen. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda vad som utgör ett optimalt krav för startkapital i aktiebolag med hänsyn till likvidationsbestämmelserna (yrkande 1). Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur ett kapitalkrav som ökar kan fungera i (yrkande 2). Regelverket för aktiebolag finns i aktiebolagslagen (2005:551). Ett grundläggande drag hos aktiebolag är att aktieägarna inte ansvarar personligen för bolagets skulder. För att balansera denna avsaknad av personligt betalningsansvar finns det regler som ska garantera att bolaget alltid har tillgångar som minst motsvarar bolagets skyldigheter. En sådan grundläggande regel är kravet på att det ska finnas ett aktiekapital. är det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag (prop. 2019/20:21, bet. 2019/20:CU5, rskr 2019/20:78). Lagändringen syftade till att göra aktiebolagsformen mer tillgänglig för den som driver eller vill starta ett företag samt att främja företagande, särskilt inom tjänstesektorn där många företag har ett lägre kapitalbehov än i andra sektorer. I lagstiftningsärendet påtalade ett stort antal remissinstanser behovet av en översyn av framför allt reglerna om tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist. Regeringen konstaterade i den delen att sänkningen av kapitalkravet för ett bolag som väljer att ha lägsta tillåtna aktiekapital innebär att marginalen till det att halva aktiekapitalet är förbrukat minskas med . Det betyder att reglerna om tvångslikvidation kan aktualiseras ännu snabbare än tidigare, med de kostnader och besvär som det medför för bolaget. Regeringen förklarade mot denna bakgrund att det finns anledning att i ett annat sammanhang överväga behovet av att se över det aktuella regelverket (prop. 2019/20:21 s. 14). I samband med lagstiftningsärendet om lägre kapitalkrav för privata aktiebolag behandlade utskottet motsvarande motionsyrkanden som är aktuella (bet. 2019/20:CU5). Utskottet uttalade då att det bör göras en översyn av bestämmelserna om tvångslikvidation med hänsyn till det sänkta kravet på aktiekapital. Men med hänvisning till regeringens uttalande i propositionen om att det finns anledning att i ett annat sammanhang överväga behovet av att se över det aktuella regelverket fann utskottet att det inte fanns skäl att föreslå ett tillkännagivande i frågan. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkandena. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:78). Som utskottet har uttalat finns det skäl att se över bestämmelserna om tvångslikvidation med hänsyn till det sänkta kravet på aktiekapital. Eftersom regeringen i det aktuella lagstiftningsärendet förklarade att det finns anledning att i ett annat sammanhang överväga behovet av att se över det aktuella regelverket finns det dock inte behov av ett tillkännagivande från sida. Utskottet, som utgår från att regeringen i ett lämpligt sammanhang tar initiativ till en översyn, avstyrker motionsyrkandena. Krav på sammansättning i bolagsstyrelser Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att det inte ska uppställas krav på kvotering vid val av styrelseledamöter och ett motionsyrkande om att införa lagstiftning om kvotering. Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare tillkännagivanden. Jämför reservation 4 (SD). I kommittémotion 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska säkerställa att företag inte ska tvingas använda sig av kvotering vid tillsättning av styrelser eller vid anställning av medarbetare. Motionärerna anför att personliga uppgifter om kön, ursprung och liknande är ovidkommande när en styrelse ska väljas. Motionärerna motsätter sig all form av könskvotering och kvotering av ursprung. I kommittémotion 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 19 anförs att kvinnor är kraftigt underrepresenterade i bolagsstyrelser och att utvecklingen går för långsamt. Motionärerna vill se en lagstiftning om kvotering i bolagsstyrelser som innebär att av ledamöterna i alla börsnoterade, kommunala och statliga bolag ska vara kvinnor. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. I aktiebolagslagen (2005:551) finns bestämmelser om ett aktiebolags ledning. I alla aktiebolag ska det finnas en styrelse som ansvarar för bolagets organisation och förvaltning (8 kap. 1 §). Ett publikt aktiebolag ska ha en styrelse med minst tre ledamöter (8 kap. 46 §). I ett privat bolag får dock styrelsen bestå av en eller två ledamöter, om det finns minst en suppleant (8 kap 3 §). Aktiebolagslagen innehåller inte några bestämmelser om hur styrelsemedlemmar ska nomineras för val. Den innehåller inte heller bestämmelser om krav på en nomineringskommitté eller valberedning. Frågor om hur en styrelse bör tillsättas i börsbolag behandlas i Svensk kod för bolagsstyrning, som är en form av självreglering. Kollegiet för svensk bolagsstyrning ansvarar för koden som gäller för alla svenska noterade aktiebolag. När det gäller en styrelses sammansättning anges i koden att styrelsen ska ha en ändamålsenlig sammansättning med hänsyn till bolagets verksamhet, utvecklingsskede och förhållandena i övrigt och att den ska präglas av mångsidighet och bredd när det gäller ledamöternas kompetens, erfarenhet och bakgrund. En jämn könsfördelning i styrelsen ska eftersträvas och valberedningen ska särskilt motivera sitt förslag till styrelsesammansättning mot bakgrund av kravet om en jämn könsfördelning. För de statligt ägda bolagen gäller enligt statens ägarpolicy i stort motsvarande krav, dvs. styrelsen ska ha en med hänsyn till bolagets verksamhet, utvecklingsskede och förhållandena i övrigt ändamålsenlig sammansättning präglad av mångsidighet och bredd när det gäller de bolagsstämmovalda ledamöternas kompetens, erfarenhet och bakgrund. Därutöver ska även mångfaldsaspekter såsom etnisk och kulturell bakgrund vägas in. Urvalet av ledamöter görs utifrån en bred rekryteringsbas i syfte att ta till vara kompetens hos såväl kvinnor och män som personer med olika bakgrund och erfarenheter. lade 2012 fram ett förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder [COM (2012) 614]. Förslaget innebär att i bolag där av styrelseledamöterna tillhör det underrepresenterade könet ska företräde ges till sökande av det underrepresenterade könet, om flera kandidater har lika meriter. Direktivet föreslås omfatta bolag med minst 250 anställda och en årsomsättning om eller en balansomslutning om . har bedömt att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2012/13:CU14, rskr. 2012/13:138). har i förhandlingarna intagit ståndpunkten att direktivet inte bör antas, bl.a. eftersom ett fortsatt arbete på nationell nivå är mer effektivt och mindre ingripande. Förhandlingarna på EU-nivå har varit vilande eftersom det finns en s.k. blockerande minoritet mot förslaget. ingår i denna minoritet. I kommissionens arbetsprogram – Ett livskraftigt EU i en känslig omvärld återfinns kommissionens förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser bland kommissionens prioriteringar . Utskottet uttalade i ett yttrande till utrikesutskottet (2020/21:CU3y) att det vidhåller sin uppfattning från föregående år att förslaget till ett direktiv om en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser inte bör finnas med bland de prioriterade förslagen. beslutade, på utskottets förslag, dels ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att det även fortsättningsvis ska vara en fråga för ett aktiebolags ägare att bestämma könsfördelningen i styrelsen, dels ett tillkännagivande om att regeringen inom EU bör verka för nationellt självbestämmande i fråga om könsfördelningen i svenska börsbolags styrelser (bet. 2016/17:CU6, rskr 2016/17:133). När det gäller det första tillkännagivandet redovisade regeringen i propositionen Ett ändamålsenligt minoritetsskydd i aktiebolag och ekonomiska föreningar (prop. 2019/20:194 s. 50) följande: Regeringen har inte vidtagit några åtgärder för att genom lagstiftning påverka könsfördelningen i bolagsstyrelser. lades promemorian Jämn könsfördelning i bolagsstyrelser (Ds 2016:32) till handlingarna genom ett beslut i . Tillkännagivandet kan därmed anses slutbehandlat. Utskottet kommenterade inte tillkännagivandet när utskottet behandlade propositionen och gav alltså inte uttryck för någon annan uppfattning än regeringen (bet. 2020/21:CU3, rskr. 2020/21:51). Utskottet behandlade ett likalydande motionsyrkande om att inte införa kvotering vid tillsättning av bolagsstyrelser i betänkande 2019/20:CU11. Utskottet vidhöll då sitt tidigare ställningstagande att en jämnare könsfördelning bör främjas med andra medel än lagstiftning. Utskottet uttalade vidare att motionsyrkandet får anses ligga i linje med utskottets tidigare ställningstaganden och tillkännagivande. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet. följde utskottets förslag. Utskottet behandlade ett motionsyrkande om att införa kvotering i bolagsstyrelser för att uppnå en jämnare könsfördelning i betänkande 2018/19:CU9. Motionsyrkandet avstyrktes med hänvisning till tidigare tillkännagivande. följde utskottets förslag. Inledningsvis vill utskottet framhålla att det inte har ändrat uppfattning i frågan om att en jämnare könsfördelning bör främjas med andra åtgärder än lagstiftning. Förslaget i motion 2020/21:2696 (MP) yrkande 19 om att införa lagstiftning om kvotering i bolagsstyrelser bör därför avslås. Därefter konstaterar utskottet att regeringen har avslutat beredningen av ett förslag till lagstiftning inom området genom att promemorian Jämn könsfördelning i bolagsstyrelser (Ds 2016:32) har lagts till handlingarna. Något aktivt nationellt arbete i frågan pågår alltså inte inom . Detta är tillfredsställande. Såsom redovisats ovan har , på utskottets förslag, tillkännagett för regeringen att den inom EU bör verka för nationellt självbestämmande i fråga om könsfördelningen i svenska börsbolags styrelser. Utskottet utgår från att regeringen agerar i enlighet med detta när förhandlingarna av kommissionens förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser återupptas . Mot den bakgrunden måste det förutsättas att det arbete som regeringen redan bedriver ligger i linje med förslaget i motion 2020/21:1613 (SD) yrkande 6 om att det inte ska införas krav på kvotering i bolagsstyrelser. Det finns därför inte anledning för att åter ta ett initiativ i frågan. Motionsyrkandet bör avslås. Företags rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om minskade krav på mångfaldsredovisningar och användandet av anonyma anställningsförfaranden samt ett motionsyrkande om en översyn av reglerna om hållbarhetsrapportering. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och tidigare ställningstagande. Jämför reservation 5 (SD). I kommittémotion 2020/21:1613 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen i den utsträckning det går ska ta initiativ till att ta bort de krav på mångfaldsredovisningar som gäller för företag (yrkande 7). Vidare föreslås ett tillkännagivande om att regeringen inom EU bör verka för att mångfaldsredovisningar tas bort (yrkande 8). Motionärerna föreslår även tillkännagivanden om att regeringen bör ge ett uppdrag till lämplig myndighet att ta fram riktlinjer för hur företag kan arbeta med avpersonifierade ansökningar (yrkande 9) och att staten ska använda ett avpersonifierat anställningsförfarande (yrkande 10). Motionärerna anför att mångfaldsredovisningar innehåller högst privata uppgifter om anställda och styrelseledamöter, såsom människors kön, bakgrund och födelseland. Dessa krav på redovisningar av mångfald för att uppnå jämställdhet är enligt motionärerna kontraproduktiva. I motion 2020/21:2091 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över regleringen om hållbarhetsredovisning. Motionärerna anför att det undantag som finns som innebär att dotterföretag inte behöver ta fram en hållbarhetsrapport om det finns en hållbarhetsrapport för koncernen bör tas bort. I lagstiftningsärendet Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy (prop. 2015/16:193, bet. 2016/17:CU2, rskr. 2016/17:25) genomfördes ett EU-direktiv som antogs (och rådets direktiv /95/EU om ändring av direktiv /34/EU vad gäller vissa stora företags och koncerners tillhandahållande av icke-finansiell information och upplysningar om mångfaldspolicy). Genom lagändringarna infördes krav på att alla företag av en viss storlek ska upprätta en hållbarhetsrapport med upplysningar om miljö, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. Det infördes även krav på att bolagsstyrningsrapporten för stora företag av allmänt intresse ska innehålla en beskrivning av den mångfaldspolicy som tillämpas för företagets styrelse när det gäller exempelvis ålder, kön eller utbildnings- och yrkesbakgrund. Lagändringarna infördes i årsredovisningslagstiftningen. Närmare om kravet på hållbarhetsrapportering En hållbarhetsrapport ska innehålla de hållbarhetsupplysningar som behövs för förståelsen av företagets utveckling, ställning och resultat samt konsekvenserna av verksamheten, däribland upplysningar i frågor som rör miljö, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. Vid genomförandet av EU-direktivets krav på hållbarhetsrapportering föreslog regeringen att rapporteringskravet skulle kopplas till de gränsvärden som definierar stora företag enligt redovisningsdirektivet (2013/34/EU). Det innebär att den svenska regleringen omfattar fler företag än vad direktivet kräver. De företag som omfattas av rapporteringskravet enligt den svenska regleringen uppfyller fler än ett av följande villkor: medelantalet anställda är för vart och ett av mer än 250, balansomslutningen är för vart och ett av mer än och nettoomsättningen är för vart och ett av mer än . Även stora företag som är moderföretag i en koncern ska upprätta en hållbarhetsrapport för koncernen. Detsamma gäller om moderföretaget är ett noterat företag, ett kreditinstitut, ett värdepappersbolag, ett försäkringsbolag eller ett finansiellt holdingföretag och koncernen uppfyller fler än ett av de ovannämnda villkoren. Närmare om kravet på upplysningar om mångfaldspolicy Bestämmelserna om krav på mångfaldsrapportering innebär att bolagsstyrningsrapporten för stora företag av allmänt intresse ska innehålla en beskrivning av den mångfaldspolicy som tillämpas för företagets styrelse när det gäller exempelvis ålder, kön eller utbildnings- och yrkesbakgrund. Rapporten ska också ange mångfaldspolicyns mål, hur den har genomförts och resultaten av genomförandet. Om någon mångfaldspolicy inte tillämpas ska rapporten innehålla en motivering till det. Kravet på upplysningar om mångfaldspolicy har till syfte att öka mångfalden i styrelserna. Kravet gäller noterade bolag som uppfyller mer än ett av följande villkor: medelantalet anställda har under vart och ett av varit mer än 250, balansomslutningen har för vart och ett av varit mer än eller nettoomsättningen har för vart och ett av varit mer än . I propositionen gjorde regeringen bedömningen att de nya bestämmelserna skulle komma att omfatta omkring 50 företag i . Regeringen uttalade vidare att reformen, när den varit i kraft , bör följas upp och utvärderas (prop. 2015/16:193 s. 44). Pågående arbete inom EU Europeiska kommissionen har påbörjat en översyn av EU-direktivet om hållbarhetsrapportering och mångfald. Som ett led i denna översyn genomförde kommissionen 2018 ett offentligt samråd i syfte att kontrollera om för företagens offentliga rapportering är ändamålsenliga och om reglerna fortfarande fyller sitt syfte. Europeiska kommissionen har i sitt arbetsprogram aviserat att den kommer att presentera ett förslag till direktiv om hållbar bolagsstyrning. Initiativet syftar till att förbättra för bolagsstyrning vad gäller hantering av hållbarhetsfrågor i den egna verksamheten och i bolagets värdekedjor. Det nya direktivet ska komplettera bestämmelserna i direktivet om hållbarhetsrapportering och mångfald (2014/95/EU). beslutade, på utskottets förslag, om ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med lagförslag som innebär minskade krav på hållbarhetsrapportering för företag (bet. 2017/18:CU7, rskr. 2017/18:123). Som skäl anförde utskottet följande: Utskottet anser att hållbarhetsrapportering fyller en funktion för att öka tillgängligheten till information om företagens hållbarhetsarbete. Hållbarhetsfrågorna får därigenom en mer framträdande roll och konsumenter och investerare får mer information om företagen och deras utveckling. Utskottet anser dock inte att det finns skäl att i svensk lagstiftning föreskriva att fler företag ska omfattas av rapporteringskravet än vad EU-direktivet kräver. Den överreglering som har genomförts i svensk rätt leder till ökad regelbörda och ökade kostnader för företagen, vilket riskerar att försvaga den svenska konkurrenskraften. På förslag av utskottet har ställt sig bakom ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag som i fråga om kategoriindelning i årsredovisningslagen utgår från ambitionen att minska företagens regelbörda (bet. 2015/16:CU6). De lagändringar som antagits när det gäller vilka företag som ska omfattas av kravet på hållbarhetsrapportering går i motsatt riktning mot denna ambition och medför i stället en ökning av regelbördan. Utskottet anser därför att svensk lagstiftning bör ändras och anpassas till EU-direktivets krav. Justitie- och migrationsministern anförde i ett frågesvar om avpersonifierade ansökningar (fr. 2020/21:746) följande: Frågan tar avstamp i det krav på att lämna upplysningar om sin mångfalds-policy som gäller för stora börsnoterade bolag. Bestämmelserna genomför ett EU-direktiv och innebär att bolagsstyrningsrapporten bl.a. ska innehålla en beskrivning av den mångfaldspolicy som tillämpas för bolagets styrelse och av hur policyn har genomförts under räkenskapsåret. Ett bolag kan välja att inte tillämpa någon mångfaldspolicy, men i sådana fall ska skälen för det anges. och hans partikamrater har motionerat i för att det nämnda kravet på mångfaldsrapportering ska tas bort och för att det tas fram riktlinjer för hur företag kan arbeta med avpersonifierade ansökningar. konstaterade så sent som att har inlett en översyn av regelverket för bl.a. mångfaldsrapportering och ansåg att det pågående arbetet inte bör föregripas. Utskottet menade också att det inte finns anledning till något initiativ med anledning av motionsyrkandet om anonyma anställningsförfaranden. I ställde sig samtliga partier utom bakom utskottets ställningstagande och avslog motionen. För egen del har jag svårt att se att förslaget om avpersonifierade ansökningar är relevant för förtroendeuppdrag som styrelseledamot i t.ex. ett aktiebolag, bl.a. eftersom det är mycket ovanligt att sådana uppdrag tillsätts efter ett ansökningsförfarande. Förslaget utgör därför inte ett verkligt alternativ till mångfaldsrapporteringen. Avpersonifierade ansökningar kan dock vara ett alternativ i vanliga anställningsförfaranden och det står alla företag fritt att använda sig av sådana. Jag delar emellertid bedömning och anser att det inte heller finns skäl för regeringen att ta något initiativ i frågan. Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkanden om mångfaldspolicy och avpersonifierade anställningsförfaranden i betänkande 2019/20:CU11. Utskottet konstaterade då att regeringen i lagstiftningsärendet hade uttalat att reformen när den varit i kraft bör följas upp och utvärderas. Utskottet hänvisade vidare till att det inom EU har påbörjats en översyn av regelverket för företags rapportering och att en sådan översyn inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Utskottet fann vidare att det inte fanns anledning för att ta ett initiativ med anledning av förslagen om anonyma anställningsförfaranden. Samtliga motionsyrkanden avstyrktes. följde utskottets förslag. Utskottet vidhåller att den översyn som påbörjats inom EU av det direktiv som innebär krav på rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Vidare anser utskottet fortfarande inte att det finns skäl för att ta ett initiativ med anledning av förslagen om anonyma anställningsförfaranden. Samtliga motionsyrkanden bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av bokföringslagen. Utskottet hänvisar till pågående arbete. (M) anför i motion 2020/21:3621 att dagens bokföringslag inte har moderniserats och anpassats till dagens digitala teknik. Motionären förslår ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag till en ny modern bokföringslag som minskar byråkratin och underlättar kontroller (yrkande 1). Vidare föreslås ett tillkännagivande om en översyn och modernisering av reglerna för arkivering, uppföljning och kontroll (yrkande 2). Motionären anför bl.a. att det är oklart vad som gäller för arkivering av papperskvitton. Slutligen förslås ett tillkännagivande om att svenska bestämmelser bör harmoniseras med andra europeiska länders lagstiftning (yrkande 3). I bokföringslagen (1999:1078) finns bestämmelser om bokföringsskyldighet för vissa fysiska och juridiska personer. Lagen innehåller bestämmelser om bl.a. kretsen av bokföringsskyldiga, bokföringsskyldighetens innebörd, löpande bokföring och verifikationer och arkivering av räkenskapsinformation. När det gäller arkivering får räkenskapsinformation enligt bokföringslagen föras över från ett material (t.ex. papper) till ett annat (t.ex. ett maskinläsbart medium). Det är alltså möjligt att genom fotografering eller skanning överföra räkenskapsinformationen som tagits emot i pappersform till elektronisk form. Den mottagna handlingen (pappersdokumentet) får dock förstöras först fr.om. det fjärde året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades (7 kap. 6 §). Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som bl.a. ska överväga och föreslå vissa åtgärder som förenklar och moderniserar bokföringslagen (Enklare regler för mikroföretagande och en modernare bokföringslag, dir. 2020:48). I kommittédirektiven anför regeringen att sedan bokföringslagen trädde i kraft har den tekniska utvecklingen gått framåt. Det finns t.ex. nya möjligheter att lagra och få åtkomst till räkenskapsinformation elektroniskt. Det finns därför anledning att utreda om bokföringsreglerna behöver förändras för att anpassas till dagens förhållanden och den teknikutveckling som har skett. – föreslå de förändringar av reglerna om arkivering av räkenskapsinformation som bedöms behövliga – föreslå de lättnader som bedöms behövliga i kravet på att det ursprungliga materialet för räkenskapsinformation ska bevaras – undersöka och redogöra för hur motsvarande regler är utformade i andra länder. Uppdraget ska redovisas (dir. 2020:97). Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkanden i betänkande 2019/20:CU11. Utskottet konstaterade då att regeringen hade uppmärksammats på behovet av en översyn av bokföringslagen och att frågan var föremål för övervägande inom . Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet motionsyrkandena. följde utskottets förslag. Såsom redovisats ovan har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska överväga och föreslå vissa åtgärder som förenklar och moderniserar bokföringslagen. Utskottet konstaterar att det i uppdraget ingår att utreda de frågeställningar som framställs i motionen. Det pågående arbetet bör inte föregripas genom någon åtgärd från sida och motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av regleringen för ekonomiska föreningar.