bet · H801MJU17 · 2021-04-23 00:00:00 — Regeringen gav bl.a. SLU i uppdrag att utveckla SLU Grogrund. En redovisning av uppdraget ska lämnas , och en slutredovisning ska lämnas (N2019/03244/SMF). Utskottet delar regeringens bedömning att livsmedelsförsörjningen är en kritisk förutsättning för totalförsvaret och understöder det civila försvarets samtliga förmågor. För att trygga livsmedelsförsörjningen krävs en fungerande inhemsk jordbruks- och livsmedelsproduktion. Konkurrenskraftiga jordbruks- och livsmedelsföretag och en hög svensk marknadsandel är viktiga förutsättningar för detta. Utskottet har i sin fördjupade uppföljning om lantbrukets sårbarhet lyft fram faktorer som t.ex. ökad lönsamhet och konkurrenskraft, klimatanpassningsåtgärder, säkrad tillgång till insatsmedel, ökad tillgång till personal samt samarbete som betydelsefulla för att minska sårbarheten. Utskottet vill i sammanhanget påminna om livsmedelsstrategins mål att en ökad och hållbar livsmedelsproduktion ska uppnås 2030 och de handlingsplaner som beslutats med anledning av strategin. Utskottet noterar att det inom ramen för livsmedelsstrategin görs satsningar på forskning och innovation för att stärka kunskaps- och innovationssystemet så att det kan bidra till en hållbar produktion och konsumtion av livsmedel. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att den positiva utvecklingen för svensk vegetabilieproduktion bör fortsätta och att detta är i linje med en ökad hållbar livsmedelskonsumtion. Det görs även satsningar inom området växtförädling för att ta fram växtsorter som är lämpade för svensk odling. Utskottet ser sammantaget positivt på dessa insatser. Utskottet välkomnar också att regeringen har gett och i uppdrag att analysera och redogöra för de lärdomar om livsmedelsförsörjningen som utbrottet av det nya coronaviruset har gett. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1338 (M), 2020/21:2424 (S) och 2020/21:2944 (C) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utveckling av nya koncept inom jordbruket och ökad svensk ekologisk produktion. Jämför reservation 14 (SD). I kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 22 anförs att utveckling av nya koncept inom jordbruket, exempelvis mellanformer mellan konventionellt och ekologiskt jordbruk, bör uppmuntras. Det som avgör vad som är bra är den nya brukningsformens effekter på lantbrukets olika värden. Konceptutveckling är viktigt och bör uppmuntras och får inte stranda på teknikrädsla. och (båda MP) lyfter i motion 2020/21:2707 yrkande 4 frågan om ökad svensk ekologisk produktion. skulle enligt motionärerna tjäna på en ökad ekologisk produktion. Genom en satsning på ekologiskt jordbruk kan man göra jordbruket mindre beroende av import, gynna ett levande landskap samt öka lönsamheten och sysselsättningen. behandling och kompletterande uppgifter Ersättningarna för ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet är en åtgärd för att öka den ekologiska produktionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. Av Nationell handlingsplan för landsbygdsprogrammet 2014–2020 för framgår att har prioriterat verksamhet som syftar till att komplettera och stödja den kompetensutveckling och rådgivning som prioriteras i de regionala handlingsplanerna, inspirera och motivera rådgivare och lantbrukare att ställa om till och att fortsätta utveckla ekologisk produktion samt förstärka effekterna av landsbygdsprogrammets ersättningar för ekologisk produktion och underlätta för lantbrukarna att följa reglerna för ekologisk produktion. Även under förlängningen av landsbygdsprogrammet 2021–2022 planeras satsningar på ekologisk produktion. Förutom satsningarna på ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet ger regeringen stöd till forskning (Formas), försöks- och utvecklingsverksamhet (), fältforskning (SLU) samt och konsumtion vid SLU. Vidare innehåller livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338) och dess handlingsplaner satsningar på produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) anges att regeringens inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion är att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) framgår att odlades av jordbruksmarken i ekologiskt, och av konsumtionen i offentliga svenska kök bestod av ekologiska livsmedel. Den ekologiska produktionen i har enligt regeringen ökat något . presenterade ett förslag till en åtgärdsplan för att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel (rapport 2018:16). Åtgärdsplanen innehåller etappmål och åtgärder som syftar till att nå regeringens inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion. beslutade regeringen att ge 2018–2020 för att vidta ett antal åtgärder som återfinns i förslaget till åtgärdsplan, i syfte att nå regeringens mål för ekologisk produktion och konsumtion. utlyste , inom ramen för åtgärdsplanen, för åtta åtgärder som ska främja produktion och konsumtion av ekologiska livsmedel. I den andra utlysningen om försöks- och utvecklingsprojekt beviljade tio ansökningar som omfattade ca . fördelar pengar till försöks- och utvecklingsprojekt för ekologisk produktion. Syftet med projekten är att ge tillämpad kunskap inom områdena djurhälsa, djurhållning, trädgård och växtodling i ekologiskt lantbruk. För försöks- och utvecklingsprojekten fanns en särskild satsning inom ekologisk produktion för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen. Utskottet har behandlat frågor om mål för den ekologiska produktionen och konsumtionen och föreslog i betänkandet En livsmedelsstrategi för ett tillkännagivande till regeringen om att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer. biföll utskottets förslag till beslut (bet. 2016/17:MJU23 punkt 37, rskr. 2016/17:338). I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) hänvisar regeringen till budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) där regeringen redogör för sina mål för ekologisk produktion och offentlig ekonomisk konsumtion. Vidare lyfter man fram uppdraget till om en handlingsplan för hur målen ska nås och ett uppdrag till om att vidta åtgärder för främjande av produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. Regeringen hänvisar även till att det i regleringsbrevet beslutades om ytterligare medel 2021–2023 till för att fortsätta uppdraget att främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel (se nedan). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. I budgetpropositionen betonade regeringen att det är viktigt att det finns goda förutsättningar för den ekologiska produktionen och att den potential som finns för fler jobb och en bättre miljö utnyttjas. Ekologisk odling bidrar till flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. För att främja ekologisk produktion och konsumtion görs insatser inom flera områden. Satsningarna har bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter. Vidare anförde regeringen att satsningarna i landsbygdsprogrammet och livsmedelsstrategin är ett uttryck för den vikt som regeringen lägger vid produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel. Regeringen bedömde att det finns en outnyttjad potential för produktion av ekologiska livsmedel inom jordbruket och den vill regeringen ta till vara. fick i uppdrag att inom ramen för livsmedelsstrategin inrätta en samordningsfunktion för ekologiska livsmedel i samråd med bl.a. berörda myndigheter, företrädare för företag och organisationer inom hela livsmedelskedjan samt konsument- och miljöorganisationer. Syftet var att stödja utvecklingen mot mer ekologisk produktion, och för det avsatte regeringen 2017–2019. I regeringsbeslutet (dnr N2017/04214/JM) anförde regeringen att eftersom den ekologiska produktionen inte har ökat i takt med efterfrågan vill regeringen bidra till att öka produktionen och konsumtionen av ekologiska livsmedel i . Det är viktigt att det finns goda förutsättningar för den ekologiska produktionen och att den potential som finns för fler jobb och en bättre miljö tas till vara. Regeringen avser därför att arbeta för en politik som bidrar till en ökad andel ekologisk produktion och konsumtion. Regeringens bedömning är att en ökad efterfrågan på den ekologiska marknaden kan bidra till tillväxt och konkurrenskraft i svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion. Regeringen har följt upp livsmedelsstrategins långsiktiga handlingsplan del 2 med ytterligare åtgärder för att stärka arbetet med att nå det övergripande målet med strategin. De samlade åtgärderna utgör tillsammans en ny handlingsplan, handlingsplan del 3, och är en del av januariavtalet, en sakpolitisk överenskommelse som har slutits mellan Socialdemokraterna, . Inom ramen för handlingsplanen tillförs –2023 bl.a. till samordningsfunktion för ekologiska livsmedel för att fortsätta verksamheten. ska således fortsätta att arbeta med samordningsfunktionen för ekologiska livsmedel, vars syfte är att främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel inom ramen för livsmedelsstrategin. Arbetet ska utvecklas för att i större utsträckning bidra till utbyte av erfarenheter och dialog mellan berörda aktörer som verkar för ökad ekologisk produktion, utreda marknadsutveckling och verka för bl.a. kunskapsuppbyggnad, kunskapsförmedling, innovation och rådgivning inom området. ska vidta fortsatta åtgärder i enlighet med uppdraget att, inom ramen för livsmedelsstrategin, främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. Ekologisk produktion bidrar bl.a. till de nationella miljömålen Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ingen övergödning. Ekologisk produktion ger också positiva effekter på djurhälsa och landsbygdsutveckling. Utskottet delar regeringens bedömning att en ökad efterfrågan på den ekologiska marknaden kan bidra till hållbar tillväxt och konkurrenskraft i svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att det görs insatser på flera områden för att främja ekologisk produktion och konsumtion, och konstaterar att dessa insatser har bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter. Utskottet välkomnar vidare att extra medel har tillförts samordningsfunktion för ekologiska livsmedel för arbetet med att bl.a. främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla det som framgår av redovisningen ovan, att samordningsfunktionen även ska verka för kunskapsuppbyggnad, kunskapsförmedling, innovation och rådgivning. Mot denna bakgrund ser utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd inom området och avstyrker därför motionerna 2020/21:724 (SD) yrkande 22 och 2020/21:2707 (MP) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förutsättningarna för gårdsslakterier, mobila slakterier och små lokala slakterier. Jämför reservation 15 (V) och 16 (SD, V). I partimotion 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkande 8 anförs att regeringen bör återkomma till med förslag på en strategi för att minska mängden djur som transporteras inom livsmedelsproduktionen och för att ställa om transporter inom till att transportera kött i stället för djur. En sådan strategi bör bl.a. omfatta åtgärder för att stimulera gårdsslakterier och mobila slakterier för att minska behovet av djurtransporter och lidandet för djuren. I yrkande 10 i motionen anförs att regeringen bör ge lämpliga myndigheter i uppdrag att se över situationen för de svenska slakterierna och vilka åtgärder som krävs för att öka tillgången på mindre, lokala slakterier. Genom att förbättra tillgången till lokala slakterier kan vi enligt motionärerna minska behovet av längre djurtransporter och stärka förutsättningarna för lokal produktion och en förbättrad nationell självförsörjningsgrad av livsmedel. m.fl. (MP) anför i motion 2020/21:2764 yrkande 23 att mobila slakterier och ny teknik för gårdsslakterier bör fortsätta att utvecklas. Många djur får resa långt för att komma till slakteriet och det är för det allra mesta mycket stressande för djuren. Motionärerna menar att slakteritransporterna behöver minimeras och en decentraliserad slakterinäring behöver utvecklas. I motion 2020/21:768 av (C) yrkande 1 framhålls att incitament och investeringsstödsstruktur behöver ses över så att det bidrar till ännu fler och utvecklade småskaliga slakterier. Tillgången till slakterier varierar i vårt land och med ökad efterfrågan på närproducerat svenskt kött ökar också behovet av småskaliga och praktiska lösningar. I yrkande 3 i samma motion anförs att bör det vara tillåtet att avliva djur hemma på gården för vidare transport till slakteri. Det skulle bidra till att stärka djurskyddet och främja djurhållningen. Regelverket för slakt och köttbesiktning är harmoniserat och regleras av och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien, och rådets förordning (EG) nr 853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung. och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel tillämpades tidigare, men har ersatts av den nya EU-förordningen om offentlig kontroll som började tillämpas (och rådets förordning (EU) nr 2017/625). Regeringen lämnade i proposition 2020/21:43 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning förslag som syftar till att anpassa svensk lagstiftning till den nya EU-förordningen (bet. 2020/21:MJU6, rskr. 2020/21:198). Grunden i dessa regelverk är att djur som ska bli livsmedel ska slaktas hygieniskt i en godkänd livsmedelslokal och att en officiell veterinär besiktigar djuret både före och efter slakt för att köttet sedan ska kunna släppas ut på marknaden. Både gårdsslakterier och mobila slakterier är förenliga med regelverket. Det finns inte några undantag eller lättnader för mobil slakt. Ett godkännande enligt EU-förordningen innebär att en anläggning står under kontroll av en behörig myndighet. I har kontrollansvaret för den här typen av anläggningar. Denna kontroll innefattar såväl djurskydd och djurhälsa som livsmedelshygien. Det innebär att konsumenterna kan vara säkra på att produkterna uppfyller de krav som finns i och i EU, när det gäller både djurens välfärd och livsmedlens säkerhet, och ger på så sätt ett mervärde till dessa produkter. redovisade till regeringen hur myndigheten –2020 planerade att effektivisera och modernisera den offentliga kontrollen vid slakterier och vilthanteringsanläggningar. tog fram en handlingsplan med åtgärder som syftar till att minska kostnaderna för den offentliga kontrollen vid slakterier och vilthanteringsanläggningar, stärka kommunikationen med företagen och öka förmåga att driva moderniseringsfrågor på EU-nivå. Åtgärder för att minska kostnaderna omfattar bl.a. att förbättra verksamhets- och ekonomistyrningen av kontrollen och införa ett mer riskbaserat arbetssätt som innebär ett minskat behov av kontroll. satsar på att utveckla dialogen och kommunikationen med slakterier och vilthanteringsanläggningar för att göra det enklare för företag att följa reglerna. Möjligheterna att använda moderna tekniska lösningar för kontroll är dock begränsade; exempelvis måste en veterinär vara närvarande på slakterier som ett djur slaktas. har i samarbete med SLU påbörjat en vetenskaplig studie där slaktkontroller genomförs på distans med hjälp av modern teknik för bild- och ljudöverföring. Utskottet vill inledningsvis framhålla att utskottet anser att frågor om djurskydd vid slakt har mycket hög prioritet. har information om hur regelverket och tillsynen fungerar i fråga om djurskydd och slakterier lämnats till utskottet vid besök av , , företrädare för länsstyrelserna och representanter för ett flertal övriga aktörer. Utskottet har i sitt betänkande om djurskydd (bet. 2020/21:MJU10) uttalat att regelverket och tillsynen i fråga om djurskydd och slakterier generellt sett fungerar väl, som det har framkommit att det förekommer fall av bristande efterlevnad. När det gäller motionsyrkandena om olika former av småskalig slakt konstaterar utskottet att regelverket för slakt och köttbesiktning är harmoniserat inom EU. Under förutsättning att detta regelverk följs är det tillåtet att bedriva gårdsslakterier och mobila slakterier. Utskottet ser positivt på att satsar på att utveckla dialogen och kommunikationen med slakterier för att göra det enklare för företag att följa reglerna och att vetenskapliga studier har inletts med slaktkontroller på distans med hjälp av modern teknik. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:768 (C) yrkandena 1 och 3, 2020/21:1315 (V) yrkandena 8 och 10 samt 2020/21:2764 (MP) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förvaring av gödsel. Jämför reservation 17 (M) och 18 (L). Enligt kommittémotion 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 6 bör regeringen verka i EU för att kraven på lagring av stallgödsel i avrinningsområden ska skärpas och att överträdelser ska rendera kraftfulla sanktioner. Felaktig gödselhantering vid stora djurgårdar kan enligt motionärerna innebära en stor risk. I partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 21 framhålls vikten av täckt förvaring av gödsel. Detta är enligt motionärerna en effektiv klimatåtgärd. I står jordbruket för ungefär hälften av de utsläpp av kväve och fosfor till havet som orsakas av människan. Utlakningen från jordbruket beror på flera faktorer. Alla går inte att påverka eftersom all mark läcker näringsämnen naturligt och all odling medför att utlakningen från marken ökar. Enligt har förlusterna av kväve och fosfor samt ammoniakutsläpp från jordbruket minskat . Minskningen beror på att åtgärder för att minska förlusterna av kväve och fosfor och utsläppen av ammoniak haft effekt. För att den positiva trenden ska hålla i sig är det viktigt med fortsatta insatser. Att utsläppen av ammoniak minskat beror också på att antalet lantbruk och djur blivit färre. Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) framgår att åtgärdsarbetet mot övergödning har stärkts genom de ändringar som genomfördes i förordningen (2009:381) om statliga stöd till lokala vattenvårdsprojekt . ökade LOVA-medlen inom anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö med till totalt . Totalt användes av LOVA-medlen 2019, och för projekt mot övergödning har utbetalningarna ökat från 2017 till 2019. För åtgärder mot övergödning inom jordbruket är landsbygdsprogrammet dessutom en viktig källa för finansiering. beslutades och ett av tre huvudmål är att rädda havsmiljön. Enligt strategin är övergödning ett problem som ställer särskilt höga krav på tillämpningen av och på samarbetet inom regionen. Att rädda havsmiljön handlar om att med stöd till olika insatser uppnå en god miljöstatus och biologisk mångfald i havet. Östersjöstrategin har bidragit till flera projekt för att minska näringsläckaget från jordbruket. Baltic , Baltic och är exempel på projekt med målsättningen att öka kunskapen och erfarenhetsutbytet om åtgärder som minskar jordbrukets näringsläckage som lönsamheten bevaras eller förbättras. Östersjöstrategin är under revidering. I utkastet till en ny strategi är fortfarande övergödning och åtgärder inom lantbruket ett prioriterat område. EU:s ministrar i jordbruks- och fiskerådet nådde en överenskommelse om reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken. Överenskommelsen innebär en ökad miljö- och klimatambition jämfört med . EU:s nitratdirektiv (91/676/EEG) har som syfte att skydda vattenkvaliteten i EU genom att förhindra att nitrater från jordbruket förorenar grund- och ytvatten. I nitratdirektivet anges de åtgärder för att minska kväveläckaget som medlemsländerna minst måste vidta för de områden som har pekats ut som känsliga områden. Hanteringen av naturgödsel regleras i miljölagstiftningen. Det kan t.ex. ställas miljökrav på förvaring av naturgödsel som väntar på förbränning. Gödsel från djurhållning ska förvaras tätt så att det inte kan uppstå läckage av fosfor och kväve. Detta innebär att gödsel ska förvaras invallat eller täckt så att regnvatten inte kan föra med sig näringsämnena ut i marken. Generella krav på lagringskapacitet för stallgödsel varierar beroende på djurhållning, djurslag, djurantal samt om marken befinner sig inom eller utanför nitratkänsligt område. Kraven för lagring av gödsel regleras bl.a. i 2 och 12 kap. , förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket, föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring och föreskrifter (SJVFS 1999:79) om miljöhänsyn i lantbruket. Regeringen tillsatte en utredning om minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete (dir. 2018:11). Utredningens uppdrag var att fokusera på mer effektiva åtgärder mot övergödning och hur det lokala engagemanget kan stärkas. Utredningen skulle bl.a. föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnadseffektiva åtgärder mot övergödning, utreda och lämna förslag på hur minskad förbrukning av kväve och fosfor kan stimuleras, utreda förutsättningarna för att återföra näringsämnen från kustvatten och sjöar till land för att minska övergödningen samt lämna förslag till etappmål som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning samt målen om rent vatten, minskade havsföroreningar och hållbart skogsbruk i Agenda . lämnade utredningen sitt betänkande Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10) till . Utredningen lämnar ett flertal förslag, bl.a. att de övergödningsrelaterade miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet i ökad utsträckning bör utformas så att den enskildes ersättning relateras till utsläppsminskning och att ska ges i uppdrag att i samarbete med ta fram underlag till nya bestämmelser om miljöhänsyn för hästhållare. Betänkandet bereds i . Enligt ett tilläggsdirektiv som regeringen beslutade (dir. 2018:44) fick Miljömålsberedningen (M 2010:04) i uppdrag att föreslå en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Strategin ska bidra till att relevanta delar av Generationsmålet och de berörda miljökvalitetsmålen nås och därmed även bidra till genomförandet av mål 14 i Agenda om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt. lämnade Miljömålsberedningen sitt delbetänkande Havet och människan (SOU 2020:83). I betänkandet framhåller Miljömålsberedningen att det behövs ett långsiktigt och samordnat arbete för att minimera problemet med övergödningen av kust och hav genom att styra mot cirkulära flöden av fosfor och kväve samt öka återföringen av och effektiviteten vid användningen av växtnäringsämnen. Miljömålsberedningen förordar även en förstärkning av åtgärdsarbetet för att minimera tillförsel av fosfor och kväve till vatten och hav samt en utveckling av kust- och havsmiljöförvaltningen för att minska effekterna av övergödningen på arter och livsmiljöer. Man bör enligt beredningen även snabba på återställningstakten och öka havets resiliens. Miljömålsberedningen lämnade i betänkandet ett flertal förslag för att minska problemet med övergödning. Betänkandet är under beredning och har sänts på remiss. När det gäller förvaring av gödsel finns det som framgår ovan regler inom miljölagstiftningen som syftar till att minska riskerna.