bet · H901UbU6 · 2021-11-26 00:00:00 — om statliga myndigheters FoU-verksamhet Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om statliga myndigheters FoU-verksamhet till handlingarna och avslår följdmotionen. I skrivelsen behandlar regeringen Statliga myndigheters FoU-verksamhet – styrning och processer för kvalitet, relevans och hushållning (RiR 2021:5). övergripande slutsats är att den granskade forsknings- och utvecklingsverksamheten (FoU-verksamheten) inte fungerar effektivt och att det därmed inte kan säkerställas att den genomförs med god hushållning av statens resurser. För att åtgärda detta lämnar en rekommendation till regeringen att säkerställa att utvärderingar av FoU-verksamheten vid aktuella myndigheter görs regelbundet. rekommenderar vidare att berörda FoU-verksamheter bl.a. ser till att det finns riktlinjer och en process som säkerställer och dokumenterar saklighet och opartiskhet. I skrivelsen framhåller regeringen att det finns skäl att göra en översyn av den FoU-verksamhet som finansieras av statliga medel och utifrån översynen överväga hur samordningen av sådan FoU kan förbättras. Regeringen framför vidare i skrivelsen att den kommer att ha en dialog med de granskade myndigheterna om hur de avser att agera utifrån de rekommendationer som har lämnat till myndigheterna. Med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. I betänkandet finns en reservation (M, KD, L). Skrivelse 2021/22:7 om statliga myndigheters FoU-verksamhet. Fyra yrkanden i en följdmotion (M, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning om statliga myndigheters FoU-verksamhet Uppföljning av statliga myndigheters FoU-verksamhet Uppföljning av statliga myndigheters FoU-verksamhet, punkt 2 (M, KD, L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Förteckning över de myndigheter som ingår i granskning Utskottets förslag till riksdagsbeslut om statliga myndigheters FoU-verksamhet lägger skrivelse 2021/22:7 till handlingarna. Uppföljning av statliga myndigheters FoU-verksamhet 2021/22:4237 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1–4. Reservation (M, KD, L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (S), (MP), (L), (SD), (V), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning har granskat om vissa delar av statens forsknings- och utvecklingsverksamhet (FoU) fungerar effektivt. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten – styrning och processer för kvalitet, relevans och hushållning (RiR 2021:5). överlämnade till regeringen . presenterade den aktuella granskningsrapporten för utskottet . Av 9 kap. 19 § riksdagsordningen (2014:801) framgår det att för varje granskningsrapport som har överlämnats till regeringen ska regeringen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelser i rapporten. Regeringens skrivelse ska lämnas till från det att regeringen har tagit emot rapporten. Vid beräkning av fristen ska månaderna inte räknas in. Regeringen överlämnade skrivelse 2021/22:7 till . En motion har väckts med anledning av skrivelsen. I bilaga 1 finns en förteckning över behandlade förslag och i bilaga 2 finns en förteckning över de myndigheter som ingår i granskning. Skrivelse 2021/22:7 innehåller regeringens bedömningar och åtgärder med anledning av om statliga myndigheters FoU-verksamhet (RiR 2021:5). Rapporten avser sådan forskning och utveckling (FoU) som inte finansieras av forskningsråd och som inte heller finansieras av och utförs vid universitet och högskolor. övergripande slutsats är att den granskade forsknings- och utvecklingsverksamheten (FoU-verksamheten) inte fungerar effektivt och att det därmed inte kan säkerställas att den genomförs med god hushållning av statens resurser. För att åtgärda detta lämnar en rekommendation till regeringen att säkerställa att utvärderingar av FoU-verksamheten vid aktuella myndigheter görs regelbundet. rekommenderar vidare berörda FoU-verksamheter att se till att det finns riktlinjer och en process som säkerställer och dokumenterar saklighet och opartiskhet samt att genomföra riskanalyser så att ekonomiadministrativ kontroll kan sättas in. rekommenderar slutligen de granskade myndigheterna som utlyser medel att förbättra kontroll och uppföljning och att genomföra extern revision i större utsträckning. Regeringen redovisar planerade åtgärder i skrivelsen och anser att det finns skäl att göra en översyn av den FoU-verksamhet som finansieras av statliga medel och utifrån översynen överväga hur samordningen av sådan FoU kan förbättras. Regeringen framför vidare i skrivelsen att den kommer att ha en dialog med de granskade myndigheterna om hur de avser att agera utifrån de rekommendationer som har lämnat till myndigheterna. Regeringen anser att med skrivelsen är slutbehandlad. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att i ett första avsnitt behandla skrivelsen. Därefter behandlas fyra motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till skrivelsen. om statliga myndigheters FoU-verksamhet Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2021/22:7 om statliga myndigheters FoU-verksamhet till handlingarna. I skrivelsen behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendationer som har redovisat i sin rapport. Rapportens syfte och metod har granskat sammantaget 85 myndigheter, vilka enligt granskningen fördelar och använder för forskning och utveckling (FoU). uppgår motsvarande belopp till . Bland de granskade myndigheterna finns såväl de som fördelar medel till FoU genom utlysningar eller uppdragsforskning som de som bedriver FoU i egen regi. I bilaga 2 finns en förteckning över de myndigheter som ingår i granskning. En utgångspunkt för granskning av myndigheternas FoU-verksamhet har varit att styrning och processer som säkerställer kvalitet och relevans samt rutiner som säkerställer hushållning med statens resurser är viktiga förutsättningar för att verksamheten ska fungera effektivt. Motiv till granskningen är enligt bl.a. att myndigheten vid tidigare tillfällen identifierat uppföljning och kontroll av forskningsbidrag som ett riskområde. har också konstaterat att det finns brister i handläggningen av FoU samt att i de fall myndigheter betalar ut forskningsbidrag i förskott och kontrollen inte är tillräcklig kan det bli svårare att upptäcka felaktigheter. Den övergripande revisionsfrågan är om statens FoU-verksamhet vid myndigheter fungerar effektivt, om det finns förutsättningar för att säkerställa kvalitet och relevans samt om det sker med betryggande intern styrning och kontroll för att garantera hushållning med resurser. För att besvara den övergripande frågan har utgått från följande delfrågor: Är regeringens styrning av myndigheternas FoU-verksamhet effektiv? Har myndigheterna ändamålsenliga processer för att FoU-verksamheten ska hålla god kvalitet och vara relevant? Har myndigheterna betryggande administrativa rutiner för hantering av FoU-stöd? Granskningens huvudsakliga underlag har bestått av dokumentstudier, intervjuer och en fördjupad granskning av fem av myndigheterna: , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och . urval av myndigheter syftar till att få en spridning i storlek på FoU-anslag, FoU-verksamhetens storlek i förhållande till myndighetens anslag i stort, myndigheter som bedriver egen FoU och myndigheter som finansierar utlagd FoU samt utgiftsområden. Granskningen har inte inkluderat FoU finansierad av för hälsa, arbetsliv och välfärd, för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad, Verket för innovationssystem, eller den som utförs vid och finansieras av universitet och högskolor. övergripande slutsats är att statens FoU-verksamhet i de här granskade myndigheterna inte fungerar effektivt eftersom förutsättningarna för att säkerställa kvalitet och hushållning med statens resurser saknas. Slutsatsen baseras på observationer inom tre områden där bedömer att förbättringar behövs: effektivitet i regeringens styrning av myndigheters FoU-verksamhet, myndigheters processer för att säkerställa kvalitet och relevans samt administrativa rutiner för riskanalys med uppföljning och kontroll. Regeringens styrning av myndigheternas FoU-verksamhet påpekar att systematiska utvärderingar av den här granskade FoU-verksamheten sker i alltför liten utsträckning och att samordningen av myndigheternas FoU-verksamhet mellan departementen brister. Samtliga fem myndigheter som omfattas av den fördjupade granskningen utvärderar sin FoU-verksamhet. Det sker dock på ett systematiskt sätt, dvs. strukturerat och med förutbestämd regelbundenhet. påtalar att regeringen i den senaste forskningspropositionen (prop. 2020/21:60) aviserade att det finns skäl att göra en översyn av den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering som inkluderar såväl statliga forskningsfinansiärer som övriga FoU-myndigheter. bedömer att en sådan översyn kan bidra till ökad samordning. Myndigheternas processer för att säkerställa kvalitet och relevans i FoU-verksamheten anser att alla här granskade myndigheter som utlyser FoU-medel har ändamålsenliga processer för bedömning av kvalitet och relevans i FoU-verksamheten. Myndigheter som anger att de finansierar uppdragsforskning eller egenfinansierad FoU har inte sådana processer i samma utsträckning. Bland de som utlyser FoU-medel finns enligt en utvecklingspotential i arbetet med att forskningsresultat vid myndigheterna ska komma till användning, bl.a. för att möta målgruppernas behov. konstaterar vidare att av alla här granskade FoU-myndigheter saknar dokumenterade processer för hantering av jäv för externa sakkunniga och att av myndigheterna saknar sådana processer för egen personal. anser att myndigheterna behöver bli bättre på att säkerställa och dokumentera oberoende för att inte riskera bristande förtroende för forskningsresultaten. Administrativa rutiner för hantering av FoU-stöd noterar att många av de här granskade myndigheterna saknar riskanalyser för FoU-verksamheten. Knappt hälften av myndigheterna uppger att de har tagit fram riskanalyser för FoU-verksamheten, antingen på övergripande nivå eller på projektnivå, och av myndigheterna har dokumenterade processer för riskanalys. bedömer vidare att den ekonomiska uppföljningen brister hos myndigheter som utlyser FoU-medel och därmed är förutsättningarna begränsade för uppföljning av upparbetade kostnader i forskningsprojekten. av myndigheterna använder sig alltid av extern revision som kontroll av utdelade FoU-medel. av de forskningsfinansierande myndigheter som granskats använder aldrig extern revision för granskning av forskningsprojekt. bedömer att det kan innebära sämre hushållning med statliga medel och risk för avsteg från anslagsförordningen (2011:223). Det finns enligt även risk för dubbelfinansiering av mottagaren. En majoritet av de FoU-myndigheter som utlyser forskningsmedel kräver att de sökande i ansökan ska ange om de sökt medel hos andra för samma projekt. Vissa myndigheter nöjer sig med denna typ av försäkran. Om inte forskningsfinansiären själv kontrollerar detta finns en risk för dubbelfinansiering av mottagaren. riktar följande rekommendationer till regeringen: • Säkerställ att FoU-verksamheten vid aktuella myndigheter regelbundet utvärderas varvid ambitionsnivå och frekvens måste avgöras från fall till fall. till de berörda FoU-verksamheterna: • Se till att det finns riktlinjer och en process som säkerställer och dokumenterar saklighet och opartiskhet i FoU-verksamheten. Riktlinjerna ska gälla för såväl externa personer som egen personal vid myndigheten som är delaktiga i FoU-processen. • Genomför eller komplettera riskanalyser så att effektiva ekonomiadministrativa kontrollåtgärder av FoU-verksamheten kan sättas in. till de myndigheter i granskningen som utlyser FoU-medel: • Se över och i relevanta delar förbättra ekonomiadministrativ kontroll och uppföljning av lämnade bidrag. Extern revision som kontroll och uppföljningsmetod bör oftare övervägas. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringens styrning av myndigheternas FoU-verksamhet kan bli mer effektiv Regeringen framför att den delar slutsats att utvärdering av den här granskade FoU-verksamheten sker i alltför liten utsträckning. Vidare instämmer regeringen i slutsats att regeringens styrning av myndigheternas FoU-verksamhet kan förbättras. Samordningen av FoU-frågor inom fokuserar på förberedelser av den återkommande forskningspolitiska propositionen och EU-relaterade forskningsfrågor och det är de stora forskningsfinansiärerna som står i fokus, framhåller regeringen. Den senaste övergripande granskningen av FoU-verksamheten vid övriga myndigheter gjordes 2012, Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter, SOU 2012:20. Regeringen ser att det finns skäl att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen. En sådan översyn skulle kunna bidra till en helhetsbild av den FoU som utförs med statliga medel som underlag till utarbetandet av forskningspolitiken och kan bidra till effektivare samordning av FoU-verksamheten. Behovet av att regeringen samordnar FoU-verksamheten beror dock på verksamheternas inriktning, menar regeringen. Där behovet av styrning är mindre är också behovet av samordning från regeringen mindre. Regeringen ser mindre behov av styrning t.ex. hos de myndigheter som använder forskningsresultaten främst för kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom myndigheten. Vidare framför regeringen att aktivt deltagande av myndigheterna i nätverk för FoU-myndigheter kan bidra till en ökad samordning och samarbete kring FoU på myndigheterna. Det finns stora möjligheter att genom ökad myndighetssamverkan dra nytta av lärosätenas FoU och av forskningsrådens expertis för expertgranskning av projekt, riskanalyser och ekonomisk uppföljning och därmed ge ett bättre utförande av FoU-verksamheten, menar regeringen. Regeringen framhåller också att det skulle kunna utgöra ett bidrag för att följa upp den brist på genomslag för svensk forskning jämfört med satsade medel som noteras i forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2020/21:60). Vissa myndigheter behöver förbättra processerna för att säkerställa kvalitet och relevans noterar att myndigheter som utlyser FoU-medel har ändamålsenliga processer för bedömning av kvalitet och relevans men att det finns brister hos myndigheter som upphandlar FoU och hos de som utför FoU i egen regi. Regeringen bedömer att myndigheter som utlyser FoU-medel arbetar enligt liknande principer som forskningsråden och har ändamålsenliga processer för bedömning av projektens kvalitet. Regeringen instämmer i slutsats att de myndigheter som bedriver FoU och de som upphandlar eller beställer FoU behöver säkerställa en opartisk hantering av FoU-stöd. Av enkät till FoU-myndigheter framgår att av de myndigheter som utlyser FoU-medel har en dokumenterad process för att hantera jäv för egen personal medan endast en fjärdedel av de myndigheter som upphandlar forskning och de som bedriver FoU i egen regi med egna medel har sådana processer. konstaterar att det finns en utvecklingspotential när det gäller att resultaten kommer till användning. Regeringen instämmer i att den FoU som finansieras av de granskade myndigheterna bättre behöver komma till användning i den egna verksamheten och i sektorn där myndigheten verkar. Regeringens uppfattning är att myndigheter som finansierar och bedriver FoU gör detta för att utveckla sin verksamhet och väljer projekt som är relevanta för de problem som myndigheten identifierat. Myndigheternas arbete med riskanalys, uppföljning och kontroll behöver förbättras påtalar att många myndigheter saknar riskanalyser för FoU-verksamheten, där det med riskanalys exempelvis menas granskning av möjliga oegentligheter, om medlen inte använts till avsett syfte eller att resultat och leverans uteblir. Utifrån granskning bedömer regeringen att alltför få av de granskade myndigheterna dokumenterar sådana riskanalyser. framhåller att den ekonomiska uppföljningen brister hos de myndigheter som utlyser FoU-medel. Regeringen framför att för forskningsprojekt upprättas ofta en budget innan projekten startar, men att det är vanligt att finansiären därefter förlitar sig på bidragsmottagarnas mer översiktliga ekonomiska redovisningar. Regeringen framför att även om det är regeringens uppfattning att forskare ska ha stor frihet att bedriva sin forskning behövs bättre ekonomisk uppföljning av projekten. Annars går det inte att utvärdera om forskningen på ett kostnadseffektivt sätt har bidragit till att lösa de problem som den var avsedd att lösa. Regeringen framför vidare att det är regeringens uppfattning att brister i ekonomisk uppföljning innebär inte bara risk för sämre hushållning med statliga medel, utan även risk för avsteg från anslagsförordningen. Myndigheter som har brister i den ekonomiska uppföljningen behöver åtgärda detta, anser regeringen. påtalar att det finns risk för dubbelfinansiering av mottagaren och att det finns brister i kontrollen av detta. Regeringen tolkar denna iakttagelse som att avser finansiering från olika källor för samma eller liknande ändamål. Vidare tolkar regeringen att det huvudsakliga skälet till att sådan finansiering kan vara problematisk är att statliga medel används ineffektivt. Alla myndigheter som fördelar FoU-medel har villkor om att mottagare måste informera om huruvida de får finansiering även från andra källor. Däremot är kontrollen begränsad, anser regeringen. Några myndigheter kontrollerar med andra finansiärer innan utbetalning sker, men huvuddelen verkar endast förlita sig på vad de sökande rapporterar, menar regeringen. observerar att av de forskningsfinansierande myndigheterna inte använder extern revision för granskning av forskningsprojekt. Det är regeringens uppfattning att FoU-verksamheter vid statliga myndigheter regelbundet bör granskas som del av den interna revision som myndigheterna utför. Om det är möjligt och rimligt sett till omfattningen av satsningarna bör FoU-verksamheten även granskas av externa revisorer. Sammanfattningsvis instämmer regeringen, när det gäller de granskade myndigheterna, delvis i övergripande slutsats att statens FoU-verksamhet inte fungerar tillräckligt effektivt eftersom vissa förutsättningar för att säkerställa kvalitet och hushållning med statens resurser saknas. Myndigheter som utlyser FoU-medel har processer som är i linje med de som tillämpas vid forskningsråden och har därmed system för att säkerställa kvalitet även om det i vissa fall finns brister i fråga om ekonomisk redovisning och riskanalys. När det gäller myndigheter som upphandlar FoU är det som har en dokumenterad process för bedömning av kvalitet och relevans. Regeringen har angett att samtliga myndigheter som bedriver eller finansierar forskning bör ha en effektiv och tillfredsställande kvalitetssäkringsprocess för den vetenskapliga kvaliteten (prop. 2012/13:30). Regeringen bedömer därför att myndigheter som upphandlar FoU bör ha en dokumenterad process för bedömning av kvalitet och relevans. Regeringen informerar om att huvuddelen av statens investeringar i FoU avsätts till universitet och högskolor med finansiering från lärosätenas anslag eller från de externa statliga finansiärerna. För den FoU som utförs med dessa medel finns enligt regeringens bedömning etablerade processer för samordning, granskning och ekonomisk uppföljning. Andra myndigheter än forskningsråden som utlyser FoU-medel har, vilket konstaterat, liknande processer som forskningsråden. Det är regeringens bedömning att dessa processer även till stor del bör kunna tillämpas av myndigheter som upphandlar FoU-verksamhet och myndigheter som utför FoU-verksamhet. Det skulle bidra till att säkerställa kvaliteten vid dessa myndigheter och därmed ge ett bättre nyttjande av resurserna, anser regeringen. Regeringen instämmer i slutsats att utvärdering av statens FoU-verksamhet sker i alltför liten utsträckning och i rekommendationen att regeringen bör säkerställa att FoU-verksamheten vid de aktuella myndigheterna regelbundet utvärderas. När det gäller rekommendation till myndigheterna utgår regeringen från att kommer att vara ett värdefullt underlag för myndigheternas fortsatta kvalitetsarbete. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Med anledning av rekommendation till regeringen att säkerställa att FoU-verksamheten vid aktuella myndigheter regelbundet utvärderas framför regeringen följande. Regeringen delar uppfattningen att dess styrning ska vara verksamhetsanpassad och samordnad. Regeringen instämmer i iakttagelse att samordningen av myndigheternas FoU-verksamhet mellan departementen kan förbättras. fokuserar samordningen av FoU-frågor inom på de stora forskningsfinansiärerna och inte på de FoU-myndigheter som omfattas av granskning. Det finns därmed, vilket också påpekas av , en risk att synergieffekter inte tas till vara. Det leder också till att det inte går att få en samlad bild av all statligt finansierad FoU. Regeringen framhåller att den har för avsikt att säkra en bättre överblick över den FoU som finansieras av staten och att detta inkluderar alla myndigheter som utför, upphandlar, beställer och finansierar FoU. I propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) anför regeringen att det finns skäl att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen som inkluderar dels de statliga forskningsfinansiärerna, dels övriga myndigheters forsknings- och innovationsfinansiering. iakttagelser talar också för att en sådan översyn ska göras brett och inkludera alla myndigheter som utlyser, upphandlar och egenfinansierar FoU. Regeringen instämmer i bedömning att en sådan översyn kan bidra till ökad samordning av styrningen, vilket ökar möjligheterna att ta till vara synergier och minska risken för oönskade överlapp mellan olika FoU-myndigheter. En helhetssyn på all FoU som bedrivs med statliga medel ger regeringen bättre möjligheter att utforma forskningspolitiken så att den bidrar både till de forskningspolitiska målen och till politiska mål inom olika samhällssektorer som motiverar myndigheternas FoU-verksamhet. Regeringen anser att FoU-verksamheten är viktig för att myndigheterna ska kunna fullgöra sina uppgifter. FoU-myndigheter utanför universitets- och högskolesektorn är också betydelsefulla för kunskapsförsörjningen i samhället och bidrar till en mångfald i forskningslandskapet. I flera fall förvaltar de resurser som är viktiga för högre utbildning och för forskning inom universitets- och högskolesektorn, konstaterar regeringen. När det gäller frågan om dubbelfinansiering och extern revision har flera myndigheter påpekat för regeringen att det innebär att stora resurser behöver avsättas. Regeringen anser att en större samverkan mellan FoU-finansiärer som kan möjliggöras av en översyn även kan bidra till att myndigheter som avsätter en mindre andel av sina resurser för FoU kan få ökad kontroll av dubbelfinansiering och i större utsträckning samverka om extern revision av FoU-verksamheten. Regeringen anser att en risk- och konsekvensanalys bör göras innan en myndighet beslutar att själv öka kontrollen av eventuell dubbelfinansiering eller att använda extern revision. Detta bör göras för att säkerställa att de ökade kostnaderna är motiverade. När det gäller rekommendationer till myndigheterna framför regeringen att den avser att ha en dialog med myndigheterna om deras inställning till rekommendationerna, hur de avser att agera och hur dessa åtgärder påverkar myndigheternas FoU-verksamhet. Regeringen framför att den i dessa dialoger kommer att ha ett särskilt fokus på de brister som påtalar i sin rapport. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Utskottet välkomnar granskning av statliga myndigheters FoU-verksamhet. Utskottet konstaterar att har lämnat en rekommendation till regeringen och några rekommendationer till de granskade myndigheterna.