bet · H801MJU13 · 2021-03-11 00:00:00 — Miljötillståndsprocessen behöver dock tidsmässigt kortas ned, och ändringstillstånd bör därför bör bli huvudregel vid miljöprövningar. I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 20 anförs att regeringen bör se över hur tillståndsprövningen kan göras effektivare och hur länsstyrelsernas tillståndsprocesser kan harmoniseras. Motionärerna framhåller att tillståndsprocesser för ny eller utökad verksamhet bör snabbas på och att lika behandling oavsett landsända eller myndighet bör eftersträvas. I kommittémotion 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 11 föreslås att en utredning tillsätts med uppdrag att identifiera möjligheter att förkorta industriella tillståndsprocesser. Motionärerna påtalar att en större översyn bör göras av prövningsorganisation och miljölagstiftning för att reducera omfattningen av tillståndsprocesserna och på så vis förkorta dem. I kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del framhålls behovet av att främja utvecklingen mot en förenklad och effektiviserad miljöprövning och tillståndsprocess. Enligt motionärerna fastnar alldeles för många lovande innovationer i utdragna processer. I kommittémotion 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 4 vill motionärerna säkerställa att de myndigheter som hanterar tillståndsärenden för industrin har tillräckliga resurser i syfte att förkorta handläggningstiderna. Vidare påtalas i yrkande 5 i samma motion betydelsen av tillståndshantering och ett effektivare miljöarbete. I yrkande 13 anförs att en översyn av regleringsbreven för de myndigheter som hanterar tillståndsärenden bör genomföras med större krav på helhetssyn och hållbarhetsbegreppets samtliga tre pelare. Även i motion 2020/21:3162 av och (båda C) yrkande 1 anförs att en översyn av regleringsbreven för de myndigheter som hanterar tillståndsärenden bör genomföras med större krav på helhetssyn och hållbarhetsbegreppets samtliga tre pelare. I yrkande 2 i samma motion föreslår motionärerna att förslagen i betänkande Vägar till ett effektivare miljöarbete (SOU 2015:43) aktualiseras. Vidare anförs även i denna motion i yrkande 3 att möjligheten att skjuta till extra resurser till de myndigheter som hanterar tillståndsärenden bör ses över i syfte att korta ned handläggningstiderna. I kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) anförs i yrkande 15 att högre miljökrav ska ställas vid täktverksamhet. Motionärerna konstaterar att återställande och efterbehandling finns med i tillståndsgivning av verksamheter men påtalar att det, när tillståndet lämnas, inte går att veta om det vid framtida nedläggning kommer att finnas behov av att skydda arter. Det behövs därför enligt motionärerna regelförändringar så att man systematiskt kan ta beslut om uppdatering av de ursprungliga planerna för återställande. I motion 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 15 föreslås förändrade regler för miljötillstånd i syfte att uppnå billigare, snabbare och mer effektiva tillståndsprocesser. Enligt motionärerna krävs en generell översyn av den svenska lagstiftningen kopplat till miljötillstånd. I ett sådant arbete bör man se över reglerna för prövning, se på vilket sätt EU-regler kan ersätta nationella prövningar, effektivisera domstolsprocesser och se hur rätten till ändringstillstånd kan stärkas. I yrkande 17 i samma motion föreslås att kraven på bästa möjliga teknik vid miljöprövning ses över. Industriutsläppsdirektivet (IED) ställer upp villkor om att bästa tillgängliga teknik ska användas och definierar vad den typen av teknik innebär. ställer svensk miljölagstiftning krav på att bästa möjliga teknik används. För att undvika dubbelreglering bör det enligt motionärerna därför ses över om den svenska lagstiftningen i stället kan utformas utifrån kriterierna i IED-direktivet. Därtill anförs i yrkande 18 att antalet verksamheter som kräver individuell prövning för miljötillstånd bör minskas. Motionärerna anser att en översyn av miljöprövningsförordningen bör ske för att undersöka möjligheterna att definiera fler typer av verksamheter som s.k. C-verksamheter, dvs. verksamheter som kräver anmälan till kommunen. Detta skulle enligt motionärerna underlätta tillståndsprocesserna och korta ledtiderna. I motion 2020/21:2243 av (M) anförs att kraven på miljökonsekvensbeskrivningar bör förenklas och förtydligas. Motionären anser att det är viktigt att det tydliggörs på förhand vilka arter som kan anses vara väsentliga att inventera i olika områden eller för olika verksamheter så att sökanden i sin miljökonsekvensbeskrivning (MKB) kan fokusera på rätt saker redan från början. Enligt motionären riskerar tillståndsprocesser annars att bli mer komplicerade och tidsödande än vad de redan är. I kommittémotion 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 13 anförs att torvbruk på redan dikade mossmarker bör tillåtas och att tillståndsprocesserna bör göras enklare och kostnaderna sänkas. Vidare anförs i yrkande 14 att våtläggning av torvmark ska vara frivillig och att ersättning i så fall bör utgå till markägare. Motionärerna påtalar att det är viktigt att de styrmedel och regler som utformas gynnar ett hållbart torvbruk och torvnäringens långsiktiga överlevnad. Ett gemensamt problem för torvbruk, oavsett användningsområde, är den mycket långa och kostsamma tillståndsprocessen. I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 41 anförs att regeringen bör utreda hur regelverket beträffande krav vid tillståndsprövningen för torvtäkter fungerar samt hur det kan förändras så att fler tillstånd beviljas än vad som varit fallet . Principen att torvtäkter ska utföras med stor naturvårdshänsyn är enligt motionärerna bra, men detta bör kunna lösas mer med noggranna instruktioner och tillsyn. I kommittémotion 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör avskaffas. Motionärerna framhåller att kommunernas åsikt ska väga tungt, men anser att i ett läge där på energiområdet ska gå från fossil energi och kärnkraftsenergi till förnybar och lägre energianvändning är ett kommunalt veto orimligt. Enligt kommittémotion 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 9 bör upplåtande av bostad vara anmälningspliktigt enligt . är denna verksamhet inte anmälningspliktig, vilket enligt motionärerna hindrar kommunernas möjlighet till tillsyn och kontroll. Motionärerna framhåller att detta gynnar oseriösa hyresvärdar på bekostnad av hyresgästernas boendemiljö, trygghet och hälsa. Enligt motion 2020/21:125 av (SD) yrkande 2 bör det utredas om kyltornsanläggningar lämpligast kartläggs genom anmälnings- eller tillståndsplikt. Det är enligt motionären ett faktum att legionellasmitta har drabbat människor tidigare via just kyltorn och att det kan hända igen om regeringen inte agerar. I kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 55 framhålls att regeringen bör säkerställa att alla myndigheter som prövar tillståndsansökningar och utövar tillsyn inom de areella näringarna noga följer förvaltningslagens bestämmelser och principer. Motionärerna anför att balansen mellan miljökrav och förvaltningslagens regler som ska säkerställa en god myndighetsutövning kan vara svår att upprätthålla. I kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 9 anförs att tillsynen på miljöområdet bör förbättras. Motionärerna menar att tillsyn är samhällets viktigaste styrmedel för att säkerställa syftet med . Att genom tillsyn upptäcka avvikelser och åstadkomma rättelse är enligt motionärerna av betydelse för miljön och människors hälsa men också för att olika företag ska kunna verka på lika villkor. I kommittémotion 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 45 tar motionärerna upp frågan om omvänd bevisbörda för myndigheter gentemot verksamhetsutövare som är privatpersoner när verksamheten utgörs av normal hushållsverksamhet. Motionärerna pekar på att det är verksamhetsutövaren som är skyldig att visa att miljöskyddskraven uppfylls. De anser att det i stället vore rimligt att det offentliga har bevisbördan för att ett privat hushåll orsakar en negativ miljöpåverkan, t.ex. genom utsläpp av fosfor. I kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del framhålls behovet av att främja utvecklingen mot en effektivare och mer förutsägbar myndighetsutövning, särskilt vad gäller spjutspetstekniker. Motionärerna vill se att fler steg tas för att göra myndigheters tillsyn mer likvärdig i hela landet och på olika nivåer. behandling och kompletterande uppgifter Effektivare tillståndsprocesser, kortare handläggningstider och regler om miljöprövning Frågan om effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider har behandlats av vid ett flertal tillfällen och har lett till ett antal tillkännagivanden i dessa frågor. föreslog miljö- och jordbruksutskottet ett tillkännagivande om förenklade och förkortade tillståndsprocesser. I sitt ställningstagande anförde utskottet bl.a. att det är bra att har en krävande miljölagstiftning, men att tillståndsprocesserna måste utformas på ett sådant sätt att de inte i onödan hindrar, försenar eller fördyrar investeringar som moderniserar verksamheter, skapar jobb och tillväxt och i slutändan ofta minskar den samlade miljöpåverkan. Myndigheternas prövningar och krav på underlag ska vara enkla, förutsägbara och effektiva. En del i detta är att kraven på det underlag som krävs för prövning av en viss fråga inte ska ställas högre än vad som är motiverat av miljöskäl. En annan del som måste åtgärdas är de generellt sett långa handläggningstiderna i tillståndsärenden. Utskottet anförde att det i detta avseende t.ex. kan övervägas om företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder, och då ofta måste ansöka om tillstånd på nytt, bör premieras genom att ges en ”grön gräddfil” – dvs. en skyndsammare handläggning – i tillståndshanteringen. Vidare ansåg utskottet att det bör ställas upp tydliga mål för hur som handläggningen bör få ta i normalfallet i olika slags tillståndsärenden. biföll utskottets förslag till beslut (bet. 2016/17:MJU22, rskr. 2016/17:289). föreslog utskottet ett tillkännagivande om att ytterligare reformera tillståndsprocesserna för miljöpåverkande verksamheter. I sitt ställningstagande anförde utskottet att det ser positivt på de arbeten med tillståndsprocesser och handläggningstider som pågår, men att det fortfarande finns starka skäl för ytterligare insatser för att förbättra tillståndsprocesserna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:MJU19, rskr. 2017/18:217). Även föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen i fråga om tillståndsprocesser, om ett s.k. grönt spår för att ta ytterligare steg för att förbättra tillståndsprocesserna. biföll utskottets förslag (bet. 2018/19:MJU18, rskr. 2018/19:275). gav en utredare i uppdrag att undersöka om det nuvarande systemet för miljöprövning av miljöfarlig verksamhet är utformat på ett sätt som främjar investeringar som driver teknik- och metodutvecklingen mot minskad negativ miljöpåverkan. Utredaren fick även i uppdrag att föreslå åtgärder för att prövningen av verksamheter enligt ska främja investeringar som bidrar till en grön omställning. Utredaren skulle också föreslå hur miljöprövningsprocessen kan bli mer effektiv och ändamålsenlig. presenterades promemorian Anpassad miljöprövning för en grön omställning (Ds 2018:38). Utredaren konstaterade att möjligheten att ansöka om ändringstillstånd enligt 16 kap. 2 § har bidragit till en effektivare miljöprövning. Möjligheten att ansöka om ändringstillstånd är mycket värdefull för verksamhetsutövarna och får betraktas som en framgångsrik ändring som har bidragit till en mer ändamålsenlig miljöprövningsprocess. Utredaren behandlade även frågan om huruvida det är möjligt och ändamålsenligt att införa en skyndsammare handläggning av mål och ärenden som gäller miljöförbättrande åtgärder eller verksamheter. I fråga om införandet av en s.k. grön gräddfil drog utredaren slutsatsen att det krävs ett politiskt ställningstagande för att avgöra vilka verksamheter eller åtgärder som ska anses vara miljöförbättrande. Det är enligt utredaren inte ändamålsenligt att införa en grön gräddfil för vissa mål- och ärendetyper. Däremot skulle enligt utredaren bestämmelserna vid ändring av tillståndsgivna miljöfarliga verksamheter kunna ses över i syfte att underlätta genomförandet av miljöförbättrande åtgärder. Utredaren underströk att det dock finns risker med ett sådant politiskt utpekande. Miljöförbättrande verksamheter och åtgärder kan visa sig ha negativa miljöeffekter och om en verksamhet eller åtgärd inte leder till entydiga miljöförbättringar kan bedömningen av vad som är miljöförbättrande ändras och därmed vara oförutsebar. Utredaren bedömde att med nuvarande prövningsorganisation och med den systematik som miljölagstiftningen bygger på kommer ett förtursförfarande för miljöförbättrande verksamheter och åtgärder inte att leda till en effektivare och mer ändamålsenlig miljöprövningsprocess. Utredaren föreslog därutöver att det bör sättas mål för handläggningstider. Utredaren bedömer att om sådana mål är flexibla med utrymme för avvikelser i det enskilda fallet, realistiska och möjliga att nå, kan de bidra till att åstadkomma en skyndsammare handläggning utan att försämra skyddet för miljön. En avgörande förutsättning för en skyndsam handläggning är att den sker i en effektivt utformad prövningsorganisation med resurser som är anpassade till prövningen och att det finns rätt kompetens och erfarenhet hos alla aktörer som deltar i prövningen. Dessutom behöver det göras ett tydligt uppföljningssystem och en konsekvensanalys av vad som händer om målen inte kan nås. I promemorian behandlades även ett antal ytterligare åtgärder som enligt utredaren skulle kunna bidra till en effektivare och mer ändamålsenlig miljöprövningsprocess, bl.a. digitalisering av tillståndsprocesser. Av den skrivelse åtgärder som regeringen överlämnade till framgår att arbetar med att ta hand om slutsatserna och förslagen som lämnades i utredningen (skr. 2019/20:75 s. 230). Som ett led i effektiviseringen har regeringen gett länsstyrelserna och i uppdrag att bidra till en sammanhållen statistikredovisning. har fått i uppdrag att förbereda så att myndigheten kan ansvara för att ta emot, sammanställa, analysera och presentera den statistik som övriga myndigheter bidragit med, inklusive handläggningstider (skr. 2019/20:75 s. 230). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) framhöll regeringen att myndigheternas arbete med prövning och tillsyn enligt är betydelsefulla verktyg och styrmedel för att nå flera miljömål. Dessutom är det enligt regeringen angeläget att korta handläggningstiderna vid tillståndsprövning samt förstärka tillsynen. Regeringen har därför tillsatt utredningen modern och effektiv miljöprövning (dir. M2020:86) som ska se över det nuvarande systemet för miljöprövning och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Utredningen ska särskilt fokusera på åtgärder som kan underlätta investeringar som bidrar till klimatomställningen eller innebär minskad miljöpåverkan, exempelvis modernisering av en produktionsprocess för minskad energiförbrukning eller minskade utsläpp. • bedöma om tillämpningsområdet för att tillståndspröva ändringar och anmäla ändringar som bidrar till minskad miljöpåverkan för befintliga verksamheter kan utvidgas och, om det bedöms möjligt och lämpligt, föreslå de ändringar som krävs för att åstadkomma ett sådant ”grönt spår” • bedöma om ett anmälningsförfarande under vissa förutsättningar kan ersätta tillståndsförfarandet då en verksamhet eller ändring i verksamhet inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan • utvärdera vissa aspekter av miljöprövningsdelegationernas roll och organisation, t.ex. frågor om processledning och om det är ändamålsenligt att koncentrera prövningen av vissa typer av ärenden till ett mindre antal miljöprövningsdelegationer. Utredningen får även föreslå andra förändringar i nuvarande miljöprövningssystem som bidrar till en grön omställning genom mer förutsägbara och effektivare prövningsprocesser, som kortar den samlade prövningstiden och minskar administrationen som nuvarande miljöskyddsnivå bibehålls. Sådana förslag ska dock inte avse mark- och miljödomstolarnas organisation eller handläggning av mål eller ärenden i dessa domstolar. Uppdraget ska redovisas . Enligt budgetpropositionen ska förvaltningsanslagen för länsstyrelserna och ökas för att korta handläggningstiderna och förstärka arbetet med prövning. Prövning av torvtäkter skedde huvudsakligen enligt lag (1985:620) om vissa torvfyndigheter. Lagen upphävdes dock och prövningen av torvtäkter sker nu endast enligt . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för mål och ärenden som har inletts före . bryts i på ca . används t.ex. som planteringsjord, jordförbättringsmedel eller, i minskande utsträckning, som energitorv för el- och fjärrvärmeproduktion. Nydikning av våtmarker är förbjudet i delar av södra och och tillståndspliktigt i resterande delar av landet . Som nämnts i tidigare avsnitt har regeringen tillsatt utredningen modern och effektiv miljöprövning (dir. M2020:86) som ska se över det nuvarande systemet för miljöprövning och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att utsläppen från dikade torvmarker står för koldioxidekvivalenter, dvs. mer än personbilstrafik. Regeringen föreslår därför en satsning på återvätning av tidigare torrlagda våtmarker, vilket enligt regeringen ger betydande klimatvinster som den biologiska mångfalden stärks. Satsningen genomförs främst genom att medel tillförs inom de lokala naturvårdssatsningarna (). Regeringen anförde att satsningen bygger på frivillig medverkan av markägare. I sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:157) anförde miljö- och klimatminister bl.a. att stora arealer torvmark har dikats ut för jord- och skogsbruk i . På utdikade torvmarker bryts torven ned och växthusgaser frigörs. Statsrådet framhöll att återvätning av torvmarker kan bidra till minskad avgång av växthusgaser men också till positiva effekter för biologisk mångfald, minskad övergödning och till minskade risker för såväl översvämning som torka. Statsrådet ser därför mycket positivt på att regeringen tillsammans med och Liberalerna enats om en satsning på återvätning av våtmarker i budgetpropositionen . För att få tillstånd att uppföra vindkraftverk krävs enligt 16 kap. 4 § att den kommun som verken ska uppföras i tillstyrker etableringen. Bestämmelsen tillkom i samband med att den s.k. dubbelprövningen av vindkraftsanläggningar avskaffades . En tillståndspliktig vindkraftsanläggning prövades tidigare enligt både (2010:900) och . Ändringen i regelverket gjordes i syfte att effektivisera handläggningen och korta handläggningstiderna för att främja vindkraftsutbyggnaden i , som prövningen skulle förbli omsorgsfull och rättssäker. Syftet med bestämmelsen om tillstyrkan var att kommunens inflytande i frågan om vilka ändamål som kommunens mark- och vattenområden är mest lämpade för inte skulle minska. Kravet på tillstyrkan gäller även ändringstillstånd. Regeringen gav 2016 och i uppdrag att följa upp och analysera planerings- och tillståndsprocessen vid etablering av vindkraft. Uppdraget redovisades till . Sammanfattningsvis bedömde myndigheterna att bestämmelsen om tillstyrkan bör upphävas. Myndigheterna framhäver att ett upphävande av bestämmelsen är den åtgärd som bäst uppfyller uppdragets mål om att tillståndsprocessen ska underlättas och bli mer rättssäker. Myndigheterna bedömde att miljöprövningen är god även utan tillstyrkan (NV-00099-16 och EM 2016-4752). Regeringen gav en särskild utredare uppdraget En ökad förutsägbarhet vid miljöprövning av vindkraft (dir. 2020:108). En särskild utredare ska • undersöka förutsättningarna för att upphäva bestämmelsen i 16 kap. 4 § • lämna förslag på hur denna bestämmelse kan tas bort och hur det kommunala inflytandet kan tillgodoses på annat sätt • bedöma alternativa förslag, för det fall bestämmelsen inte kan tas bort, i syfte att göra miljöprövningen av vindkraftsanläggningar mer rättssäker och förutsägbar. Uppdraget ska redovisas . Den som bedriver miljöfarlig verksamhet kan ha tillstånds- eller anmälningsplikt för sin verksamhet (9 kap. 6 § ). Av miljöprövningsförordningen (2013:251) framgår vilka verksamheter som kräver tillstånd och vilka verksamheter som kräver anmälan. är ca 6 000 verksamheter tillståndspliktiga och ca 20 000 verksamheter omfattas av anmälningsplikt till tillsynsmyndigheten. I miljöprövningsförordningen är tillståndspliktiga verksamheter markerade med A eller B och anmälningspliktiga med C. A-verksamheter ska söka tillstånd hos mark- och miljödomstol och B-verksamheter ska söka tillstånd hos miljöprövningsdelegation vid . C-verksamheter anmäls till kommunen. Alla verksamheter som kan orsaka skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön ska följa de krav som ställs i . Enligt ska i dessa fall bl.a. skyddsåtgärder utföras och försiktighetsmått vidtas. Det ställs också krav på att verksamhetsutövaren ska skaffa sig den kunskap som behövs för att skydda människors hälsa. Kraven gäller oavsett om verksamheten är tillståndspliktig, anmälningspliktig eller får bedrivas utan tillstånd eller anmälan. I finns även krav på regelbunden kontroll av verksamhet som kan påverka människors hälsa eller miljön. Den som är ansvarig för en verksamhet är skyldig att vidta de skyddsåtgärder som behövs för att förebygga, hindra och motverka eventuella skador och olägenheter för människors hälsa. Verksamhetsutövarens s.k. egenkontroll innefattar t.ex. rutiner för rening av utrustning och fortlöpande bedömning av risker. Kyltorn är i sig inte en tillstånds- eller anmälningspliktig miljöfarlig verksamhet men kan ingå i en verksamhet som är tillstånds- eller anmälningspliktig. Om ett kyltorn är en del i en process i en verksamhet som omfattas av tillstånds- eller anmälningsplikt omfattas även kyltornet av anmälan eller tillståndet. I en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:161) togs frågan om kyltorn och risk för legionellasmitta upp. Det framgick att hade föreslagit att kyltorn ska bli föremål för anmälningsplikt enligt tillämpligt regelverk och att den begäran hade remitterats till berörda myndigheter. I debatten anförde miljö- och klimatminister att remissutfallet var blandat. Det fanns enligt statsrådet stora tveksamheter hos flera av de tyngre remissinstanserna. Statsrådet betonade att tillståndsprövning enligt inte är det enda sättet att göra det möjligt att inventera och ha en bättre kontroll på kyltornen. Det ingår redan i kommunernas tillsynsansvar och i verksamhetsutövarnas ansvar att se till att verksamheten är kontrollerad och inte skapar fara för människors hälsa och för miljön. Kommunerna kan inom ramen för sin tillsyn även kartlägga eventuella smittkällor, som t.ex. kyltorn. Statsrådet ville också framhålla vikten av en god myndighetssamverkan och pekade på att just detta har gett goda resultat när det gäller att motverka spridning av legionella i tappvarmvatten. Statsrådet anförde att hon följer myndigheternas arbete med intresse och inte utesluter möjligheten att vidta lagstiftningsåtgärder. Tillsyn enligt utförs av ett stort antal myndigheter. I miljötillsynsförordningen (2011:13) regleras vilken myndighet som har ansvar för tillsynen. Huvuddelen av miljöbalkstillsynen utförs av kommunerna och länsstyrelserna. I regeringens proposition Förbättrad tillsyn på miljöområdet (prop. 2019/20:137) föreslogs bl.a. ett antal nya bestämmelser som syftar till att effektivisera och förtydliga tillsynen enligt (bet. 2019/20:MJU19, rskr. 2019/20:337). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att anslaget för länsstyrelsernas miljötillsyn höjdes 2018 och att den sammanlagda redovisade tiden för tillsyn ökade med nästan 20 årsarbetskrafter .