bet · H901TU1 · 2021-12-03 00:00:00 — Med en upprustad inlandsbana får vi ett robust järnvägssystem med god kapacitet i den norra delen av . Genom att skapa en godskorridor på kan kapaciteten i järnvägsnätet i övre totalt sett öka. Dessutom skapas en redundans i systemet som saknas . När vi ändå har temat om effektiva transporter uppe för diskussion måste jag få kommentera den motsatta utveckling vi ser inom transportsektorn . Alltmer gods flyttas från järnvägssystemet till utländska så kallade Europadragare som oftast har en bruttovikt på . Inte heller de svenska åkerierna klarar konkurrensen från den oseriösa trafiken som tar över alltmer av inrikes godstransporter. Ur miljösynpunkt är den här utvecklingen fullständigt förkastlig då det går tre Europadragare på två fullstora svenska ekipage. Om vi ska skapa en sund, miljövänlig och fungerande transportmarknad där vägtransporter, järnväg och sjöfart kan utveckla en sund och hållbar transportnäring måste krafttag tas mot de aktörer som inte följer gällande regelverk för godstransporter. Någonting är riktigt galet med en transportnäring som flyttar gods från effektiva och miljövänliga transportslag till små och energikrävande enheter. Får vi inte ordning och reda i transportbranschen lär alla ambitioner om förnybara drivmedel, en fossilfri fordonsflotta och eldrift förbli just drömmar. vill jag säga några ord om vägunderhåll. Årets vintersäsong har startat med besked. Flera svåra olyckor har inträffat, och stopp rapporteras nästan när utländska fordon blockerar vägen. Den främsta orsaken är dåliga däck och felaktigt lastade ekipage. När dessa så kallade Europadragare blir stående blockerar de vägen för de fordon som har korrekt däckutrustning. De blockerar också vägen för räddningsinsatser, det vill säga räddningstjänst, ambulans, polis och så vidare. Detta är inte en hållbar situation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vägunderhåll är viktigt oavsett om det är fråga om sommarväg eller vinterväg. Trafikanterna kan med rätta förvänta sig att vägarna håller en god standard. Jag får ofta bilder sända till mig i datorn där man ser att vägarna knappt är farbara på grund av uteblivna insatser i halkbekämpningen. Människor åker på sina skor där vägbanan snarare är att betrakta som skridskois än väg. har ett stort ansvar att säkerställa en godtagbar standard på vinterväghållningen. Det kan inte nog påpekas hur viktiga transporterna är i vårt land. Vi är i stort behov av alla transportslag såsom flyg, sjöfart, järnväg och väg. har tillsammans med andra partier tydligt markerat vikten av att finns kvar till dess att är anpassat för att även ta hand om flygrörelser. För oss sverigedemokrater är det därför viktigt att det görs långsiktiga satsningar inom hela infrastrukturen så att vi får ett väl fungerande transportsystem oavsett årstid. Tack, , för anförandet! Jag har en fråga på anförande som är kopplad till bredband och digitalisering. Jag tror att jag lyssnade - jag hoppas att jag gjorde det - men jag hörde inte nämna någon satsning som vill göra på bredbandsutbyggnaden i . Om jag har förstått satsningen i budgetförslag är det 550 miljoner till fortsatt bredbandsutbyggnad i landet. Min fråga till , herr ålderspresident, är egentligen: Anser att denna summa räcker för fortsatt bredbandsutbyggnad i , och tror man att vi kommer att nå de uppsatta målen för bredbandsutbyggnaden i med den satsning som vill göra? Jag ska försöka svara på frågan. är det så att vi har gått in i en gemensam budget. Vi skulle nog vilja göra större satsningar, för vi har föreslagit mer själva. Men eftersom vi har en gemensam budget får vi föra fram denna åsikt. Det hindrar dock inte att vi kan göra ytterligare satsningar. Det är precis som säger. Bredbandet är oerhört viktigt för den industriella verksamheten ute på landsbygden. Och alltmer är digitaliserat. Det är övervakning av mjölkningsprocesser i ladugården och så vidare. Även om vi befinner oss uppe i i fjällvärlden måste den infrastrukturen fungera. Det är en lika viktig infrastruktur som den på väg eller järnväg. Vi kommer att föreslå satsningar framöver, men vi får lugna oss lite grann och vänta tills vi kommer i ett annat läge. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Tack, , för svaret! Det är precis som säger. Det är oerhört viktigt att vi har en fortsatt bredbandsutbyggnad i landet. Man kan titta på de satsningar som vill göra med de pengar som de lägger på detta. Man kan även titta på vad M och KD lägger på detta. Bland annat vi i lägger ofantligt mycket mer pengar på det här. När man nu gick in i detta budgetsamarbete kan jag tycka att det är konstigt att man inte valde att satsa exempelvis på fortsatt bredbandsutbyggnad i landet. Vi har ju exempelvis sett att digitaliseringen har blivit ännu mer viktig i pandemins spår. Jag tycker att det är lite konstigt att man inte skrev sig samman om detta och gjorde en satsning på bredbandsutbyggnaden i landet från M:s, KD:s och SD:s sida. Vi kan tillåta oss att titta lite grann i kristallkulan. Vi kommer att arbeta för att de 104 miljarder som ligger i infrastrukturplan ska läggas på andra viktiga insatser i vår infrastruktur. Då frigör man rätt mycket pengar som kan användas till att restaurera vårt befintliga järnvägssystem och vägsystemet, men man kan också göra satsningar på bredband där det behövs. Man kan frigöra rätt mycket pengar om man tar detta i stället för de höghastighetståg som egentligen inte är till någon nytta, om man ska se till hela möjlighet att leva. Om vi tillåter oss att titta i kristallkulan ser vi att det finns en rätt stor summa pengar som vi kan använda även till bredband. Jag minns en ung i valrörelsen 94 - jag var själv - vid namn . Han är kommunstyrelsens ordförande i . Han började egentligen varenda debatt ungefär så här: kan, kan bättre. Det är lite grann det som är min känsla när jag står här och funderar på svensk infrastruktur: Vi kan, kan bättre. Svensk infrastruktur har varit kraftigt eftersatt under ett stort antal år, vilket gör att både vägar och järnvägar lider brist på underhåll. Effekten av det bristfälliga underhållet är att vi ser hur gods- och persontåg fastnar ute på spåret, vilket skapar stora problem för resenärer, transportörer och företag som väntar på att godset ska komma fram. Vi ser också hur , regioner, kommuner och enskilda väghållare får allt svårare att upprätthålla en god standard på vägarna. En effekt av detta är exempelvis att har sänkt hastigheten på en del vägar. Det minskar slitaget på vägarna som trafiksäkerheten bibehålls trots att vägarna blir sämre. Men det innebär också att det tar att komma till jobbet för dem som bor runt dessa vägar. De får sämre mobilitet. Vid sidan av de problem som vi ser inom väg- och järnvägstrafiken har vi även problem inom sjöfarten. Hamnar behöver muddras. Broar och slussar behöver renoveras. Vägar och järnvägar behöver utvecklas så att hamnarna kan betjäna näringslivet och övriga resenärer på ett bra sätt. Vi ser att bredbandet framför allt på landsbygden inte byggs ut i den takt som vi tänker oss, och vi ser att postservicen försämras. Vi ser även hur man i delar av landsbygden börjar få problem med att få sin morgontidning. Det pågår alltså försämringar som vi behöver ta med oss i dessa diskussioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer kom äntligen utkast till nationell plan för 2022-2033. Denna plan bygger på regeringens långsiktiga ekonomiska ramar. Det är ramarna vi diskuterar, men dessa dokument hänger ihop lite grann. Med tanke på de stora problem som finns inom infrastrukturen är vi många som hoppades på denna plan, men tyvärr är den samlade bedömningen att i princip alla är missnöjda. Enligt planen kommer vi inte att kunna återställa vägar med nuvarande resurser, utan vägarna kommer även fortsättningsvis att försämras som alltför få nyinvesteringar sker. Även om det i planen och i den budget som vi diskuterar görs stora investeringar på järnvägens område kan vi konstatera att höghastighetståg inte blir färdigbyggda under den planperioden. får inte ett sammanhängande järnvägssystem. kommer inte att utvecklas. Oslo-Göteborg-Köpenhamn finns inte med. En ny förbindelse mellan och saknas. Förstärkning av södra och finns inte med. Nya Ostkustbanan och Norrbotniabanan färdigställs inte. ERTMS blir inte heller färdigt. Kort och gott: Vi ser stora satsningar på järnväg men inget som gör att vi får fungerande gods- eller persontrafikstråk. Ska järnvägen vara framgångsrik måste den fungera som ett system, men plan fortsätter att hantera järnvägen som ett lapptäcke. Det är också effekten av de budgetar som är lagda . Planen svarar inte heller på hur sjöfarten ska fungera i när våra nuvarande isbrytare går i pension. Det finns inte heller någon strategi för framtida nationella och internationella flyg. Faktum är att ska vi utveckla även på flygsidan måste vi diskutera . Vi måste troligtvis även framgent, vilket jag hade uppe i debatten , diskutera någon form av större flygplats i norra . Och vi kommer nog att få bejaka att är huvudflygplatsen för många av oss som bor i . sker mycket positivt på flygsidan. Det är teknikutveckling. Svenska företag ligger så långt i framkant att det de gör i faktiskt leder till en miljöförbättring i hela världen. Här finns egentligen inte några tydliga investeringar som får CO2-utsläppen att minska. Framtidens teknik finns redan, men om transportsektorn ska ställa om måste infrastrukturen avseende el och laddstationer samt naturgas- och vätgasstationer byggas ut. Vi måste också säkerställa att den nya tekniken är säker och fungerar oavsett väder eller årstid. I de planer som finns avsätter man egentligen av alla investeringar på järnväg, till väginvesteringar och till sjöfart. Trots det kommer inte järnvägsinvesteringarna att resultera i några större överflyttningar från väg till järnväg. Vi har stora utmaningar, men tyvärr ser vi inte att vi fullt ut svarar på hur vi ska hantera dessa utmaningar. I stället ser vi hur och näringslivet om och om igen varnar för att bristen på resurser i praktiken leder till att vi inte kommer att klara av att bygga upp och vidmakthålla en infrastruktur som tar sociala, ekonomiska och ekologiska hänsyn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Från kristdemokratiskt håll har vi försökt att möta denna brist på resurser genom två olika förslag. Dels anser vi att kommuner ska äga rätt att medfinansiera olika infrastrukturprojekt via bompeng. Vi anser också att dagens fordons- och bränslebeskattning måste förändras om vi ska klara av framtidens klimatförändringar samt finansiering av vår infrastruktur. kommer det inte räcka med dessa förändringar. Ska vi klara av alla de behov som finns måste vi hitta nya sätt att finansiera vår infrastruktur. Vi har tidigare använt oss av lånefinansiering av exempelvis och , vilket visar att det går att hitta andra lösningar. Ska vi lösa stora investeringar som Nya Ostkustbanan, Europaspåret , en ny Ölandsbro, och Oslo-Göteborg-Köpenhamn måste vi hitta nya finansieringslösningar. Vi står inför stora utmaningar, och ska vi lösa dessa behov behöver vi en ny regering som tar tag i dessa stora utmaningar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. För övrigt anser jag att samtalsklimatet inom politiken mår bra av att vi samtalar mer och anklagar mindre. Med detta önskar jag alla som lyssnar en kommande god jul. I detta anförande instämde (KD). Jag delar till stor del analys av förslag till infrastrukturplan. En stor del av väg- och järnvägsnätet kommer att changera . Det är kort och gott för lite pengar till underhåll. Precis som var inne på är det också för lite pengar till nybyggnation. Inte minst ett antal väldigt viktiga järnvägsobjekt kommer inte att bli klara . Jag noterar att de som anslår i omprioritering på det här budgetområdet inte riktigt kommer att räcka till för att rusta upp vägar och järnvägar som står och förfaller i vårt land. Vi behöver göra omprioriteringar inom de förväntade utgifterna inom infrastrukturen. Därför skulle jag vilja fråga varför är sådana anhängare av att bygga nya motorvägar i våra storstäder. föreslår att en helt ny motorväg ska byggas här i - Tvärförbindelse , en ny motorväg som kommer att kosta minst 16 miljarder. Det är nästan per meter. Varför ska vi bygga så stora motorvägar här i ? Det här är ju pengar som skulle kunna göra nytta ute i glesbygden. Jag trodde att var anhängare av investeringar i glesbygd och inte att alla pengar ska gå till storstäderna. Har jag tagit fel? Nej, har alldeles rätt. Jag värnar glesbygden och lyfter fram den i princip i alla mina inlägg här i kammaren. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer är det så, och det har vi debatterat tidigare, att det inte går att skapa välfärd om man inte har ett fungerande näringsliv. Det går inte att skapa välfärd om det inte pågår handel. Det finns de som trott att produktionen skapar välfärd och har testat det tidigare. Men om du producerar någonting som står på lagret har du egentligen bara producerat en kostnad och miljöförstöring. Det är när det du producerar möter någon annan, när det sker ett handelsutbyte, som välfärden skapas. För att göra de här handelsutbytena behöver vi sjöfarten. Vi behöver järnvägarna, vi behöver flyget och vi behöver bredbandet. Och hör och häpna: Även om Vänstern har svårt att acceptera det, herr ålderspresident, behöver vi väl fungerande vägar både i och i glesbygden. Jag kan instämma i det, men svarar inte på min fråga. När nu i den plan som ganska detaljerat recenserade lägger in ett förslag på en helt ny motorväg här i som kommer att kosta , hur blir det då med upprustningen av ? Hur blir det då med vägar i glesbygd? Pengarna kommer att gå till för att bygga ny motorväg. Jag har aldrig hört eller motsätta sig det här stora förslaget. Är verkligen anhängare av att så mycket pengar ska läggas på en ny motorväg i , som dessutom avfärdas av eftersom den kommer att leda till ökad trafik och ökade utsläpp? Vi vet ju att de godstransporter som ska göras på kan göras på järnväg och med inre sjöfart i stället för på en ny motorväg. Varför vill ni bygga nya motorvägar i , ? Det är helt korrekt att vi är positiva till denna motorväg. Den kommer att leda till en ökad välfärd och underlätta för alla som bor i , vilket i sig är positivt. Jag delar ledamoten uppfattning att man måste våga prioritera. I vårt eget budgetförslag, som vi just inte röstar på men där vi ändå har lyft fram vår framtidsvision, pekar vi på att exempelvis de resurser som läggs på höghastighetståg behöver omfördelas till annat. På rikstinget har vi sagt att vi egentligen inte står bakom höghastighetståg, men vi har också sagt att om det finns en majoritet som vill bygga måste man göra det utanför plan. blir det annars en gökunge, och vi har till exempel varit beredda att satsa mer på in mot , väl medvetna om att får vänta . Man måste in med nya resurser om det ska fungera med den typen av projekt. lyfte i sitt anförande fram att det förslag till nationell plan som har presenterat innebär en relativt begränsad överflyttning till järnväg. Det är sant, och det är såklart otroligt tråkigt. Det krävs mer för att få till en stor överflyttning, och då kan vi inte bara satsa på det som är bra; vi måste faktiskt också minska på det som är dåligt och sluta med det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer En sak som jag är relativt övertygad om är att det inte kommer att hjälpa överflyttningen att göra det billigare att släppa ut genom att sänka bensinskatten. säger att för att vi ska nå 2030-målet måste biltrafiken minska. Kopplat till just överflyttning har jag därför två frågor till . Den första är: Hur påverkas överflyttningen till järnväg och till andra hållbara transportmedel av att man sänker bensinskatten? Den andra frågan är om är beredda att genomföra politik för att minska biltrafiken. På fråga två är svaret nej. På fråga ett är svaret också nej. Vi kommer inte att bidra till att avveckla biltrafik. Vi är inte ute efter att minska biltrafiken. Vi är ute efter att se till att den är miljövänlig. Det är ett helt annat perspektiv. När det gäller skattesänkningen på är det korrekt, det som förs fram: Det leder inte till mindre CO2-utsläpp. Å andra sidan är det inte heller det som förändrar hela infrastrukturen. Menar vi allvar med att vi ska förändra utsläppen från fordonsflottan behöver vi börja diskutera helt nya energisystem. Då måste vi få ut ledningar längs med vägar, och vi måste få laddstationer. Vi måste få fram vätgastankar. Vi behöver jobba med den nya frysta tekniken för biobränsle. Det är en helt annan diskussion. Dessa blir en symbol i två riktningar. De blir en symbol från vår sida där vi säger att vi tycker att landsbygden är viktig. Det blir en symbol från er sida, Axel , där ni säger: Titta här - nu har man gett upp alla miljömål! Och inget av det är sant, höll jag på att säga. Det är vi diskuterar. I realiteten är det så här: Om vi vill förbättra våra miljömål, få en fungerande infrastruktur och värna det svenska näringslivet och den svenska landsbygden behöver vi mer el. Då behöver vi mer ny teknik. Vi behöver vara mer positiva, och då handlar det inte om att ha förslag, idéer och tankar om att begränsa tillväxt. Den starkaste faktorn för färre som svälter, färre som är utan vatten och färre som lider är tillväxt. Det har vi sett under hela min generations tid; jag var ung , och det är en otrolig skillnad i välfärd mellan då och . Det har skett genom tillväxt, och så kommer det att bli även nu när det gäller miljöfrågorna. Nej, bensinskatten är inte symbolpolitik. Att beskatta koldioxid och beskatta utsläpp är tvärtom det absolut mest effektiva vi kan göra för att minska utsläppen. Det är ju inte heller så att sänkningen av bensinskatten bara inte minskar utsläppen, som säger, utan det är faktiskt så att den ökar utsläppen. Det går i helt fel riktning. Det är ju inte så att den bara inte har någon effekt alls, utan riktningen är helt fel. säger också att inte är beredda att göra någonting alls för att minska utsläppen. Men säger att biltrafiken måste minska om vi ska klara 2030-målet; det räcker inte med enbart biobränslen och elektrifiering. Innebär det att har övergett 2030-målet? Är det så jag ska tolka detta? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Då har jag uppenbarligen varit otydlig. Vad jag sa var att vi inte ämnar agera för att rent generellt minska biltrafiken. Vi ämnar däremot agera för att minska utsläppen. Jag vill göra en liten liknelse. När jag var yngre och gick i gymnasiet var det rätt vanligt att man hade en oljepanna i hemmet. I det första huset jag köpte, ihop med min dåvarande familj, hade vi oljepanna. Det finns ingen som skulle komma på tanken att installera en oljepanna i ett nytt hus, och jag tror att det kommer att vara exakt likadant på infrastrukturområdet. Framtidens flyg kommer att gå med helt andra bränslen, sjöfarten kommer att använda andra bränslen och jordbruket kommer att använda andra bränslen. Och - framöver - kommer man att se tillbaka och säga: Kommer ni ihåg att det fanns de som använde diesel i bilen? Det är ingen som installerar en oljepanna i ett hus , och jag tror att samma utveckling kommer att ske inom infrastrukturområdet. Jag blev lite glad när inledde sitt anförande med att nämna en vän till mig, , och koppla det . Jag tänker att det är ganska viktigt att påminna sig om varför vi har haft en avsaknad av investeringar i infrastruktur. hette statsministern , och även om den finanskris som genomgick var delvis internationellt påverkad späddes den på . ingick i ett regeringssamarbete . Därefter tillträdde regering, och beskrev det själv som att han fick åka runt till finansvalparna med mössan i hand för att få låna pengar så att vi över huvud taget skulle kunna betala för vår välfärd. Det fanns liksom inte utrymme att satsa på investeringar i infrastrukturen. Därefter tog över, och där ingick ni också, . Ni satt i två mandatperioder, och då gjordes faktiskt inte heller några investeringar - trots att de borde ha gjorts. Vad handlar det här om? Jo, det handlar om att har varit med och medverkat i regeringssamarbeten där man har prioriterat skattesänkningar framför investeringar i såväl välfärd som infrastruktur. Att sedan stå här och beklaga sig över det man själv faktiskt är ansvarig för, nämligen bristerna i infrastrukturen, tycker jag är lite märkligt. Jag tror också att kan bättre - "framåt och bättre" brukar vara min devis. Men man driver alltså helt kontraproduktivt en politik i regeringssamarbete och står sedan här och beklagar sig över dessa brister. Det är ju först , under de två senaste mandatperioderna, som vi verkligen har kunnat se ökade investeringar i infrastruktur. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag tycker alltid att det är roligt att debattera med ledamoten , men det är inte helt givet att det som sägs alltid är korrekt. Jag hade förmånen att vara kommun- och regionpolitiker innan jag återkom till kammaren, och jag kan konstatera att vi - framför allt under de åtta alliansåren - fick mer pengar till kommunen. Det fanns ett undantag, nämligen under finanskrisen . Det var det enda tillfället då jag i min roll som kommunalråd var tvungen att spara. Alla andra år var det mer pengar till den offentliga sektorn. Det skedde bland annat genom att man hade en skattepolitik som uppmuntrade till arbete, uppmuntrade till att fler kom i försörjning och så vidare. När det gäller infrastrukturen är det snarare andra beslut som har gjort att vi har halkat efter. Jag återkommer till 1976, då man bytte modell i . I alla andra organisationer har vi en investeringsbudget. Jag vill vara tydlig när jag säger detta: Mitt parti är inte framme i den här frågan, utan mitt parti är nöjt med den budgetmodell vi har. Men om vi tittar på när det rent ekonomiskt sker en stor förändring i satsningar på infrastruktur ser vi att det sker -76. Före det gick av bnp till investeringar, och efter att man bytte budgetmodell här i läggs - oavsett regering - . Det är klart att det händer någonting om man gör det över så . Man börjar gröpa ur systemet. Till det kommer att vi har haft en stark urbanisering, vilket har tvingat fram investeringar framför allt i städer. Landsbygden har halkat efter. Vi behöver ta tag i detta, och det var därför jag i mitt tal pekade på flera olika sätt att dels använda pengar i budget, dels hitta andra lösningar - exempelvis bompeng. Jag vill påminna ledamoten om följande: När regering efterträdde den förra regeringen, där ingick, övertog man ett budgetunderskott på 60 miljarder. Det har vi hämtat hem. Vi klarar nu att satsa på välfärden, och vi klarar att satsa på infrastrukturen. Jag blir ändå lite förvånad när lyfter fram olika OPS-lösningar. Vi har väl egentligen bara haft två stycken i . Den ena är , som ledamoten nämnde, och där resultatet är att det är alldeles för dyrt att åka. Det är alldeles för få som åker . Är man fler än två personer är det billigare att ta en taxi, och det är inte rimligt utifrån ett klimatperspektiv. Den andra OPS-lösningen är . Ni har varit en aktivt drivande del i båda dessa projekt, . är världens dyraste sjukhus; det kostade mer att bygga än Burj Khalifa gjorde. Jag vet inte om det är rimliga prioriteringar för skattebetalarna, även om sjukhuset är fint. Det gläder mig att ledamoten nämner . Det gläder mig däremot inte att nuvarande regering förlängde avtalet om . Här har vi alltså en bana som är färdigbyggd - och den hade inte kommit till utan att och dåvarande regering tog de initiativ de gjorde - men som inte går med full kapacitet. Det här var ett val som socialdemokraterna och miljöpartisterna i den förra regeringen gjorde. Det är en oerhörd misshushållning med resurser att göra på det sättet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Sedan finns det andra, bra exempel. Vi har byggt en bro hemma hos mig mellan och . Den är tullfinansierad. Vi har byggt . Vi har byggt i .