bet · H801FiU24 · 2021-06-11 00:00:00 — Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2020 Utskottet redovisar sin årligt återkommande utvärdering av penningpolitiken och föreslår att godkänner det som utskottet anför om penningpolitiken under perioden 2018‒2020. Utvärderingen är koncentrerad till utvecklingen som var ett extremt år till följd av pandemins sociala och ekonomiska konsekvenser. Utskottet konstaterar att agerade snabbt och med kraft när spridningen av covid-19 började få effekt på den ekonomiska och finansiella utvecklingen. presenterade banken ett historiskt omfattande paket med åtgärder för att säkra bankernas tillgång till likviditet, förhindra en kreditåtstramning och sänka räntenivån i ekonomin. genomförde omfattande köp av tillgångar, främst privata tillgångar, för att pressa ned räntorna. Utskottet utgår från att ingående utvärderar köpen och köpens effekter när pandemin ebbat ut och ekonomin återgått till ett mer normalt läge, och offentliggör resultaten av utvärderingen. Utskottet konstaterar också att inflationen hamnade långt under inflationsmålet och variationsbandet till följd av bl.a. pandemins effekter. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2020 Bilaga 1 Uppteckningar från den öppna utfrågningen om redogörelse för penningpolitiken 2020 Bilaga 2 Bilder från utfrågningen Tabell 1 åtgärder under pandemin Tabell 2 Inflationen 2018‒2020 Tabell 3 Produktion och sysselsättning 2018‒2020 Diagram 1 Antalet patienter med covid-19 som vårdas på sjukhus Diagram 2 Statliga restriktioner för att dämpa smittspridning Diagram 3 Svenska obligationsräntor Diagram 4 BNP-tillväxt i och omvärlden Diagram 5 Sysselsättning och arbetslöshet Diagram 6 Svenska inflationen mätt enligt KPIF Diagram 7 köp av värdepapper Diagram 9 Inflationsförväntningarna i den svenska ekonomin sikt Diagram 10 Kronans utveckling enligt KIX Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2020 godkänner det som utskottet anför om penningpolitiken för perioden –2020. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP) och (M). , då fick en självständig ställning i förhållande till och regeringen, har finansutskottet genomfört årliga utvärderingar av penningpolitiken. redovisas utvärderingarna i ett separat betänkande. Andra viktiga delar i utskottets granskning av penningpolitiken är utskottets öppna utfrågningar med riksbankschefen och en av de fem vice riksbankscheferna. hålls två öppna utfrågningar om den aktuella penningpolitiken, en och en . Dessutom hålls en offentlig utfrågning om . Protokollen från utfrågningarna publiceras i Rapporter från (). genomför utskottet även externa utvärderingar av penningpolitiken, ungefär . har tre externa utvärderingar genomförts. Den första genomfördes av och (2006/07:RFR1), den andra av och (2010/11:RFR5) och den tredje av och (2015/16:RFR6). En fjärde utvärdering av penningpolitiken har påbörjats för perioden –2020 och kommer att presenteras . Utvärderingen genomförs av , tidigare bl.a. chef för , och Karnit Flug, tidigare bl.a. chef för . Årets utvärdering omfattar perioden –2020. Eftersom 2020 var ett mycket speciellt år med omfattande penningpolitiska åtgärder för att mildra de ekonomiska och finansiella effekterna av coronapandemin fokuserar årets utvärdering i hög grad på 2020. Utvärderingen bygger bl.a. på rapporter Redogörelse för penningpolitiken 2020 och Utvärdering av prognoser (Riksbanksstudier, ) samt på externa bedömningar av den svenska penningpolitiken . höll utskottet en öppen utfrågning om redogörelse med riksbanksdirektionen och två opponenter (protokollet från utfrågningen finns i bilaga 1). Målet för penningpolitiken är enligt riksbankslagen (1988:1385) att upprätthålla ett fast penningvärde. Enligt lagens förarbeten ska också, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet, stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken för att uppnå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. beslutade dåvarande riksbanksfullmäktige att den operativa penningpolitiken skulle bedrivas utifrån ett inflationsmål. Målet formulerades som att inflationen, mätt som årlig procentuell förändring av konsumentprisindex (KPI), ska vara och började formellt gälla . Från början fanns ett s.k. toleransintervall på runt målet, men det togs bort . beslutade direktionen att ändra den s.k. målvariabeln i målet, från KPI till KPIF (konsumentprisindex med fast ränta). återinfördes ett s.k. variationsband på mellan 1–. I sina olika publikationer redovisar grundstenarna i den strategi som banken använder för att nå målen för penningpolitiken. Nedan sammanfattas strategin så som den beskrivs i Redogörelse för penningpolitiken 2020. • Målet för penningpolitiken är enligt riksbankslagen att upprätthålla ett fast penningvärde. preciserar detta som att den årliga förändringen av KPIF ska vara . • som penningpolitiken inriktas på att uppfylla inflationsmålet ska den stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken för att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Detta görs genom att , förutom att stabilisera inflationen runt inflationsmålet, strävar efter att stabilisera produktionen och sysselsättningen runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. bedriver därmed vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik. Det innebär inte att gör avkall på att inflationsmålet är överordnat. • Det tar tid innan penningpolitiken får full effekt på inflationen och realekonomin. Därför vägleds penningpolitiken av prognoser för den ekonomiska utvecklingen. publicerar bl.a. en bedömning av hur reporäntan kommer att utvecklas framöver. • Vid varje penningpolitiskt beslutstillfälle gör direktionen en bedömning av vilken bana för reporäntan och eventuellt vilka andra kompletterande åtgärder som behövs för att penningpolitiken ska vara väl avvägd. Avvägningen handlar normalt om att hitta en lämplig balans mellan stabiliseringen av inflationen runt inflationsmålet och stabiliseringen av realekonomin. • Det finns inget generellt svar på frågan hur snabbt siktar på att föra tillbaka inflationen till om den avviker från målet. En snabb återgång kan i vissa lägen få effekter på produktionen och sysselsättningen som inte är önskvärda, medan en långsam återgång kan försvaga trovärdigheten för inflationsmålet. I allmänhet har strävan varit att penningpolitiken anpassas så att inflationen förväntas vara någorlunda nära målet . • För att illustrera att inflationen inte kommer att vara exakt används ett variationsband som sträcker sig mellan , vilket fångar cirka tre fjärdedelar av de historiska månadsutfallen av KPIF-inflationen. strävar efter att inflationen ska nå oavsett om den i utgångsläget ligger innanför eller utanför variationsbandet. • I uppdrag ingår enligt riksbankslagen även att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Risker förknippade med utvecklingen på de finansiella marknaderna vägs in i räntebesluten. När det gäller att förebygga en obalanserad utveckling av tillgångspriser och skuldsättning spelar dock framför allt ett väl fungerande regelverk och en effektiv tillsyn en central roll. Penningpolitiken är enbart ett komplement. • I vissa lägen, som under finanskrisen –2009 och under coronapandemin, kan reporäntan och räntebanan behöva kompletteras med andra åtgärder för att främja den finansiella stabiliteten och säkerställa att penningpolitiken får genomslag på ett effektivt sätt. • strävar efter att dess kommunikation ska vara öppen, saklig, begriplig och aktuell. Det gör det lättare för ekonomins aktörer att fatta bra ekonomiska beslut. Penningpolitiken blir också lättare att utvärdera. Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2020 Utskottets förslag i korthet godkänner det som utskottet anför om penningpolitiken för perioden 2018‒2020. Utskottets granskning fokuserar på utvecklingen som var ett mycket extremt år. Utskottet konstaterar att agerade snabbt och med kraft när coronapandemin började få effekt på den ekonomiska och finansiella utvecklingen. presenterade banken ett historiskt omfattande paket med åtgärder för att säkra bankernas tillgång till likviditet, förhindra en kreditåtstramning och sänka räntenivån i ekonomin. genomförde omfattande köp av tillgångar, främst privata tillgångar, för att pressa ned räntorna. Utskottet utgår från att ingående utvärderar köpen och köpens effekter när pandemin ebbat ut och ekonomin återgått till ett mer normalt läge, och offentliggör resultaten av utvärderingen. Utskottet konstaterar också att inflationen hamnade långt under inflationsmålet och variationsbandet bl.a. till följd av de ekonomiska effekterna av pandemin. Sammanfattning av Redogörelse för penningpolitiken 2020 präglades och omvärlden av coronapandemin och smittspridningens ekonomiska konsekvenser. Efter att ha startat i spred sig viruset snabbt till först och sedan större delen av övriga världen . deklarerade () att covid-19 var en pandemi. Diagram 1 Antalet patienter med covid-19 som vårdas på sjukhus Antal patienter per 100 000 invånare Källor: Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC), och . Som framgår av diagram 1 ökade antalet smittade och antalet personer som behövde sjukhusvård snabbt medan smittspridningen dämpades . kom en andra våg av smittspridning som höll i sig och in i 2021. införde myndigheterna i och i omvärlden omfattande sociala restriktioner för att dämpa smittspridningen, vilket, i kombination med att människor frivilligt ändrade sitt beteendemönster, ledde till att aktiviteten i den globala ekonomin i stort sett stannade av. Myndigheterna lättade något på restriktionerna men de skärptes på nytt i samband med den andra vågen av smittspridning , se diagram 2. Diagram 2 Statliga restriktioner för att dämpa smittspridning Källor: COVID-19 Goverment Response Tracker (OxCGRT) och . Den snabbt fallande efterfrågan slog hårt mot företagen med minskad försäljning, uteblivna intäkter och svåra likviditetsproblem. Sysselsättningen sjönk och arbetslösheten ökade kraftigt. Inledningsvis steg även osäkerheten på finansmarknaderna med en kraftig ökad volatilitet på aktiemarknaderna och, som framgår av diagram 3, markant stigande räntor. Diagram 3 Svenska obligationsräntor Pandemin slog särskilt hårt mot tjänstesektorn och då speciellt mot s.k. besöksnära verksamheter som transport, hotell och restaurang, kultur och nöje, turism och delar av detaljhandeln. Myndigheterna i och omvärlden vidtog omfattande finans- och penningpolitiska åtgärder för att mildra pandemins effekter på ekonomin och förhindra att svårigheterna i de mest drabbade områdena skulle sprida sig till andra delar av ekonomin och den finansiella sektorn. Trots massiva ekonomisk-politiska åtgärder föll tillväxten kraftigt både i och internationellt, även om nedgången i och blev något mindre än i flertalet andra länder. Som framgår av diagram 4 återhämtade sig den globala ekonomiska aktiviteten något men återhämtningen dämpades på nytt när den andra vågen av smittspridning tog fart. Diagram 4 BNP-tillväxt i och omvärlden Sysselsättningen i den svenska ekonomin minskade snabbt i början av pandemin och arbetslösheten ökade kraftigt, men nedgången dämpades av bl.a. möjligheterna att korttidspermittera personal. Skillnaderna mellan olika branscher är dock stor. Särskilt mycket sjönk sysselsättningen bland visstidsanställda unga och utrikesfödda i framför allt de besöksnära delarna av tjänstesektorn. Diagram 5 Sysselsättning och arbetslöshet Procent, tre månaders glidande medelvärde Efter att ha legat nära inflationsmålet på och en stor del av 2019 föll inflationstakten internationellt och i markant bl.a. till följd av fallande energipriser i spåret av pandemin. KPIF-inflationen ökade med i genomsnitt och pendlade mellan , vilket framgår av diagram 6. Under pandemin har det av olika skäl varit svårt att förutse inflationsutvecklingen bl.a. eftersom hushållen förändrat sina konsumtionsmönster relativt mycket till följd av smittspridningsrisken. En del tjänster har konsumerats relativt lite (t.ex. charterresor, hotellvistelser, restaurangbesök, teater, bio och nöjen) medan annan konsumtion ökat relativt kraftigt eftersom folk har hållit sig hemma (t.ex. livsmedel, spel, hemelektronik och hemrenoveringar). Vissa tjänster har inte kunnat konsumeras alls, och har inte heller kunnat prissättas, vilket har bidragit till att öka osäkerheten om inflationsutvecklingen. Diagram 6 Svenska inflationen mätt enligt KPIF åtgärder för att hantera effekterna av pandemin verksamhet fokuserades på att löpande hantera pandemins ekonomiska konsekvenser. Åtgärderna inriktades på att säkerställa kreditgivningen i den svenska ekonomin, dvs. förhindra en allvarlig kredit- och likviditetsåtstramning, och på att hålla nere räntorna för hushåll och företag. De inledande månaderna av pandemin Vid årets första penningpolitiska möte bedömde direktionen att den ekonomiska utvecklingen i och omvärlden låg i linje med de prognoser som banken gjorde . Några större revideringar av prognoserna gjordes inte. Spridningen av det nya coronaviruset i betraktades som en osäkerhet i prognoserna eftersom det var svårt att veta hur omfattande spridningen av viruset skulle bli. Direktionen beslutade vid mötet att hålla reporäntan oförändrad på och att den skulle fortsätta att ligga på den nivån på grund av den svagare ekonomiska utvecklingen och det låga inflationstrycket. och slog covid-19 till med full kraft. Viruset spreds allt snabbare runt om i världen, framför allt i . De ekonomiska effekterna av smittspridningen var fortfarande svårtolkade. Efterfrågan bromsade in och det fanns även tecken på störningar i utbudet av varor och tjänster. Företagens intäkter minskade och många företag fick problem med likviditetsförsörjningen. På de finansiella marknaderna steg oron och osäkerheten. Volatiliteten på aktiemarknaden ökade, till en nivå som inte noterats sedan finanskrisen , och räntorna på olika marknader steg inledningsvis relativt kraftigt, särskilt på värdepapper med större risk. bedömde att risken var stor för en omfattande kreditåtstramning i den svenska ekonomin med kraftigt negativa effekter på företagens likviditetsförsörjning och på konjunktur- och inflationsutvecklingen. Från fram till det ordinarie schemalagda mötet höll direktionen fem extra penningpolitiska möten (och tog per capsulam-beslut vid ytterligare sex tillfällen ). Vid mötena beslutade direktionen om en rad olika åtgärder för att säkerställa bankernas möjligheter till finansiering, trygga kreditgivningen till företag och hålla nere räntorna för banklån och upplåning på värdepappersmarknaderna. Åtgärderna redovisas övergripande i tabell 1. Enligt redogörelsen var det inledningsvis svårt att bedöma vilka effekter åtgärderna skulle få, men var det nödvändigt att agera snabbt och tydligt. Det fanns inte tid för en mer sekventiell politik där man vidtar en åtgärd och sedan inväntar och utvärderar resultatet innan man sätter in nästa åtgärd. För att förhindra den begynnande kreditåtstramningen i ekonomin tog därför beslut om historiskt sett mycket omfattande åtgärder. För att underlätta kreditförsörjningen till företag införde ett program för lån till banker med låg rörlig ränta motsvarande reporäntan för vidareutlåning till icke-finansiella företag. Även vidareutlåning till enskild firma ingick i programmet. Programmet omfattade totalt lån med en löptid . Utlåningen ökade snabbt men låg sedan i stort sett oförändrad . För att ytterligare underlätta bankernas finansiering och tillgång till likviditet införde även extraordinära veckovisa marknadsoperationer, ökad flexibilitet kring vilka säkerheter som bankerna kunde använda när de lånade i samt gynnsammare räntevillkor i bankens stående utlåningsfacilitet. Dessutom utökades kretsen av motparter som kunde låna i för att låneprogrammet till bankerna för vidareutlåning till företag skulle nå ut till så många mottagare som möjligt. Tabell 1 åtgärder under pandemin Program för lån till banker för vidareutlåning till företag. Stödja kreditgivningen till icke-finansiella företag. 2020: 165 mdkr Utestående : 31 mdkr Köp av statsobligationer, kommunobligationer, säkerställda obligationer, statsskuldsväxlar, företagsobligationer och företagscertifikat. Bidra till låga räntor i hela ekonomin och en väl fungerande kreditgivning. : 500 mdkr. Höjd till 700 mdkr . 2020: 304 mdkr Utnyttjat : 461 mdkr Sänkt ränta i stående utlåningsfaciliteten. Säkerställa att dagslåneräntan hamnar nära reporäntan. Minska bankernas kostnad för kredit . Veckovisa operationer där banker erbjuds låna mot säkerhet till reporäntan. Stärka bankernas tillgång till likviditet i kronor för att underlätta deras finansiering. 2020: 29 mdkr Utestående : 32 mdkr Lättade krav på säkerheter för att låna hos . Stärka bankernas tillgång till likviditet i kronor. Lån i amerikanska dollar. Stärka tillgången till likviditet i amerikanska dollar i det finansiella systemet. : 60 mdr USD 2020: 0 mdkr Utestående : 0 mdkr Till en del finansierar de svenska bankerna sin verksamhet genom kortfristiga lån i amerikanska dollar. I början av pandemin ökade efterfrågan på dollar snabbt, vilket innebar att det blev svårt att få tillgång till dollar. För att öka tillgången till dollar i det svenska finansiella systemet började erbjuda bankerna lån i dollar mot säkerhet. fick tillgång till dollar genom ett s.k. swapavtal med den amerikanska . Erbjudandet gällde , men förlängdes . Erbjudandet utnyttjades relativt begränsat . hade ingen utlåning i dollar, även om erbjudandet fortfarande fanns kvar. Diagram 7 köp av värdepapper I början av pandemin steg räntorna snabbt, särskilt på värdepapper med högre risk. För att pressa ned räntorna och behålla ett lågt allmänt ränteläge i den svenska ekonomin införde ett program för köp av olika tillgångar som skulle utvidga och komplettera tidigare program för köp av statsobligationer. Programmet omfattade till en början köp för som mest och skulle gälla , men förlängdes och utökades och förlängdes ytterligare (se vidare nedan under rubriken ). Programmet omfattade förutom köp av statsobligationer även köp av kommunobligationer och s.k. säkerställda obligationer, dvs. Marknaden för säkerställda obligationer är central för bankernas kreditgivning eftersom en stor del av bankernas utlåning till hushåll finansieras genom säkerställda obligationer. Programmet omfattade också köp av företagscertifikat och företagsobligationer. I likhet med andra obligationsmarknader steg även räntorna och riskpremierna på dessa marknader i början av pandemin och de fortsatte att stiga något efter det att övriga obligationsmarknader hade stabiliserat sig. Det är framför allt de svenska storföretagen som finansierar sig på obligationsmarknaden. I början av pandemin började de minska sin obligationsupplåning för att i stället låna via bankerna, vilket riskerade att tränga undan bankernas utlåning till mindre företag. För att säkerställa kreditgivningen valde därför att köpa obligationer utgivna av företag, men köpen påbörjades först . Köpen av tillgångar utgivna av företag har varit föremål för debatt eftersom de skiljer sig från t.ex. statsobligationer och risken för kreditförluster är större, vilket bl.a. kan leda till effekter på de offentliga finanserna. I redogörelsen menar att deras köp av företagsobligationer bl.a. har ökat små och medelstora företags möjligheter att få banklån under pandemin. Banken betonar också att köpen har gjorts enligt uppsatta regler, bl.a. enligt principen om marknadsneutralitet. Köpen har dessutom varit relativt små. var innehav av den totala utestående stocken av företagsobligationer utgivna i svenska kronor. När det gäller företagscertifikat, dvs. företagslån med kortare löptid, började köpa dessa . innehav av certifikat steg i början till men vid slutet av uppgick innehavet till noll. Totalt köpte värdepapper för , fördelat på (innehav ) statsobligationer , säkerställda obligationer , kommunobligationer och företagsobligationer . minskade smittspridningen både i och i omvärlden, de sociala restriktionerna lättades successivt och olika ekonomiska indikatorer tydde på att produktionen och efterfrågan hade stabiliserats efter den snabba nedgången , och att den ekonomiska aktiviteten var på väg att återhämta sig. Vid de penningpolitiska mötena konstaterade direktionen att pandemin hade fått stora ekonomiska effekter med sjunkande tillväxt, stigande arbetslöshet och fallande inflation, men att de omfattande åtgärderna från regeringar och centralbanker hade fått effekt och att det skulle mildra pandemins negativa ekonomiska effekter och bana väg för en återhämtning. Trots tecken på återhämtning var dock osäkerheten fortfarande mycket stor. Pandemin var ännu inte över och direktionen bedömde att penningpolitiken behövde fortsätta att stödja kreditgivningen och hålla räntorna låga genom de åtgärder som hade vidtagits . ökade smittan på nytt och de sociala restriktionerna för att mildra spridningen återinfördes och skärptes på många håll i världen. Osäkerheten ökade ytterligare och den ekonomiska återhämtning som påbörjats stannade av. Regeringar och parlament runt om i världen, inklusive den svenska och regeringen, förlängde och utökade sina redan omfattande finanspolitiska stimulansåtgärder. Vid det penningpolitiska mötet justerade ned tillväxtprognoserna för det närmaste halvåret för både den svenska och internationella ekonomin. För att motverka nedgången beslutade direktionen att göra penningpolitiken ännu mer expansiv genom att förlänga programmet för köp av tillgångar till och utöka ramen för programmet med till totalt . Köp av statsskuldsväxlar inkluderades också i programmet. Två ledamöter i direktionen reserverade sig mot beslutet. En av ledamöterna ansåg att utökningen av köpen borde ha begränsats till medan den andra ledamoten ansåg att köpen för tillfället inte behövde utökas eftersom penningpolitiken förmodligen skulle bli lika expansiv utan köpen. Som framgår av diagram 8 höll reporäntan oförändrad på noll procent trots behovet av kraftiga penningpolitiska stimulanser för att mildra de ekonomiska effekterna av pandemin. bedömning var enligt redogörelsen att eventuella räntesänkningar inte skulle få någon större effekt på ekonomin och efterfrågan eftersom de omfattande sociala restriktionerna och andra frivilliga sociala begränsningar till följd av pandemin förhindrade en normal utveckling av konsumtionen. Ett annat argument mot att sänka reporäntan under noll var att det skulle kunna leda till att bankerna införde negativa inlåningsräntor för hushållen. Det skulle kunna leda till att hushållen valde att göra stora uttag av kontanter, vilket i sin tur skulle kunna leda till ytterligare likviditetsproblem för bankerna utöver de problem som uppstod till följd av pandemin. Har nått sina mål? mål är att inflationen mätt enligt konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) ska vara . Runt målet finns ett variationsband på 1–. Penningpolitiken ska också stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken att nå en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Ändrade förutsättningar till följd av pandemin Pandemin ändrade kraftigt förutsättningarna för att nå sina mål . Den snabba spridningen av covid-19 och införandet av olika sociala restriktioner fick till effekt att aktiviteten i ekonomin bromsade in med full kraft, sysselsättningen minskade, arbetslösheten steg och inflationen sjönk. Som framgår av avsnittet åtgärder under pandemin ovan fick banken snabbt lägga om sin verksamhet och rikta in sina åtgärder på att förhindra en allvarlig kredit- och likviditetsåtstramning och att hålla nere räntorna för att mildra den ekonomiska nedgången och skapa förutsättningar för att inflationen på lite skulle närma sig inflationsmålet. Efter att ha legat långt under inflationsmålet steg inflationstakten mätt enligt KPIF till en nivå på eller nära inflationsmålet under perioden 2017‒2019, främst på grund av stigande energipriser.