bet · H801FiU33 · 2021-05-27 00:00:00 — Det alternativa efterställnings-kravet får inte vara högre än av företagets totala skulder och eget kapital, eller summan av det kombinerade buffertkravet, två gånger kapital-baskravet och två gånger de särskilda kapitalbaskraven. Det högsta av dessa belopp utgör alltså ett tak för det alternativa efterställningskravet. Frågan här gäller i vilken mån det kapital som en bank är skyldig att hålla för att uppfylla det kombinerade buffertkravet ska avräknas från det alternativa efterställ-ningskravet. Den frågan besvaras inte i krishanteringsdirektivet, och slutsatsen i propositionen är att det får vara uppgift att ta ställning, t.ex. med beaktande av praxis från (). Det kan noteras att kommissionen har tagit upp frågeställningen i ett tillkännagivande om tolkning av vissa rättsliga bestämmelser i den reviderade ramen för återhämtning och resolution av banker, som svar på frågor som ställts av medlemsstaternas myndigheter (2020/C 321/01, fråga 33). Svaret från kommissionen ger dock ingen klar vägledning till hur direktivet ska tolkas i denna del. Utskottet menar därför att det är rimligt att, liksom regeringen gör i propositionen, se detta som en tillämpningsfråga som får avgöras av , t.ex. med beaktande av praxis från SRB. Därmed avstyrks motionen. Beräkningen av kravet på efterställda skulder, punkt 2 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3964 av m.fl. (M). Regeringen har i propositionen valt att utelämna vissa centrala bestämmelser i det svenska genomförandet av EU:s krishanteringsdirektiv. Detta möjliggör för en tillämpning som innebär att svenska banker kan bli föremål för ett efterställningskrav som är väsentligt högre än för banker i resten av . har svenska banker redan höga kapitalkrav i en europeisk jäm-förelse. kan fastställa efterställningskravet på två sätt. Enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet (artikel 45b.7) får det s.k. alternativa efterställningskravet inte överskrida det högre av • av företagets totala skulder och egna kapital eller • det kombinerade buffertkravet, två gånger kapitalbaskravet och två gånger de särskilda kapitalbaskraven. Av bestämmelsen i direktivet framgår också att det är summan av kapitalbas och efterställda skulder för att möta det kombinerade buffertkravet och efterställningskravet som regleras. Denna del av bestämmelsen saknas i det svenska genomförandet, enligt propositionens förslag i 4 kap. 15 § lagen om resolution. Detta betyder att en svensk resolutionsenhet kan behöva uppfylla det alternativa efterställningskravet med ett belopp som är väsentligt högre än för resolutionsenheter i resten av . Redan med direktivets explicita takbegränsningar kan ställa ett efterställningskrav som är betydligt högre än genomsnittet för europeiska banker. Regeringens förslag till genomförande av direktivet kan innebära att svenska banker i hög grad blir beroende av en dyrare form av marknadsfinansiering, vilket ökar sårbarheten för svenska banker och det svenska finansiella systemet. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen, för att reducera riskerna för snedvriden konkurrens, skyndsamt ska se över regelverket och återkomma med ett nytt förslag så att EU:s krishanteringsdirektiv fullt ut genomförs i lagen om resolution. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:155 Ändringar i regelverket om hantering av finansiella företag i kris: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1309) om system för avveckling av förpliktelser på finansmarknaden. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 2020/21:3964 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska se över och återkomma med ett nytt förslag så att EU:s krishanteringsdirektiv fullt ut genomförs i lagen (2015:1016) om resolution för att reducera riskerna för snedvriden konkurrens och tillkännager detta för regeringen. [1] och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012. [2] och rådets direktiv /59/EU av om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv /891/EEG och och rådets direktiv /24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2019/879. [3] och rådets direktiv /26/EG av om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper. [4] Enligt artikel 92.1 c i tillsynsförordningen eller artikel 11.1 i värdepappersbolags-förordningen. [5] Enligt 2 kap. 1 § lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappers-bolag eller enligt artikel 40 i värdepappersbolagsdirektivet.