bet · H801FiU21 · 2021-06-18 00:00:00 — Därmed bifaller proposition 2020/21:99 punkt 15 och motion 2020/21:4034 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och bifaller delvis proposition 2020/21:99 punkt 14. Lag om ändring i socialförsäkringsbalken Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik avslår den föreslagna användningen av anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer. 2020/21:4034 av m.fl. (SD) yrkande 4 och avslår proposition 2020/21:99 punkt 9. Lag om ändring i lagen (2021:55) om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som fyllt 18 men inte 23 år Vi konstaterar att rättsväsendet får ett marginellt tillskott i propositionen. Det kan förväntas bli en högre belastning för polis, åklagare, domstolar och kriminalvård, vilket i sin tur kan öka behovet av resurstillskott på kort sikt. Därför bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör utvärdera om tillskottet till rättsväsendet är tillräckligt. kostnad för internationellt bistånd har ökat i enorm utsträckning jämfört med myndigheternas eller de övriga utgiftsområdenas kostnadsutveck-ling. Med den överhängande risken att pandemin blir mer långvarig eller får större ekonomiska konsekvenser än planerat bör regeringen redan nu utvärdera om biståndsramen är för omfattande. bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om detta. Regeringen föreslår att anslaget 8:1 Mediestöd inom utgiftsområde 1 ökas med för att möjliggöra en fortsatt spridning av tryckta nyhetstidningar i områden där tidningsdistributionen påverkats av varannandagsutdelning, och för att hantera de ökade utgifterna för det rättighetsbaserade driftsstödet. Vi är visserligen inte emot samdistribution och vill stödja den lokala journalistiken men de redan aviserade höjningarna av anslaget som avser andra stödformer i stället torde kunna riktas över till distribution. Höjningen avvisas därför. Arbetslösheten i har ökat betydligt under pandemin, och ökningen har varit större bland utrikes födda än bland inrikes födda. Regeringens tidigare riktade åtgärder i form av bl.a. subventionerade jobb har varit ineffektiva. Trots detta är den fortsatta inriktningen statligt finansierad syssel-sättning i form av extratjänster och introduktionsjobb som medför kraftiga undanträngningseffekter i stället för lärlingsanställningar och ett större fokus på yrkesutbildningsplatser – åtgärder som har en högre grad av effektivitet för att skapa sysselsättning som inte är beroende av kontinuerlig statlig finansiering. Det blir allt tydligare att regeringens försök att anpassa arbetsmarknaden efter nyanlända i stället för att anpassa nyanlända till arbetsmarknaden har varit en misslyckad strategi. Anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 bör anvisas mindre än vad regeringen föreslår. Vi är positiva till energieffektivisering men negativa till den aktuella statliga satsningen eftersom energieffektivisering av bostadshus är en mycket kostsam åtgärd i förhållande till klimatnytta. Vi avstyrker därför den föreslagna användningen av anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer inom utgiftsområde 18 Samhällsplan-ering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Dagens investeringsstöd för installation av solceller kan ifrågasättas på goda grunder eftersom solceller nästan uteslutande producerar elenergi då redan har ett stort produktionsöverskott. Vi avvisar därför den höjning av anslaget 1:7 Energiteknik inom utgiftsområde 21 Energi som föreslås i propositionen. När det gäller föreslår regeringen att ska återkalla bemyndigandet till regeringen att minska statens röst- och ägarandel i till lägst av aktierna och rösterna i bolaget. Vidare gör regeringen bedömningen att det inte heller , mot bakgrund av Försvarsmaktens fördjupade analys, är möjligt att avyttra statens ägande från den nuvarande nivån. Därmed anser regeringen även att tillkännagivande är slutbehandlat. Vi delar inte regeringens uppfattning i detta avseende utan vidhåller att telekomverksamhet generellt inte är något som staten bör syssla med och att denna del i därför bör separeras från bolagets övriga verksamhet. Enligt vår mening skulle en översyn och noggrann analys av hur statens ägande i kan avvecklas syfta bl.a. till att bolaget ska delas upp i en it-infrastrukturdel och en telekomverksamhetsdel, varefter den senare delen bör avyttras. Vi vill här åter understryka att staten genom ägande även fortsättningsvis ska ha inflytande över den säkerhets-politiskt betydelsefulla infrastrukturen. Därmed delar vi inte regeringens bedömning att tillkännagivande kan anses vara slutbehandlat. Sammanfattningsvis tillstyrker vi motion 2020/21:4034 och avstyrker vårändringsbudgeten i motstående delar. Vårt förslag till ändrade anslag framgår av bilaga 3 i betänkandet. I övrigt kan vi tillstyrka propositionerna. Vårändringsbudget och extra ändringsbudget (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Sedan pandemin bröt ut har konsekvent drivit regeringen framåt i den ekonomiska krispolitiken. förslag och politiska initiativ utgör en stor del av alla de ekonomisk-politiska krisåtgärder som röstats igenom i . ambition med krispolitiken har varit att stötta välmående företag och deras anställda för att kunna rädda jobb och säkra att företagen har förutsättningar att övervintra under krisen. De initiativ som har tagit kring krisåtgärder i , liksom arbetet med att förbättra regeringens olika förslag, har varit avgörande för att rädda jobb och för att stötta näringsliv och hushåll . har även tagit initiativ i för att säkra att stöden är effektiva och de facto når fram till företagen och betalas ut, liksom för nödvändiga förlängningar av de olika stöden. Dock med varierande framgång. Statsminister hävdade att ingen såg den andra vågen komma. Det är direkt felaktigt, eftersom många experter varnade för de påtagliga riskerna med en andra våg. budgetmotion beaktade riskerna med en andra våg av smittspridning och underströk vikten av beredskap inför att läget kunde förvärras på nytt. Budgetmotionen från innehöll även en krisbuffert på , som prioriterades med anledning av att smittspridningen kunde öka igen och att nya krisåtgärder skulle behöva arbetas fram och förlängas. har lagt förslag som regeringen sedan helt eller delvis, motvilligt eller medgörligt, inkluderat i de olika krispaketen: omställnings-stöd, företagsakut med statliga räntekrediter, stöd till hyreskostnader, slopade arbetsgivaravgifter, heltidspermittering, omsättningsstöd, statligt sjuklönean-svar, sänkt ränta på uppskjutna skatteinbetalningar, nedstängningsstöd vid användning av pandemilagen, smittbärarpenning, undantag av förmånsbe-skattning, förstärkningar av äldreomsorgen och garantistöd till evenemang inom kultur och idrott. har även samlat majoritet i för ett förbättrat omställningsstöd som inkluderar lönekostnader. gick in i krisen med hög arbetslöshet som ökat ytterligare till följd av krisen. har bland de högsta arbetslöshetssiffrorna i EU. Långtidsarbetslösheten ligger på rekordnivåer. Regeringen saknar en politik för att möta detta. Regeringen fortsätter att satsa på ineffektiva extratjänster och andra åtgärder som inte leder till jobb, medan de drar ned på fungerande åtgärder såsom nystartsjobb och praktik. Ska inte långtidsarbetslösheten återigen bita sig fast på en högre nivå krävs kraftfulla åtgärder. Tryggheten är fortfarande lågt prioriterad i vårändringsbudgeten. Regeringen gör t.ex. inga nya satsningar på polisen, trots den oroande brottsutvecklingen. Otryggheten är utbredd. Nästan varannan ung kvinna känner sig otrygg om kvällen i sitt eget kvarter. sticker ut kraftigt i när det gäller ökningen av dödligt skjutvapenvåld. Om ska bli ett tryggare land att bo och leva i krävs en politisk mobilisering mot brottsligheten här och . Och det kräver en politik som konsekvent stärker polisen genom resurser för att få fler polisanställda – särskilt i yttre tjänst – och goda villkor så att fler väljer att bli poliser och att de som är poliser stannar kvar i yrket. En stramare rättspolitik krävs med exempelvis dubbla straff för gängkriminella, slopad mängdrabatt och ungdomsrabatt, kraftfulla åtgärder mot våld i nära relation samt en uthållig kamp mot terrorismen. Det i sin tur kräver förstärkningar av hela rättsapparaten. Att lag och ordning upprätthålls är en förutsättning för att samhället ska fungera. Utöver förstärkningar av polisen behöver även fler brottsbekämpande myndigheter stärkas för att ska kunna pressa tillbaka brottsligheten framgångsrikt. Internationella stöldligor står för en stor andel av brottligheten i – av bostadsinbrotten och upp till av stölderna av bilar, bildelar, båtmotorer och jordbruksmaskiner. Uppskattningsvis för de internationella stöldligorna ut gods till ett värde av upp till . Den grova organiserade brottsligheten blir allt mer gränsöverskridande och använder sig av allt mer avancerade brottsupplägg. Polisen behöver betydligt mer stöd i arbetet mot de kriminella. Därför behöver rustas och tillföras mer resurser. Regeringen höjer anslaget till något, vilket är välkommet. Betydligt större resursförstärkningar kommer dock att behövas framöver. vill öka anslaget till med . Höjningen av anslaget ska säkra att klarar av de nya uppgifterna, och kan anställa fler kollegor som hjälper till. Regeringen fortsätter med ineffektiva klimatåtgärder. Regeringen drar ner på internationella klimatinvesteringar, där utsläppsminskningarna per krona är störst. Regeringen sänker även ambitionen för elektrifiering av transporter och laddinfrastruktur. Klimatomställningen är en av vår tids viktigaste och mest prioriterade frågor. Alltför länge har dock den politiska debatten präglats av att problematisera tillväxt och konsumtion, som regeringens miljö- och klimatåtgärder till alltför stor del utgörs av symbolpolitik. Ska vi kunna klara omställningen behövs optimism och tilltro till människans skaparkraft och teknikens möjligheter. Det behövs effektiva åtgärder som minskar utsläppen och gör skillnad på riktigt. Sammantaget konstaterar vi att nödvändiga anslagshöjningar och prioriteringar saknas på ett antal utgiftsområden i vårändringsbudgeten , även om budgeten omfattar ett antal resurstillskott som vi precis som regeringen ser som nödvändiga. Avsevärt mycket mer behöver göras för att pressa tillbaka arbetslösheten, bekämpa kriminaliteten, minska utsläppen och förbättra integrationen. Slutligen ser vi regeringens förslag till vårändringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget . Därför väljer vi att avstå från ställningstagande i fråga om vårändringsbudgeten liksom vi har gjort då tidigare vårändringsbudgetar behandlats. Vårändringsbudget och extra ändringsbudget (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Precis som flera tyngre remissinstanser har invänd-ningar mot regeringens förslag om tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för enskilda åldersgrupper. kritik består inte i att arbetsgivaravgifterna sänks utan att de enbart sänks för vissa och inte för alla. Det är problematiskt ur ett antal perspektiv. Liknande nedsättningar har prövats tidigare med utvärder-ingar som visar på att reformen är dyr och ineffektiv. Risken för dödviktseffekter (att den subventionerade anställningen hade kommit till stånd ändå) är stora, särskilt eftersom att många företag sannolikt redan har fattat beslut om sommarbemanning. Även ur ett principiellt perspektiv är den här typen av subventioner problematiska; staten bör i allra möjligaste mån sträva mot konkurrensneutralitet. Detta gäller givetvis inte minst i skattehänseende. Att premiera företag som råkar ha en större andel yngre i sin personalstyrka innebär ju – inverterat – ett slags diskriminering av företag som råkar ha en större andel äldre i sin personalstyrka. Det bör inte vara en fråga för staten att premiera det ena eller det andra utan tvärtom en fråga för det enskilda företaget. Ett mer ändamålsenligt tillväga-gångssätt hade därmed varit att sänka arbetsgivaravgifterna för alla arbets-tagare, oavsett ålder. Vårändringsbudget och extra ändringsbudget (V) (V) anför: Regeringen lägger fram två ordinarie ändringsbudgetar . Vårändringsbudgeten i samband med den ekonomiska vårpropositionen och höständringsbudgeten i samband med budgetpropositionen. presenterar sitt budgetalternativ genom att motionera på budgetpropositionen. Regeringens ändringsbudgetar läggs fram i förhållande till budgetpropositionen. brukar normalt inte motionera på regeringens två ordinarie ändringsbudgetar. Den främsta anledningen till det är att ändringsbudgetarna läggs fram i förhållande till regeringens budgetproposition som vi inte kan ta ansvar för. För att kunna lägga fram meningsfulla ändringsbudgetar skulle vi behöva lägga fram dem som ändringar på vår budgetmotion, vilket inte är möjligt. Därför deltar vi inte i beslutet om vårändringsbudget. Motionsrätten på ändringsbudgetarna är därtill kraftigt begränsad. Opposi-tionspartierna i får bara motionera på de anslag som regeringen ”öppnar upp” i ändringsbudgetarna, och i dessa fall får partierna bara föreslå sänkta anslagsnivåer, inte höjda anslag. Detta sammantaget innebär att det i de flesta fall inte är så meningsfullt att motionera på ändringsbudgetar för opposi-tionspartierna. har varit speciellt på många sätt. Sedan pandemins utbrott har regeringen lagt fram ett stort antal extra ändringsbudgetar. I några fall har valt att motionera på dessa och i andra fall har vi valt att i stället lämna särskilda yttranden. står i huvudsak bakom de insatser som regeringen har presenterat som ett svar på pandemin och har även varit delaktiga i att förbättra dem. Vårändringsbudgeten innehåller ytterligare förslag för att hantera effekterna av pandemin. står i huvudsak bakom även dessa. har dock genom hela pandemin efterfrågat ett mer balanserat svar från regeringen. Det är inte hållbart att ge stöd till näringslivet på som det råder stor resursbrist inom t.ex. äldreomsorgen och sjukvården. Många hushåll har drabbats hårt av krisen i spåren av ökad arbetslöshet och extrajobb som kanske har försvunnit. I bl.a. vår motion ekonomiska vårproposition presenterade vi en rad förslag till åtgärder i syfte att stärka hushållens ekonomi, stärka välfärden och för att pressa ned arbetslösheten. presenterade regeringen ytterligare en extra ändringsbudget, proposition 2020/21:202 Extra ändringsbudget – Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar –augusti. Detta förslag behandlas nu tillsammans med vårändringsbudgeten i en och samma förslagspunkt. Flera remissinstanser, däribland utvärdering (IFAU), LO och TCO anser att generella nedsättningar av arbetsgivaravgifterna är ett ineffektivt sätt att öka sysselsättningen. IFAU framför också att förslaget enligt deras uppfattning inte är ett träffsäkert sätt att stödja företag i branscher som drabbats extra hårt av pandemin. Att sänka arbetsgivaravgiften har tidigare visat sig vara en kostsam reform som inte ger tillräcklig effekt, vilket även TCO påtalar. Utvärderingar visar entydigt att det har en helt begränsad effekt på sysselsättningen i stort och i den grupp som nedsättningen ska gynna, i förhållande till skattebortfallet. delar de ståndpunkterna och de blir inte bättre av att prövas igen, snarare tvärtom. Vårändringsbudget och extra ändringsbudget (KD) (KD) anför: befinner sig fortfarande i en pandemi och ekonomisk kris, men hoppet om att kunna återgå till en mer normal tillvaro lyser ändå starkt. Fler och fler blir vaccinerade, och även om vägen till att kunna öppna samhället igen kantas av osäkerheter finns det målet ändå inom räckhåll. Konkreta åtgärder behövs för att hantera de allvarliga problem som finns här och , men det behövs även åtgärder för att undvika värre problem framöver. I motion med anledning av den ekonomiska vårpropositionen har vi därför presenterat omfattande reformförslag som tar fasta på hur vi kan skapa trygghet här och men också efter pandemin. Tryggheten att ha ett jobb att gå till, tryggheten av en vård och omsorg man kan lita på, tryggheten att inte bli utsatt för brott eller våld. Dessa förslag bygger i sin tur vidare på den budgetmotion som vi lade fram på bord . Eftersom budgetalternativ då föll i votering om rambeslutet och ändringsbudgeten främst handlar om justeringar i regeringens budget med i praxis kraftigt begränsad motionsrätt avstår vi från ställningstagande när det gäller vårändringsbudgeten . välkomnar reformer som ökar sysselsättningen och som ger ett träffsäkert stöd till företag i kris. Tyvärr uppfyller inte regeringens förslag om ytterligare sänkta arbetsgivaravgifter för unga detta i tillräcklig omfattning. Eftersom skattenedsättningen gäller även unga som redan har jobb, blir reformen dyr och trubbig. Tunga remissinstanser menar att sysselsättningseffekterna av förslaget sannolikt är små, och att det finns ännu större skäl att befara detta när skattenedsättningen är kortvarig. Regeringens förslag kommer dessutom att gynna företag som har många unga anställda men som gynnats under pandemin, såsom livsmedelsaffärer och stormarknader. har under krisen föreslagit mer träffsäkra sänkningar av arbetsgivaravgifterna, dels för företag som nyanställer, oavsett ålder på den som anställs, dels för företag i kontaktnära branscher. Dessa reformer hade sannolikt skapat fler jobb och bättre nått fram till de företag och personer som verkligen behöver stöd. Vi har också presenterat förslag om att kraftigt förstärka nystartsjobben så att jobbchanserna ökar för personer som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Dessa förslag skulle vara väsentligt bättre att genomföra än det som regeringen föreslår, men eftersom motionsrätten är begränsad på ändringsbudgetar och det beredningsmässigt inte går att ersätta regeringens nedsättning med mer träffsäkra förslag i det korta perspektivet kommer att avstå från ställningstagande i beslutspunkten om detta förslag (som är gemensam med vårändringsbudgeten ). Vi konstaterar att regeringens förslag trots allt innebär ett visst stöd till anställningar och en injektion av kapital till företag i av kris. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:99 Proposition 2020/21:99 Vårändringsbudget : 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1 och 4). 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.2 och 4). 3.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:7 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet (avsnitt 5.4). 4.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:11 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (avsnitt 5.5). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att göra utfästelser om utveckling av det svenska Gripensystemet som innebär en harmonisering av det svenska stridsflyget med det finländska, under förutsättning att beslutar om anskaffning av JAS 39 som nytt stridsflygsystem (avsnitt 5.5). 6.Riksdagen godkänner som en riktlinje att utgifter hänförliga till genomförandet av utvecklingen enligt punkt 5 hanteras genom anpassningar av Försvarsmaktens verksamhet på stridsflygområdet, med inkomster som uppkommer i samband med försäljningen av JAS 39 och med ökade anslag –2032 (avsnitt 5.5). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst 1 till European Spallation Source (ESS) inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 5.13). 8.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:3 Skapande skola inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (avsnitt 5.14). 9.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (avsnitt 5.15). 10.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (avsnitt 5.19). 11.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:5 Näringslivsutveckling inom utgiftsområde 24 Näringsliv (avsnitt 5.21). 12.Riksdagen bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla genom likvidation (avsnitt 5.21). 13.Riksdagen återkallar bemyndigandet till regeringen att minska statens röst- och ägarandel i till lägst av aktierna och rösterna i bolaget (avsnitt 5.21). 14.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt tabell 1.1. 15.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 2020/21:4034 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera storleken på biståndsramen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera anslaget för rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen avslår regeringens föreslagna användning av anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Proposition 2020/21:202 Proposition 2020/21:202 Extra ändringsbudget – Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar –: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2021:55) om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som fyllt 18 men inte (avsnitt 2). 2.Riksdagen godkänner ändrad beräkning av inkomster i statens budget (avsnitt 5.1 och tabell 5.1). Regeringens förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag 2021 (prop. 2020/21:99) Beslutad ram/anvisat anslag Förändring av ram/anslag Ny ram/ny anslagsnivå Allmänna val och demokrati Vissa garanti- och medlemsavgifter Skatt, tull och exekution Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Inspektionen för vård och omsorg Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknads-politiska program och insatser Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Internationella arbetsorganisationen () Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå