bet · H801CU12 · 2021-04-23 00:00:00 — Fokusområdet cirkulär ekonomi genom hållbara sätt att konsumera och använda material, produkter och tjänster inriktas bl.a. på att se över hur en delningsekonomi med cirkulära affärsmodeller som syftar till en ökad livslängd, återanvändbarhet och reparerbarhet hos produkter kan främjas, som konsumenternas intressen tillgodoses. presenterade kommissionen en ny EU-strategi för konsumentpolitiken (konsumentagendan), COM(2020) 696. Strategin avser bl.a. att främja en grönare, mer digital och rättvisare inre marknad i syfte att öka förtroendet bland konsumenterna. Strategin omfattar 22 åtgärder inom fem prioriterade områden, bl.a. grön omställning. planerar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om mer konsumentmakt i den gröna omställningen som syftar till att uppnå bättre information till konsumenter om produkters hållbarhet och bättre skydd mot bl.a. vilseledande miljöargument (greenwashing) och kort livslängd, och ett lagstiftningsförslag om styrkande av miljöpåståenden baserat på metoderna för miljöavtryck. Kommissionen planerar också att samarbeta med ekonomiska aktörer för att uppmuntra dem att frivilligt åta sig åtgärder till stöd för hållbar konsumtion utöver vad som krävs enligt lagstiftningen. kommer kommissionen i samband med översynen av direktivet om försäljning av varor vidare att utreda hur man ytterligare kan främja reparation och uppmuntra mer hållbara ”cirkulära” produkter. När det gäller de planerade åtgärderna anför kommissionen bl.a. att avsikten med det kommande initiativet om mer konsumentmakt i den gröna omställningen är att ta itu med konsumenternas tillgång till information om produkters miljöegenskaper, t.ex. hållbarhet, reparerbarhet eller uppgraderbarhet, samt frågan om informationens tillförlitlighet och jämförbarhet. Initiativet kommer att innehålla allmänna krav som kompletterar de mer riktade reglerna i sektorslagstiftningen, t.ex. om specifika produkter eller produktgrupper. Kommissionen anför vidare att bättre information om tillgången till reservdelar och reparationstjänster kan ytterligare stödja produkternas hållbarhet. Det kommande initiativet om mer konsumentmakt i den gröna omställningen, initiativet för hållbar produktpolitik och i tillämpliga fall sektorsspecifika initiativ kommer att vara avgörande för att ge konsumenterna en verklig rätt till reparation. Dessutom utgör den framtida översynen av direktivet om försäljning av varor ett tillfälle att undersöka vad mer som kan göras för att främja reparation och mer hållbara, cirkulära produkter. Olika alternativ för konsumenterna kommer att övervägas, t.ex. att ge företräde åt reparation framför utbyte, förlänga den kortaste garantiperioden för nya eller begagnade varor och inleda en ny garantiperiod efter reparation. I konsumentagendan nämner kommissionen också att ett antal initiativ redan har tagits för att se till att produkter, både varor och tjänster, som säljs till konsumenter i EU stämmer överens med målet om en grön omställning. Bland annat innehåller den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin ett antal specifika initiativför att bekämpa kort livslängd och främja produkters hållbarhet, återvinningsbarhet, reparerbarhet och tillgänglighet samt för att stödja företagens åtgärder. Miljö- och klimatminister anförde bl.a. följande som svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2220) om elektroniska produkters livslängd: Det är viktigt att styra mot att produkter utformas för en lång livslängd, bland annat genom att de är lätta att återanvända och reparera. I den nationella strategin för cirkulär ekonomi som regeringen beslutade om förra året finns lång livslängd för produkter med som ett av de områden som regeringen prioriterar. I Europeiska kommissionens handlingsplan för cirkulär ekonomi, som också presenterades , lyfter kommissionen upp problematiken med att många produkter går sönder för snabbt och produkter som är svåra att återanvända, reparera eller materialåtervinna och att många produkter dessutom är gjorda för engångsbruk. […] tar även upp vikten av information till konsumenterna. Konsumentinformation som underlättar för den enskilde konsumenten att göra hållbara och cirkulära val i vardagen är en viktig del av regeringens arbete för en mer cirkulär ekonomi. Som ett led i detta arbete gav regeringen i uppdrag att främja spridning och vidareutveckling av information om miljömässigt hållbar konsumtion och cirkulär ekonomi. […] skriver att vi inte alltid kan invänta EU. Jag vill lyfta fram att arbetet inom EU för produkter i en cirkulär ekonomi nu går framåt i en snabbare takt, i kölvattnet av den gröna given och i och med EU-handlingsplanen för cirkulär ekonomi. Det är också en stor fördel för miljön när hela EU kan enas om gemensamma regelverk och EU-gemensamma regler är viktiga för att gå mot en cirkulär ekonomi med giftfria och resurseffektiva kretslopp inom EU:s inre marknad. Den inre marknaden skapar en kritisk massa som gör att EU kan påverka globala normer för produkters hållbarhet, vilket som enskilt land har svårare att göra. Regeringen vill se en hög ambitionsnivå i EU:s insatser för en cirkulär ekonomi och är pådrivande för detta. planerar Europeiska kommissionen att lägga fram ett initiativ för cirkulär elektronik. Initiativet ska bland annat främja längre livslängd för produkter. ska kommissionen presentera ett omfattande förslag till lagstiftningspaket för hållbara produkter. verkar i detta sammanhang för att regelverket ska bli ambitiöst och sikta mot giftfria materialcykler, ytterligare och bredare krav på produktdesign som bidrar till cirkulär ekonomi, ökad användning av återvunnet material med hög kvalitet i produkter, att tillgång till produktinformation som stödjer en cirkulär ekonomi finns och att cirkulära affärsmodeller för återanvändning, återtillverkning och återvinning stöds och möjliggörs. Sammanfattningsvis är svaret på den ställda frågan således att ja, regeringen kommer att verka för lagstiftning för längre livslängd på produkter, inklusive elektroniska, men till en avgörande del genom att vara aktiv i arbetet med de gemensamma regelverk som tas fram inom EU. Motionsyrkanden om att reklamationsrätten ska följa en vara och att presumtionsfristen i konsumentköplagen ska förlängas behandlades av utskottet i betänkande 2018/19:CU10 och i förenklad ordning i betänkande 2019/20:CU14. Utskottet föreslog att motionsyrkandena skulle avslås med hänvisning till pågående och aviserat arbete. följde utskottets förslag. När det gäller motionsyrkandet som tar frågor om en köpare ska anses ha fått en vara i sin besittning behandlade utskottet ett motsvarande motionsyrkande i lagstiftningsärendet om tydligare regler vid konsumentavtal (prop. 2019/20:63, bet. 2019/20:CU19, rskr. 2019/20:193). Utskottet delade regeringens och advokatsamfunds uppfattning att frågan om när köparen har fått en vara i besittning är komplex och ansåg att det begränsade underlag i frågan som det har varit motiverat att hämta in i lagstiftningsärendet inte var tillräckligt för att konstatera ett behov av sådana åtgärder som motionärerna efterfrågar. Utskottet var således inte berett att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av det som anfördes i motionen. Utskottet föreslog att motionsyrkandet skulle avslås och följde utskottets förslag. Utredningen om nya konsumentköpregler haft i uppdrag att ta ställning till hur direktivet (EU) 2019/770 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster och direktivet (EU) 2019/771 om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor (varudirektivet) ska genomföras i svensk rätt. Utredningen föreslår att direktiven ska genomföras genom bestämmelser som tas in i en ny lag – lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. Perioden med omvänd bevisbörda för ursprungliga fel föreslås bli förlängd till . Oförändrade regler föreslås om att köparen ska ha en reklamationsskyldighet samt att den yttersta reklamationsfristen ska vara . Utredningen föreslår även att bestämmelserna i konsumentköplagen om varans avlämnande med vissa justeringar ska överföras till den nya lagen. Utredningsbetänkandet bereds inom . Justitie- och migrationsminister har vid en interpellations-debatt uppgett att målsättningen är att en lagrådsremiss ska kunna beslutas senare i vår. Regeringen har i propositionsförteckningen aviserat en proposition till . Vidare har kommissionen i den nya EU-strategi för konsumentpolitiken (konsumentagendan) som presenterades aviserat flera initiativ bl.a. när det gäller konsumenternas tillgång till information om produkters miljöegenskaper, t.ex. hållbarhet och möjlighet att reparera. Kommissionen avser också att i samband med översynen av direktivet om försäljning av varor vidare att utreda hur man ytterligare kan främja reparation och uppmuntra mer hållbara, cirkulära produkter. Även regeringens nationella strategi för cirkulär ekonomi har denna inriktning. Mot denna bakgrund finns inte behov av något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena. Motionsyrkandena bör därför avslås. Köp av levande djur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om köp av levande djur. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 12 (C). I kommittémotion 2020/21:2917 anser m.fl. (C) att det vid det svenska genomförandet av varudirektivet ska säkerställas att köp av levande djur inte likställs med köp av varor som t.ex. en brödrost eller en hårtork. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 39). I motion 2020/21:2612 yrkande 1 föreslår (M) ett tillkännagivande om att köp av levande djur inte ska ingå i den nya lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal som har föreslagits av Utredningen om nya konsumentköpregler. För det fall köp av levande djur trots allt kommer att ingå i den föreslagna nya lagen föreslår motionären ett tillkännagivande om att bestämmelserna om köp av djur ska utformas i enlighet med den skiss till alternativ lagtext som utredningen tagit fram (yrkande 2). I motion 2020/21:3620 föreslår (M) ett tillkännagivande om att undanta köp av levande djur från konsumentköplagens tillämpningsområde och att utreda och därefter föreslå en separat konsumentköplag som reglerar köp av djur (yrkande 4). Vidare föreslås ett tillkännagivande om att införa ett moratorium när det gäller konsumentköplagens tillämplighet på köp av levande djur (yrkande 1). Motionären föreslår också tillkännagivanden om att det bör göras ett internationellt utvärderingsarbete som kommer ny svensk lagstiftning till del (yrkande 2) och om att det i arbetet med ny lagstiftning bör tas in erfarenheter från drabbade djurägare (yrkande 3). Köplagen (1990:931) är tillämplig vid köp av lös egendom, dvs. all egendom som inte är fast egendom. Konsumentköplagen (1990:932) är tillämplig vid köp av lösa saker. Med lösa saker avses vanligen fysiska föremål som är flyttbara. Till lös egendom och lösa saker räknas även djur. Vid köp av djur ska således köplagens och konsumentköplagens regler om t.ex. fel på varan tillämpas. Konsumentköplagen gäller när en näringsidkare säljer en lös sak till en konsument. Konsumentköplagen är i huvudsak tvingande till köparens (konsumentens) förmån. Lagen gäller inte vid köp mellan privatpersoner. En vara ska enligt 16 § konsumentköplagen anses felaktig bl.a. om den avviker från vad som avtalats eller om den i något annat avseende avviker från vad köparen med fog kunnat förutsätta. Frågan om varan är felaktig ska enligt 20 § konsumentköplagen bedömas med hänsyn till varans beskaffenhet när den avlämnades. Säljaren ansvarar för fel som har funnits även om felet visar sig först . Den köprättsliga utgångspunkten är att det är köparen som har bevisbördan för att det finns ett fel och att felet fanns när varan avlämnades. En särskild presumtionsregel finns i 20 a § konsumentköplagen. Om ett fel på varan visar sig efter det att varan avlämnades ska felet som huvudregel anses ha funnits vid avlämnandet om inte säljaren bevisar att så inte var fallet (omvänd bevisbörda). Presumtionen gäller inte om det är oförenligt med varans eller felets art att felet ska anses ha funnits redan vid avlämnandet. Bestämmelsen i 20 a § infördes i konsumentköplagen 2002 och genomförde artikel 5.3 i direktiv /44/EG om vissa aspekter rörande försäljning av konsumentvaror och härmed förknippade garantier (konsumentköps-direktivet). beslutade , i enlighet med utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen både nationellt och inom EU bör initiera överväganden om huruvida reglerna i konsumentköplagen för köp av levande djur är ändamålsenligt utformade (bet. 2016/17:CU12, rskr. 2016/17:209). Genom direktiven till Utredningen om nya konsumentköpregler (se nedan) ansåg regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat. Utskottet hade i sitt yttrande 2020/21:CU1y till över regeringens skrivelse 2019/20:75 inget att invända mot regeringens bedömning. Nytt EU-direktiv om försäljning av varor och rådet antog två direktiv på konsumenträttens område, dels ett direktiv om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster, dels ett direktiv om försäljning av varor. Direktivet (EU) 2019/771 om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor (varudirektivet) ersätter det nuvarande minimiharmoniserande konsumentköpsdirektivet (1999/44/EG) och reglerar frågor om avtal mellan en näringsidkare och en konsument. Direktivet är i grunden fullharmoniserande men medlemsstaterna ges möjlighet att i vissa fall ha nationella regler som är mer gynnsamma för konsumenten. Det omfattar både inhemska och gränsöverskridande avtal. Direktivet innehåller bl.a. bestämmelser om att konsumenten har rätt att göra gällande felpåföljder efter övergången av risken för varan från säljaren till konsumenten. Det ges dock utrymme för medlemsstaterna att ha en längre reklamationsfrist. Medlemsstaterna ska även ha möjlighet att behålla eller införa en skyldighet för konsumenten att anmäla bristande överensstämmelse till försäljaren från den dag då konsumenten upptäckte felet. Fel som uppkommer från avlämnandet ska presumeras ha varit ett ursprungsfel, om inte felet är oförenligt med varans eller felets natur. Utrymme finns för medlemsstaterna att ha en tidsfrist . Köp av levande djur får undantas från varudirektivets tillämpningsområde. Medlemsstaterna ska anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa direktivet. De ska tillämpa dessa bestämmelser fr.o.m. . Utredningen om nya konsumentköpregler Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till hur direktivet om tillhandahållande av digitalt innehåll och varudirektivet ska genomföras i . Utredaren skulle mot bakgrund av tillkännagivande överväga om köp av levande djur helt eller delvis bör undantas från tillämpningen av de regler som genomför varudirektivet och om andra åtgärder bör vidtas för att få till stånd en ordning som är ändamålsenlig för både näringsidkare och konsumenter. Utredningen, som antog namnet Utredningen om nya konsumentköpregler, överlämnade betänkandet En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal (SOU 2020:51). Utredningen föreslår att direktiven ska genomföras genom bestämmelser som tas in i en ny lag – lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. Bland annat föreslår utredningen att perioden med omvänd bevisbörda för säljaren bli förlängd till . Utredningen anser att det finns ett behov av särreglering när det gäller köp av levande djur men att den inte ska utformas på så sätt att köp av levande djur helt undantas från den nya lagens tillämpningsområde. Utredningen stannar för sitt förslag utifrån en avvägning mellan de speciella förhållandena på området och konsumentintresset. Enligt utredningens mening kan det inte sägas att konsumentintresset på området skulle vara svagt. Utifrån de övervägandena föreslår utredningen att en särskild regel ska införas om undersökning av ett levande djur före köpet när priset för djuret överstiger en tiondel av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Om köparen före köpet har undersökt det levande djuret eller utan godtagbar anledning underlåtit att följa säljarens uppmaning att undersöka det, får köparen inte som fel åberopa vad han eller hon borde ha märkt vid undersökningen, om inte säljaren har handlat i strid mot tro och heder. Vidare föreslås en möjlighet att vid sådana köp avtala om att regeln om omvänd bevisbörda avseende fel som visar sig från köpet (presumtionsregeln) inte ska gälla. Utredningen anför att den stannat för sitt förslag utifrån en avvägning mellan de speciella förhållandena på området och konsumentintresset. I slutänden är en avvägning mellan denna typ av olika intressen en politisk fråga. Mot den bakgrunden anser utredningen att det kan vara av värde att ge en skiss till lagtext i fråga om vissa av de ytterligare önskemål som förts fram av och andra företrädare för djurförsäljarna. Bland annat finns en skiss till en paragraf om att levande djur där priset överstiger en tiondel av prisbasbeloppet kan säljas i ”befintligt skick”, dvs. utan de krav på specifikation och tydlighet i avtal om avsteg från lagens objektiva krav som kommer att vara huvudregeln för konsumentköp. I skissen till lagtext har även tagits med alternativet att förkorta den yttersta reklamationsfristen (preskription av rätten att reklamera) för nu aktuella djur från tre till . Utredningen understryker att skissen inte utgör ett förslag från utredningen. Den är endast avsedd att åskådliggöra hur vissa andra varianter skulle kunna se ut i lagtext. Utredningsbetänkandet bereds inom . Regeringen har i propositionsförteckningen aviserat en proposition till . Justitie- och migrationsminister anförde i en interpellationsdebatt om köp av levande djur (ip. 2020/21:164) bl.a. följande: Det är viktigt att vi har ändamålsenliga konsumentköpsregler i . Konsumenter ska ha ett starkt skydd, men det måste också råda en god balans mellan konsumenters och näringsidkares intressen. Jag tycker att det är viktigt att regelverket ger goda förutsättningar att bedriva handel med hästar, hundar och andra djur i . Men utmaningen är att det inte finns något enkelt sätt att lösa det som vissa näringsidkare upplever som problem vid försäljning av djur utan att försämra konsumentskyddet. Om handel med hästar i stället omfattades av köplagen skulle konsumentskyddet de facto försvagas. Risken för att en hästköpare blir lurad ökar. Jag tror att vi kanske kan vara överens om att skyddet som sådant blir svagare för konsumenten. Man kan fundera på vilken väg man ska gå. Regeringen har som sagt inte satt ned foten i denna fråga . Remisstiden har precis gått ut, och vi har inte tagit ställning. Jag vill ändå påpeka att jag förstår att handeln med djur är speciell, men jag menar också att det även fortsättningsvis måste finnas ett konsumentskydd och en bra balans mellan köpare och säljare. Vidare anförde justitie- och migrationsminister bl.a. följande som svar på skriftliga frågor (fr. 2020/21:1299, 2020/21:1300 och 2020/21:1301) om djur kommer att undantas från konsumentköplagen: […] har frågat mig om djur kommer att undantas från konsumentköplagen, så att vi kan se till att goda djurskydd blir ännu bättre. Hon har även frågat mig om jag är beredd att se till att ny lagstiftning kommer att dels kunna ge köparen något ansvar för att ta hand om djuret och ge adekvat vård, skötsel och träning dels ger säljaren möjlighet att kontrollera djuret innan en rättsprocess startar. En utredning har lämnat förslag på nya konsumentköpregler och föreslår bland annat vissa särskilda regler när det gäller köp av levande djur. Utredningens betänkande har remissbehandlats och bereds nu i . Frågorna är viktiga och regeringen avser att återkomma när beredningen är färdig. Justitie- och migrationsminister anförde även i en interpellationsdebatt om att undanta hästhandel från konsumentköplagens tillämpningsområde (ip. 2020/21:534) bl.a. följande: har det pågått ett arbete inom EU för att modernisera reglerna på konsumenträttens område. Arbetet har resulterat i två nya EU-direktiv. Som […] känner till har en utredning lämnat förslag på nya konsumentköpregler som ska genomföra direktiven i . En väl fungerande konsumentmarknad är viktig för alla - för näringsidkare, för konsumenter och för samhället i stort. Det gäller även handel med levande djur. Handeln ger ekonomisk tillväxt, bidrar till sysselsättningen och tillgodoser människors behov. En grundläggande förutsättning för detta är att det råder en god balans mellan köpare och säljare. Konsumentköplagen gäller vid köp av levande djur, och så har det varit . Det handlar om kommersiell verksamhet, och prislappen på vissa djur är betydande. Många köpare befinner sig också i ett kunskaps-underläge gentemot säljaren. Utredningen har ansett att det även fortsättningsvis bör finnas ett grundläggande konsumentskydd vid djurköp. Utredningen har lämnat förslag som försöker komma till rätta med problem som uppmärksammats och värna det skydd som enskilda djurköpare anses behöva. Utredningen lämnar förslag om en undersökningsplikt för konsumenten och om en möjlighet att avtala bort den så kallade omvända bevisbördan för säljaren. Förslagen har remissbehandlats och bereds nu i . Målsättningen är att en lagrådsremiss ska kunna beslutas senare i vår. Utskottet behandlade i betänkande 2019/20:CU14 motionsyrkanden om köp av levande djur. Utskottet föreslog att motionsyrkandena skulle avslås med hänvisning till pågående arbete. följde utskottets förslag. Som redovisats ovan har Utredningen om nya konsumentköpregler haft i uppdrag att ta ställning till hur bl.a. direktivet (EU) 2019/771 om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor (varudirektivet) ska genomföras i svensk rätt. I utredningsuppdraget har även ingått att överväga om köp av levande djur helt eller delvis bör undantas från tillämpningen av de regler som genomför varudirektivet och om andra åtgärder bör vidtas för att få till stånd en ordning som är ändamålsenlig för både näringsidkare och konsumenter. Utredningen föreslår i betänkandet En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal (SOU 2020:51) att direktivet ska genomföras genom bestämmelser som tas in i en ny lag – lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. När det gäller köp av levande djur föreslår utredningen vissa särskilda regler. Utredningsbetänkandet bereds inom . I regeringens propositionsförteckning har en proposition aviserats till , och justitie- och migrationsminister har vid en interpellationsdebatt uppgett att målsättningen är att en lagrådsremiss ska kunna beslutas senare i vår. Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör därför avslås. Förbud mot försäljning av leksaksvapen Utskottets förslag i korthet avslår en motion om förbud mot försäljning av leksaksvapen. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande. I motion 2020/21:2153 anser och (båda S) att det bör övervägas att införa ett förbud mot försäljning av leksaksvapen som liknar riktiga vapen. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. Genom marknadsföringslagen (2008:486) har bl.a. direktiv /29/EG om otillbörliga affärsmetoder genomförts i svensk rätt. Direktivet är i huvudsak ett fullharmoniseringsdirektiv, vilket innebär att medlemsstaterna inte får behålla eller införa bestämmelser som avviker från direktivet. I ingressen till direktivet anges att direktivet inte omfattar rättsliga krav när det gäller smak och anständighet där det finns stora variationer mellan medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör därför även i fortsättningen med hänvisning till smak och anständighet kunna förbjuda marknadsföring inom sitt territorium i överensstämmelse med gemenskapsrätten, även om marknadsföringen inte begränsar konsumenternas valfrihet (skäl 7). Enligt 5 § marknadsföringslagen ska marknadsföring stämma överens med god marknadsföringssed.