bet · H801KU20d3 · 2021-01-01 00:00:00 — I andra halvan av oktober sker en dramatisk ökning. Men det här var fortfarande ett undantag. Så vi hade kvar 50, men man kunde göra undantag – under vissa förutsättningar som måste vara uppfyllda. Det ska vara publik, du ska kunna hålla avstånd inte bara när du sitter ned, så att säga, utan från att du kommer dit till att du lämnar. Det var alltså inhägnat med ett antal regler, och dessutom var det så att länsstyrelserna får göra bedömningen om det är möjligt där och då. Det visade sig att alla länsstyrelser sa nej. Det var ingen som gick in på det här undantaget, utan 50 blev kvar. Per (SD): Fru ordförande! Tack för svaret, statsministern! ställer om frågan lite: När man fattade det här beslutet , som senare blev åtstramat – man visste ju om att smittspridningen ökade ganska kraftigt där. Och den tog ju fart ännu mer strax efter det, . Hur starkt vägde den ökade smittspridningen in i att man ändå lättade på vissa restriktioner, som vi säger nu – de här sittande sammankomsterna och tillställningarna? : Fru ordförande! Nja, det var ingen lättnad av vissa restriktioner, utan 50 låg kvar. Sedan var det under vissa förutsättningar som man kunde acceptera ett undantag. Det berodde också på diskussionen om … Eller, det var diskussion också om att det fanns verksamheter som man menade kunde genomföras på ett smittsäkert sätt. Så, återigen: I botten här ligger om man kunde hålla människor åtskilda från varandra. Det är den sociala distanseringen som är avgörande; det är den som är knuten i hela den här pandemin. Därför har vi undantaget, om man kan leva upp till det. Men om bedömer att det inte är lämpligt säger man helt enkelt ifrån, och det visade sig att alla gjorde det. (C): Ordförande! Tack, statsministern! Apropå statsministerns uttalande om det viktiga perspektivet av lärande – att man lär sig under och med pandemin – vilket sätt … Alltså, hur gjorde man bedömningen av tillgången till vaccin eller i den inledande fasen av pandemin? På vilket sätt påverkade den bedömningen regeringens pandemihantering? Vilka konsekvenser skapade den bedömningen för åtgärder och beslut? Givet den kunskap man hade då, vilka bedömningar gjordes just gällande tillgången till vaccin? Vilket tidsperspektiv hade man, helt enkelt? : Ja, i ett tidigt skede var det ju förhoppningar, och det blev allt mer positiva tongångar att det skulle vara möjligt. Men det var … alltså, fjolåret … Vi var ju med och tecknade avtal när de började komma fram, men det fanns inget som sa: kommer det vaccin, så nu kan vi lätta på åtgärderna! Något sådant resonemang fanns inte, utan vi får göra det bästa möjliga med vaccinet. Det var viktigt att vi gick med i EU-samordningen; det är det som har gjort det möjligt att påbörja vaccineringen och komma så långt som vi har gjort. Det var dock inget som då … Utan det får ju komma . Det är också en diskussion som måste vara djupt inne i, och vi har den också gällande när – vid vilken vaccinationsgrad – vi har ett tillstånd i hälso- och sjukvården som gör att det har lättat så pass och när smittspridningen är så pass dämpad att vi kan lätta på restriktionerna. Den diskussionen pågår just , så det var inget som gjorde att vi sa: Oj, nu kommer det nog vaccinationer, så nu kan vi lätta på det här! (C): Ska man då förstå de åtgärder och beslut som regeringen vidtog som att man har planerat för att det inte kommer något vaccin? : Nej … Alltså, vi har ju varit med i arbetet och kunnat se att forskningen verkligen har tagit stora steg och gått mycket snabbare än vad den någonsin gjort. Vi var ju själva med och lade in pengar i detta – och EU har tillfört mycket pengar, som sagt – vilket har möjliggjort det här. Och det var ju i akt och mening att få tillgång till ett vaccin, men vi kunde ju inte säga: Vid den här tidpunkten … Inte ens kunde vi säga exakt: blir det så här. Det var ju först när vi närmade oss . Jag kommer inte ihåg exakt när vi beslutade –jag kommer inte ihåg datumet – men jag kommer ihåg känslan när vi sa: kan vi börja . Det var ju en fantastisk känsla! Men det kom sent . (V): Jag har inga ytterligare frågor. Skånberg (KD): Vi talar i den här avdelningen av utfrågningen om coronastrategin. Det kan ju verka som om vi jagar ett spöke här – vad är det för viktigt med att få fram den? Ja, ur medicinsk synvinkel och så vidare kan ju inte KU eller jag ha några synpunkter på hur regeringens strategi såg ut, men däremot är det viktigt med spårning, dokumentation, beslutsgång, kommunikation. Den typen av konstitutionella frågor föranleder mig att jaga den här coronastrategin, vilket är ett inte helt enkelt uppdrag. Det är, har jag sagt tidigare, som att jaga en tvål i badkaret. Men om vi ändå försöker: Vi vet att coronastrategin hamnade på webbsida. I efterhand relaterades den i två proppar under tidig höst. Men vi vet fortfarande inte vem som beslutade att den skulle hamna på hemsidan på . Vi vet inte vem som satte samman den. Vi har bitar av att det är allmän beredning. Men jag skulle vilja ställa en rak fråga: Innan den hamnade på hemsida, fanns den här strategin framför statsministern? Såg statsministern strategin innan den publicerades? : Jag kommer inte ihåg det exakta publiceringsdatumet, men , tror jag – ja, . Vi hade ju diskuterat fram strategin för det, så det … ja. Sedan blev det ett behov av att också visualisera den offentligt på det sättet, och då publicerades den på hemsidan. Skånberg (KD): Fru ordförande! Jag tror att vi har tvålen! Den har alltså i sin fullhet, innan den publicerades, varit för statsministerns ögon – och statsministern har varit med och bekräftat och beslutat om den. Eller hur ska jag förstå det? : Återigen: Vi har inga formella regeringsbeslut, men den har bland annat diskuterats på allmän beredning och när vi har träffat krishanteringsenheten på departementet – eller rättare sagt, när de har kallat till träffar för information. Så den har diskuterats fram. Sedan har jag sett den, ja: Det här är den vi är överens om i diskussion mellan statssekreterarna och de som har hanterat krisen mer direkt i regeringens allmänna beredning och så vidare. Så den växte ju fram, och sedan har vi sagt: Den här ser bra ut. Däremot har jag inte sagt … Jag sitter ju inte och trycker på knappen och säger att vi ska införa den på en webbplats eller så; det är inte så det går till. Men att jag har sett den – ja, så är det. Ordföranden: och avstår från att ställa frågor. Vi har lite tid kvar för en kortare frågerunda. Alla partier kanske inte har frågor, men viska se om det finns några frågor kvar. Där har vi två kandidater. (M): Ordförande! Jag vill gå tillbaka här. När Ekot granskade lite olika åtgärder fann man att regeringen lättade på restriktionerna som smittan ökade. Jag måste säga att jag har lite svårt att förstå regeringens agerande . Mitt under andra vågen tar ni bort besöksförbudet på äldreboenden. Gränsen för folksamlingar i vissa fall – vi talar om den sittande publiken och så vidare – höjdes, och de särskilda restriktionerna för 70-plus togs bort. Detta har då bland annat Ekot rapporterat om. Kan statsministern förklara hur ni kom att landa i det här beslutet? Varför valde man att mitt under eskalerande smittspridning skicka signalen att det var dags att lätta på restriktionerna? Jag menar – och det kanske statsministern kan kommentera – att den känsla av lättnad hos folk i allmänhet som de här besluten spred, att det värsta nu var över, kan ha bidragit till att vi fortfarande har en så hög smittspridning som vi har. : För det första, det här med allmänna sammankomster: Som jag sa var det ett undantag. Det var inte så att vi lyfte på restriktionerna och sa att det nu var något helt annat, utan 50 låg kvar – med undantag för det fall man kunde visa att en verksamhet kunde bedrivas på ett smittsäkert sätt från det att du kommer dit till det att du lämnar. Det ska vara sittande publik, och det ska vara det här avståndet. Då ska man kunna få det undantaget. När det gäller äldreboendena processades det , och … Det är ju senare som den riktiga, nya ökningen Om jag kommer ihåg rätt är det det kommer. Vi bereder detta , och vi förlängde också besöksförbuden . Då diskuterades också hur länge vi ska ha dessa förbud kvar, eftersom det här sliter oerhört hårt på de äldre som bor på äldreboenden. Jag tror att vi är många som kan vittna om det. När vi införde dem var det väldigt uppenbart att till exempel utbildning i rent basala hygienåtgärder var bristfällig. Skyddsutrustning var också bristfälligt. Flera av de bristerna hade åtgärdats , och vet jag också hade … Jag kommer inte ihåg hur många tio tusen det var som hade genomgått en utbildning i bland annat förebyggande smittskyddsåtgärder så att man kan kunde visa att man nu hade en helt annan kompetens bland personalen och en helt annan situation vad gäller skyddsutrustning eftersom man hade hunnit mer ikapp med den. Situationen var alltså annorlunda vad gäller detta på äldreboendena, och då valde vi att med beaktande av det – att situationen var annorlunda och att det här var en väldigt, väldigt begränsande restriktion för de äldre – att … Däremot skulle man kunna ta emot på ett smittsäkert sätt, så när jag besökte en äldre på ett äldreboende efter att det här togs bort var det en väldig ordning på hur man skulle ta sig in, hur man skulle tvätta sig och sprita händer, få på munskydd och vilket avstånd man skulle ha och så vidare. Det var alltså det som låg till grund. (M): Fast jag tycker inte att statsministern riktigt har svarat på den signaleffekt som blev följden av de här olika. Vi talar ju inte bara om det här med äldreboenden. Vi talar ju om det här med restriktioner för 70 plus, och vitalar om gränser för folksamlingar, vilket ju statsministern i och för sig har svarat på: att det var under mycket speciella omständigheter. Men den signal som sändes ut – har statsministern ingenting att säga om detta, att det kan ha fått folk att tycka att nu har det lättat och kan vi börja bete oss som vanligt igen, med de katastrofala följder det har fått? : Eftersom vi har varit väldigt tydliga med att vi har en pandemi kvar i landet; den är inte borta. Vi har fortsatt att vara väldigt, väldigt envetna om behovet av att hålla avstånd, att arbeta hemma och allt vad det har kunnat vara så att vi inte har signalerat. Men däremot, återigen, ett undantag – det har jag förklarat varför. Äldreboendet har jag också förklarat varför det har varit våra bevekelsegrunder för att göra det. Men ingen kan ha … Jag tycker nog att jag har fått mer kritik för att vi har varit för tjatiga i våra budskap om pandemi, att hålla i och hålla ut och hålla avstånd, vara hemma och arbeta hemifrån och vad det kan vara. Ordföranden: börjar väl då komma till slutet. Men jag ger mig själv ordet; jag tar mig den friheten. Vi har pratat mycket om strategin – vad den är, vad den innebär och vad den har haft för betydelse. Det här är just för att vi granskar regeringens agerande under den här pandemin. Den är inte över; den pågår fortfarande. Men för att vi ska kunna förstå vad som har beslutats av vem och när – har vi förstått det rätt? Statsministern säger att den inte är beslutad av regeringen. Däremot har han sett den, och den har, i någon form av konsensus, växt fram. Finns den då dokumenterad på något annat sätt än på hemsidan respektive i beskrivningar? Det här dokumentet, papperet – jag tror det finns … Jag är i alla fall väldigt nyfiken på det. : Fru ordförande! Två ställen kan man hänvisa till direkt. Det ena är budgetpropositionen , och det andra är uppdraget till . Där finns den återgiven. Ordföranden: Ja, det har vi också fått till svar. Den måste ju ha kommit till , precis som statsministern beskrev. Det har varit diskussioner; den har växt fram. Den måste ju då också ha funnits på ett papper, för hur kan man annars leda eller styra landet i den största krisen i modern tid utan att ha en beslutad strategi? : Vi har en strategi som, precis som fru ordförande säger, har växt fram i konsensus – det här är de viktigaste målsättningarna. viförändra åtgärderna beroende på vilken tidpunkt i strategin vi är inne i, vilken fas vi är inne i och hur smittspridningen ser ut och allting annat. viliksom hantera vartefter: Vad behöver vi göra här och ? Att det övergripande målet är att dämpa smittspridningen och hantera krisen i övrigt – det är ju också vad en regering måste göra i en kris: se till att krisarbetet flyter så effektivt som det någonsin går och att det finns resurser. Kommunikation med omvärlden är en annan och, naturligtvis, kommunikationen med ens egen befolkning är en tredje. De är i omvänd ordning, dessutom. Så den är där. Den är kommunicerad på hemsidan. Och det var som jag sa: Det hade inte gjort någon skillnad om vi också hade tagit den formellt på ett regeringssammanträde, utan det här är den strategi som vi har arbetat utefter, i kommunikation med myndigheter och med regioner och kommuner. Jag tycker fortfarande att det är helt hållbara målsättningar. Och det är väl tanken med en strategi – att den ska vara hållbar . Ordföranden: riskerar jag att pröva ert tålamod. Så syftet med den, om jag ska förstå det statsministern säger – ska den vara en ledning för regeringens interna arbete men också styra och myndigheternas arbete? Har vi då förstått det rätt här i KU? : Inte myndigheterna så att nu utgick den här strategin – nu ska ni göra det här. Men indirekt, när vi till exempel lämnar ut myndighetsuppdrag eller beslutar om myndighetsuppdrag, ska jag säga, det är klart att då styrs vi också av den här strategin. Så vi tänker resurser till sjukvården. Vi tänker hur ska vi lindra det här för löntagare och företag och så vidare. Det ingår i vår styrning av myndigheter men också kommunikationen med regioner. Men det är inte så att vi med det här – vi styr myndigheterna på det sättet, inte att nu ska ni uppfylla det här. Men det blir ju samma resultat. Skånberg (KD): Fru ordförande! smet tvålen – jag är ledsen. Men det var alltså inte så att statsministern gav ett okej till ett dokument som kom för hans ögon, ett papper. Det fanns inga åtgärder på papperet, om det ens fanns ett papper, utan det var en allmän konsensus. Vad är det som statsministern hade framför ögonen och gav ett okej så att det sedan hamnade på hemsida? Vem beslutade att det hamnade där? : Vi har ju kommit överens om den här. Vi är överens om en strategi i regeringen. Vi har diskuterat den i allmän beredning i ett antal olika forum, statssekreterare och så vidare, så vi är överens om den här. Sedan säger man så här: Det här borde nog offentliggöras också, naturligtvis. Det är den här vi arbetar efter; det är väl bra att vi offentliggör det. Exakt vem som fattar det beslutet, att vid den här tidpunkten ska vi lägga in den på webbplatsen – så djupt är jag inte inne i regeringsarbetet, eller i kansliets arbete, ska jag säga. Exakt när man trycker in det på hemsidan, det måste jag säga att det vet inte jag exakt vem som gjorde det och när. Men ja, det fanns en strategi; vi var överens om den. Den var inte formellt beslutad, men vi har arbetat efter den och fortsätter med det. Skånberg (KD): Och, statsministern, åtgärder i strategin? Det finns ingen konkretion i den ju. : Fru ordförande! Åtgärderna vet vi att de kommer att behöva förändras . En del av dem tar sig formen av ett regeringsbeslut, naturligtvis. Så det blir en annan fråga, men vi vet att det kommer att förändras . Så är det ju med ett antal frågor, för läget var väldigt allvarligt vår. Det var inte det och en bit in , men sedan blev det allvarligt igen. Det är klart – de åtgärderna måste anpassas efter läget. Ordföranden: Jag tänkte att vi alldeles strax ska ta en paus. Jag ser mig omkring för att se om det finns några ytterligare frågor som någon vill ställa från några andra partier innan. (M): Jag skulle vilja avsluta där vi inledde. uppmanade WHO alla världens länder att man skulle hitta, isolera och testa i syfte att bryta smittkedjor – att smittspåra brett för att pressa ned smittan. höll då, , inte med om detta när det gällde utan sa att vi behöver fokusera på riskgrupperna. Det var inte längre viktigt att veta exakt hur många som var smittade i , för att citera i , bland annat. Är det din bedömning att det var det bästa beslutet? Det är min första fråga. Min andra fråga är: Regionerna har med anledning av detta meddelat, och SKR klargjorde det när de var här i , att detta då tolkades som att sjukvårdsuppdraget var begränsat till de första prioriteringsgrupperna och att staten ansvarade för de andra prioriteringsgrupperna. Kan detta ha försenat testningen? : Fru ordförande! Först när det gäller WHO – ja, det var ju en allmän uppfattning att vi skulle trycka upp testkapaciteten i landet också, precis som WHO sa. Det var också därför vi fattade beslut. Vi behöver en strategi – vi har för låg nivå på testningen. Vi gav det uppdraget till och kom sedermera att ta ett antal beslut om resurser, pengar, för detta också: första testmiljarden . Så det var precis för det. Men sedan var det en kapacitetsbrist, uppenbarligen. I samma stund – eller stund är fel uttryckt – men i som smittan ökade dramatiskt fanns inte möjligheten att göra de tester som man ville på alla. Därför kom den här ordningen. Då tar vi dem i den här ordningen. Om vi inte kan testa alla som vi vill testa tar vi dem i den här ordningen. Men, som jag sa tidigare, jag uppfattar av både och socialministern att det inte innebar att man helt enkelt lade om – nu ska vi inte, och är det viktigt att inte testa dem och något helt annat. Utan det berodde på att det var brister i kapaciteten, och då måste man ha en viss ordning. Så jag tror inte att jag kommer längre, om jag inte missförstod frågan. (M): Har statsministern då – i teststrategin stod det ju bland annat även att viss testning skulle ske utanför sjukvårdsuppdraget. Utanför regionernas sjukvårdsuppdrag skulle det ske testning. Går det då att tolka på något annat sätt än hur regionerna gjorde – att det alltså skulle vara staten och någon annan än dem som ansvarade för den testningen? : Ja, att man säger att den ligger utanför regionerna innebär inte per automatik att det är staten. Däremot så var man överens under diskussionerna – nu kan inte jag det här i detalj, för det är en beredningsfråga –men man var överens om att det kan ju också vara bra att vi tar till kapacitet som ligger just utanför regionerna. Det de inte har – det kan finnas privata aktörer. Jag tror att man pratade om Veterinärmedicinska anstalten och andra som kunde bidra. Så det var en del i det hela, för att fylla på kapaciteten. Ordföranden: vi då någon ytterligare fråga i denna första omgång? Då så, då föreslår jag att vi tar en paus. Klockan är – vi återsamlas här 15.25. Vi kan ajournera oss till 15.25. Ordföranden: är , och återupptar sitt sammanträde. Vi är fortfarande på offentlig utfrågning med statsminister . Vi ska gå in på den andra omgången, om vi får kalla den så, som är Författningsmässig beredskap under pandemin, pandemilagen och relationen riksdag–regering. Formellt heter de här ärendena G24 och 31 delvis, Beredningen av så kallade snabbpropositioner med budget- och lagförslag samt den tillfälliga covid-19-lagen. Jag inleder med att ge statsministern ordet för en kortare inledning. Därefter kommer partierna i storleksordning i utskottet att få ställa frågor. Ordet är statsministerns. : Tack så mycket! Fru ordförande, ärade ledamöter! Situationen som ställdes inför i början på 2020 var ju unik. Det har inte minst från regeringens sida krävt kraftfulla och skyndsamma åtgärder för att värna liv och hälsa och begränsa pandemins effekter på vårt samhälle. 2020/21:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR Till skillnad från vad som gäller i krig och vid krigsfara finns ingen särskild reglering i regeringsformen som ökar handlingsutrymmet för en regering vid civila kriser. En utgångspunkt i en krissituation är därför att regeringen får hämta stöd för åtgärder i befintliga bemyndiganden eller föreslå ny lagreglering. Under pandemin har regeringen använt befintliga bemyndiganden för att fatta ett antal beslut för att begränsa den pågående smittspridningen i samhället. Regeringen har bland annat beslutat att allmänna sammankomster och offentliga tillställningar överstigande ett visst antal deltagare inte får hållas samt beslutat att införa ett nationellt förbud mot besök i särskilda boendeformer för äldre. De åtgärder som regeringen har kunnat vidta med stöd av befintliga bemyndiganden har dock inte varit tillräckliga. Regeringen har också behövt vidta åtgärder som har krävt medverkan. De propositioner som har varit föremål för granskning i det här ärendet utgör alla exempel på sådana åtgärder som kräver regeringens snabba beslut, åtgärder för att begränsa smittspridningen och dess konsekvenser. De har beretts skyndsamt och blivit föremål för snabb riksdagsbehandling. Vi har alltså använt oss av den flexibilitet vid beredning som regeringsformen ger utrymme för vid kriser. Men regeringen har också begärt ytterligare mandat av för att kunna fatta de beslut som har behövts för att bekämpa pandemin och dess effekter. När smittspridningen ökade bedömdes smittskyddslagstiftningen inte ge tillräckligt handlingsutrymme. Med hänsyn till det och till att det bedömdes att det redan på kort sikt skulle kunna uppkomma stora svårigheter för regeringen att möta de utmaningar som smittspridningen innebar föreslogs nya, tillfälliga bemyndiganden i smittskyddslagen. Efter vissa justeringar beslutade om ändringarna i smittskyddslagen. Inför och hade smittspridningen i avtagit betydligt. De bemyndiganden som hade införts i smittskyddslagen hade inte använts, och bedömningen var att användningen av de nya bemyndigandena i de allra flesta fall inte skulle ge någon tidsvinst av betydelse jämfört med att besluta en sedvanlig proposition. Giltighetstiden förlängdes därför inte. påbörjades ett arbete med att ta fram ett mer nyanserat alternativ till förbudsförordningen. Det som övervägdes var bland annat om bestämmelserna borde differentieras med hänsyn till olika typer av allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. Inom ramen för det arbetet övervägdes också vilka företeelser i samhället som inte omfattades av nämnda reglering, men där trängsel och därmed risk för smittspridning kunde uppstå och därför borde tas med i en ny reglering. ökade smittspridningen på nytt. Regeringen drev därför på och inriktade det påbörjade arbetet i syfte att förbereda för att kunna vidta mer långtgående åtgärder. Erfarenheterna från det gångna halvåret och det arbete som redan hade påbörjats med att ta fram mer träffsäkra alternativ till förbudsförordningen var utgångspunkten för det arbete som ledde fram till pandemilagen. trädde den nya tillfälliga pandemilagen i kraft, och med stöd av den lagen har regeringen infört begränsningar för gym och sportanläggningar, badhus, butiker, gallerior samt för platser för privata sammankomster. har tagit fram mer detaljerade föreskrifter, och länsstyrelserna har fått ansvar för att utöva tillsyn över att föreskrifterna följs. Regeringen har också med stöd av pandemilagen förberett för att kunna vidta ytterligare åtgärder om smittläget skulle kräva det, till exempel nedstängning av verksamheter som gallerior och varuhus. Regeringen har alltså kontinuerligt arbetat för att vidta kraftfulla åtgärder och få fram mer anpassade och träffsäkra verktyg för att hantera den situation som pandemin har försatt oss i. Därmed, fru ordförande, är jag beredd att svara på utskottets frågor. (S): Fru ordförande! Tack så mycket, statsministern, för redogörelsen i detta ärende. Det var, såsom statsministern beskrev, en stark ökning . Sedan gick den ned , och sedan ökade smittspridningen igen avsevärt . Ni nämnde tidigare också vikten av att rätt åtgärder fattas . Det antar jag också har varit vägledande i de processer som varit fallet när det gäller pandemilagen och när det gäller beredningen av de snabbpropositioner som ni redogjorde för.