bet · H801KU25 · 2021-03-05 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena rör frågor om romsk inkludering, samordning, styrning och uppföljning av minoritetspolitiken, sanningskommissioner, samers rättigheter, statistik över samiskt näringsliv, kontaktyta för dialog mellan och , bevarandet av älvdalskan, information och kunskap om nationella minoriteter, romska förvaltningsområden, samepolitiken och konstruktion samt kommuners och regioners minoritetspolitik. I betänkandet finns tre reservationer (C, V). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Samordning, styrning och uppföljning av minoritetspolitiken Statistik över samiskt näringsliv Kontaktyta för dialog mellan och Motioner som bereds förenklat 1.Romsk inkludering, punkt 1 (V) 2.Samers rättigheter, punkt 4 (V) 3.Kontaktyta för dialog mellan och , punkt 6 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 20–23, 2020/21:2201 av m.fl. (S) och 2020/21:2660 av (L) yrkande 2. Reservation 1 (V) Samordning, styrning och uppföljning av minoritetspolitiken 2019/20:2854 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3032 av (S), 2020/21:2104 av och (båda S) och 2020/21:3051 av m.fl. (MP) yrkande 1. 2019/20:2552 av Per Åsling (C), 2019/20:2853 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 2. 2019/20:693 av (KD) yrkande 1, 2019/20:2852 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2019/20:2853 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 11 och 12, 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3344 av (KD) yrkande 1 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkandena 7, 12 och 13. Reservation 2 (V) Statistik över samiskt näringsliv 2019/20:693 av (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:3344 av (KD) yrkandena 4 och 5. Kontaktyta för dialog mellan och 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 3 (C) Motioner som bereds förenklat 2019/20:2 av (SD), 2019/20:183 av (C), 2019/20:1612 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:2091 av (L) yrkande 1, 2019/20:2590 av (M), 2019/20:2853 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 5, 2019/20:3378 av m.fl. (L) yrkandena 2–7, 2020/21:3 av (SD), 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 7, 2020/21:801 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2049 av m.fl. (S), 2020/21:2660 av (L) yrkande 1, 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 53, 2020/21:3587 av m.fl. (L) yrkandena 2–6 och 13 samt 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 60 motionsyrkanden om minoritetsfrågor från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Av dessa behandlas ca 30 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsyrkandena avser följande frågor: romsk inkludering, samordning, styrning och uppföljning av minoritetspolitiken, sanningskommissioner, samers rättigheter, statistik över samiskt näringsliv, kontaktyta för dialog mellan och , bevarandet av älvdalskan, information och kunskap om nationella minoriteter, romska förvaltningsområden, samepolitiken och konstruktion samt kommuners och regioners minoritetspolitik. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan till betänkandet. Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och att stärka deras möjlighet till inflytande samt att stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:272). Det övergripande målet bröts genom reformen 2010 ned i tre delområden: diskriminering och utsatthet, inflytande och delaktighet samt språk och kulturell identitet (prop. 2008/09:158 s. 45–46). De insatser och åtgärder som vidtas inom politikområdet hänför sig till de tre delområdena, och uppföljningen av utvecklingen genomförs och redovisas också inom dessa. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologisk hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2005/06:1 utg.omr. 23, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). Internationella åtaganden om nationella minoriteters rättigheter har tillträtt ett antal internationella konventioner som innehåller bestämmelser om nationella minoriteters rättigheter. Bland annat FN:s internationella konventioner om medborgerliga och politiska rättigheter (SÖ 1971:42) respektive barnets rättigheter (SÖ 1990:20), och ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (SÖ 2000:2, ramkonventionen) och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3, språkstadgan). Av 1 kap. 2 § femte stycket regeringsformen (RF) följer bl.a. att det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Av sjätte stycket framgår att det samiska folkets och etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Bestämmelsen i 1 kap. 2 § sjätte stycket RF om skydd för vissa minoriteter ändrades 2011 så att det samiska folket särskilt omnämns. I bestämmelsen ges uttryck för vissa särskilt viktiga mål för samhällets verksamhet. Av förarbetena till grundlagsändringen följer att avsikten med att ge bestämmelsen en ny utformning var att tydligare spegla samernas särställning och ge uttryck för att samerna inte bara är en minoritet utan även ett urfolk (prop. 2009/10:80 s. 190). Lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk m.m. ersatte den nya lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk tidigare lagar på området i enlighet med förslagen minoritetspolitiska proposition (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). I lagen föreskrivs vissa grundläggande rättigheter för samtliga fem nationella minoriteter i och vissa särskilda rättigheter för finsk-, samisk- och meänkielitalande. Bestämmelser som rör minoritetspolitiken finns även i t.ex. skollagen (2010:800) och socialtjänstlagen (2001:453). Bestämmelser om finns i sametingslagen (1992:1433) och i förordningen (2009:1395) med instruktion för . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om romsk inkludering. Jämför reservation 1 (V). I partimotion 2019/20:2578 av m.fl. (V) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att regeringen bör se över strategin för romsk inkludering i syfte att tydliggöra målgruppen och inkludera de som vistas i . I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att det framtida arbetet för romsk inkludering inom EU förstärks och anpassas utifrån mångfalden inom den romska gruppen och särskilt med fokus på de mest utsatta. Motionärerna menar att det krävs ytterligare satsningar på de mest utsatta grupperna utan att övriga delar av den romska gruppen förfördelas. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att det framtida arbetet för romsk inkludering inom EU har tydligare fokus på romer som rör sig mellan medlemsstaterna och särskilt på utsatta EU-medborgare. Motionärerna menar att medlemsstater inte tar hänsyn till denna grupp i sina strategier trots att denna del av den romska gruppen var huvudorsaken till att man antog ramverket. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att det framtida arbetet för romsk inkludering inom EU inkluderar kraftiga insatser för att motverka antiziganism och diskriminering inom alla områden. Motionärerna menar att medlemsstaterna bör uppmuntras att implementera ytterligare åtgärder för att möta antiziganism och diskriminering. I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att det framtida arbetet för romsk inkludering inom EU har ett tydligare fokus på att öka sysselsättningen inom gruppen, särskilt med fokus på de mest utsatta. Motionärerna menar bl.a. att EU:s fonder i större utsträckning bör användas till att förbättra kapaciteten hos lokala myndigheter att bekämpa diskriminering och främja social inkludering. I motion 2020/21:2201 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över vilka åtgärder som krävs för att säkerställa att romer i och får del av de mänskliga rättigheter som stipuleras i såväl som konventioner. Motionärerna framhåller bl.a. att förslaget om en institution som bättre skulle kunna företräda romska intressen inte har förverkligats. I motion 2020/21:2660 av (L) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att följa upp hur den romska minoriteten har klarat coronakrisen. Motionären menar att givet den redan oroväckande hälsosituationen i kombination med utanförskap och hög arbetslöshet bland den romska minoriteten är oron stor för hur situationen ser ut efter coronapandemin. för romsk jämlikhet, inkludering och delaktighet Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande om en EU-ram för nationella strategier för romsk inkludering . Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att utifrån sin situation anta eller utveckla nationella strategier för romsk inkludering. Kommissionen ut-värderar de enskilda medlemsstaternas genomförande av strategierna och rapporterar till och rådet. En halvtidsöversyn publicerades (COM(2017) 458) och 2018 publicerades en översyn för perioden –2017 (COM(2018) 785). presenterade kommissionen ett nytt strategiskt ramverk för perioden –2030 (COM(2020) 620). utgår från de tre horisontella områdena jämlikhet, inkludering och delaktighet samt omfattar fyra tematiska områden: utbildning, arbete, hälsa och boende. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att anta nationella strategier med utgångspunkt i ramverket . Strategierna ska ha ett stärkt fokus på jämlikhet, och arbetet mot antiziganism lyfts särskilt fram. En viktig del av det nya ramverket är romskt deltagande med insatser för kapacitetsbyggande i civilsamhället och stärkt dialog. I ramverket betonas också heterogeniteten inom romska befolkning, och till skillnad från tidigare ramverk omfattas också EU-migranter uttryckligen. Kommissionen avser efter en inledande utvärdering av strategierna att följa upp genomförandet . strategi för romsk inkludering överlämnade regeringen skrivelsen En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (skr. 2011/12:56). Det övergripande målet i strategin är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. I skrivelsen behandlas regeringens bedömningar, mål och förslag till åtgärder inom områdena styrning och kunskapsuppbyggnad, utbildning, bostad, hälsa och social omsorg och trygghet, kultur och språk samt romers organisering och deltagande i det civila samhället. I skrivelsen framhölls att en regelbunden uppföljning bör göras utifrån verksamhetsspecifika mål inom ett antal områden och att regeringen bör rapportera till i budgetpropositionen om utvecklingen när det gäller romsk inkludering (skr. 2011/12:56 s. 17 f.). Strategin behandlades av (bet. 2011/12:KU17, rskr. 2011/12:227). i har i uppdrag att samordna och följa upp insatser inom ramen för strategin. I uppdraget ingår att stödja kommuner att utveckla arbetssätt och metoder för romsk inkludering och att se till att dessa kontinuerligt sprids till kommuner, regioner och berörda myndigheter. Kommuners och myndigheters samråd med romska företrädare om arbetssätt och metoder ska särskilt beaktas. förlängdes uppdraget till perioden –2023. Kommissionen mot antiziganism, vitbok och utredning om en myndighet för romska frågor tillsatte regeringen en kommission mot antiziganism i syfte att åstadkomma en kraftsamling i arbetet mot antiziganism och överbrygga förtroendeklyftan mellan den romska gruppen och samhället i övrigt (dir. 2014:47). Kommissionen hade bl.a. i uppdrag att samla och sprida kunskap om antiziganism och identifiera och förmedla åtgärder för att motverka och förebygga antiziganism. presenterades också departementspromemorian Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). Kommissionen mot antiziganism lämnade sitt slutbetänkande Kraftsamling mot antiziganism (SOU 2016:44). Därefter har regeringen fattat beslut om att närmare utreda hur ett nationellt center för romska frågor kan inrättas (Ku 2017:A). Enligt uppdragsbeskrivningen ska utredningen särskilt beakta förslagen som lämnats av Kommissionen mot antiziganism. I uppdraget har ingått att föreslå vilka specifika uppgifter centret ska ha med tydliga avgränsningar mot andra berörda myndigheters verksamhet samt att utreda hur romskt deltagande och inflytande i förhållande till centrets uppgifter kan säkerställas. Det har även ingått att undersöka om centret kan inrättas inom ramen för befintlig myndighetsstruktur. I promemorian (Ds 2019:15) som överlämnades görs bedömningen att inrättandet av en ny myndighet för romska frågor skulle skapa den stabilitet och långsiktighet som arbetet med att främja minoriteten romers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är beroende av för att nå framgång. Utredningen föreslår därför att en nämndmyndighet vid en värdmyndighet inrättas, Myndigheten för romska frågor, och att den ska ha ett nationellt ansvar att främja arbetet med mänskliga rättigheter för den nationella minoriteten romer. Den nya myndigheten ska driva verksamheten i nära kontakt med minoriteten romer, säkerställa en lokal förankring av verksamheten och att verksamheten når en lämplig geografisk spridning. Myndigheten för romska frågor ska – initiera, främja och stödja åtgärder för att öka minoriteten romers egenmakt och inflytande, vari det ligger ett särskilt ansvar att stärka kvinnors samt barns och ungas egenmakt och inflytande – bidra till den fortsatta utvecklingen av det romska civilsamhället genom att genomföra olika insatser – återkommande anordna en landsomfattande sammankomst där minoriteten romers organisationer, aktivister och andra sakkunniga från och företrädare för minoriteten kan mötas och diskutera frågor som är viktiga för minoriteten – synliggöra, samla och sprida kunskap samt verka för att metoder utvecklas för att motverka den antiziganism och diskriminering som minoriteten romer utsätts för och den påverkan som historisk rasism och diskriminering för med sig – samla och medverka till att levandegöra och sprida kunskap om minoriteten romers kultur, språk och historia samt skapa en kunskapsbank över minoriteten romers kultur, språk och historia – främja högtidlighållande av centrala högtidsdagar för minoriteten romer. Promemorian har remitterats och bereds inom . i om romsk inkludering I sin senaste årsrapport (2020:8) gjorde i följande bedömning om strategin för romsk inkludering. framhöll i rapporten att det behövs omfattande satsningar inom samtliga områden i strategin. I rapporten nämns särskilt följande, varav de fyra sist nämnda punkterna anges vara mest angelägna: – Regeringen bör förtydliga hur strategin för romsk inkludering och den nationella minoritetspolitiken bör tolkas i relation till varandra. – Det behövs satsningar för att motverka antiziganism. – Utbildningsmaterial behöver nyanseras så att romers nuvarande situation inte enbart förknippas med diskriminering. – Regeringen behöver avsätta medel för att samordna samrådsarbetet på nationell nivå. – Det behövs ett flerårigt utvecklingsarbete där några kommuner under ledning av till exempel länsstyrelserna får i uppdrag att reflektera över olika utgångspunkter för samråd och utveckla lokala eller regionala modeller som kan fungera vägledande för andra kommuner. – arbete med omhändertagande av romska barn i enlighet med lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga bör fortsätta att utvecklas. – verksamhet behöver prioriteras. Det krävs samverkan mellan skola och vårdnadshavare, arbete mot antiziganism och stöd till barn för att klara skolgången. – Insatser på arbetsmarknaden är essentiella för att bryta utanförskap. Se över möjligheten att tydliggöra Arbetsförmedlingens uppdrag och att ge lämplig myndighet ett uppdrag att verka företagsfrämjande. – Ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor förnyat uppdrag att fördela statsbidrag till hälsofrämjande insatser riktade till romer. – Inrätta ett statsbidrag för kommuners arbete med romsk inkludering. Statsbidraget bör vara långsiktigt, likt det bidrag som finns för kommuner som ingår i förvaltningsområden för finska, meänkieli och samiska. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 1 s. 95) anges bl.a. följande om romsk inkludering: I i Romsk inkludering, Årsrapport (Ku2020/01102/CSM) konstateras att strategin är ett viktigt komplement till den nationella minoritetspolitiken där uppdrag till olika myndigheter är av stor vikt. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Arbetsförmedlingen, , och folkminnen, och har haft i uppdrag att arbeta med romsk inkludering 2016–2019. Utöver detta har fem kommuner erhållit statsbidrag för att utveckla sitt arbete för romsk inkludering. De insatser som genomförts har bl.a. bidragit till stärkt tillit och ett ökat förtroende mellan den romska minoriteten och myndigheter och att fler barn och ungdomar genomför sin skolgång. (Ku2020/00239/CSM). Vidare har romers hälsa främjats, framförallt romska kvinnors hälsa har gynnats genom det riktade stödet (Ku2020/00518/CSM). Romska organisationers deltagande i samhällslivet har förbättrats och stärkts (Ku2020/00518/CSM). Genom såväl strategin för romsk inkludering och den stärkta minoritetslagstiftningen finns enligt Årsrapport en ökad efterfrågan från kommuner och myndigheter att samverka och samråda med företrädare för den romska minoriteten, vilket bidrar till ökat inflytande för romer på flera nivåer. Utskottet beslutade ett tillkännagivande om fortsatt arbete mot antiziganism och för romsk inkludering (bet. 2014/15:KU16). I skrivelse 75 (skr. 2019/20:75, s. 271) redogjorde regeringen för de åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivandet: Flera insatser för antiziganism och för romsk inkludering pågår, bl.a. inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56). Det pågår även insatser inom ramen för regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (se prop. 2019/20:1 utg.omr. 1 avsnitt 11.4.2 samt utg.omr. 13 avsnitt 4.4.2) som syftar till att öka kunskapen om bl.a. antiziganism. i har –2023 fått ett uppdrag att samordna, följa upp och genomföra insatser inom ramen för strategin för romsk inkludering, varav en del att genomföra insatser för att öka kunskapen om romsk historia, romers nuvarande livsvillkor och ställning som nationell minoritet, genom exempelvis spridning av utbildningsmaterialet Antiziganismen i (Ku2019/02101/CSM). Arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer därmed att fortsätta. Punkten är inte slutbehandlad. I samband med att behandlade de motioner som resulterade i ett tillkännagivande (bet. 2014/15:KU16) framhöll att det behövs fortsatta satsningar för att bekämpa antiziganism och diskriminering. Utskottet noterade bl.a. skolornas centrala roll och vikten av att sprida vitboken och dess innehåll till olika delar av samhället samt att ta fram skolmaterial baserat på vitboken. Vidare noterade utskottet vikten av spridning av arbetssätt för romsk inkludering på nivå, brobyggarverksamhet med kulturkompetens, jämställdhetsåtgärder samt utveckling och produktion av lärverktyg. Utskottet betonade även vikten av utvärdering och framtidsplanering. behandlade utskottet flera motioner om antiziganism och romsk inkludering (bet. 2016/17:KU16). Utskottet framhöll att åtgärder mot antiziganism och för romsk inkludering är av stor vikt och noterade redogörel-sen i budgetpropositionen för det pågående arbetet. Utskottet konstaterade bl.a. att Kommissionen mot antiziganism hade lämnat sitt slutbetänkande med ett antal rekommendationer till regeringen. Utskottet noterade också att regeringen avsåg att fortsätta arbetet med att tillgodose tillkänna-givande på området –2019. Vidare konstaterade utskottet att regeringen hade beslutat om en översyn av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk där utredaren ska göra en sammanhållen analys av minoritetspolitiken. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet motionsyrkan-dena. Två reservationer (L respektive M, C, L, KD) och två motiv-reservationer lämnades (SD). Utskottet behandlade även motioner om antiziganism och romsk inkludering (bet. 2017/18:KU32). Utskottet framhöll att åtgärder mot antiziganism och för romsk inkludering är av stor vikt och noterade redogörelsen i budgetpropositionen för det pågående arbetet. Utskottet noterade vidare att regeringen avsåg att fortsätta arbetet med att tillgodose tillkännagivande på området. Utskottet noterade även det pågående arbetet med att utreda hur ett nationellt center för romska frågor skulle kunna inrättas. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet motionsyrkandena. En reservation lämnades (M, C, L, KD). Utskottet vill framhålla vikten av åtgärder för romsk inkludering, såväl nationellt som inom EU. Utskottet konstaterar att det pågår insatser för romsk inkludering och att regeringen avser att fortsätta arbetet med att tillgodose tillkännagivande. Utskottet noterar även regeringens pågående beredning av förslaget om att inrätta en myndighet för romska frågor. Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena. Samordning, styrning och uppföljning av minoritetspolitiken Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samordning, styrning och uppföljning av minoritetspolitiken. I motion 2019/20:2854 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av en mer effektiv samordning och styrning på det minoritetspolitiska området. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om inrättande av en ny myndighet för nationella minoriteter. Motionärerna noterar att regeringen beslutade att en särskild utredare närmare skulle analysera och föreslå hur ansvaret för samordning, utveckling och uppföljning av minoritetspolitiken skulle organiseras. Utredaren fick även i uppdrag att föreslå hur det minoritetspolitiska uppföljningssystemet kunde förbättras. Syftet med utredningen var, enligt motionärerna, att komma närmare hur en ny särskild myndighet med ansvar för samordning och uppföljning kunde organiseras och fungera. Motionärerna menar att regeringen skyndsamt bör bereda denna fråga vidare. I motion 2019/20:3032 av (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen noggrant bör följa upp den reviderade minoritetslagstiftning som trädde i kraft . Motionären menar att det är viktigt att säkra att ambitionshöjningarna i minoritetspolitiken ger tydliga effekter i kommuner och regioner som ligger i linje med lagstiftningens förändrade intentioner. I motion 2020/21:2104 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att följa upp och säkerställa att kommuner och regioner följder den nya minoritetslagstiftningen. Motionärerna menar att det måste till en betydligt bättre uppföljning från samtliga aktörer, inklusive regeringen. I motion 2020/21:3051 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av en mer effektiv samordning och styrning på det minoritetspolitiska området. Motionärerna menar att eftersom utredningen om uppföljning av minoritetspolitiken är avslutad och remitteringen av den har avslutats, bör regeringen skyndsamt bereda frågan vidare. I 20 och 21 §§ lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om vilken eller vilka myndigheter som ska ansvara för uppföljningen av förvaltningsmyndigheters tillämpning av lagen.