bet · H801UbU11 · 2021-03-25 00:00:00 — Utredaren hade i uppdrag att lämna förslag som ska ingå i den nationella planen för trygghet och studiero som för skolväsendet ska ange riktningen för ett långsiktigt och systematiskt arbete, hur lärarnas arbete för att upprätthålla studieron kan stärkas samt andra åtgärder som ökar skolans möjligheter att ingripa vid ordningsstörningar samt att analysera hur skolorna kan förebygga att elever utsätts för kränkande eller annat olämpligt innehåll genom skolans digitala verktyg. Vidare skulle utredaren lämna författningsförslag – som avser ett mobiltelefonförbud för eleverna vid deltagande i undervisning, med rätt för rektorn eller läraren att bestämma att mobiltelefoner kan eller ska användas vid olika tillfällen för bestämda syften – för att elever som hotat eller utsatt andra elever eller skolpersonal för våld lättare ska kunna stängas av eller omplaceras – som syftar till att skolan ska främja att elever och vårdnadshavare tar del av skolans ordningsregler. Förslagen redovisades för och bereds inom . infördes ett s.k. målsättningsstadgande i skollagen som innebär att skolhuvudmän ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare (prop. 2012/13:136, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266). Vidare infördes möjligheten för huvudmän att söka statsbidrag för karriärstegen förstelärare och lektor. Syftet med att införa karriärstegsreformen var att möjliggöra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och därigenom bidra till yrkets attraktivitet, förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat. infördes ett extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för fler lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden så att dubbelt så många förstelärare kan anställas i dessa områden (förordningen [2014:145] om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden). Vidare beslutade regeringen om extra statsbidrag för att inrätta karriärsteg för skolhuvudmän som gör insatser inom ramen för Samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända. ersattes statsbidragen för karriärsteg för lärare, för lärare i utanförskapsområden och för skolledare och extra karriärtjänster av ett samlat statsbidrag för karriärsteg för lärare. Satsningen ska stärka kompetensförsörjningen inom skolan genom att öka läraryrkets attraktivitet genom bättre villkor samt utvecklings- och karriärmöjligheter. Statsbidraget ska gå till löner för karriärtjänsterna förstelärare och lektorer. Det nya statsbidraget förändrar inte kraven för vilka som kan utses till förstelärare och lektorer (statsbidrag för karriärsteg för lärare , pressmeddelande ). Utskottet kan konstatera att ett flertal yrkanden berör förslag om arbetsmiljön i skolan och om ordning och arbetsro. Utskottet vill här framhålla att en skolmiljö som präglas av ordning och arbetsro för både lärare och elever är en av de viktigaste förutsättningarna för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och nå utbildningens mål. I detta sammanhang vill utskottet därför hänvisa till ett urval av insatser och pågående arbete som syftar till att förbättra skolans arbetsmiljö och till att göra läraryrket mer attraktivt. Regeringen bereder förslag om en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero, som bl.a. berör hur lärarnas möjligheter att upprätthålla studiero kan stärkas, åtgärder som ökar skolans möjligheter att ingripa vid ordningsstörningar samt avstängning av elever som hotar eller utsätter andra elever eller skolpersonal för våld. Utskottet anser att regeringens beredning bör inväntas. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om de läroplansändringar som började gälla 2019 och som betonar dels rektorns ansvar när det gäller trygghet och studiero, dels att elever ska visa respekt för skolans personal och andra elever samt ta ansvar för att bidra till en god arbetsmiljö. Vidare finns det i skollagen och i arbetsmiljölagen bestämmelser om arbetsmiljö och om ordningsregler. Utöver detta har regeringen också tagit initiativ till Samling för fler lärare, ett initiativ som bl.a. omfattar frågor om att hantera lärarbristen och åtgärder för att stärka läraryrkets attraktivitet. Regeringen bereder även förslagen från Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner, däribland förslag som berör karriärstegsreformen. Utskottet vill inte föregripa det pågående arbetet. När det sedan gäller yrkanden om begränsningar av elevers rätt till inflytande på arbetssätt och arbetsformer och på undervisningens innehåll vill utskottet hänvisa till att det framgår av förarbetena till skollagen att det inte finns någon motsättning mellan elevernas rätt till inflytande och det övergripande ansvar som rektorn har för det pedagogiska arbetet och som läraren har för undervisningen. Utskottet kommer noggrant att följa utvecklingen på området och regeringens fortsatta arbete när det gäller läraryrkets attraktivitet och arbetsmiljön i skolan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:3053 (MP), 2020/21:3224 (L) yrkandena 1, 5 och 6, 2020/21:3233 (L) yrkande 4, 2020/21:3280 (L) yrkandena 3 och 11 samt 2020/21:3320 (M) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om fortbildning för lärare och fortbildning på akademisk nivå. Jämför reservation 3 (V), 4 (KD) och 5 (KD, L). I motion 2020/21:854 av (S) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för lärares och skolledares professionella utveckling. I kommittémotion 2020/21:181 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslår motionärerna att regeringen ska utreda möjligheten att ställa högre krav på huvudmännen att möjliggöra fortbildning av obehörig personal inom förskolan till förskollärare, inom skolan till lärare och inom fritidshemmen till lärare för fritidshem. Vidare bör även behöriga lärare ges möjlighet till fortbildning och kompetensutveckling. I kommittémotion 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att regeringen utreder hur fortbildning i de estetiska uttryckssätten kan införas för förskolans pedagoger. Det är enligt motionärerna svårt att få tillräckliga kunskaper i dessa delar under förskollärarutbildningen och därför måste det finnas möjlighet till fördjupning i yrkeslivet. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 37 föreslås en utredning om att inrätta enheter för utbildning och praktiknära forskning. Dessa ska enligt motionärerna motsvara de finska övningsskolorna där lärare kan få praktisk pedagogisk utbildning under ledning av aktiva skolforskare. I yrkande 47 i samma motion lämnar motionärerna förslag om legitimerade lärares rätt till fortbildning av hög kvalitet samt att fortlöpande få del av forskning och utveckling inom metodik, pedagogik och didaktik. Det behöver även finnas möjlighet att forska inom sitt område. Vidare lämnas i yrkande 48 förslag om skolledares skyldighet att inventera pedagogers behörighet både för att ta till vara spetskompetens och särskild kompetens och för att täcka in eventuella förbättringsområden. I yrkande 50 anförs att de lärare i de lägre årskurserna som saknar utbildning i läsinlärning behöver få en kompletterande utbildning i detta, och i yrkande 51 betonas vikten av att professionsprogrammet utgår från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Det är enligt motionärerna viktigt att professionsprogrammet nu kommer på plats, så att lärare kan förlita sig på god utbildning och fortbildning genom hela arbetslivet. Enligt motion 2020/21:3052 av och (båda MP) yrkande 3 bör regeringen överväga olika lösningar så att alla yrkesverksamma lärare får kunskaper i sexualitet och samtycke. Fortbildning på akademisk nivå I kommittémotion 2020/21:3224 av m.fl. (L) yrkande 7 lämnas förslag om ökade möjligheter till akademisk fortbildning för lärare, exempelvis i de ämnen som läraren undervisar i eller i ämnesmetodik. Av 2 kap. 34 § skollagen framgår att huvudmannen ska se till att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling. Huvudmannen ska vidare se till att förskollärare, lärare och annan personal vid förskole- och skolenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Enligt förordningen (2015:1047) med instruktion för ska myndigheten svara för nationellt prioriterade kompetensutvecklings-, fortbildnings- och stödinsatser inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram, sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning och svara för riktade utvecklingsinsatser inom prioriterade områden (7 §). Myndigheten ska vidare särskilt ansvara för den statliga befattningsutbildningen enligt förordningen (2011:183) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem (8 §). Med stöd av förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor får lärosätena på uppdrag av myndigheter anordna uppdragsutbildning för andra än anställda hos uppdragsgivaren (3 §). Exempel på sådan utbildning är den utbildning som lärosätena anordnar på uppdrag av , t.ex. fortbildning av lärare och förskollärare och befattningsutbildningen för rektorer. Bakgrund och pågående arbete Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2015/03844/S) genomför ett stort antal fortbildningsinsatser. Syftet med de nationella skolutvecklingsprogrammen är att utveckla och stärka utbildningen för att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt. Insatserna ska bl.a. ge lärare fler metoder i undervisningen för att kunna anpassa den efter elevers olika behov. Insatsen omfattar följande åtta program: – betyg och bedömning – elevhälsa och barns omsorg – kunskaper och värden – nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande – skola och arbetsliv samt vidare studier – styrning och ledning – systematiskt kvalitetsarbete. Insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen är under ständig utveckling, och antalet insatser varierar därför . På finns information om de insatser som finns tillgängliga inom de olika programmen. presenterades ett åttiotal insatser inom de åtta programmen på myndighetens webbplats (). Inom ramen för de olika programmen erbjuder kompetensutvecklingsinsatser som genomförs ute på skolor och hos huvudmän eller genom uppdragsutbildningar vid universitet och högskolor. Inom ramen för programmet om kunskaper och värden omfattas bl.a. Läslyftet, en kompetensutvecklingsinsats som riktar sig till lärare i förskola och skola samt till skolbibliotekarier. Inom kunskaper och värden erbjuder även Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling (NCS) i samarbete med Läslyftet en utbildning för språk-, läs- och skrivutvecklare. Ett professionsprogram för förskollärare, lärare och rektorer I budgetpropositionen föreslog regeringen att det skulle avsättas medel för ett första steg i införandet av ett professionsprogram för lärare och rektorer (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 111). Införandet av ett professionsprogram bygger på förslag som lämnades dels i slutbetänkande (SOU 2017:35), dels i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). Regeringen framförde bl.a. att undervisningens kvalitet är en avgörande faktor för att höja resultaten i skolan och måluppfyllelsen i förskolan. Med ett sammanhållet system för förskollärares, lärares och rektorers kompetensutveckling kan skolutveckling främjas, professionernas attraktionskraft stärkas och förutsättningar skapas för högre kunskapsresultat. Medlen utgör en grund för den del av programmet som syftar till att inrätta ett nationellt meriteringssystem för förskollärare och lärare. I budgetpropositionen framförde regeringen att den bedömer att en nationell struktur för ett yrkesutvecklande kompetensutvecklingsutbud bör skapas samt att förutsättningar bör ges för att professionerna ska kunna bidra till och driva utvecklingen av yrkesskicklighet. Regeringen föreslog därför att skulle avsättas för det fortsatta arbetet med att inrätta ett professionsprogram. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 s. 93, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Regeringen har framfört att målet är att professionsprogrammet ska ge en nationell struktur för att utveckla, erkänna och använda kompetens i förskolan, skolan och vuxenutbildningen. Programmet ska utgå från tillitsbaserad styrning och förtroende för professionen. Bakgrunden till införandet av programmet är att regeringen bl.a. ser att det behövs bättre och mer relevant kompetensutveckling, bättre förutsättningar för lärare och skolledare att uppdatera sina kunskaper under yrkeslivet och ta del av nya fakta och ny forskning, en tydligare nationell struktur för att möjliggöra transparenta karriärvägar samt bättre yrkesutveckling och fler lärare (, Lärares och rektorers kompetens måste säkras, ). har i regleringsbrevet (U2020/06608) fått i uppdrag att genomföra insatser för fortsatta förberedelser av de framtida professionsprogrammen. Insatserna ska vara i linje med de förslag som Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner lämnade i sitt betänkande (SOU 2018:17). Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Regeringen tillsatte en utredning (U2019/03432/UH) med uppdrag att ta fram förslag på åtgärder dels för ökad kvalitet i lärarutbildningen, dels för att underlätta för fler att bli lärare. Utredningen skulle även lämna förslag på hur kopplingen mellan teori och praktik kan stärkas och hur fokus på metodiken kan öka samt lämna förslag på hur den kompletterande pedagogiska utbildningen (KPU) kan kortas ned och studietakten höjas. Uppdraget omfattade även att lämna förslag på hur möjligheterna att jobba på en skola och studera till lärare parallellt kan förbättras. Uppdraget redovisades till regeringen () . I promemoria Ökad kvalitet i lärarutbildningen och fler lärare i skolan (U2021/0030) vidareutvecklades utredningens förslag, särskilt förslagen om omfattningen av den lärarledda tiden, permanentning och vidareutveckling av övningsskolor och övningsförskolor, förlängning av försöksverksamheten med praktiknära forskning, fortsatt främjande av arbetsintegrerad lärarutbildning och en ny kompletterande pedagogisk utbildning till grundlärare med behörighet i färre ämnen. Utredningen lämnade även ett antal nya förslag om lärarutbildningen och om lärares fortbildning. Promemorian är på remiss t.o.m. . Utöver vad som anges ovan har ytterligare satsningar genomförts som syftar till att reformera lärarutbildningen. I budgetpropositionen anslogs medel bl.a. till sommarkurser för en snabbare KPU och medel för arbetsintegrerad lärarutbildning, vilket ger möjlighet att arbeta och studera till lärare parallellt. Satsningar har även gjorts för att höja kvaliteten i den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU) genom att permanenta försöksverksamheten med övningsförskolor och övningsskolor. får alla universitet och högskolor som bedriver lärarutbildning särskilda medel för verksamhet med övningsförskolor och övningsskolor inom förskollärar- och lärarutbildningarna. Kammarkollegiet har i uppdrag att betala ut dessa medel (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 170). I budgetpropositionen föreslogs också fler platser på KPU, en förlängning av KPU för personer med forskarexamen och en fortsatt finansiering av forskarskolor för lärarutbildare. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120 och prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Därutöver infördes vissa ändringar i förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och pedagogisk personal inom förskolan som leder till lärar- eller förskollärarexamen. Ändringarna innebär att fler som arbetar som lärare eller förskollärare utan att ha en examen kan bli behöriga till den särskilda vidareutbildningen av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen (den s.k. VAL-satsningen). Enligt förslag i budgetpropositionen görs en ytterligare förstärkning av –2024 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 s. 150). Vissa insatser för ökad lärarkompetens överlämnade regeringen en proposition till med förslag på åtgärder som syftar till ökad lärarkompetens. I propositionen framför regeringen att skollagen och behörighetsreglerna behöver ses över kontinuerligt för att hantera lärarbristen. Propositionen innehåller förslag på ett antal åtgärder som syftar till ökad lärarkompetens och på olika sätt hanterar lärarbristen inom vissa skolformer, bl.a. att huvudmannens ansvar för att all personal ges möjlighet till kompetensutveckling ska förtydligas i skollagen. Detta är enligt regeringen särskilt viktigt för att personal som arbetar i verksamheter som bedrivs på entreprenad ska ges bättre möjligheter till kompetensutveckling. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över lagförslaget. Lagrådet hade inga invändningar mot förslaget (Lagrådets yttrande ). Särskilt om sex- och samlevnadsundervisning Stärkt kompetens i sexualundervisning I budgetpropositionen angav regeringen att sex- och samlevnadsundervisning ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen liksom kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. För att säkerställa att nyutexaminerade lärare har kompetens att undervisa om identitet, sexualitet och relationer infördes nya examensmål i lärarutbildningarna. Beslutet är en del i arbetet med att reformera lärarutbildningen i enlighet med den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna. De nya examensmålen börjar tillämpas i lärarutbildningar som startar (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 170). Ändringar i läroplanerna när det gäller sexualitet, samtycke och relationer För att förbättra kvaliteten och stärka likvärdigheten i undervisningen om sexualitet, samtycke och relationer beslutade regeringen om förstärkta skrivningar inom det kunskapsområde som kallas sex och samlevnad i läroplanerna för , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen. Bland annat har skrivningarna förtydligats om att undervisningen inom detta kunskapsområde ska bedrivas återkommande och bidra till att främja elevernas hälsa och välbefinnande samt stärka deras förmåga att göra medvetna och självständiga val. Skolan har en viktig roll i att bidra till att skapa en samtyckeskultur, där sex bygger på ömsesidig frivillighet och sexuella trakasserier inte normaliseras. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till hur relationer och sexualitet framställs i olika medier och sammanhang, bl.a. i pornografi. Förändringarna innehåller även nya skrivningar om hedersrelaterat våld och förtryck. Med dessa läroplansförändringar och ett nytt uppdrag till om att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck (U2020/06608 [delvis]) stärks enligt regeringen skolans arbete med att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Förändringarna i läroplanerna ska tillämpas från då även de reviderade kursplanerna för börjar gälla. Beslutet bygger delvis på den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna (pressmeddelande , Skolans undervisning om sexualitet, samtycke och relationer förbättras). För att stärka det förebyggande arbetet mot sexuella trakasserier fick i regleringsbrevet i uppdrag att göra insatser för att utveckla sex- och samlevnadsundervisningen och arbetet mot kränkande behandling i skolan. Uppdraget redovisades till regeringen () . Av redovisningen framgår bl.a. att har gjort ett antal insatser i enlighet med uppdraget, exempelvis nya stödmaterial på webbplats och en ny webbkurs för lärare i senare år om undervisning i sex och samlevnad. har även i samverkan med () reviderat ett kunskapsmaterial om sexualitet och kön för lärare i naturkunskap och biologi. har även reviderat ett stödmaterial om hedersrelaterat våld och förtryck samt publicerat information som syftar till att klargöra hur sex- och samlevnadsundervisningen kan bedrivas i skolan. Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen finns inom programmet om kunskaper och värden utbildningar och stödmaterial som handlar om hur skolans personal kan möta både läroplanens krav på och möjligheter till undervisning i sex och samlevnad inom grund- och gymnasieskolan. När det gäller yrkanden med förslag om förutsättningarna för och innehållet i fortbildning för lärare vill utskottet anföra följande. har i uppdrag att ansvara för den nationellt prioriterade fortbildningen inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram, för att sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning och för riktade utvecklingsinsatser inom prioriterade områden. Inom ramen för detta uppdrag genomför ett flertal fortbildningsinsatser för lärare och förskollärare, däribland fortbildning i sex och samlevnad och läs- och skrivutveckling inom ramen för Läslyftet. Insatserna genomförs dels på skolorna genom kollegialt lärande, dels genom uppdragsutbildningar på akademisk nivå på universitet och högskolor. Utskottet anser att erbjuder ett brett utbud av fortbildningsinsatser för lärare, även om inte fortbildning inom alla ämnen och kunskapsområden finns tillgänglig . Utskottet vill även understryka huvudmännens ansvar för den fortbildning och kompetensutveckling som erbjuds genom huvudmannens försorg. Utskottet kan konstatera att det finns ett behov av bättre och mer relevant kompetensutveckling samt bättre förutsättningar för lärare att uppdatera sina kunskaper och ta del av nya fakta och forskning. Utskottet ser därför positivt på det arbete som pågår inom för att förbereda införandet av professionsprogrammen. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Som framgår ovan har även förutsättningarna för obehörig personal inom förskola och skola att delta i KPU och i den s.k. VAL-satsningen utökats, bl.a. genom förordningsändringar och genom att ytterligare medel har avsatts för fler utbildningsplatser. Därutöver vill utskottet påminna om att försöksverksamheten med övningsskolor har permanentats. Vidare överlämnade regeringen en proposition till med förslag på åtgärder som syftar till ökad lärarkompetens. Propositionen, som bl.a. innehåller förslag om ett förtydligande i skollagen av huvudmännens ansvar för personalens möjligheter till kompetensutveckling, ska beredas i utbildningsutskottet . Utskottet vill inte föregå detta arbete. Med hänvisning till pågående arbete ser utskottet ingen anledning att vidta åtgärder med anledning av motionsyrkanden med olika förslag dels om fortbildning, dels om akademisk fortbildning för lärare. Som framkommer ovan erbjuds en del av fortbildningsinsatser på akademisk nivå. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:181 (V) yrkande 1, 2020/21:854 (S) yrkande 4, 2020/21:1308 (V) yrkande 1, 2020/21:3052 (MP) yrkande 3, 2020/21:3224 (L) yrkande 7 och 2020/21:3626 (KD) yrkandena 37, 47, 48, 50 och 51. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. utbildning för rektorer och skolledare och fortbildning för yrkesverksamma rektorer. Jämför reservation 6 (M) och 7 (KD). I kommittémotion 2020/21:3325 av m.fl. (M) yrkande 2 lämnas förslag om en justerad inriktning för befattningsutbildningen för rektorer. Enligt motionärerna bör utbildningen ge kunskaper dels om den statliga styrkedjan, dels om hur man ställer krav på den lokala huvudmannens stöd, ledning och styrning. I yrkande 3 föreslås att det ska införas en obligatorisk fördjupningsutbildning som ska påbörjas efter avslutat rektorsprogram. Utbildningen bör enligt motionärerna främst behandla det systematiska kvalitetsarbetets roll i styrkedjan för skolan.