bet · H801FiU34 · 2021-03-12 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner som bl.a. handlar om hur regelverket för offentlig upphandling tillämpas, sociala kriterier, djurskydd, livsmedelsproduktion och innovations- och funktionsupphandling. Utskottet hänvisar till den befintliga lagstiftningen för offentlig upphandling, och det arbete som redan bedrivs på många områden. Samtliga motionsyrkanden är i form av tillkännagivanden till regeringen. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, V, KD). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer Små och medelstora företag 1.Tillämpningen av , punkt 1 (M) 2.Tillämpningen av , punkt 1 (SD) 3.Tillämpningen av , punkt 1 (C) 4.Tillämpningen av , punkt 1 (V) 5.Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (KD) 6.Små och medelstora företag, punkt 3 (C) 7.Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (M) 8.Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (SD) 9.Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (C) 10.Miljökrav, punkt 5 (M) 11.Miljökrav, punkt 5 (SD) 12.Miljökrav, punkt 5 (C) 13.Miljökrav, punkt 5 (KD) 14.Innovations- och funktionsupphandling, punkt 6 (M) 15.Antalet underleverantörer, punkt 7 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:156 av (KD), 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 15, 2020/21:411 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:815 av (S) yrkande 1, 2020/21:910 av (S), 2020/21:1001 av (M) yrkande 2, 2020/21:1070 av (M) yrkande 3, 2020/21:1398 av (M), 2020/21:1432 av (S), 2020/21:1455 av (L), 2020/21:1461 av (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2602 av (M) yrkande 2, 2020/21:2708 av och (båda MP) yrkande 3, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 10–12, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 16–18, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 27, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 54 samt 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer 2020/21:601 av (SD) yrkande 15, 2020/21:1597 av m.fl. (S), 2020/21:3144 av m.fl. (KD) yrkandena 4–7 och 2020/21:3532 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 5 (KD) Små och medelstora företag 2020/21:1001 av (M) yrkande 1, 2020/21:1463 av (S) och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 15. Reservation 6 (C) 2020/21:19 av (SD) yrkande 4, 2020/21:312 av (C), 2020/21:384 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:578 av (C), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:1001 av (M) yrkande 3, 2020/21:1779 av (M), 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 26, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2020/21:3574 av (M). Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:2056 av (S), 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 14 (M) 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 15 (V) 2020/21:1374 av m.fl. (M) yrkande 3. 2020/21:1642 av m.fl. (S) och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 19. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Motionsyrkandena handlar bl.a. om tillämpningen av regelverket om offentlig upphandling, sociala kriterier, djurskydd, livsmedels-produktion och innovations- och funktionsupphandling. Samtliga motionsyrkanden är i form av tillkännagivanden. En sammanställning över de behandlade förslagen redovisas i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att säkerställa upphandlingsförfarandet, om regelförenklingar för upphandlingar under tröskelvärdena och om en översyn av direktupphandlings-gränsen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete på EU-nivå, beredningsarbete inom och arbete inom . Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). I motion 2020/21:156 av (KD) yrkas att ska ges i uppdrag att ta fram en statlig plattform för all offentlig upphandling. I kommittémotion 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 15 anförs att regeringen bör driva på inom EU för regeländringar som möjliggör för offentliga aktörer att ställa skatteetiska krav på anbudsgivare vid offentlig upphandling. I motion 2020/21:411 av (C) yrkas att reglerna ska förenklas för upphandlingar under EU:s tröskelvärden till en miniminivå (yrkande 1). Vidare anför motionären att direktupphandlingsgränsen bör ses över (yrkande 2). I kommittémotion 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 15 anser motionärerna att lagstiftningen för upphandling bör ses över så att tillämpliga undantag finns för behov av ändrade inköpsmönster till följd av kriser. I motion 2020/21:815 av (S) yrkande 1 yrkar motionären att krav om villkor och löner i enlighet med svenska kollektivavtal bör finnas vid offentliga upphandlingar. I motion 2020/21:910 av (S) anser motionären att regeringen bör undersöka möjligheten att ålägga alla statliga aktörer att acceptera distansleverans. I motion 2020/21:1001 av (M) yrkande 2 anför motionären att informationen till företagen om hur offentliga upphandlingar fungerar ska förtydligas. I motion 2020/21:1070 av (M) yrkande 3 anser motionären att ska ges i uppdrag att utforma kriterier för inköp av begagnad IT-utrustning till offentlig verksamhet. I motion 2020/21:1398 av (M) anför motionären att möjligheten att leverera mer nytta för pengarna genom offentlig upphandling bör beaktas. I motion 2020/21:1432 av (S) yrkas det att ska ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur myndigheter kan ta pandemins ekonomiska effekter för i övrigt välfungerande företag i offentlig upphandling i beaktande. I motion 2020/21:1455 av (L) anförs att en förutsättningslös utvärdering av hur LOU:s nuvarande utformning hör samman med säkerheten och utvecklingsmöjligheterna i samhällsviktig verksamhet som sjukvård. I 2020/21:1461 av (S) anser motionären att ska ges i uppdrag att se till att dagens lagstiftning efterlevs av berörda myndigheter. I kommittémotion 2020/21:2214 av m.fl. (SD) anför motionärerna att upphandlingsförfarandet behöver ses över för att säkerställa att informationsflöden och funktioner inte faller i orätta händer och att vissa bolag därför ska kunna exkluderas från upphandlingar (yrkande 5). I motion 2020/21:2602 av (M) yrkande 2 yrkar motionären att möjligheten att utveckla lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, förkortad (), så att den alltid ger upphandlaren valet att välja svenskt och även närproducerat bör ses över. I motion 2020/21:2708 av och (båda MP) yrkande 3 anser motionärerna att lämpliga regelverk ska tillämpas för alla för all AI (artificiell intelligens) som upphandlas med skattepengar. I kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkas att upphandling bör användas som ett kraftfullt verktyg för hållbar omställning (yrkande 10), att ett lägsta golv, motsvarande basnivån i krav, bör införas för all statlig upphandling (yrkande 11) och att ökande etappmål bör införas i syfte att öka andelen upphandlingar som ställer skarpa krav på cirkularitet och resurseffektivitet (yrkande 12). I kommittémotion 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 16–18 yrkas att regeringen ska utvärdera effekterna av den nya upphandlings-lagstiftningen (yrkande 16), att regeringen ska förenkla reglerna för upphandlingar under EU:s tröskelvärden (yrkande 17), att direktupphandlingsgränsen bör ses över (yrkande 18). I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 27 anför motionärerna att bör ses över med syfte att förenkla lagstiftningen och göra det enklare för mindre företag att lägga anbud på offentliga byggprojekt. I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkas att bör ges i uppdrag att sprida kunskap om möjligheten att inkludera livscykelanalys som en faktor vid offentlig upphandling (yrkande 26) och att bör få i uppdrag att utarbeta lämpliga kriterier för att öka andelen återvunnet material i produkter som upphandlas av offentliga myndigheter (yrkande 54). I kommittémotion 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkande 6 anser motionärerna att möjligheten att göra centrala upphandlingar med möjlighet till avrop av standardiserade IT-system och IT-verktyg för statliga myndigheter, regioner och kommuner bör ses över. Utskottet har tidigare behandlat förslag om tillämpningen av lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, förkortad , senast i betänkandet 2019/20:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att fattat beslut om en ny lagstiftning avseende statistik om offentlig upphandling. Den nya lagen om upphandlingsstatistik trädde i kraft och innebar enligt utskottet en möjlighet till bättre nationell statistik på upphandlingsområdet. Vidare betonade utskottet att upphandlingslagstiftningen reformerats och utvecklats . Detta hade enligt utskottet gett myndigheter och upphandlande enheter bättre förutsättningar att upphandla strategiskt. Den årliga uppföljningen på EU-nivå var enligt utskottet värdefull och bidrog till att upphandlingar genomförs på ett rättssäkert sätt. Det strategiska arbete som bedriver med särskilt fokus på områdena vård och omsorg, bygg och anläggning samt livsmedel och måltidstjänster var enligt utskottet värdefullt och stärker upphandlarnas kompetens. Därmed ansåg utskottet att det saknades skäl att föreslå någon ytterligare åtgärd när det gäller tillämpningen av och avstyrkte motionsyrkandena. Utifrån det riksdagsbundna målet för den statliga förvaltningspolitiken har regeringen preciserat följande mål för den offentliga upphandlingen. Den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta tillvara konkurrensen på marknaden, som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas (prop. 2014/15:1 utg.omr. Uppföljning av efterlevnaden av upphandlingsregelverket på EU-nivå. Kommissionen granskar hur medlemsstaterna följer reglerna om offentlig upphandling. Det redovisas i de återkommande landrapporterna för respektive land. Regeringens resultatredovisning av tillämpningen av I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 s. 97) skriver regeringen att det genomsnittliga antalet anbudsgivare per upphandling visar om det finns en fungerande konkurrens inom den offentliga upphandlingen. har det genomsnittliga antalet anbudsgivare varierat mellan 4,1 och 4,8 per upphandling. ökade det genomsnittliga antalet anbudsgivare per upphandling efter en tidigare minskning, och uppgick till 4,5. Andelen upphandlingar där endast 1 eller 2 anbudsgivare deltog minskade från . Det vanligaste antalet anbudsgivare var 2, vilket var fallet i av upphandlingarna. Andelen avbrutna upphandlingar är en indikation på hur effektiv den offentliga upphandlingen är. En avbruten upphandling innebär att det har lagts resurser på inköp som inte genomförs, som det kan vara bättre att avbryta upphandlingen om det har framkommit att underlaget är bristfälligt. Andelen avbrutna upphandlingar har ökat , men minskade Minskad andel överprövningar och andel begäran om överprövning som bifalls i förvaltningsrätten Överprövningar är en viktig del av rättssäkerheten vid offentliga upphandlingar. kan överprövningar bidra till osäkerhet och förseningar. Andelen upphandlingar som överprövades minskade från 7–2010–2017 till 2018 och 2019. Statliga myndigheter och bolag hade lägst andel överprövningar , kommuner och kommunala bolag , medan regioner och regionägda bolag hade flest andel överprövningar . Kommunerna genomförde flest upphandlingar, ca 8 550, medan regionerna och staten genomförde ca 1 790 respektive 3 120 upphandlingar. En och samma upphandling kan generera flera mål i domstol. Totalt avgjordes 3 024 mål om överprövning vid förvaltningsrätterna , varav prövades i sak. Andelen överprövningar som får bifall i förvaltningsrätten har varierat inom ett spann om 24–, utan någon tydlig uppåt- eller nedåtgående trend, efter att ha legat på en högre nivå 2010–2012. Förvaltningsrättens beslut överklagades till kammarrätten i 742 mål 2018, och kammarrätten ändrade utfallet i 87 () av målen (2019:5, 2019:3). har det samlade ansvaret för att utveckla, förvalta och stödja den upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter och enheter. Myndigheten ska verka för en rättssäker, effektiv och socialt och miljömässigt hållbar upphandling till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling. Myndigheten ska främja innovativa lösningar inom upphandling. Myndigheten ska också ge vägledning i statsstödsfrågor till kommuner och landsting. Myndigheten ska ge upphandlingsstöd till upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer. Stödet ska inriktas bl.a. på att - bidra till att upphandlingar hanteras strategiskt, genom metodutveckling eller på annat sätt, - bidra till att upphandlingar planeras, genomförs, följs upp och utvärderas på ett ändamålsenligt sätt, - verka för ökad miljöhänsyn och sociala hänsyn samt utveckla och förvalta kriterier för miljöhänsyn, inklusive energikrav, och sociala hänsyn inom upphandling, - öka kompetensen om innovationsupphandling, - bidra till att hela inköpsprocessen kan genomföras elektroniskt och delta i standardiseringen av densamma, underlätta för små och medelstora företag samt idéburna organisationer att delta i upphandling, samt utveckla och förvalta en nationell databas för annonsering av valfrihetssystem samt en kriteriedatabas för miljöanpassad upphandling. Säker upphandling och utbyggnad av IT-infrastruktur gäller inte för upphandlingar där skyddet av väsentliga säkerhetsintressen inte kan säkerställas om upphandlingen eller projekt-tävlingen genomförs enligt denna lag, eller om en tillämpning av denna lag skulle kräva att en upphandlande myndighet tillhandahåller information vars avslöjande strider mot väsentliga säkerhetsintressen (3 kap. 4 §). Inte heller gäller om upphandlingen och fullgörandet av kontraktet omfattas av sekretess eller rör väsentliga intressen, förutsatt att det skydd som behövs inte kan säkerställas vid en upphandling enligt lagen (3 kap. 5 §). De övriga upphandlingslagarna innehåller motsvarande regler. Lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet innehåller därtill vissa särskilda regler om informationssäkerhet vid upphandling. Vad gäller exkludering från upphandlingar innehåller fyra upphandlings-lagar regler om uteslutning. Dessa regler innebär bl.a. att leverantörer vars företrädare har gjort sig skyldig till vissa brott ska uteslutas från upphandlingar (se t.ex. 13 kap. 1 § . De brott som ska medföra uteslutning är generellt av allvarligare art, bl.a. terrorist- och korruptionsbrott. har i olika sammanhang framhållit att det behövs en bättre ordning för inhämtande av de myndighetsuppgifter som krävs för denna prövning, bl.a. tillgång till uppgifter ur belastningsregistret. har vägledningsmaterial om informations-säkerhet vid upphandling på sin webbplats och har även tagit fram en vägledning om säkerhetsskyddad upphandling. fokuserade myndigheten på vissa närliggande aspekter, bl.a. inom ramen för regeringsuppdraget om samhällsviktig upphandling. trädde lagen (2020:914) om tystnadsplikt vid utkontraktering av teknisk bearbetning eller lagring av uppgifter ikraft. Tillsynen över den offentliga upphandlingen Regeringen konstaterar i den nationella upphandlingsstrategin att en väl fungerande offentlig upphandling bygger på en tilltro till att rättssäkerheten fungerar (Fi2016/00833/OU). remitterade Regerings-kansliet promemoria med förslag till utvecklad reglering av upphandlingstillsynen. I promemorian föreslås bl.a. att tillsynsverksamhet på upphandlingsområdet regleras tydligare och att det införs utvidgade möjligheter till ingripande i samtliga upphandlingslagar. Promemorian innehåller även ett förslag till ändring i förordningen (2007:1147) med instruktion för , som innebär att myndigheten i sin tillsynsverksamhet ska motverka och uppmärksamma korruption och annat förtroendeskadligt beteende. Tillämpningen av under pandemin uppger att den pågående coronapandemin inte bara har haft stor inverkan på upphandlingsområdet utan även visat hur samhällsviktigt området är. har sammanfattat erfarenheterna av med pandemin i rapporten ur ett upphandlingsperspektiv (). Vad närmare gäller akuta inköp under pandemin uppdaterade och återpublicerade en befintlig vägledning om tillämpningen av i akuta situationer. I rapporten konstaterar myndigheten att den preliminära uppfattningen är att såväl upphandlings- som statsstödsreglerna är anpassade för att kunna tillämpas även när det uppstår ett oförutsett akut behov av varor och tjänster. Däremot ger komplexiteten i regelverken emellanåt upphov till osäkerhet och frustration. En möjlig konsekvens är enligt myndigheten att upphandlande myndigheter med god juridisk kompetens har varit mer handlingskraftiga genom att de har en tydligare uppfattning om det rättsliga utrymmet att hantera den här typen av situationer. nya uppdrag som statistikmyndighet är statistikmyndighet på upphandlingsområdet och har i uppdrag att utveckla, förvalta och sprida statistik om offentlig upphandling. trädde en ny lag om upphandlingsstatistik i kraft. Den nya lagstiftningen innebär att ska vara statistikmyndighet på upphandlingsområdet. Uppdraget innebär att har huvudansvaret för statistiken på upphandlingsområdet och att myndigheten ska driva en nationell databas för denna statistik. Inom ramen för det nya uppdraget som statistikmyndighet har vidtagit flera åtgärder. har med stöd i överordnad lagstiftning fattat beslut om (UFS 2020:1) om insamling av uppgifter för statistikändamål. Föreskriften reglerar insamlingen av uppgifter ur annonser från registrerade annonsdatabaser och beskriver vilka uppgifter som ska lämnas, hur de ska lämnas och när de ska lämnas till . har även fattat beslut om föreskrift (UFS 2020:2) om upphandlings-ID som innehåller bestämmelser om det upphandlings-ID som ska åtfölja annonser om upphandling som publicerats i registrerade annonsdatabaser. har utvecklat och driftsatt en teknisk lösning för insamling av uppgifter från registrerade annonsdatabaser. Insamlingen av uppgifter från registrerade annonsdatabaser inleddes . Myndigheten har även publicerat rapporten om offentlig upphandling . Arbetet med skriftserien Trendens skriftserie Trendens för har beslutsfattare som målgrupp och har ett fokus på att upphandla effekt. Innehållet kopplar till frågor som rör samhällsviktig verksamhet, klimat/hållbarhetsfrågor, juridik och kortfattad statistik. Utskottet vill inledningsvis på nytt betona att upphandling, rätt använd, kan vara ett effektivt instrument för att skapa flera positiva effekter i samhället, som ökad tillväxt, sysselsättning, jämställdhet och ökade miljökrav. Utskottet delar regeringens uppfattning att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta tillvara konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. På så sätt bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhälls-service till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skattemedel används på bästa sätt. Upphandlingslagstiftningen har reformerats och utvecklats. Detta har enligt utskottet gett myndigheter och upphandlande enheter bättre förutsättningar att upphandla strategiskt. Den årliga uppföljningen på EU-nivå är enligt utskottet värdefull och bidrar till att upphandlingar genomförs på ett rättssäkert sätt. Det strategiska arbete som bedriver med särskilt fokus på områdena vård och omsorg, bygg och anläggning samt livsmedel och måltidstjänster är enligt utskottet värdefullt och stärker upphandlarnas kompetens. trädde lagen (2020:914) om tystnadsplikt vid utkontraktering av teknisk bearbetning eller lagring av uppgifter i kraft och innebär enligt utskottet att säkerhetsarbetet kring upphandlingar stärks. Mot denna bakgrund avstryker utskottet motionsbetänkandena. Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. idéburna välfärds-företag och utvärdering av reserverade kontrakt. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete inom och arbete inom . Jämför reservation 5 (KD). I motion 2020/21:601 av (SD) yrkande 15 yrkar motionären att offentligfinansierade verksamheter ska förbjudas att köpa tjänster, certifieringar och liknande av ideella föreningar som helt eller delvis producerar ideologi och propaganda. I motion 2020/21:1597 av m.fl. (S) anför motionärerna att regeringen bör undersöka möjligheten att börja ställa tydliga miljömässiga och sociala hållbarhetskrav vid all offentlig upphandling. I kommittémotion 2020/21:3144 av m.fl. (KD) anför motionärerna att upphandlingsstatistiken bör förbättras så att det civila samhällets del tydliggörs och att det utreds hur det civila samhällets samhällsekonomiska värde ska mätas (yrkande 4), att det genomförs en utvärdering av effekten av de nya reglerna för upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster under tröskelvärdet och hur dessa har påverkat den idéburna sektorns möjligheter att delta i upphandlingar (yrkande 5) och att regeringen, om den utredning som motionärerna föreslår ska tillsättas visar på små eller inga förbättringar för den idéburna sektorn, på nytt ska överväga en ordning där upphandlingar av vissa välfärdstjänster under tröskelvärdet helt undantas från och att regeringen kommer med förslag på hur detta kan genomföras (yrkande 6). Vidare yrkas att regeringen ska utvärdera förslaget att reservera upphandlingar av vissa tjänster i och särskilt effekten av den föreslagna treårsregeln. Motionärerna anser att intentionerna med förslaget är goda men påpekar att det också finns remisskritik mot förslagets tänkbara effekter. Ett kontrakt får bara gälla och den aktör som fått ett kontrakt för en viss tjänst kan inte på nytt tilldelas ett kontrakt för en sådan tjänst. Det riskerar att minska kontinuiteten och försvåra för verksamhetens långsiktighet. Skulle det visa sig att regeln behöver ändras vill motionärerna att regeringen driver frågan i EU-sammanhang (yrkande 7). I motion 2020/21:3532 av m.fl. (M) yrkande 2 anser motionärerna att det bör utformas regelverk som inte diskriminerar privata välfärdsutförares möjligheter att konkurrera på lika villkor gentemot offentliga utförare. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om sociala kriterier och sociala företag, senast i betänkande 2019/20:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att ny lagstiftning trätt i kraft när det gäller upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster (s.k. välfärdstjänster) vars värde understiger EU:s tröskelvärden. Ändringarna kunde enligt utskottet innebära att fler idéburna aktörer kan konkurrera om offentliga kontrakt. Det stödmaterial och nätverk som tagit fram hade enligt utskottet utvecklat stödet och servicen till idéburna organisationer och upphandlande myndigheter. Betänkandet Idéburen välfärd (SOU 2019:56) hade remitterats. Utredningen föreslog att det skulle införas en definition av idéburna aktörer i offentligt finansierad välfärdsverksamhet, gav vägledning kring hur partnerskap mellan offentliga myndigheter och idéburna aktörer kunde utformas samt föreslog ändringar i lagstiftningen för upphandlingar och valfrihetssystem för att underlätta för idéburna aktörer. Utskottet ansåg sammantaget att det inte fanns någon anledning att föreslå ytterligare åtgärder när det gäller tillämpningen av . Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet motionsyrkandena. har tagit fram en nationell modell för att ställa sysselsättningskrav i upphandlingar.