bet · H901NU1 · 2021-12-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv på i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mindre än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för ett av anslagen. I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. Dessutom tillstyrker utskottet regeringens förslag till mål för turismpolitiken och avstyrker ett motionsförslag om att målet bör avslås. När det gäller ett nytt uppdrag för tillstyrker utskottet regeringens förslag. Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen och två motionsyrkanden. Övriga motioner avstyrks. I betänkandet finns en reservation (C) och fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Tio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bakgrund och pågående arbete Statens budget inom utgiftsområde 24 Gemensamt förslag från , Bakgrund och pågående arbete Mål för turismpolitiken, punkt 1 (C) 1.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut godkänner det mål för turismpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 24 punkt 1 och avslår motion 2021/22:4133 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation (C) Statens budget inom utgiftsområde 24 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 24 punkt 8 och motionerna 2021/22:4012 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:3184 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3890 av m.fl. (SD), 2021/22:3955 av m.fl. (L), 2021/22:4012 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 2021/22:4133 av m.fl. (C) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ställa ut kreditgarantier som inklusive tidigare utställda garantier uppgår till högst 50 i enlighet med förordningen (2011:211) om utlån och garantier och förordningen (2021:524) om statliga kreditgarantier för gröna investeringar, 2. för anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet besluta om kapitaltillskott till Instrument in Support of (Instex) på högst , 3. ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 475 , 4. ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 , 5. besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i för exportfinansiering som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 175 , 6. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 24 punkterna 3–7 och 9. godkänner att uppdraget för ändras i enlighet med regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 24 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (M), (SD), (S)*, (C)*, (M), (SD), (KD), (S)*, (L)*, (SD), (MP)*, (C)*, (S)*, (V)* och (S)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 24 Näringsliv och tio motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. En förteckning över de förslag som behandlas finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från budgeten som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning Företrädare för , i utskottet har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Vidare lämnade tjänstemän från inför utskottet vissa upplysningar i ärendet. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 9 (bet. 2021/22:FiU1, rskr 2021/22:46). Det är mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande ska näringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens förslag till mål för turismpolitiken tillsammans med ett motionsyrkande redovisas först. Därefter följer en redogörelse för regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 Näringsliv samt redovisade tillkännagivanden. Sedan behandlar utskottet regeringens övriga förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till mål för turismpolitiken och avstyrker ett motionsyrkande om att målet bör avslås. Jämför reservationen (C). I propositionen föreslår regeringen ett nytt mål för turismpolitiken. Målet ska enligt förslaget vara att ska ha en hållbar turism, med ett hållbart resande och en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för besökare, boende, företag och investeringar i hela landet. Regeringen anför att förslaget ligger i linje med målet för näringspolitiken, vilket är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). Regeringen anför vidare att för att tydliggöra sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag redovisas näringspolitiken under tre delmål. • ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft • stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse • stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv. Regeringen framhåller även att de näringspolitiska insatserna ska bidra till att genomföra Agenda 2030 och och till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020, som omfattar de tre prioriteringarna smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Regeringen konstaterar i propositionen att det finns ett mål för turismpolitiken (som när målet beslutades benämndes turistpolitiken). Detta mål innebär att ska ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:296). Redovisningen av resultaten kopplade till målet görs under delmålet om entreprenörskap. Genom det nya målet vill regeringen lyfta fram hela besöksnäringens aktörssystem och dess samspel i och mellan städer, tätorter samt gles- och landsbygder för utvecklingen av hållbar turism och en konkurrenskraftig besöksnäring. Turismpolitiken ska främja jämställdhet, integration och mångfald. Politiken ska även främja hållbara miljöer, minskad klimatpåverkan och social hållbarhet. Genom det nya målet för turistpolitiken, som benämns turismpolitiken, uppnås enligt regeringen en bättre samstämmighet med , Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. I kommittémotion 2021/22:4133 av m.fl. (C) yrkande 2 begärs att ska avslå regeringens förslag till nytt mål för turismpolitiken. I motionen framhåller motionärerna vikten av satsningar på att åstadkomma enklare regler för besöksnäringen och att staten bl.a. via sina bolag satsar på att främja bilden av som besöksland. Bakgrund och pågående arbete presenterade regeringen en strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. Strategin är framtagen som ett ramverk och en inriktning för regeringens politik på området för den kommande tioårsperioden. Med strategin avser regeringen att skapa långsiktiga förutsättningar för en hållbar växande besöksnäring som har en självklar roll som export-, jobb- och integrationsmotor i . I strategin identifieras ett antal strategiska områden som jobb och kompetens, kunskap och innovation, tillgänglighet samt marknadsföring. Till varje område kopplas sedan fyra horisontella perspektiv: hållbarhet, digitalisering, platsutveckling och samverkan. I strategin anges vidare att den knyter an till Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling, till regeringens jämställdhetsmål, till de klimatpolitiska målen och till andra riksdagsbundna mål. Det framgår också att regeringen avser att ta fram handlingsplaner som är i linje med strategin. När det gäller tidigare beslutade mål för de utgiftsområden som utskottet har beredningsansvar för kan nämnas att , på förslag av ett enigt utskott, godkände regeringens förslag om ett nytt mål för den regionala tillväxtpolitiken (bet. 2019/20:NU2, rskr. 2019/20:113). I betänkandet påminde utskottet om vikten av väl valda resultatindikatorer som tydligt relaterar till målet och som lämpar sig för att mäta måluppfyllelse och resultatens utveckling . Vidare förordade utskottet att skulle godkänna ett mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (bet. 2020/21:NU1). I betänkandet framhöll utskottet bl.a. vikten av att beslutade mål kan följas upp och att måluppfyllelsen kan utvärderas. Företrädaren för i utskottet framförde sin uppfattning i en reservation om det föreslagna målets utformning. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2020/21:123). I propositionen föreslår regeringen ett nytt mål för turismpolitiken. Avsikten är att stärka förutsättningarna för en hållbar och konkurrenskraftig turism och besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning i hela landet. Utskottet instämmer i att det finns ett behov av att fortsätta utveckla en långsiktigt hållbar turism och en konkurrenskraftig, hållbar och innovativ besöksnäring i hela landet. Detta har blivit särskilt tydligt i spåren av covid-19-pandemin. När det gäller beslutade mål vill utskottet vidare, i likhet med vad det anfört i andra sammanhang (t.ex. bet. 2019/20:NU2 och bet. 2020/21:NU1), understryka vikten av att målen kan följas upp och att måluppfyllelsen kan utvärderas. Utskottet har gått igenom regeringens resultatredovisning och presenterar i det följande avsnittet sin bedömning med anledning av genomgången. Där berörs såväl målstruktur och delmål som resultatindikatorer. Utskottet avser att följa upp dessa synpunkter i den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utskottet föreslår härmed att godkänner regeringens förslag till nytt mål för turismpolitiken. har kontinuerligt följt upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen, utgiftsområdena 19 Regional utveckling, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen 2015 omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Efterföljande år har utskottet följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter utskottet har haft på resultatredovisningen. genomfördes därutöver en närmare uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Utskottets senaste iakttagelser och bedömningar redovisas i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2020/21:NU1, bet. 2020/21:NU2 och bet. 2020/21:NU3). har huvudsakligen fortsatt att följa upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter på resultatredovisningen som utskottet har framfört. Därutöver har utskottet särskilt tittat på det nya avsnittet Regeringens bedömning av måluppfyllelsen (tidigare Analys och slutsatser). Utskottet vill inledningsvis, och i likhet med vad det gjort , framhålla betydelsen av att resultatredovisningen i budgetpropositionen är klar och tydlig då denna utgör ett viktigt underlag för beredning av statens budget. Enligt utskottets uppfattning bör resultatredovisningen utformas på ett sådant sätt att den bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de olika insatserna får. pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen och om hur regeringens resultatredovisning till kan utvecklas. Enligt utskottets uppfattning är denna dialog betydelsefull, och den har på flera sätt bidragit till att utveckla och förbättra den resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen. Enligt utskottets uppfattning är det betydelsefullt att denna dialog fortsätter även framöver. Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat om, och redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Utskottet kan inledningsvis konstatera att målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). Regeringen redovisar näringspolitiken under tre delmål för att tydliggöra sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. De tre delmålen är följande: • Ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft • Stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse • Stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv. Det finns även ett mål för turismpolitiken som när målet beslutades av benämndes turistpolitiken. Detta mål innebär att ska ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:296). I propositionen föreslås ett nytt mål för turismpolitiken som ska ersätta det nu gällande målet för det som kallats turistpolitiken. Det nya målet anges bidra till att stärka förutsättningarna för en hållbar och konkurrenskraftig turism och besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning i hela landet. Regeringen uppger att det nu gällande målet redovisas under delmålet Stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att regeringen med fördel kan tydliggöra hur det nya målet förhåller sig till målstrukturen. När det gäller beslutade mål vill utskottet, oaktat inställning till innehållet i det föreslagna målet för turismpolitiken och i likhet med vad det anfört i andra sammanhang (t.ex. bet. 2017/18:NU19 och bet. 2019/20:NU2), understryka vikten av att målen kan följas upp och att måluppfyllelsen kan utvärderas. Utskottet kan dock konstatera att det inte framgår av regeringens proposition hur det nya målet för turismpolitiken avses att följas upp och utvärderas, om nya eller justerade resultatindikatorer som relaterar till det nya målet kommer att användas eller behöver tas fram eller hur regeringen i övrigt avser att mäta hur genomförda insatser kommer att bidra till att uppfylla det föreslagna målet. Utskottet noterar att regeringen lanserat en strategi för hållbar turism och växande besöksnäring och att regeringen där bl.a. framhåller behovet av att mäta effekter av nya beteenden och påtalar vikten av att följa upp besöksnäringens hållbara utveckling. Utskottet ser fram emot att framöver ta del av regeringens arbete med att följa upp och utvärdera det nya målet. I en tabell i propositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24 tabell 3.1 s. 14) redovisar regeringen hur mål, delmål och indikatorer är kopplade till varandra. Utskottet vill framhålla att denna tabell tillsammans med övriga diagram och tabeller som återfinns i resultatredovisningen främjar de olika avsnittens läsbarhet och bidrar till förståelsen för hur vissa indikatorer och andra relevanta uppgifter utvecklas . Utskottet har tidigare framfört betydelsen av en tydlig struktur och en vägledande rubriksättning som har en tydlig koppling till delmålen liksom frekventa referenser till det riksdagsbundna målet. Enligt utskottets bedömning har den dialog som pågått mellan och regeringen om hur resultatredovisningen kan utvecklas bidragit till att det nu finns en genomtänkt struktur i resultatredovisningen som på ett tydligt sätt relaterar till de mål som har beslutat om för utgiftsområdet. Utskottet ser positivt på denna utveckling och kan konstatera att regeringen strukturerar sin redogörelse för indikatorer, resultat och bedömningar tydligt under de olika delmålen. När det gäller kopplingen mellan mål, delmål och indikatorer har utskottet tidigare påpekat att det är önskvärt att regeringen i resultatredovisningen än tydligare klargör dels effekterna av utförda insatser, dels från vilket anslag de olika insatserna finansieras. Utskottet noterade att det i den då aktuella resultatredovisningen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) i vissa fall angavs från vilket anslag en insats finansieras men att detta görs i en mer begränsad omfattning. Det var utskottets uppfattning att regeringen genom att i resultatredovisningen återknyta till de anslag som har avsatts för en insats kan bidra till förståelsen av samband mellan avsatta medel och ett visst utfall. Utskottet såg därför att regeringen med fördel i resultatredovisningen framöver anger från vilket anslag en insats finansieras. Utskottets uppfattning är att det är svårt att se någon utveckling i enlighet med vad utskottet efterfrågade och vidhåller sin uppfattning att regeringen bör arbeta för att utveckla sin redovisning i enlighet med utskottets önskemål. När det gäller regeringens redogörelse för effekter av insatser har utskottet dock förståelse för att denna typ av information tar tid att sammanställa. Utskottet välkomnar därför de delar i resultatredovisningen där regeringen anger detta och anser att det är önskvärt att denna information återges i de fall det finns relevanta effektutvärderingar eller liknande information. Vidare har utskottet tidigare uttalat att regeringen skulle kunna förtydliga sin bedömning av hur utvecklingen för ett insatsområde bidrar till måluppfyllelsen av det relevanta delmålet och därmed i förlängningen det riksdagsbeslutade målet för näringspolitiken. Som framgår av det föregående har rubriken och slutsatser utgått i årets proposition och ersatts med rubriken av måluppfyllelsen. Utskottet kan konstatera att denna nya struktur inneburit att redovisningen av regeringens bedömning är kortare och tydligare än . Mot bakgrund av att utskottet efterfrågat en samlad bedömning av de näringspolitiska insatserna i förhållande till det näringspolitiska målet välkomnar utskottet den nya strukturen. vill utskottet framhålla att det nya avsnittet kan vidareutvecklas så att det framöver på ett tydligare sätt framgår vilka indikatorer som ligger till grund för regeringens bedömningar. vill utskottet, likt föregående år, framhålla att regeringen bör utveckla arbetet med att skapa en röd tråd mellan de olika avsnitten i budgetpropositionen. Det handlar om att regeringen dels bör överväga om den struktur som används i avsnitten Resultatredovisning och Regeringens bedömning av måluppfyllelsen även kan återkomma i avsnittet Politikens inriktning, dels med fördel skulle kunna tydliggöra hur de bedömningar och slutsatser som görs för särskilda insatsområden ligger till grund för de ställningstaganden som görs i det efterföljande avsnittet Politikens inriktning och i budgetförslaget. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Målet för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande fastställdes av (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24, bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:144) och är en fri, hållbar och rättvis internationell handel, en välfungerande inre marknad, växande export och internationella investeringar i . Regeringen har tagit fram ett antal delmål och resultatindikatorer för att tydliggöra sambanden och öka möjligheterna att följa resultat. Utskottet påtalade att valet av delmål och indikatorer inte var tydligt motiverat i propositionen (bet. 2020/21:NU1). Utskottet ansåg att det vore önskvärt om regeringen utvecklar beskrivningen av hur mål, delmål och indikatorer är kopplade till varandra. Utskottet noterar att avsnittet om resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder inte innehåller någon sådan utvecklad beskrivning. noterar utskottet att regeringen i resultatredovisningen förtydligar att olika insatser och åtgärder förväntas bidra till delmålet om att öka export, och nämns en koppling till specifika resultatindikatorer. Utskottet välkomnar dessa förtydliganden och ser att det gärna kan göras även för andra delmål. När det gäller indikatorer noterar utskottet även att det framgår att Business lämnade förslag på nya indikatorer och att det även avspeglas i riktlinjebrevet med ett större fokus på resultatmätning, och där det är möjligt, effektmätning. Utskottet har uttalat en önskan om ett sådant fokus och ser därför fram emot den första redovisningen i budgetpropositionen . Utskottet ser även positivt på att regeringen avser att fortsätta utveckla arbetet även därefter. Utskottet har tidigare uttalat att läsningen underlättas av att regeringens redovisning och bedömning följer strukturen för delmålen och bad regeringen att bl.a. överväga att införa underrubriker i det avsnitt som tidigare benämndes Analys och slutsatser. Utskottet noterar att avsnittet Regeringens bedömning som ersatt det nämnda avsnittet inte innehåller några underrubriker. Utskottet har förståelse för att arbetet med att ändra resultatredovisningen tar tid men vill ändå på nytt uttrycka att önskemålet kvarstår. Det framgår inte av budgetpropositionen om regeringen övervägt utskottets önskemål, men utskottet noterar att motsvarande avsnitt för området Näringspolitik har underrubriker som följer delmålen. När det gäller läsbarhet och struktur vill utskottet vidare framhålla att inledningen under delmålsrubrikerna har ändrats.