bet · H901NU4 · 2021-12-22 00:00:00 — Av detta följer bl.a. att bolagen ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och även i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Regeringens ägarpolicy anger vidare att det är av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar för att säkerställa att missbruk inte sker av den särställning som det kan innebära att vara ett bolag med statligt ägande. Regeringen bedömer att gällande lagstiftning, både i och på EU-nivå, i kombination med den kravställning som ingår i statens ägarpolicy utgör ett tillfredsställande ramverk för att säkerställa att en sund konkurrens upprätthålls mellan statligt ägda och privat ägda bolag. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. I samband med beredningen av budgetpropositionen anförde utskottet att det inte hade något att invända mot regeringens bedömning (bet. 2021/22:NU1). Flera av motionerna tar upp liknande förslag om statens långsiktiga företagsägande, övergripande om förvaltning och uppdrag, statligt ägda företags påverkansarbete som utskottet har avstyrkt, senast i betänkande 2020/21:NU4. Utskottet hänvisade främst till de grundläggande principer och regelverk som är styrande för statens bolagsförvaltning. Som redogjorts för under avsnittet Vissa konkurrensfrågor beslutade på förslag av näringsutskottet om ett tillkännagivande om att regeringen inom ramen för bolagsstyrningen bör vidta åtgärder för att säkerställa att bolag med statligt ägande agerar så att en sund konkurrens upprätthålls och att regeringen bör återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder man vidtagit. Förslag liknande de som förs fram i motionerna 2021/22:102 (C) om en sammanställning av de statliga bolagens samhällsuppdrag, 2021/22:3038 (SD) yrkande 1 om en analys av det säkerhetspolitiska läget utifrån statliga bolagsaffärer i , 2021/22:3683 (C) yrkande 18 om det regionala ansvaret hos statliga bolag och 2021/22:4066 (M) yrkande 15 om skärpta ägardirektiv i fråga om miljömål och har inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottets ställningstagande när det gäller övergripande frågor om statens ägande och förvaltning av företag redovisas under följande rubriker: – Skrivelsen om 2021 års redogörelse för företag med statligt ägande – Skrivelsen om rapport – En översyn av statens företagsägande – Statens långsiktiga företagsägande – Statligt ägda företags agerande på konkurrensutsatta marknader – Riktlinjer för statligt ägda företags påverkansarbete – Förbud för statliga bolag att bedriva påverkansarbete – Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag. Skrivelsen om 2021 års redogörelse för företag med statligt ägande Utskottet vill inledningsvis anföra att bolag med statligt ägande utgör en betydande del av det svenska näringslivet. I den statliga bolagsportföljen finns 46 hel- och delägda företag, varav två är börsnoterade. Systemet med årliga redogörelser från regeringen för företag med statligt ägande baseras på ett beslut av . Som utskottet vid ett flertal tillfällen framhållit är det av stor vikt att regeringen lämnar dessa redogörelser för att ska kunna följa utvecklingen i bolagsportföljen och regeringens förvaltning av de aktuella företagen. Redogörelsen har utvecklats till både form och innehåll. Utskottet vill understryka vikten av att regeringen fortsätter utveckla innehållet i den årliga skrivelsen så att på ett bättre sätt ska kunna få en bild av utvecklingen i de statliga bolagen. Därmed föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Regeringen överlämnade skrivelsen om hållbart företagande och styrning av de statligt ägda bolagen till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning och pågående samt planerade åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer i granskningsrapporten företagande – regeringens styrning av de statligt ägda bolagen (RiR 2021:10). anser att resultatet av granskningen visar att det är tydligt att staten strävar efter att vara en aktiv och professionell ägare när det gäller hållbart företagande. menar myndigheten att de ambitioner regeringen ger uttryck för i mindre grad och mer vagt handlar om konkreta resultat i de statligt ägda bolagens verksamheter. Fokus ligger i stället mer på processer för styrning och uppföljning av bolagens arbete. Granskningen visar även att det faktiska genomförandet av dessa processer inte alltid överensstämmer med hur de beskrivs av regeringen när det gäller bl.a. frekvens. ser därmed att det finns utvecklingsområden och myndigheten har lämnat flera rekommendationer till regeringen. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det välkomnar granskning som är ett viktigt underlag för i beredningen av frågor om regeringens styrning av de statligt ägda bolagen i allmänhet men i synnerhet när det gäller bolagens hållbarhetsarbete. Utskottet noterar att även regeringen välkomnar granskningen och att den framhåller att hållbart företagande är en central del i statens ägarstyrning och att det är ett område där regeringen avser att fortsätta arbeta med ständiga förbättringar. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet välkomnar också regeringens avsikt att fortsätta utveckla sin rapportering till när det gäller företagens hållbarhetsarbete inom ramen för sin årliga skrivelse till . I ett par motioner föreslås tillkännagivanden med anledning av granskningen. I motion 2021/22:4273 (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på hur styrningen av de statligt ägda bolagen kan förtydligas ytterligare med hänsyn till de internationella riktlinjerna på området. Därtill förordas i yrkande 2 att regeringen återkommer med förslag på hur vidare krav på utvärdering och kontroll av de statligt ägda bolagens hållbarhetsredovisning kan införas. I motion 2021/22:4276 (M, KD) yrkande 1 förordas att regeringen ska genomföra hållbarhetsanalyser kontinuerligt och i yrkande 2 att regeringen ska förbättra och systematisera uppföljningar av hållbarhetsarbetet inom statligt ägda bolag. Utskottet vill med anledning av dessa förslag anföra följande. I fråga om de internationella riktlinjerna framgår det av skrivelsen att regeringen inte ser något behov av ytterligare ägarstyrning. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att det av statens ägarpolicy framgår vilka riktlinjer som ska beaktas och gör ingen annan bedömning än regeringen i fråga om att det är varje bolags ansvar att bedöma och säkerställa den kompetens som krävs för att hantera de krav som ägaren ställer inom området hållbart företagande. När det gäller bolagens hållbarhetsrapportering noterar utskottet att det av skrivelsen framgår att det pågår en rad initiativ hos internationella organisationer som syftar till att utveckla bolagens hållbarhetsrapportering. Utskottet noterar också att regeringen anför att den avser att fortsätta följa utvecklingen inom området och att den kontinuerligt utvärderar de krav staten som ägare ställer på bolag med statligt ägande i förhållande till de regleringsförändringar som genomförs inom t.ex. hållbarhetsrapportering. Slutligen noterar utskottet att regeringen avser att utveckla rapporteringen till bl.a. i fråga om vilka hållbarhetsanalyser som genomförts och även avser att ytterligare stärka det systematiska genomförandet på området. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår motionsyrkandena. En översyn av statens företagsägande I tre motioner efterfrågas en översyn av statens företagsägande i syfte att staten helt eller delvis ska avveckla sitt ägande i bolag som inte har särskilda samhällsuppdrag som inte kan genomföras på annat sätt eller är av strategisk och säkerhetspolitisk vikt. Regeringen bör enligt motionärerna titta närmare på vilka bolag som kan säljas. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis anföra att bolag med statligt ägande ytterst ägs av svenska folket och utgör en betydande del av svenskt näringsliv. Därför ska staten vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. För staten som ägare är det centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. Det är väsentligt att ge bolagen med statligt ägande möjlighet att utvecklas, växa och med ett balanserat risktagande skapa värde för ägaren. Den aktiva förvaltningen ska bedrivas på ett professionellt sätt med värdeskapande som övergripande mål. Utskottet vill vidare framhålla att de statligt ägda bolagen ofta spelar en viktig roll i det svenska samhället, där de i ett flertal fall startat som affärsverk, affärsverksamhet i en myndighet eller statliga monopol. Därefter har verksamheterna bolagiserats för att bedrivas effektivt och för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden, dit nya privata aktörer vanligen sökt sig. Huvuddelen av bolagen med statligt ägande drivs på affärsmässiga grunder och verkar på fullt konkurrensutsatta marknader, medan vissa bolag har samhällsuppdrag som är särskilt beslutade av . Det finns olika uppfattningar i utskottet om vilka principiella grunder som bör vara styrande för statens långsiktiga företagsägande. Utskottet vill dock framhålla det som regeringen anför i skrivelsen om 2021 års redogörelse för företag med statligt ägande, nämligen att det för staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Utskottet noterar även att regeringen i skrivelsen anför att en ökad globalisering, teknisk utveckling och konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen förändrats betydligt . Mot bakgrund av det anförda avser utskottet inte att förorda några tillkännagivanden om en bredare översyn i syfte att staten ska avveckla sitt ägande i bolag enligt det som föreslås i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I de aktuella motionerna förordas tillkännagivanden om att staten bör avyttra de statliga bolag som inte har särskilda samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt, är av stort kulturellt värde eller är viktiga från en strategisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt. I motion 2021/22:3165 (M) yrkande 2 föreslås därutöver att regeringen i de fall den anser att staten inte bör avveckla sitt ägande i bolaget bör återkomma till och tydligt motivera och redovisa sina skäl för detta. Utskottet har i det föregående avstyrkt motionsyrkanden om en översyn av statens företagsägande med förslag om att regeringen bör genomföra en bredare översyn i syfte att avveckla statens ägande i bolag som inte har särskilda samhällsuppdrag som är svåra att klara på annat sätt, är av stort kulturellt värde eller är viktiga från en strategisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt. Utskottet hade inte för avsikt att förorda ett sådant tillkännagivande och menar att även de aktuella förslagen med samma motivering bör avslås av . Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Statligt ägda företags agerande på konkurrensutsatta marknader I ett par motioner förordas tillkännagivanden om statligt ägda företags agerande på konkurrensutsatta marknader. I motionerna framhålls att de statligt ägda bolagen ska ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer, och motionärerna anser att regeringen bör säkerställa att dessa bolag inte snedvrider konkurrensen. Som framgår av det föregående finns det olika uppfattningar i utskottet när det gäller vilka principer som bör gälla för statens långsiktiga företagsägande. Oaktat inställning i den frågan kan utskottet konstatera att staten är en stor företagsägare och kommer att vara det inom överskådlig tid. Det är vidare ett faktum att de flesta av de statligt ägda bolagen verkar på fullt konkurrensutsatta marknader. Utskottet vill därför på ett övergripande plan framhålla vikten av att dessa bolag konkurrerar på samma villkor som andra bolag och agerar långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges en förmåga att utvecklas. Väl fungerande och effektiva marknader är en grundläggande förutsättning för att säkra och stärka konkurrenskraften hos svenska företag. En fungerande konkurrens är vitalt för tillväxt, fler jobb och en ökad välfärd, och konkurrensen måste självfallet fungera även på marknader där bolag med statligt ägande verkar. Staten behöver arbeta aktivt för att statligt ägda bolag inte snedvrider konkurrensen på marknader där dessa bolag konkurrerar med privata företag. Ett viktigt verktyg i bolagsstyrningen i detta avseende är utformningen av bolagens ekonomiska mål. Dessa tas fram med utgångspunkt i att bolaget i förekommande fall ska generera en marknadsmässig avkastning, något som minskar risken för en snedvriden konkurrenssituation. I de fall bolag med statligt ägande ska tillgodose andra syften än att generera ekonomisk avkastning till ägaren måste ha beslutat om ett samhällsuppdrag för bolaget i fråga. Utskottet vill även påminna om att bolag med statligt ägande lyder under samma lagar som andra bolag, inte minst konkurrenslagen (2008:579). I lagen finns bl.a. bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet som gäller bolag där staten direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande. Enligt dessa regler kan en domstol förbjuda staten, kommuner och regioner att sälja varor och tjänster på ett sätt som begränsar konkurrensen. De statligt ägda bolagen omfattas även av om statligt stöd, och en medlemsstat får t.ex. inte snedvrida konkurrensen genom stöd som stärker den inhemska industrins konkurrenskraft till nackdel för företag i en annan medlemsstat. Som framgår av det föregående trädde lagändringar och en ny lag om bl.a. befogenheter i kraft . har en mycket viktig tillsynsfunktion och utskottet välkomnade ändringar som syftar till att myndigheten på ett mer effektivt sätt ska kunna kontrollera att konkurrensreglerna följs (bet. 2020/21:NU10). Utskottet vill slutligen påminna om att på förslag av utskottet beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen inom ramen för bolagsstyrningen bör vidta åtgärder för att säkerställa att bolag med statligt ägande agerar så att en sund konkurrens upprätthålls och därefter återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder man vidtagit. Utskottet noterar att regeringen redovisade tillkännagivandet som slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24) och att utskottet vid beredningen inte framförde några invändningar mot detta. Utskottet ser inte några skäl att förorda några ytterligare tillkännagivanden på området i enlighet med det som förordas i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Riktlinjer för statligt ägda företags påverkansarbete I motionerna 2021/22:1816 (M) yrkande 2, 2021/22:2434 (SD) yrkande 3 och 2021/22:3687 (M) yrkande 18 förordas tillkännagivanden om att regeringen behöver utveckla sin ägarstyrning och ta fram riktlinjer för statligt ägda bolags kommunikationsarbete. Utskottet vill, i likhet med vad det anfört tidigare då liknande förslag behandlats, påminna om det faktum att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer där bolagets ledning ansvarar för verksamheten. Utskottet framhöll då vidare sin övergripande uppfattning att det bör ses som naturligt att de statligt ägda bolagen, precis som andra bolag och deras företrädare, på olika sätt deltar i samhällsdebatten och därigenom bidrar till samhällsutvecklingen. Utskottet har inte ändrat sig på den punkten. Det förtjänar även att framhållas att de riktlinjer som ställs upp i statens ägarpolicy, vilka dessutom utgör en bindande ägaranvisning i statligt helägda bolag, anger att bolagen ska agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Utskottet utgår därför även fortsättningsvis från att bolagen och deras representanter för fram argument och ståndpunkter i debatten som är balanserade och välgrundade. Utskottet har även tidigare behandlat ett identiskt förslag som det i motion 2021/22:60 (V) yrkande 3 om att de statligt ägda bolagen inte ska få vara medlemmar i intresseorganisationer, som t.ex. . Även när det gäller detta förslag har utskottet framhållit att bolagen med statligt ägande är självständiga juridiska personer och liksom övriga svenska aktiebolag lyder under aktiebolagslagen (2005:551). Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Det är styrelsen som utser bolagets vd och som gör bedömningen av hans eller hennes övriga uppdrag. Utskottet vill även framhålla detta faktum och därtill i likhet med tidigare understryka att det står var och en fritt att inom ramen för regeringsformens bestämmelser om föreningsfrihet sluta sig samman med andra för allmänna och enskilda syften. Mot bakgrund av det anförda avser utskottet inte att förorda några tillkännagivanden i linje med det som anförs i de nämnda motionerna. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Förbud för statliga bolag att bedriva påverkansarbete I motion 2021/22:3791 (M) yrkande 14 förordas ett tillkännagivande om regeringen ska utreda om ett förbud för statliga bolag att bedriva skattefinansierat påverkansarbete gentemot , regeringen och andra offentliga beslutsfattare ska införas och hur det i så fall kan utformas och tillkännager detta för regeringen. Utskottet anser inte att bör uppmana regeringen att utreda ett sådant förbud. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag Utskottet behandlar i det följande motioner om inriktningen för vissa delar av den övergripande förvaltningen av statligt ägda bolag. När det gäller förvaltningen av de statligt ägda företagen vill utskottet inledningsvis påminna om Statens ägarpolicy och principer för bolag med statligt ägande 2020 (ägarpolicyn) som beslutades . Ägarpolicyn är en bolagsrättsligt bindande ägaranvisning i statligt helägda bolag och innehåller bl.a. riktlinjer när det gäller hållbart värdeskapande och strategiska mål och systematiskt säkerhetsarbete. I ägarpolicyn uttrycks vidare att bolagen ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Internationella riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling ska vara vägledande för arbetet. När det gäller hållbar utveckling konstaterar utskottet att det av ägarpolicyn framgår att det är av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar för en miljömässigt hållbar utveckling med minskad klimat- och miljöpåverkan. Bolagen ska inom sin bransch vara föredömen på miljö- och klimatområdet och arbeta för att de av beslutade nationella miljö- och klimatmålen samt ska nås. Utskottet vill med anledning av motionerna även påminna om att bolagen ska styras enligt den svenska bolagsstyrningsmodellen, vilket bl.a. innebär att de statliga bolagen associationsrättsligt styrs på samma sätt som privatägda bolag med bolagsstämman som det högsta beslutande organet. Det innebär att det är styrelsen som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och att bolagets ledning sköter den operationella driften av bolagets verksamhet. Bolag med statligt ägande lyder alltså som utgångspunkt under samma lagar som privatägda bolag. Vidare vill utskottet framhålla att vissa bolag dessutom har särskilt beslutade samhällsuppdrag. I dessa fall har beslutat att bolaget i förekommande fall ska bedriva en verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. Sammantaget ser utskottet ingen anledning att förorda några tillkännagivanden om att regeringen bör se över principerna för förvaltningen och tydliggöra ägarstyrningen i olika delar enligt det som anförs i motionerna 2021/22:60 (V) yrkande 1, 2021/22:1600 (C), 2021/22:2434 (SD) yrkande 1, 2020/21:3381 (L) yrkande 4, 2020/21:3686 (C) yrkande 18, 2021/22:4066 (MP) yrkande 15, 2020/21:4109 (MP) yrkande 4, 2021/22:4211 (MP) yrkande 27 och 2021/22:4273 (V) yrkande 3. Med anledning av det som framförs i motionerna 2021/22:2691 (S) och 2021/22:3038 (SD) yrkande 1 om säkerhetspolitiska risker konstaterar utskottet utöver vad det anfört ovan att det i den nya ägarpolicyn ställs krav på att bolagen ska bedriva ett aktivt och systematiskt säkerhetsarbete för att säkerställa ett långsiktigt hållbart värdeskapande. Säkerhetsarbetet ska kravställas och regelbundet följas upp av styrelsen. Bolag med statligt ägande ska vidare analysera huruvida de till någon del bedriver verksamhet som är av betydelse för säkerhet och därmed omfattas av säkerhetsskyddslagen (2018:585). Bolag som omfattas av säkerhetsskyddslagen ska identifiera och skydda säkerhetskänslig verksamhet och information med stöd av berörda tillsynsmyndigheter och vid behov i samverkan med andra relevanta aktörer. När det gäller sammansättningen av bolagens styrelser förordas i motion 2021/22:2434 (SD) yrkande 2 att regeringen tar bort målet om att varje styrelse ska bestå av av vardera könet. Utskottet har ingen avsikt att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande. Utskottet vill här hänvisa till de riktlinjer om styrelsenomineringsprocessen och styrelsens sammansättning som finns i ägarpolicyn. Här framgår bl.a. att utgångspunkten för varje nominering av en styrelseledamot ska vara kompetensbehovet i respektive bolagsstyrelse. Urvalet av ledamöter görs från en bred rekryteringsbas för att ta vara på kompetensen såväl hos kvinnor och män som hos personer med olika bakgrund och erfarenheter. Regeringen anför att en styrelse som består av ledamöter med varierad bakgrund ger styrelsen en bredare kompetens och förbättrad dynamik med syftet att mångfalden ska minska grupptänket. Vidare framgår att det fordras att ledamoten har en hög kompetens inom bolagets affärsverksamhet, affärsutveckling, branschkunskap, finansiella frågor, hållbart företagande eller andra relevanta områden samt har den tid och det engagemang som behövs för uppdraget. I fråga om könsfördelning framgår att regeringen eftersträvar en jämn könsfördelning såväl i de enskilda bolagsstyrelserna som på portföljnivå. För den statligt ägda bolagsportföljen (hel- och delägda bolag) ska andelen kvinnor respektive män i styrelserna vara . Ägarpolicyn innehåller därutöver utökade riktlinjer när det gäller bolagens jämställdhetsarbete. Här framgår att bolagen ska vara föredömen i jämställdhetsarbetet och arbeta aktivt med jämställdhet i sin verksamhet, inte minst vid tillsättningar på chefsnivå. Bolagen ska även beakta mångfaldsaspekten och arbeta för en inkluderande kultur. Utskottet avser mot bakgrund av det sagda inte heller att föreslå något tillkännagivande om en kartläggning av könsfördelning i bolagen i enlighet med det som förordas i motion 2021/22:60 (V) yrkande 4. Slutligen förordas i motion 2021/22:102 (C) ett tillkännagivande om att regeringen ska göra en sammanställning av de statliga bolagens samhällsuppdrag med fokus på utvärdering och måluppfyllelse av dessa. Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna att gjorde en sådan sammanställning 2017. Till skillnad från motionärerna ser dock inte utskottet samma behov av en förnyad sammanställning. I den statliga bolagsportföljen finns 22 bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag. Som utskottet redan uttryckt har regeringen uppdrag att se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. I detta arbete är mål och uppföljning viktiga redskap för staten som bolagsägare. Uppdragsmål beslutas för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag i en dialog mellan ägaren och bolaget, framför allt för att möjliggöra utvärdering av hur väl det särskilt beslutade samhällsuppdraget utförs. Av regeringens skrivelse framgår att regeringen efter granskning 2017 har genomfört en översyn av processen med fastställande av uppdragsmål.