bet · H801TU15 · 2021-06-08 00:00:00 — I princip all utveckling på är outsourcad till en stor mängd underleverantörer. Man skriver en specifikation på vad man vill ha, och sedan gör leverantörerna det som företaget vill utveckla. Att jag är väldigt positiv till att outscourca underhållet bygger just på att jag tycker att man ska utnyttja den kompetens som finns på marknaden. Det är mitt svar till på hans fråga. Det var ingen slump att jag nämnde . Jag vet var har arbetat tidigare. Det finns inget stort industribolag i som outsourcar hela sin verksamhet och som släpper kontrollen över sin maskinpark, sina fabriker etcetera. Man behöver nämligen veta vad som finns där. Man lägger ut en del saker på entreprenad, det man inte klarar av själv. Vissa lägger ut väldigt mycket, eftersom de ser att det fungerar väldigt bra. Andra, som , och tung industri, bygger upp nästan hela kompetensen själva. Det kan inte göra , för måste outsourca alla sina 34 baskontrakt. De har ingen egen kompetens. Det är därför jag anser att Liberalerna är svaret skyldiga: Hur ska då den här kompetensen byggas upp? Vi ska samarbeta lite mer, säger . Ja, men jag kan tala om att har försökt med det . Men här har vi också bolag som ser att de kan tjäna enorma summor om de lägger ett lågt anbud, som de vinner med, och sedan kommer med en saltad räkning. De tjänar jättemycket pengar på det. Det är liksom ingen hemlighet, utan det är precis det som står i . Det är precis det som har talat om. Det är precis det som det talas om i utredning om underhållet av järnvägen. Jag måste ändå fråga Liberalerna: Anser ni att det hade varit bra om det hade varit likadant för svensk industri som det är för med järnvägen, att allting måste outsourcas och att man inte få ha någonting alls i egen regi? Hade det varit bra för och andra? Tack för följdfrågan, ! Det är länge sedan jag jobbade på - det är jag slutade. Men outsourcade man olika delar av bilen till olika företag. Man skriver då en specifikation, ungefär som när man upphandlar underhåll av järnvägen. Det handlar om att ha beställarkompetens. Du måste skaffa dig kompetens runt det du ska köpa. Privata företag gör detta för att utnyttja den kompetens som finns. De som är ute på marknaden jobbar ju även med andra kunder och får då en större kompetens inom just det området. På det sättet kan det bli billigare. Man får skaleffekter och sådana saker. Men då gäller det att man i upphandlingen skriver ned krav. Vad är det för information som jag behöver få för att jag ska ha koll på vilken status det är i järnvägsnätet, och vad är det jag behöver underhålla framöver? Det handlar alltså väldigt mycket om hur upphandlingsunderlagen ser ut och vilka krav man ställer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägsfrågor Sedan är det så, som jag nämnde tidigare, att man har ett utbyte av kompetens. Det är inte så att du jobbar antingen offentligt eller privat. Folk går emellan. Jag jobbade med forskning. Industridoktorander har gått emellan. Man jobbar på och går sedan tillbaka. Utbytet av kompetens är oerhört väsentligt för konkurrenskraft. Det är det jag bygger detta på, och det är min väldigt positiva erfarenhet av att jobba på det här sättet. Den stora skillnaden mellan och är att inte själva kan ta tillbaka underhållet i de anläggningar där de vill det. För det fordras ett aktivt beslut från oss politiker. kan vilken dag som helst bestämma: Detta sköter vi i egen regi, för vi vill ha koll på den anläggningen. Och jag tror att , precis som alla andra betydande industrier, ser till att skaffa sig en rätt bra koll på sin egen anläggning. Om vill att det ska fungera för som för borde åtminstone bejaka den statliga utredningen på det här området, utredning, där det föreslås att ska sköta åtta baskontrakt i egen regi just för att man ska ha koll på sin egen anläggning. Man ska veta hur den fungerar så att man sedan kan ställa bra krav i den offentliga upphandlingen. Det tycker jag är lite av ett anständighetskrav - eller lite av en bottenplatta, om jag säger så - när det gäller hur vi ska kunna få ett rimligare järnvägsunderhåll. Om man har åtta, eller en tredjedel, av dessa kontrakt i egen regi anser jag och att man kanske kan ha alla kontrakt i egen regi. Sedan kan man lägga ut det som man inte klarar av att göra själv. Det var precis det som man gjorde i till exempel. Där avreglerade man än vi gjorde. Sedan har man återtagit allting i egen regi och bildat , det statliga underhållsbolaget. Men även där lägger man ut en del på privata aktörer när man känner att det är något man inte klarar av att göra själv eller när andra kan göra det till ett bättre pris. Jag förstår inte varför Liberalerna är så marknadsfundamentalistiska. Allting måste göras av privata aktörer. Staten får inte göra någonting själv. Det tycker jag är väldigt märkligt. Det blir inte ett effektivt underhåll. Vad förväntar man sig när man ska åka tåg? Jo, att tåget kommer där man ska kliva på och att det kommer fram där man ska kliva av. Som vår ordförande i utskottet nämnde fattade 1856 beslut om att investera i järnvägar. upptäckte man att man måste ha i hela landet för att kunna ha en bra tidtabell. har vi i i hela landet, detta för att vi ska ha punktlighet på tågen. hade vi en punktlighet på . Av 79 908 tåg kom . Tyvärr kan jag som norrlänning konstatera att inte en enda av alla större stationer i norr kom . Från till är punktligheten . Desto fler stationer med en punktlighet högre än snittet finns det i . Det kan bero på de långa avstånden vi har i eller kanske på att vi behöver investera i järnväg i norr, vilket regeringen också har prioriterat både i tidigare och i kommande nationell plan. består av många olika delar: signaler, växlar, elkraft, ställverk och kontaktledningar. Allt detta måste fungera samman för att vi ska kunna åka tåg eller transportera varor. Vi har spår med kontaktledning, 11 000 växlar och 29 000 signaler. Och detta är bara en del av det som egentligen är järnväg. Just nu rustar vi upp den svenska järnvägen som aldrig förr, som mängden trafik har ökat. har faktiskt antalet avgångar ökat . Det är fler tåg på järnvägen , som vi har 2 200 planerade banarbeten. Det är ganska mycket som händer på järnvägen , . I detta betänkande behandlar vi även granskning av järnvägsunderhållet. Granskningen av basunderhåll visade att 28 av 31 kontrakt blev dyrare. Av de kontrakt som man granskade upphandlades två kontrakt 2007, två kontrakt 2008, sju kontrakt 2009, tre kontrakt 2010, sju kontrakt 2011, fem kontrakt 2012, två kontrakt 2013 och tre kontrakt 2014. Detta upphandlades alltså under den tidigare regeringen . Därför skulle jag vilja uppmana att sluta bete sig som elefanten i porslinsbutiken och i stället vara vuxna i rummet och ta ansvar. Det här kräver faktiskt att vi alla tar ansvar. Regeringen påpekar att det är viktigt att har rätt förutsättningar för att kunna bedriva ett effektivt järnvägsunderhåll. Regeringen instämmer i iakttagelse att det är nödvändigt med stödsystem så att man kan ge en fullständig och samlad bild av tillståndet i anläggningen och därmed göra rätt upphandlingar, vilket inte är fallet och vilket inte var fallet när regeringen styrde. Behoven ökar, och det här måste göras rätt. Marknaden är nästan obefintlig. Det är sällan det finns många företag med. Man har granskat 28 kontrakt, men inte ens vågar skriva hur många företag som lade anbud. Pratar vi om 50 företag? Nej, fru talman, vi pratar inte ens om 50 företag. Det finns knappast 50 företag i hela EU. Det finns i princip nästan ingen marknad för det här. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägsfrågor Därför är det viktigt, fru talman, att vi ser till att får en del i egen regi så att man får större kunskap om anläggningen och bättre förutsättningar att göra upphandlingarna. Vi investerar mycket, och det är viktigt. när pandemin slog till hade regeringen ett färdigt förslag som man lade på bordet om att öka satsningen på järnvägsunderhåll med 720 miljoner. Efter det har vi fått ytterligare ökningar - 500 miljoner , 500 miljoner och 500 miljoner 2023 i ökade satsningar på underhåll. I den nya planen som man kommer att debattera kommer man dessutom att utöka till sammanlagt 799 miljarder. I förhållande till blir det en ökning med i ytterligare investeringar i infrastruktur. Det är inte lite, fru talman. Det är väldigt mycket pengar. Vi behöver bygga ut nya banor. Vi behöver bygga ut järnvägar i norr och i söder. Vi har ju en exceptionell situation. Det är till och med så att ordförande ofta hänvisar till som ljuset i mörkret när det gäller klimatomställningen. Därför är det viktigt att vi har möjlighet att öka investeringarna i järnväg och att vi inte gör samma fel som gjorde 2006 när de kom till makten och plockade bort Norrbotniabanan från nationell plan. Jag undrar fortfarande varför. Vi kan bara föreställa oss att om banan hade varit kvar i planen och den hade färdigställts, vilken utveckling hade det inte kunnat bli i . Till detta kan vi lägga till dubbelspår på Ostkustbanan. Det kunde ha varit en fantastisk utveckling. Med ny kapacitet, nya stambanor, i söder skulle det här landet haft förutsättningar att växa ekonomiskt - kanske till ett av de tio bästa i världen. är vi där vi är, och vi får drömma - därför att någon plockade bort en del av investeringarna. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag måste erkänna att jag har, höll jag på att säga, ett moralfilosofiskt problem när jag ska debattera med . Det är inte så att han bara är norrlänning, utan han är också en förbaskat trevlig sosse. Oaktat det måste jag ändå som en av många oppositionsföreträdare försöka ta lite debatt med dig. Men du ska ha den kredden; jag uppskattar att jobba ihop med dig i trafikutskottet. lyfte upp ett par viktiga aspekter, till exempel punktlighet. Och där är vi överens. Han lyfter upp vikten av investeringar i . Där är vi överens. Sedan tar det stopp. av alla transporter sker på väg. sker på järnväg. I den hittillsvarande socialdemokratiska budgeten gör man investeringar . I den kommande budgeten, som vi ska diskutera , gör man investeringar . Vi är överens om att det är bra med investeringar , men det uppstår ett problem där man i balansen lägger mer på investeringar än vad man lägger på att sköta det man redan äger och har. Det är här jag kommer till min fråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägsfrågor Vi ser nu på nationell nivå, ungefär som vi ser i många kommuner, en underhållsskuld. Vägkroppen går sönder, och järnvägskropparna går sönder. Vad ämnar regeringen göra, och vad ämnar Socialdemokraterna göra, för att ta itu med underhållsskulden? Trots de nya pengar som lyfter fram befinner vi oss i ett minusläge. Jag tackar min kollega för fina ord. Jag tycker om att samarbeta med dig också. Jag går till dina frågor om underhåll. Det är en mycket viktig fråga. Det är jätteviktigt att det blir mer underhåll. Därför ökade vi i den första Nationell plan som beslutades underhållet . Efter beslutet har vi under pandemin riktat pengar till ökat underhåll på järnväg. Det är jätteviktigt att bygga nytt. Mängden rörelse på järnvägen har ökat så mycket att det behövs ny kapacitet. Men vi måste kunna hålla flera bollar i luften , vilket innebär att anläggningen måste hållas i gott skick. Därför investerar vi som aldrig förr i järnvägen. pekar på behovet av att göra investeringar. Vi måste också titta på hur det fungerar när vi gör upphandlingar. Vi ska inte investera pengar i blindo, utan vi ska också titta på vad vi får för pengarna. Därför är det viktigt att titta på vilka förutsättningar har för att göra bra upphandlingar, för att göra insatser för att få det kollegan efterfrågar, det vill säga robusta järnvägar där tågen kommer oavsett om de transporterar personer eller gods. Det är helt korrekt att regeringen har ökat anslagen, men det är lika korrekt att konstatera att trots det fortsätter det att växa fram en större underhållsskuld. Det är korrekt att man ökar, och det är också korrekt att man ökar mindre än vad skulden kräver. Här kommer jag till min andra fråga, fru talman. Jag uppfattade det som att under sitt anförande var tydlig med samma kritik som har framfört. Det är näst intill förödande kritik som myndigheten har gentemot . Regeringen delar uppfattning i kritiken mot myndigheten . Det finns alltså en samsyn mellan regeringen, och socialdemokraterna i kammaren i kritiken mot . Trots det är lösningen att denna myndighet som får kritik ska göra mer eftersom man vill återförstatliga hela underhållet. Den myndighet som får förödande kritik av , förödande kritik av regeringen och faktiskt även kritik i kammaren ska alltså göra mer fel. Det går inte riktigt ihop. Vi skulle behöva göra bättre upphandlingar, vilket säger, tydligare upphandlingar, använda marknadskrafterna för att underhålla mer, inte använda en kritiserad myndighet för att underhålla mindre med nya pengar. Detta går inte ihop. Jag måste börja med att fråga mig varför alla riktar kritik. Vad innehåller kritiken? Man kan rikta kritik mot vad som helst, men vad innehåller kritiken? Kritiken går ut på att saknar kunskap. säger att inte har kunskapen, och vi är många som håller med om att inte har förutsättningarna att skaffa sig kunskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägsfrågor Jag är en av dem som tror på att människan kan utvecklas, och jag förmodar att min kollega också gör det. Därför tror jag att vi kan utveckla genom att ta in en del av underhållet i regi. Därmed kan man få kunskap och kompetens om hur och vad man ska upphandla. Den största delen av kritik är riktad mot detta. Därför känner vi att det är rätt väg att gå, det vill säga att ge möjligheter till myndigheten att vara mer robust, få större kunskap och kompetens, så att det man behöver upphandla görs rätt och bra så att det går att få ut mer av underhåll och järnväg. Jag håller med om att tåg ska gå , och det är viktigt att vi underhåller vår järnväg. Det som är ännu viktigare är att de pengar vi satsar på underhåll verkligen går till underhåll. Det ska märkas att rälsen inte går sönder och att tågen har förutsättningar att komma . Jag tog i mitt anförande upp utredning som lades fram . I den står det att saknar system för att ha kunskap om järnvägens status, och utan sådan kunskap går det inte att göra bra upphandlingar. saknar en nationell underhållsplan, och saknar rutiner för att följa upp underhållskontrakten. Vad har regeringen gjort, , för att säkerställa att de tre bristerna faktiskt åtgärdas? Man ska komma ihåg en sak här: bildades . Vi kan alla vara efterkloka om hur förhastat det var och om det var bra eller dåligt. Det kan vi resonera om i efterhand. Men bildades för att vi skulle kunna få de här vinsterna. Det bildades av regeringen för att hitta vinsterna i delad kompetens. Men på vägen försvann den kompetensen. Mycket av kompetensen försvann. Därför är det enda möjliga svaret på frågan att det vi behöver göra, och det regeringen nu gör, är att förbereda förutsättningar för att ta tillbaka en del i egen regi. Det är det man behöver göra för att kunna klara av upphandlingen och för att vi ska kunna få mer pengar till underhåll av järnvägen. Det är det man behöver göra - få tillbaka kunskap i egen regi, inhouse i myndigheten. Det var för mycket outsourcing. Det var ungefär som med svenska företag , som skickade ut allt och sedan kom till insikt: Vi måste ha någonting hemma. Vi måste ha kunskapen hemma. Det är samma sak här. Man behöver få tillbaka kunskap in i för att kunna klara av att upphandla. Det är det man behöver. Jag kan konstatera att över huvud taget inte svarade på mina frågor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägsfrågor Det här var alltså kritik som kom 2015 från en forskare på som inte har någon partibeteckning, till skillnad från den som har utrett det här med återförstatligande av underhållet. De här tre bristerna konstaterades i rapporten som kom , och jag tolkar bristen på svar som att regeringen inte har gjort någonting åt dessa tre väldigt allvarliga kritikpunkter som riktades mot i rapporten. Man slängde den i byrålådan och tillsatte en utredare med tydlig S-märkning som i en ideologisk utredning skulle komma fram till att den enda lösningen på alla problem med underhållet är att återförstatliga. Det pekar väldigt tydligt på att man inte tar dessa tre väldigt allvarliga kritikpunkter på allvar. Det är ungefär 4 ½ miljard som går till järnvägsunderhåll. Jag är orolig för att de pengarna, och det är skattepengar, hamnar i ett svart hål utan att göra särskilt stor skillnad för kvaliteten på rälsen. Det även konstaterar väldigt tydligt i sin utredning är att om man ska skaffa sig kunskap om standarden ute på rälsen kräver det ett bra it-system. Det har inte . Det kräver en underhållsplan. Det har inte . Och det kräver att man har bra uppföljning. Han konstaterar också i sin rapport att det inte finns någonting som tyder på att det på något sätt skulle påverka de här väldigt allvarliga bristerna att börjar ta tillbaka underhåll i egen regi. Jag konstaterar än en gång att regeringen fick på sitt bord tre oerhört kraftiga kritikpunkter när det gäller slöseri med pengar som går till underhåll för att inte har kontroll. Man har inte gjort någonting, och tror man att ett återförstatligande ska lösa problemen. Det är det egentligen ingen annan som håller med om. Jag skulle inte vara så kategorisk som är här. Att ett datasystem löser alla problem skulle jag absolut inte vilja påstå. Det är därför regeringen gör det den gör. Regeringen har analyserat utredningen som den fått och sett att här är ett problem: Man saknar kunskap om anläggningen, vilket ett dataprogram inte kan lösa. Därför behöver regeringen se vad som kan göras. En sak är att återta i egen regi. I det här fallet handlar det inte om återförstatligande av ideologiska skäl eller att man, som i fall, är helt emot det. Det handlar inte om det. Det handlar faktiskt om kunskap. Det handlar om kompetens inom en myndighet. Jag vet inte varför vi ska förvägra våra myndigheter det. Det är frågan: Är det så ni jobbar inom ? Var det därför ni plockade bort Norrbotniabanan från den nationella planen, som ni gjorde 2006? Var det av ideologiska skäl? Jag förstår att det blir en fråga ut i tomma intet. Men återigen: Myndigheter måste kunna få kompetens och kunskap. De måste kunna veta vad de gör. Det kan de göra genom att få in det i egen regi. Man får kalla det återförstatligande eller vad man vill, men de behöver kunskap - och det är det vi kommer att ge myndigheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägsfrågor Ja, , 1879 - man kan ibland tro att tågen fortfarande följer fyra tidszoner när man står och väntar på "Pågen". En liten reflektion tänkte jag faktiskt göra. Något här inne som jag tycker är ganska tråkigt är att det inte verkar finnas någon större tilltro från vissa ledamöter till värdefull kompetens och erfarenhet som man har förvärvat genom en yrkeskarriär som rallare, signaltekniker eller kontaktledningsmontör. Det verkar inte vara något värt för vissa ledamöter, och det tycker jag är jättetråkigt. I detta fall riktar jag mig faktiskt inte till . Men, fru talman, jag tänkte ställa några frågor till ledamoten om något som jag tog upp i mitt anförande. Ledamoten minns säkert att jag tog upp problemen med agerande mot de små järnvägsentreprenörerna. Det gör ont i mig att höra om personer - ofta med bakgrund i eller SJ - som byggt upp ett företag, satsat hela sitt kapital och all sin energi och lagt ned åtskilliga timmar och sedan får se hela livsverket bara raderas ut på grund av en myndighets agerande. Jag tänkte ställa frågan till ledamoten om regeringen tycker att det här är en viktig fråga och något att ta tag i. För mig är det en jätteviktig fråga. Min andra fråga är ganska enkel. beslutades det om att satsa 720 miljoner, hette det då, på ökat järnvägsunderhåll. Men det blev bara 200 miljoner. Kan ledamoten nämna några av de projekt som kom till stånd? Jag har inte sett ett enda av dem. När det gäller den sista frågan som ställde har jag faktiskt listan i väskan. Den kan jag överlämna sedan - listan på alla projekt som pågår kan jag överlämna efter replikskiftet så att också har den. När det gäller de småföretagaraktörer som finns är det jätteviktigt att myndigheten behandlar alla företag lika. Det är också viktigt att man värnar den kompetens som finns ute på marknaden, för det är ju ingen jättebred marknad. är det viktigt för myndigheten att kunna pröva något rättsligt när man anser sig behöva det. Jag har ingen uppfattning eller kunskap om var och när, det är liksom bortanför min kompetens, men man behöver kunna göra också det. Hur man ska göra i de här fallen kan inte jag redogöra för , men jag tycker att myndigheten ska värna alla de tre saker jag nämnt: kompetensen, att alla företag ska behandlas lika och att man ska kunna pröva rättsligt det man anser sig behöva för att få prejudikat och möjlighet till vidare upphandlingar. Jag har också sett ett påstående från om projekt, men det är projekt som ändå skulle genomföras. Det påstås finnas ett litet antal projekt, men när man hör sig för med folk i branschen får man veta att det är projekt som det redan beslutats att genomföra. Så detta ska man nog ta med en gigantisk nypa salt. Då väljer man från myndighetens sida att inte betala . Det är klart att man ska behandla alla lika, men man kanske ska behandla alla bra också. När man då till exempel gör valet att i princip gå i tvist i stället för att söka samförstånd och lösa det på andra sätt tycker jag att det är väldigt oroande - men det är alldeles för snällt sagt. Jag tycker att det är riktigt dålig stil, och ett sådant agerande ska vi inte ha från myndigheternas sida. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägsfrågor Jag hoppas därför att man från Socialdemokraterna väljer att kontakta folk i branschen och lyssna till vilka problemen är så att man från regeringens sida kan ta detta med . Jag kommer att ställa en sista fråga till ledamoten om höghastighetståg. Regeringen har väldigt tydligt sagt att man vill gå vidare med höghastighetståg, och det innebär att många projekt kommer att sakna pengar för genomförandet. Sådana projekt finns till exempel i , där jag själv bor och där vi har haft ett kraftigt ökat resande. Vi har säkert över enkelspår som skulle behöva byggas om till dubbelspår, vilket inte kommer att ske. Vi har till exempel Ostkustbanan, där väldigt många norrlänningar faktiskt bor. Det bor många längs - tro det eller ej. Den får nästan anses vara tätbefolkad med svenska mått. Vad säger till dem som blir utan? Det kanske blir någon snutt på , men vi skulle behöva ha denna färdigbyggd i sin helhet så att restiden från ned till och vidare till halveras. Jag ska bara säga att det inte bara är från . Mellan och finns det också en sträcka som behöver byggas ut både för längre tåg och för att det ska gå fortare. Den behöver också vara en del av detta. Jag kan inte kommentera vad myndigheter gör - jag har inte den kunskapen. Jag är såklart öppen för att lyssna på alla, men kunskapen om varför myndigheten väljer en sak har jag inte . Höghastighetstågen är väldigt bra. Vi behöver bygga ny kapacitet och nya stambanor. Jag har, fru talman, från hört invändningar om att man ju kan bygga bredvid den befintliga banan. Men det handlar faktiskt inte om att bygga någon veranda eller carport intill huset. Det handlar om att bygga en robust järnväg som klarar . Det kan man inte göra i princip som man bygger en veranda. Därför behöver vi verkligen samla all kraft och all kunskap för att kunna göra så mycket som möjligt. Från Norrbotniabanan ned till Ostkustbanan, till och ända ned till och , och behöver vi denna kapacitet för att klara av utvecklingen i landet, kunna möta framtiden och vara kloka - som de var 1856 i denna kammare, eller på andra sidan. är det mest klimatsmarta sättet att transportera många människor och mycket gods. Just därför är mest järnvägsälskande parti.