bet · H801SoU22 · 2021-04-27 00:00:00 — Lag om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar, lag om ändring i patientskadelagen, lag om ändring i patientdatalagen och lag om ändring i patientsäkerhetslagen. Regeringens förslag innebär att det införs kompetenskrav för den som utför behandlingarna. Den som har legitimation som läkare eller tandläkare med adekvat specialistkompetens ska få utföra estetiska kirurgiska ingrepp. Den som har legitimation som läkare, tandläkare eller sjuksköterska ska få utföra estetiska injektionsbehandlingar. När estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar utförs ska patientskadelagen, patientdatalagen och patientsäkerhetslagen samt vissa bestämmelser i hälso- och sjukvårdslagen tillämpas. Regeringen föreslår även krav på information till den enskilde, betänketid och samtycke samt åldersgräns för att få genomgå behandlingar och ingrepp som omfattas av lagen. Inspektionen för vård och omsorg ska vara ansvarig tillsynsmyndighet. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns sex reservationer (SD, C, L). Den nya lagen och lagändringarna föreslås träda i kraft . Proposition 2020/21:57 Lag om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar. Sex yrkanden i följdmotioner. Åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övriga motioner om estetiska behandlingar 1.Kompetenskrav, punkt 2 (SD) 2.Kompetenskrav, punkt 2 (C) 3.Konsumentskydd, punkt 3 (SD) 4.Konsumentskydd, punkt 3 (C) 5.Kvalitetsregister, punkt 4 (C) 6.Ekonomiskt ansvar, punkt 5 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar, 2. lag om ändring i patientskadelagen (1996:799), 3. lag om ändring i patientdatalagen (2008:355), 4. lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). Därmed bifaller proposition 2020/21:57 punkterna 1–4. 2020/21:3822 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3829 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) 2020/21:3822 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:3829 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) 2020/21:3829 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 5 (C) 2020/21:3806 av m.fl. (L). Reservation 6 (L) Övriga motioner om estetiska behandlingar 2020/21:1330 av (M), 2020/21:2336 av Boriana (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 26, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2020/21:3611 av (M) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (C), (V), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:57 Lag om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Med anledning av propositionen har tre motioner väckts. I betänkandet behandlar utskottet även åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Utskottet har tagit emot en skrivelse i ärendet. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag. Därefter behandlar utskottet motioner som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar, lag om ändring i patientskadelagen, lag om ändring i patientdatalagen och lag om ändring i patientsäkerhetslagen. Estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar Regeringen föreslår att det ska införas en ny lag för att stärka skyddet för den enskildes liv och hälsa vid estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar. Relevant patientskyddslagstiftning ska göras tillämplig på de behandlingar som omfattas av lagen. Den nya lagen ska enligt regeringen tillämpas på ingrepp och injektionsbehandlingar som görs i syfte att förändra eller bevara utseendet på en människa och som utförs inom en yrkesmässig verksamhet. De kirurgiska ingrepp och injektionsbehandlingar som omfattas av lagen ska benämnas estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar. Sådana ingrepp och injektionsbehandlingar som görs för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador (jfr. 2 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen [2017:30]) ska inte omfattas av lagen. Inte heller sådana ingrepp och injektionsbehandlingar som omfattas av tandvårdslagen (1985:125) eller som görs i syfte att förändra och bevara utseendet i munhålan ska omfattas av den föreslagna lagen. Regeringen föreslår vidare att det i lagen införs ett bemyndigande om att regeringen ska få meddela föreskrifter om att vissa injektionsbehandlingar, som inte är undantagna från lagens tillämpningsområde av annat skäl, ska undantas från den föreslagna lagens tillämpningsområde. Regeringen föreslår att estetiska kirurgiska ingrepp ska få utföras av legitimerade läkare eller legitimerade tandläkare som har en specialistkompetens som är adekvat för ingreppet. Kravet på att läkarens respektive tandläkarens specialistkompetens ska vara adekvat innebär enligt regeringen sammanfattningsvis att det ska finnas en koppling mellan kompetens och ingrepp. Estetiska injektionsbehandlingar ska få utföras av den som har legitimation som läkare, tandläkare eller sjuksköterska. Enligt regeringens förslag ska estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar inte få utföras på någon som inte har fyllt . Den som utför ingreppet eller behandlingen ska förvissa sig om att den som avser att genomgå åtgärden har fyllt . Regeringen föreslår vidare att det ska införas en informationsplikt som innebär att den som avser att genomgå ett estetiskt kirurgiskt ingrepp eller en estetisk injektionsbehandling både muntligen och skriftligen ska upplysas om åtgärdens innebörd och dess väsentliga risker och följder samt ges annan relevant information. Den som utför ingreppet eller behandlingen ansvarar för att informationen lämnas och ska så långt som möjligt försäkra sig om att mottagaren har förstått innehållet i och betydelsen av den lämnade informationen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilken information som ska lämnas. Enligt regeringens förslag ska det införas krav på samtycke från den enskilde för att ett estetiskt kirurgiskt ingrepp eller en estetisk injektionsbehandling ska få utföras. Ett ingrepp eller en behandling får utföras först efter att en viss betänketid har gått från det att information om åtgärden har tagits emot. Vidare ska samtycke till åtgärden få ges först efter att betänketiden har gått ut. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om hur lång betänketiden ska vara och i vilka fall det inte behövs någon betänketid. Regeringen föreslår även att patientskadelagen ska gälla när estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar utförs. Regeringen föreslår att Inspektionen för vård och omsorg () ska vara ansvarig tillsynsmyndighet för verksamheter som omfattas av den föreslagna lagen. Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att av de skäl som anges i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kompetenskrav. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (C). Som tidigare framgått föreslår regeringen att estetiska kirurgiska ingrepp ska få utföras av legitimerade läkare eller legitimerade tandläkare som har en specialistkompetens som är adekvat för ingreppet. Estetiska injektionsbehandlingar ska få utföras av den som har legitimation som läkare, tandläkare eller sjuksköterska. Regeringen bedömer att annan hälso- och sjukvårdspersonal inte genom sin yrkesutbildning har den kompetens som krävs för att självständigt utföra injektionsbehandlingar som omfattas av lagens tillämpningsområde. För att säkra patientsäkerheten när det gäller estetiska behandlingar bör kompetenskraven enligt regeringen utgå från den formella behörighet som tillkommer de legitimationsyrken som anges i lagen. Regeringen anser inte att det vore ändamålsenligt att i en gemensam reglering inbegripa behandlingar som kräver medicinsk kompetens och behandlingar som kan utföras av andra yrkesgrupper, t.ex. hudterapeuter. Enligt regeringen innebär den föreslagna lagen med kompetenskrav att får en reglering som i högre grad än vad som råder överensstämmer med de bestämmelser som finns i den europiska standarden för estetiska medicinska tjänster (SS-EN 16844:2017+A2:2019). Den europeiska standarden består enligt regeringen av gemensamt framtagna riktlinjer som är frivilliga att tillämpa för aktörer som är verksamma inom skönhetsbranschen. Standarden innehåller bestämmelser om en rad olika icke-kirurgiska behandlingar som fillers, laserbehandlingar, kemiska peelingbehandlingar m.m. Dessutom finns motsvarande standard för kirurgiska estetiska tjänster (SS-EN 16372:2014). Dessa två standarder ger anvisningar om en viss kvalitetsnivå för estetiska tjänster, men ersätter inte i något hänseende nationella regelverk på området. Den föreslagna lagen om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar är enligt regeringen utformad framför allt utifrån det svenska hälso- och sjukvårdsregelverket, varför kraven i lagen inte helt överensstämmer med de nämnda standarderna. Lagen omfattar dessutom endast kirurgiska ingrepp och injektionsbehandlingar till skillnad från standarden för estetiska medicinska tjänster som innehåller flera kategorier av estetiska behandlingar. Regeringen anför vidare att utgångspunkten självklart är att alla estetiska behandlingar bör utföras under betryggande omständigheter. Dock är regeringens bedömning att olika krav bör gälla i fråga om personalens kompetens och verksamheten som bedrivs beroende på vilka behandlingar som utförs. Eftersom kirurgiska ingrepp och injektionsbehandlingar är de estetiska behandlingar som har bedömt som de mest riskfyllda och där behovet av medicinsk kompetens är störst, är det dessa behandlingar som omfattas av lagförslaget. Det kan emellertid enligt regeringen finnas skäl att se över vilka krav som bör ställas även för andra typer av estetiska behandlingar. Regeringen anser att utvecklingen vad gäller olika skönhetsbehandlingar bör följas och utesluter inte framtida regeländringar även för andra typer av skönhetsingrepp. Dock är det viktigt att eventuella krav på kompetens och krav på verksamheter som arbetar med skönhetsbehandlingar anpassas utifrån vilka behandlingar som utförs. Syftet bör emellertid alltid vara att genom uppställda krav uppnå en god och säker vård vid utförandet så att inte individens hälsa och liv äventyras. Regeringen föreslår vidare att den ska få meddela föreskrifter om att även annan hälso- och sjukvårdspersonal ska få utföra vissa estetiska kirurgiska ingrepp och vissa estetiska injektionsbehandlingar samt under vilka förutsättningar det får göras. Enligt regeringen är den främsta anledningen för det föreslagna bemyndigandet att skapa viss flexibilitet i lagstiftningen och snabbare anpassning av reglerna i förhållande till eventuella förändringar i skönhetsbranschen eller utifrån behov av en mer nyanserad bedömning när det gäller specifika estetiska behandlingar. För att inte i onödan inskränka näringsfriheten är det enligt regeringen vidare motiverat att det finns en möjlighet att snabbare anpassa kompetenskraven genom att en förordning i stället för en lag ändras. I kommittémotion 2020/21:3822 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda möjligheten att stärka kompetenskraven för ytterligare estetiska behandlingar som kan innebära en risk. Motionärerna anför att lagförslaget inte omfattar exempelvis laserbehandlingar, mekanisk och kemisk peeling och icke-kirurgiska hårtransplantationer. Regeringen bör göra en bredare översyn av kompetenskraven för alla estetiska behandlingar som anses innebära en risk. I kommittémotion 2020/21:3829 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen, i syfte att inte i onödan begränsa näringsfriheten, med jämna mellanrum ska överväga behovet av att tillåta fler legitimationsyrken att utföra vissa estetiska injektionsbehandlingar. I ett par motionsyrkanden efterfrågas stärkta kompetenskrav för ytterligare estetiska behandlingar som kan innebära en risk samt att regeringen ska överväga behovet av att tillåta fler legitimationsyrken att utföra vissa estetiska injektionsbehandlingar. Utskottet noterar att den föreslagna lagen är utformad framför allt utifrån det svenska hälso- och sjukvårdsregelverket och att kraven i lagen inte helt överensstämmer med de bestämmelser som finns i den europiska standarden för estetiska medicinska tjänster (SS-EN 16844:2017+A2:2019), vilken innehåller flera kategorier av estetiska behandlingar. Utskottet noterar vidare att regeringen inte utesluter framtida regelförändringar också för andra typer av skönhetsingrepp än de som omfattas av lagförslaget. Slutligen noterar utskottet även det föreslagna bemyndigandet för regeringen att få meddela föreskrifter om att även annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal än de som anges i den föreslagna lagen ska få utföra vissa kirurgiska ingrepp och vissa estetiska injektionsbehandlingar samt att ange under vilka förutsättningar de får göras. Motionerna 2020/21:3822 (SD) yrkande 1 och 2020/21:3829 (C) yrkande 3 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konsumentskydd. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (C). Regeringen föreslår att patientskadelagen ska gälla när estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar utförs. I det fall resultatet efter ett estetiskt kirurgiskt ingrepp eller en estetisk injektionsbehandling inte blivit det som den enskilde förväntat sig anser regeringen att det centrala vid bedömningen av om det är en ersättningsgill skada ska vara om den estetiska avvikelsen är sådan att den kan betecknas som en personskada. Vad som objektivt sett kan konstateras bör således enligt regeringen vara avgörande. Som framgått tidigare anser regeringen att det inte vore ändamålsenligt att i en gemensam reglering inbegripa behandlingar som kräver medicinsk kompetens och behandlingar som kan utföras av andra yrkesgrupper, t.ex. hudterapeuter, och att olika krav bör gälla i fråga om personalens kompetens och verksamheten som bedrivs beroende på vilka behandlingar som utförs. Det har även tidigare nämnts att det enligt regeringen kan finnas skäl att se över vilka krav som bör ställas även för andra typer av estetiska behandlingar än kirurgiska ingrepp och injektionsbehandlingar. Regeringen anser vidare att utvecklingen vad gäller olika skönhetsbehandlingar bör följas och utesluter inte framtida regeländringar även för andra typer av skönhetsingrepp. I kommittémotion 2020/21:3822 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag som innebär att lagförslaget också ska innehålla konsumentskydd för samtliga estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar. Motionärerna anför att det finns ett gränsland mellan skada och missnöje med utförd behandling, vilket kan vara helt eller delvis permanent och som inte kan förbises. Enligt motionärerna saknas det konsumentpolitiska åtgärder med syftet att klargöra vad som händer i de fall någon vill reklamera ett ingrepp eller en behandling. I kommittémotion 2020/21:3829 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om hur konsumentskyddet kan stärkas vid vanliga kroppsbehandlingar som inte omfattas av den föreslagna lagen. Motionärerna anför att bristerna i konsumentskyddet vid estetiska behandlingar är stort och behöver förstärkas i de fall tjänsterna inte är fackmannamässigt utförda och inte ger det resultat som konsumenten rimligen kunnat vänta sig, oavsett om behandlingen leder till patientskada eller inte. Några motionsyrkanden tar upp frågan om konsumentskydd i samband med behandlingar som inte ger det resultat som konsumenten kunnat vänta sig och för behandlingar som inte omfattas av den föreslagna lagstiftningen. Utskottet delar regeringens bedömning att det centrala vid bedömningen av om det är fråga om en ersättningsgill skada ska vara om den estetiska avvikelsen är sådan att den kan betecknas som en personskada. Vad som objektivt sett kan konstateras bör således enligt utskottet vara avgörande. Utskottet noterar att regeringen anser att utvecklingen vad gäller olika skönhetsbehandlingar bör följas och att regeringen inte utesluter framtida regeländringar även för andra typer av skönhetsingrepp än de som omfattas av lagförslaget. Motionerna 2020/21:3822 yrkande 2 och 2020/21:3829 (C) yrkande 1 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kvalitetsregister. Jämför reservation 5 (C). Regeringen anser att rapportering till är av stor vikt för att kunna följa utvecklingen i vården. Kvalitetsregistren är en central källa för att höja kvaliteten i hälso- och sjukvården och bidrar därmed enligt regeringen till ökad patientsäkerhet. Registreringen i kvalitetsregister är frivillig, till skillnad från där rapporteringen är obligatorisk och lagreglerad. Det är också frivilligt för patienten att medverka i ett kvalitetsregister. Regeringen anser att det är viktigt att verksamheter som utför estetiska behandlingar rapporterar in till befintliga . Frågan om att göra rapporteringen obligatorisk för enbart estetiska verksamheter har dock inte enligt regeringen beaktats i promemorian som ligger till grund för lagförslaget och det saknas därmed enligt regeringen beredningsunderlag för detta. Regeringen bedömer att en skyldighet att rapportera till kvalitetsregistren inte bör införas i den föreslagna lagen. Rapporteringen bör vara frivillig som för övriga verksamheter inom hälso- och sjukvården. I kommittémotion 2020/21:3829 av m.fl. (C) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att göra rapportering till kvalitetsregister obligatoriskt för de verksamheter som omfattas av den föreslagna lagen. Utskottet, som noterar att frågan om att göra rapportering till kvalitetsregister obligatorisk för enbart estetiska verksamheter inte beaktats i promemorian som ligger till grund för lagförslaget, delar regeringens bedömning att rapporteringen till kvalitetsregister för estetiska verksamheter bör vara frivillig liksom den är för övriga verksamheter inom hälso- och sjukvården. Motion 2020/21:3829 (C) yrkande 2 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ekonomiskt ansvar. Jämför reservation 6 (L). När det gäller huruvida de privata aktörerna bör ta ett större ekonomiskt ansvar för vård och behandlingar vid eventuella komplikationer, t.ex. genom att ha en försäkring som täcker kostnader som uppstår i den offentliga vården, bedömer regeringen att detta är oförenligt med hur det svenska hälso- och sjukvårdssystemet är utformat. En sådan skyldighet skulle enligt regeringens mening strida mot fundamentala principer i den svenska hälso- och sjukvården om en god vård på lika villkor och att hälso- och sjukvård ska vara ett offentligt ansvar gemensamt finansierat av landets invånare. Den solidariska finansieringen av kostnaderna i hälso- och sjukvården skapar ett grundskydd och därmed trygghet för befolkningen som innebär att alla kan garanteras god vård till en låg avgift och på lika villkor som alla andra. I det avseendet innebär den nya lagen ingen förändring av regionernas ansvar att erbjuda hälso- och sjukvård i det fall det finns ett vårdbehov, oavsett hur detta vårdbehov uppstått. Det skulle enligt regeringen vara oförenligt med de etiska och socialpolitiska utgångspunkterna i det svenska hälso- och sjukvårdssystemet att introducera en ny finansieringslösning i den offentligt finansierade vården för de skador som kräver vård till följd av självvalda estetiska ingrepp som har utförts av privata aktörer. Regeringen anser därför att frågan inte behöver behandlas vidare. I kommittémotion 2020/21:3806 av m.fl. (L) föreslås ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för ekonomiskt ansvar för undvikbara vårdskador till följd av ett vårdslöst kirurgiskt ingrepp eller en estetisk injektionsbehandling. Motionärerna anför att det finns skäl att pröva frågan om behovet av exempelvis någon form av obligatorisk ansvarsförsäkring. Utskottet anser att av de skäl som regeringen anger i propositionen inte bör ställa sig bakom vad som anförs i motion 2020/21:3806 (L). Motionen bör avslås. Övriga motioner om estetiska behandlingar Utskottets förslag i korthet avslår ett antal övriga motionsyrkanden om estetiska behandlingar. I partimotion 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om tillsyn av estetiska kroppsbehandlingar. I motion 2020/21:1330 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att en kvalitetssäkring behöver genomföras av skönhetsingrepp. I motion 2020/21:2336 av Boriana (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt se till att samma krav ställs på dem som utför kirurgiska ingrepp och injektioner i estetiskt syfte som på dem som utför andra hälso- och sjukvårdsbehandlingar. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att införa krav på att kirurgiska ingrepp och injektioner som görs i estetiskt syfte ska utföras av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att den som utför kirurgiska ingrepp och injektioner i estetiskt syfte ska vara skyldig att informera om behandlingens risker för komplikationer och biverkningar. I motion 2020/21:3611 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt vidta åtgärder för att säkerställa att brukare och utförare kan känna sig trygga och verka i en miljö präglad av rättssäkerhet såväl som etisk och medicinsk säkerhet. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande att skyndsamt verka för större medicinskt ansvar för den som verkar inom skönhetsbranschen och utför skönhetsbehandlingar och ingrepp. I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ge röntgen-sjuksköterskor rätt att genomföra estetiska injektionsbehandlingar. Det som efterfrågas i ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 får anses som i vart fall delvis tillgodosett genom den föreslagna lagstiftningen. Motionerna 2020/21:1330 (M), 2020/21:2336 (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2953 (C) yrkande 26, 2020/21:3366 (M) yrkande 14 och 2020/21:3611 (M) yrkandena 1 och 2 bör avslås. Kompetenskrav, punkt 2 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3822 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3829 av m.fl. (C) yrkande 3. Vi anser att det är bra att införa de föreslagna kompetenskraven. Emellertid borde det enligt vår mening finnas krav på kompetens för fler riskfyllda estetiska behandlingar. I förslaget ingår exempelvis inte laserbehandlingar, mekanisk och kemisk peeling och icke-kirurgiska hårtransplantationer. Vi anser att regeringen bör göra en bredare översyn av kompetenskraven för alla estetiska behandlingar som kan anses innebära en risk. Kompetenskrav, punkt 2 (C) av (C).