bet · H801FiU25 · 2021-03-11 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner om den statliga förvaltningen exempelvis inom områdena den statliga myndighetsstrukturen, digitalisering och it inom den statliga förvaltningen samt staten som arbetsgivare. Motionsyrkandena avslås bl.a. med hänvisning till pågående beredningsarbete och utgångspunkten för den statliga förvaltningspolitiken som innebär att myndigheterna i stor utsträckning själva avgör hur verksamheten ska organiseras. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Digitalisering och it i den statliga förvaltningen Statlig mark för bostäder Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark Samordnade utbetalningar från välfärdssystemen 1.Den statliga myndighetsstrukturen, punkt 1 (M) 2.Den statliga myndighetsstrukturen, punkt 1 (SD) 3.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (M) 4.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (C) 5.Statliga myndigheters kostnader, punkt 3 (C) 6.Statliga myndigheters kostnader, punkt 3 (V) 7.Staten som arbetsgivare, punkt 4 (V) 8.Staten som arbetsgivare, punkt 4 (KD) 9.Samordnade utbetalningar från välfärdssystemen, punkt 8 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:521 av (SD), 2020/21:682 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:944 av (M) yrkande 2, 2020/21:1043 av Boriana (M), 2020/21:1099 av (M) yrkande 2, 2020/21:1505 av (L) yrkande 2, 2020/21:2314 av Boriana (M) och 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Digitalisering och it i den statliga förvaltningen 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 19, 2020/21:133 av (SD), 2020/21:382 av (SD), 2020/21:1188 av och (båda M), 2020/21:2815 av (M), 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 5, 12, 16, 18, 27 och 32, 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkandena 2–5 och 7 samt 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 1, 15 och 18. Reservation 3 (M) Reservation 4 (C) 2020/21:967 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1099 av (M) yrkande 1, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2020/21:3170 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 5, 2020/21:909 av (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1406 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1714 av (M), 2020/21:2812 av (M) och 2020/21:3312 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) Statlig mark för bostäder 2020/21:1060 av (M) yrkande 2. Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark 2020/21:2280 av (M). 2020/21:2885 av m.fl. (SD) yrkande 5. Samordnade utbetalningar från välfärdssystemen 2020/21:1944 av Boriana (M) och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 23. Reservation 9 (L) 2020/21:1851 av m.fl. (S) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (M) och (C). I betänkandet behandlar utskottet 47 motionsyrkanden om statlig förvaltning från den allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Förslagen i motionerna rör bl.a. den statliga myndighetsstrukturen, digitalisering och it i den statliga förvaltningen, statliga myndigheters kostnader samt staten som arbetsgivare. En sammanställning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den statliga myndighetsstrukturen med hänvisning till tidigare ställningstaganden om den ansvarsfördelning som gäller mellan och regeringen inom ramen för den statliga förvaltningspolitiken. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). I kommittémotion 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkande 1 efterfrågas en myndighetsreform med syftet att dels minska antalet myndigheter, dels öka deras effektivitet och fokus på kärnuppdraget. I kommittémotion 2020/21:682 av m.fl. (SD) yrkande 2 menar motionärerna att myndigheter som är politiserade eller överflödiga eller vars uppdrag överlappar med andra effektivare myndigheters verksamhet bör avvecklas eller reformeras. Regeringen bör därför inventera de befintliga myndigheterna i syfte att göra förvaltningen mer effektiv. I motion 2020/21:521 av (SD) föreslår motionären att det införs ett tak för andelen personal vid en myndighet som arbetar med uppgifter som inte har med kärnverksamheten att göra. I motionerna 2020/21:944 yrkande 2 och 2020/21:1099 yrkande 2, båda av (M), anförs att antalet myndigheter bör ses över och att myndigheternas arbete bör effektiviseras. Även i motion 2020/21:1043 av Boriana (M) anförs att antalet myndigheter bör ses över och deras arbete effektiviseras. I motion 2020/21:2314 av Boriana (M) föreslås att myndigheter ges ett tidsbegränsat förordnande. Genom regelbundna granskningar av myndigheterna ökar insynen i deras arbete. Därigenom säkerställs att de pengar som avsätts för myndighetens arbete används säkert och korrekt. I motion 2020/21:1505 av (L) yrkande 2 anförs att förvaltningsmyndigheters placering enligt deras instruktioner innebär en begränsning av var ledande tjänster i en myndighet kan placeras. I förra årets betänkande om statlig förvaltning och statistikfrågor (bet. 2019/20:FiU25) avstyrktes flera motionsyrkanden om översyn och effektivisering av statliga myndigheter. I utskottets ställningstagande hänvisades dels till den ansvarsfördelning som finns mellan och regeringen och som innebär att regeringen styr riket under ansvar inför , dels till tidigare ställningstaganden i samband med behandling av motsvarande motionsyrkanden. Av ställningstagandena framgår att det är regeringen som lägger ned, ombildar och inrättar myndigheter i den utsträckning som den anser vara mest lämplig för olika verksamheter vid olika tillfällen. Vidare bygger den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning på att myndigheterna, inom ramen för de mål och uppgifter som och regeringen beslutat om samt bestämmelserna i myndighetsförordningen, själva avgör hur verksamheten bäst organiseras för att tillgodose samhällets behov. biföll utskottets förslag till beslut och avslog samtliga motionsyrkanden. Utskottet står fast vid sina tidigare ställningstaganden om innebörden av ansvarsfördelningen mellan och regeringen och om den statliga förvaltningspolitiken. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Digitalisering och it i den statliga förvaltningen Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om digitalisering och it i den statliga förvaltningen med hänvisning till att det är ett område där det pågår ett aktivt arbete för att förvaltningen ska kunna ta till vara de fördelar som digitaliseringen kan innebära. Jämför reservation 3 (M) och 4 (C). I kommittémotion 2020/21:2921 av m.fl. (C) anförs att de offentliga data som finns bör tillgängliggöras, så länge det inte riskerar enskildas integritet (yrkande 5), att utgångspunkten för offentliga data bör vara att de är öppna (yrkande 27) och att kod som betalas av det offentliga i högre utsträckning bör tillgängliggöras som öppen källkod (yrkande 32). Motionärerna menar också att staten bör ta en ledarroll i arbetet för standarder och skapandet av strukturerade data och applikationsprogrammeringsgränssnitt (application programming interface, API) i svensk offentlig sektor (yrkande 12). Motionärerna anför slutligen också att medborgare dels bör ha ägarskap över sina data i offentliga system och veta hur och när de har använts (yrkande 16), dels enbart bör behöva lämna specifik information en gång till det offentliga (yrkande 18). Likalydande förslag framför motionärerna även i kommittémotion 2019/20:3263 yrkandena 17 och 19. I kommittémotion 2020/21:3473 av m.fl. (M) föreslås att ett standardiseringsarbete inleds kring dataformat och interoperabilitet för öppna data för att främja en ökad digitalisering, samverkan mellan myndigheter och bättre service till medborgare och företag (yrkande 2). Motionärerna anför också att en utredning bör se över möjligheten att skapa en kategori av allmänna handlingar som är öppna data i utgångsläget (yrkande 3). En utredning bör enligt motionärerna även se över möjligheten att införa en nationell digital plattform för säker överföring av information där medborgare och företag kan koppla upp sig mot en gemensam portal för kontakt med kommuner, regioner och myndigheter (yrkande 4). Vidare bör en utredning se över hur en svensk motsvarighet till ”once only” kan införas i så att medborgare endast behöver lämna information till myndigheter vid ett enda tillfälle (yrkande 5). Slutligen föreslås det att Statskontoret får i uppdrag att göra en genomlysning av de statliga myndigheterna för att se vilken effektiviseringspotential som finns kopplad till digitalisering och artificiell intelligens (yrkande 7). I kommittémotion 2020/21:3479 av m.fl. (M) efterfrågas ett tydligt digitalt ledarskap hos alla på ledande befattningar (yrkande 1). Det är enligt motionärerna exempelvis av yttersta vikt att den politiska ledningen förstår vad artificiell intelligens, cybersäkerhet och digitalisering är, att den förstår grunderna för hur dessa saker fungerar och vad de kan och inte kan göra. Vidare anförs att arbetet med öppna data bör intensifieras (yrkande 15) och att alla myndigheter och övrig offentlig förvaltning bör erbjuda digital post via en digital brevlåda till de medborgare som önskar det (yrkande 18). Även i motion 2020/21:133 av (SD) framhålls att den offentliga förvaltningen bör sträva efter att i så stor utsträckning som möjligt bygga sina lösningar på öppna standarder och öppen källkod. I motion 2020/21:382 av (SD) anförs att möjligheten att införa en portal till myndigheters tjänster och webbplatser bör utredas. I motion 2020/21:1188 av och (båda M) uppmanar motionärerna regeringen att ställa krav på digitalisering av svenska myndigheter. I motion 2020/21:2815 av (M) föreslås att regeringen ger Statskontoret i uppdrag att ta fram förslag på kommun- och regiongemensamma verksamhetsområden för digitalisering. Det pågår flera parallella utredningar och flera uppdrag har lämnats till olika myndigheter inom området. • Öppna data-utredningens delbetänkande Innovation genom information (SOU 2020:55) lämnades . Betänkandet har remitterats. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Avgifter för information i elektronisk form (SOU 2020:82). • lämnade sitt delbetänkande Säker och kostnadseffektiv it-drift – rättsliga förutsättningar för utkontraktering (SOU 2021:1). Uppdraget ska slutredovisas . • Utredningen om betrodda tjänster har i uppdrag att utreda förutsättningarna för en ökad och standardiserad användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen i syfte att höja säkerheten och stärka tilliten när betrodda tjänster används (dir. 2020:27 och 2020:135). Uppdraget ska slutredovisas . • Uppdragen att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte (I2019/03306) och ett nationellt ramverk för grunddata inom offentlig förvaltning (I2019/03307). Uppdragen riktar sig till , , , , Lantmäteriet, Myndigheten för digital förvaltning, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, samt respektive , Lantmäteriet, Myndigheten för digital förvaltning, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt . Myndigheten för digital förvaltning ska slutredovisa båda uppdragen . Motsvarande yrkanden har behandlats tidigare, senast i förra årets betänkande om statlig förvaltning och statistikfrågor (bet. 2019/20:FiU25). I betänkandet konstaterade utskottet att regeringen genom en rad initiativ har markerat en tydlig förändring av inriktningen på politiken för den digitala förvaltningen. Det gäller inte minst det faktum att regeringen har inrättat Myndigheten för digital förvaltning som ska samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen för att göra den statliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig. Myndigheten har pågående uppdrag från regeringen att bl.a. öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data och använda artificiell intelligens, att testa ny teknik vid automatisering inom offentlig förvaltning, att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte och att etablera ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen. Utskottet noterade också att regeringen beredde förslag från flera utredningar inom området, t.ex. . Utskottet såg mot bakgrund av detta inga skäl för att ta några ytterligare initiativ med anledning av de förslag som fördes fram i motionerna. biföll utskottets förslag till beslut och avslog samtliga motionsyrkanden. Utskottet anser i likhet med motionärerna att digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är viktig, både för att underlätta för medborgarna i deras kontakt med myndigheter och för att öka kvaliteten och effektiviteten i statlig verksamhet. Det är också ett område där det pågår ett aktivt arbete med att ständigt förbättra förutsättningarna för att den statliga förvaltningen ska kunna ta till vara de fördelar som digitaliseringen kan innebära. Utskottet ser därför inte anledning att föreslå några ytterligare åtgärder på området och avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statliga myndigheters kostnader. Utskottet framhåller att utgångspunkten för all statlig verksamhet är att den ska bedrivas effektivt både vad gäller utförandet och användandet av statens medel. Jämför reservation 5 (C) och 6 (V). I partimotion 2020/21:3170 av m.fl. (V) yrkande 9 anförs att regeringen bör se till att det görs en översyn av modellen för pris- och löneomräkning och därefter vidta åtgärder för att komma till rätta med dagens brister. Motionärerna menar att dagens modell har stora brister, särskilt vad gäller löneomräkningen. I kommittémotion 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 31 anförs att de statliga myndigheternas utgifter har skenat, något som enligt motionärerna till stor del beror på ökade lokalkostnader, varför regeringen bör genomföra en översyn av myndigheternas lokalkostnader. I motion 2020/21:967 av (M) yrkandena 1 och 2 föreslås att det görs en översyn av svensk byråkrati för att minska handläggningstider och kostnader. Regelverken för ärendehandläggning bör ses över och tydliga krav på effektivisering bör tas in i myndigheternas regleringsbrev. Det bör ställas krav på myndigheter att minska sina kostnader genom att exempelvis minska sin personalstyrka eller sina lokalkostnader eller byta lokalisering. Motionären framför liknande krav på effektivisering för att minska slöseriet med skattepengar i motion 2020/21:1099 yrkande 1. Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 s. 42) framgår att regeringen har gett () i uppdrag att ta fram ett metodstöd som kan vara till hjälp för myndigheter i deras effektiviseringsarbete och att ESV även har stöttat ett antal myndigheter i deras arbete med effektivisering (ESV 2019:28−29). Stödet bygger bl.a. på ESV:s samlade erfarenheter från tidigare uppdrag och studier av myndigheters effektiviseringsarbeten och är ett komplement till andra modeller och verktyg som redan finns för effektiviseringsarbete. Det framgår vidare att ESV fick ett tillskott på 2020 för att stärka myndighetens förmåga att genomföra uppdrag, analysera myndigheter och verksamheter samt lämna förslag till effektiviseringar i staten inom myndighetens ansvarsområden. Det framgår även att regeringen avser att vidta åtgärder för att öka effektiviteten i statsförvaltningen, bl.a. genom att utveckla servicekontorsorganisationen, samordna gemensamma administrativa tjänster och pröva om nya uppgifter kan ges till befintliga myndigheter i stället för att inrätta nya (prop. 2020/21:1 s. 58). Motsvarande yrkanden har behandlats tidigare, senast i förra årets betänkande om statlig förvaltning och statistikfrågor (bet. 2019/20:FiU25). Utskottet framhöll att det liksom vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden kunde konstateras att när det gäller statliga myndigheters kostnader kommer krav på hur regeringen leder och genomför statens verksamhet till uttryck redan i inledningen av budgetlagen. Hög effektivitet ska eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Myndigheternas ledning ansvarar sedan enligt myndighetsförordningen för verksamheten inför regeringen. Myndighetsledningen ska se till att myndighetens verksamhet bedrivs effektivt och att man hushållar väl med statens medel. Utskottet anförde vidare att det utgick från att regeringen styr myndigheterna och följer upp deras verksamhet inom ramen för de gällande bestämmelserna. När det gäller modellen för pris- och löneomräkning såg utskottet liksom tidigare ingen anledning att ändra de principer för modellen som beslutat om. biföll utskottets förslag till beslut och avslog samtliga motionsyrkanden. Som utskottet framhållit tidigare är utgångspunkten för all statlig verksamhet att den ska bedrivas effektivt, både vad gäller utförandet och användandet av statens medel. Det pågår också olika arbeten för att öka effektiviteten i statsförvaltningen. Vad gäller modellen för pris- och löneomräkning ser utskottet liksom tidigare ingen anledning att ändra de principer för modellen som har beslutat om. Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om staten som arbetsgivare och framhåller bl.a. den långtgående delegering av de arbetsgivarpolitiska frågorna som senast slog fast 2010. Jämför reservation 7 (V) och 8 (KD). I kommittémotion 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås att den befintliga satsningen på praktikplatser för personer med funktionsnedsättning på olika myndigheter ska utvärderas i syfte att få fler myndigheter att ta emot arbetssökande med funktionsnedsättning och i förlängningen erbjuda dem en anställning. I motion 2020/21:1406 av (M) anförs att staten bör vara ett föredöme vad gäller att anställa personer med olika former av funktionsvariationer (yrkande 1). Vidare föreslår motionären att termen ”nedsatt arbetsförmåga” avskaffas så som den används i dagens arbetsmarknadspolitik eftersom den inte ger en tillräcklig förklaring till den berörda individens situation (yrkande 2). I motion 2020/21:909 av (S) framhålls att hot och våld mot anställda i statliga myndigheter blir allt vanligare och vikten av att det inte påverkar myndighetsutövningen eller försvagar rättssäkerheten. Lagar och beslut ska alltid tillämpas på sakliga grunder. Regeringen bör därför dels se över vad staten som arbetsgivare kan göra för att förebygga förekomsten av hot och våld mot anställda i staten och stärka skyddet för den som blir utsatt (yrkande 1), dels överväga att ge alla statliga myndigheter i uppdrag att ta fram rutiner för när anställda i staten blir utsatta för hot och våld (yrkande 2). I motion 2020/21:1714 av (M) anförs att staten ska motverka åldersdiskriminering genom att även erbjuda äldre kompetenta personer tjänster som tillsätts . I motion 2020/21:2812 av (M) anförs att regeringen bör säkerställa att myndigheter följer gällande lagstiftning om lönekartläggning. Alla arbetsgivare med tio eller fler anställda, såväl offentliga som privata, måste genomföra och dokumentera en lönekartläggning för att ta reda på om det finns löneskillnader som har samband med kön. Enligt motionären visar tidningen granskning att åtskilliga stora statliga myndigheter inte lever upp till diskrimineringslagens krav på lönekartläggning. I kommittémotion 2020/21:3312 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås att offentliga arbetsgivare ska redovisa samtliga skatter och avgifter i lönebeskeden för att tydliggöra för den enskilda löntagaren hur mycket skatt och sociala avgifter han eller hon betalar in. Praktik och anställningar för personer med funktionsnedsättning Regeringen gav flera myndigheter i uppdrag att fortsätta att ta emot nyanlända arbetssökande och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för praktik (Fi2018/01701/och /00925/A). Myndigheterna ska enligt uppdraget gemensamt ta emot i genomsnitt minst 1 000 nyanlända respektive kvinnor och män med funktionsnedsättning . Statskontoret ska vid vissa angivna tidpunkter redovisa hur arbetet med uppdragen fortskrider . Statskontoret ska slutredovisa uppdraget . förlängdes uppdraget (A2020/02583) och Statskontorets slutredovisning ska i stället lämnas . Myndigheterna ska enligt uppdraget gemensamt ta emot i genomsnitt minst 500 kvinnor och män med funktionsnedsättning för praktik . Statskontorets uppföljning visade att 114 myndigheter tagit emot ca 800 personer med funktionsnedsättning för praktik, varav var kvinnor. Motsvarande siffror enligt Statskontorets uppföljning var att ca 1 100 personer med funktionsnedsättning, varav var kvinnor, tagits emot vid 130 myndigheter för praktik. Statskontorets uppföljning visade att 138 myndigheter tagit emot 1 165 personer med funktionsnedsättning för praktik, varav var kvinnor. Den granskning som motionären hänvisar till i motion 2020/21:2812 publicerades i fackförbundet publikation Publikt och visar bl.a. att 5 av landets 30 största myndigheter helt saknar lönekartläggning . Alla arbetsgivare är enligt 3 kap. 8 § diskrimineringslagen (2008:567) skyldiga att kartlägga och analysera bestämmelser och praxis om löner och andra anställningsvillkor som tillämpas hos arbetsgivaren samt löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Syftet med en sådan kartläggning är att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män. Beroende på hur många anställda en arbetsgivare har ska sådana kartläggningar dokumenteras. Regeringen tillsatte en utredning som bl.a. ska se över vilka åtgärder som behövs för att säkerställa att bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen följs. Lönekartläggning är en sådan åtgärd. Utredningen lämnade sitt delbetänkande Effektivare tillsyn över diskrimineringslagen – aktiva åtgärder och det skollagsreglerade området (SOU 2020:79). Betänkandet har skickats ut på remiss och remisstiden går ut . I betänkande 2018/19:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor behandlade utskottet bl.a. motionsyrkanden om statens ansvar för praktikplatser och anställningar för personer med funktionsnedsättning. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och konstaterade att det är viktigt för både legitimiteten i och allmänhetens förtroende för statsförvaltningen att de statsanställda avspeglar befolkningens sammansättning. Utskottet noterade också det uppdrag som flera myndigheter har att ta emot personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, vilket ska slutredovisas av Statskontoret . biföll utskottets förslag till beslut och avslog samtliga motionsyrkanden. Vad gäller yrkandet om att avskaffa termen ”nedsatt arbetsförmåga” har på förslag av arbetsmarknadsutskottet avslagit ett motsvarande yrkande i betänkandet 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen. Yrkanden om åtgärder mot hot och våld riktat mot statligt anställda har behandlats , senast i förra årets betänkande om statlig förvaltning och statistikfrågor (bet. 2019/20:FiU25). Utskottet hänvisade till tidigare ställningstagen av vilka det framgår att utskottet håller med om att hot och våld inte ska få påverka myndighetsutövningen eller försvaga rättssäkerheten och utgick från att regeringens framtida åtgärder på området skulle grunda sig i de utmaningar som myndigheterna står inför enligt Statskontorets rapport (Fi2018/03183/). biföll utskottets förslag till beslut och avslog samtliga motionsyrkanden.