bet · H801SfU14 · 2021-02-17 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om svenskt medborgarskap. Motionerna handlar bl.a. om språk- och samhällskunskapstester och egen försörjning som villkor för svenskt medborgarskap samt om skärpning av det s.k. hemvistkravet. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, KD). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Förvärv av medborgarskap, punkt 1 (M) 2.Förvärv av medborgarskap, punkt 1 (SD) 3.Förvärv av medborgarskap, punkt 1 (KD) 4.Vandelskrav för unga, punkt 2 (M, SD) 5.Hemvistkrav, punkt 3 (M) 6.Hemvistkrav, punkt 3 (SD) 7.Barns rättigheter i vissa medborgarskapsärenden, punkt 4 (M, SD) 8.Befrielse från och förlust av medborgarskap, punkt 5 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:1124 av (M), 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, 2020/21:1621 av i m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4–7, 2020/21:2332 av Boriana (M), 2020/21:2341 av Boriana (M), 2020/21:2690 av (L), 2020/21:2700 av (MP), 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 5, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 30, 2020/21:3526 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 45–47. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) 2020/21:522 av (SD), 2020/21:1621 av i m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3526 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 4 (M, SD) 2020/21:1621 av i m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3526 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Barns rättigheter i vissa medborgarskapsärenden 2020/21:1621 av i m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:3526 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 7 (M, SD) Befrielse från och förlust av medborgarskap 2020/21:614 av (C) och 2020/21:1621 av i m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 8 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (KD), (L), i (SD), (MP), (M), (S), (SD), (C) och (V). Utskottet behandlar i detta betänkande 29 motionsyrkanden om svenskt medborgarskap som väckts under allmänna motionstiden /21. En redovisning av motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället som villkor för att få svenskt medborgarskap, försörjnings- och hemvistkrav samt uppvärdering av medborgarskapets betydelse. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (KD), 4 (M, SD), 5 (M), 6 (SD), 7 (M, SD) och 8 (SD). Frågor om medborgarskap regleras i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, förkortad MedbL. Enligt 1 § MedbL är det svenska medborgarskapet ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. Förvärv av medborgarskap genom ansökan, s.k. naturalisation Naturalisation innebär att en utlänning under vissa givna förutsättningar beviljas svenskt medborgarskap. Någon absolut rätt till naturalisation finns inte, även om villkoren i och för sig är uppfyllda (prop. 1975/76:136 s. 34). Det är fråga om en exklusiv rätt för staten att, efter en diskretionär prövning inom ramen för en rimlig tolkning av medborgarskapslagstiftningen, avgöra om en person bör tas upp till svensk medborgare eller inte (prop. 1997/98:178 s. 15). I lagstiftningen finns ett s.k. hemvistkrav med innebörden att en utlänning efter ansökan kan beviljas medborgarskap om han eller hon har varit bosatt i . För statslösa och flyktingar gäller dock att medborgarskap kan beviljas och för nordiska medborgare (11 § 4 MedbL). Vidare krävs att utlänningen har – styrkt sin identitet – haft och kan förväntas ha ett hederligt levnadssätt (11 § MedbL 1–3 och 5). Det finns dock särskilda bestämmelser om undantag från villkoren för naturalisation (dispens). Dispens får medges om sökanden har varit svensk medborgare, är gift eller sambo med en svensk medborgare eller om det finns andra särskilda skäl till det. Dessutom får en sökande som inte kan styrka sin identitet naturaliseras om han eller hon har hemvist här i landet och gör sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig (12 § MedbL). Medborgarskap för barn och unga vuxna Att medborgarskapet överförs från en förälder till ett barn ger uttryck för den s.k. härstamningsprincipen, dvs. att föräldrarnas medborgarskap avgör vilket medborgarskap deras barn får. Territorialprincipen innebär att barnet får medborgarskap i det land där barnet föds. gäller att ett barn till en förälder som är svensk medborgare får svenskt medborgarskap vid födelsen (2 § MedbL). Ett barn som har fötts i och som sedan födelsen är statslöst får svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet (6 § MedbL). Vidare kan ett barn få svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd i och hemvist här i landet eller, om barnet är statslöst, (7 § MedbL). En utlänning som har fyllt 18 men inte förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan, om han eller hon har permanent uppehållstillstånd i och hemvist här i landet sedan han eller hon fyllde eller, i fråga om den som är statslös, (8 § MedbL). Varje kommun ska minst en gång anordna en ceremoni för nya svenska medborgare för att högtidlighålla deras nya medborgarskap. Vid medborgarskapsceremonin ska innehållet i 1 § första stycket MedbL förmedlas (29 § MedbL). Befrielse från och förlust av medborgarskap En svensk medborgare förlorar sitt svenska medborgarskap när han eller hon fyller om han eller hon är född utomlands, aldrig haft hemvist i och inte heller varit här under förhållanden som tyder på samhörighet med landet. På ansökan som görs innan den svenska medborgaren fyller får det dock medges att medborgarskapet behålls. Personen förlorar emellertid inte sitt svenska medborgarskap om detta skulle leda till att han eller hon blir statslös (14 § MedbL). Den som är eller önskar bli utländsk medborgare får på ansökan befrias från sitt svenska medborgarskap. Befrielse ska medges den som saknar hemvist i . Den som har hemvist i får vägras befrielse endast om det finns särskilda skäl. Är sökanden inte redan utländsk medborgare ska det som villkor för befrielsen från svenskt medborgarskap krävas att han eller hon inom förvärvar medborgarskap i ett annat land (15 § MedbL). m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3526 yrkande 1 ett tillkännagivande om krav på kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället för medborgarskap. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda införandet av ett krav på huvudsaklig försörjning, som inte är i form av försörjningsstöd, för beviljande av medborgarskap i . Enligt motionärerna är det rimligt att förvänta sig att nya medborgare kan försörja sig själva. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att införa krav på skötsamt liv för alla som söker medborgarskap. Motionärerna anför att ett krav på skötsamt liv tydliggör vikten av ett hederligt levnadssätt och innebär ett uppvärderande av det svenska medborgarskapet. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att systemet för medborgarskapsceremonier i ska uppvärderas. Motionärerna anser att en översyn bör göras i detta syfte. I motion 2020/21:2341 av Boriana (M) begärs ett tillkännagivande om att ändra lagen om svenskt medborgarskap. För att främja integrationen bör det för medborgarskap krävas att man kan försörja sig själv. Den som har försörjts av samhället bör även ha återbetalat skulden innan svenskt medborgarskap beviljas. Vidare bör ett språktest införas. Yrkanden om språktest finns även i motion 2020/21:2332 av samma motionär och i motion 2020/21:1124 av (M). I partimotion 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om ett stärkt medborgarskap. För att upptas till svensk medborgare bör det bl.a. krävas att utlänningen kan svenska och har en god förståelse för vårt samhälle, vår kultur och vår historia. Vidare ska han eller hon ha försörjt sig själv i och fört en oklanderlig och hederlig vandel. Medborgarskapsprocessen bör avslutas med en ordentlig medborgarceremoni. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om ett moratorium för beviljande av medborgarskap. Mot bakgrund av den extrema arbetsbelastningen på och behovet av insatser för att höja värdet av medborgarskapet bör möjligheten att ansöka om och beviljas medborgarskap tillfälligt stoppas. i m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2020/21:1621 yrkande 2 ett tillkännagivande om skärpta vandelskrav. Motionärerna anför att utlänningar med kriminella kopplingar och liknande asocialitet måste vara utestängda från medborgarskap. Medborgarskap ska återigen begränsas till utlänningar som på allvar fört en hederlig vandel. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om vandelskrav för unga. gäller inte vandelskraven för t.ex. minderåriga som har bott i och har permanent uppehållstillstånd, vilket i förlängningen innebär att även myndiga personer kan bli medborgare i trots att de har dömts för grova brott. Vandelskraven bör omfatta alla straffmyndiga personer. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att utreda ett visst försörjningskrav för medborgarskap. Motionärerna anför att det bör ställas krav på en varaktig försörjningsförmåga och att utlänningens självständighet gentemot de allmänna bidragssystemen bör beaktas särskilt. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om språkkrav och språktest. Att behärska det svenska språket i såväl tal som skrift ska vara ett självklart grundkrav för att beviljas svenskt medborgarskap. I yrkande 6 begärs vidare ett tillkännagivande om samhällskunskapskrav och samhällskunskapstest. Kunskaper om bl.a. den svenska demokratin, jämställdhet, jämlikhet och yttrande- och åsiktsfrihet ska säkerställas genom prov innan medborgarskap beviljas. Dessutom begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om en lojalitetsförklaring. Utöver de krav på hederligt levnadssätt som finns för att beviljas medborgarskap bör enligt motionärerna en obligatorisk lojalitetsförklaring införas, som ett sista steg i ansökningsprocessen för medborgarskap. I motion 2020/21:522 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att 8 § MedbL bör strykas. Motionären anför att myndiga personer i dagens system får medborgarskap utan att det prövas om de är laglydiga. Alla personer bör få en likvärdig prövning, där kriminellt leverne bör vara ett viktigt kriterium. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:3663 yrkande 45 ett tillkännagivande om att uppvärdera medborgarskapets betydelse. Motionärerna anför att medborgarskap medför långtgående rättigheter och att villkoren för att förvärva medborgarskap bör skärpas. Alla som blir medborgare eller myndiga bör få en medborgarbok där de rättigheter och skyldigheter som följer av medborgarskapet förmedlas. I yrkande 46 begärs ett tillkännagivande om medborgarskapsceremonier. Motionärerna anför att alla kommuner ska arrangera offentliga medborgarskapsceremonier för att välkomna nya medborgare. I yrkande 47 begärs ett tillkännagivande om att införa godkänt språkprov och samhällsorienteringsprov som villkor för att kunna anhålla om svenskt medborgarskap. En begäran om ett motsvarande tillkännagivande finns i kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 30. I partimotion 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om uppvärderat medborgarskap. Motionärerna anför att ett språkkrav stärker medborgarskapets status och är en viktig symbol för principen om att alla ska kunna kommunicera med varandra i ett samhälle. Alla nyanlända ska delta i samhällsorientering. Den som är vuxen och vill bli svensk medborgare ska ha deltagit i utbildningen och göra ett enklare samhällstest. I motion 2020/21:2690 av (L) begärs ett tillkännagivande om att införa territorialprincipen jämte härstamningsprincipen vid bestämmandet av medborgarskap för barn. Den rådande härstamningsprincipen bör kompletteras med territorialprincipen, som tar sin utgångspunkt i frågan om var barnet föds. Barn som föds i bör således erbjudas medborgarskap. I motion 2020/21:2700 av (MP) begärs ett tillkännagivande om att grupper som inte kan styrka sin identitet på grund av omständigheter som de inte kan påverka ska ha samma möjlighet till medborgarskap som andra. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3526 yrkande 3 ett tillkännagivande om att hemvistkravet för medborgarskap i som huvudregel ska förlängas med . Motionärerna anför att hemvistkravet enligt huvudregeln bör vara . Hemvistkravet för statslösa och flyktingar bör vara . I kommittémotion 2020/21:1621 av i m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om längre hemvisttid för att beviljas medborgarskap. För medborgarskap bör det som huvudregel krävas hemvist i . Nordiska medborgare bör dock även i fortsättningen kunna få medborgarskapet tidigare, närmare bestämt hemvist i . Befrielse från och förlust av medborgarskap m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3526 yrkande 6 ett tillkännagivande om att befrielse från barns medborgarskap alltid ska prövas av domstol. Motionärerna anför att vårdnadshavare som vill gifta bort eller låta könsstympa sitt barn kan befria barnet från det svenska medborgarskapet och därmed försvåra myndigheternas arbete med att skydda barnet. I fråga om barn bör befrielse från medborgarskap därför alltid prövas av domstol. I kommittémotion 2020/21:1621 av i m.fl. (SD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att skydda minderårigas svenska medborgarskap. Motionärerna anser att en ansökan om att säga upp ett svenskt medborgarskap alltid ska prövas i domstol om det gäller en minderårig. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om frivilligt avsägande av svenskt medborgarskap i syfte att återvända. Svenska medborgare som har haft uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl ska kunna ta del av de återvändandeinsatser som erbjuder, inklusive återetableringsbidrag. Detta bör villkoras med att de frånsäger sig det svenska medborgarskapet. Om personen inte stannar i hemlandet och väljer att inte frånsäga sig det svenska medborgarskapet ska återetableringsbidraget återbetalas. I motion 2020/21:614 av (C) begärs ett tillkännagivande om att slopa förlust av medborgarskap . Den som är född som svensk medborgare men bor i ett annat land bör inte förlora sitt medborgarskap när han eller hon fyller . Åtgärder bör vidtas för att göra det lättare att återfå ett förlorat medborgarskap. Enligt 1 § MedbL – den s.k. portalparagrafen – är det svenska medborgarskapet ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. I paragrafen anges att medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Det representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. är det obligatoriskt för kommunerna att en gång anordna ceremonier för nya svenska medborgare för att högtidlighålla deras nya medborgarskap (29 § MedbL). Välkomnandet är frivilligt för den enskilde och får utformas efter kommunernas skiftande förutsättningar och förhållanden. Mot bakgrund av portalparagrafen och vad som redan gäller i fråga om medborgarskapsceremonier anser utskottet att det saknas skäl att föreslå ett tillkännagivande om en uppvärdering av medborgarskapet eller om ceremonierna. Utskottet finner inte heller skäl att ställa sig bakom motionsyrkanden om en lojalitetsförklaring som ett sista steg i processen för att få ett medborgarskap eller om att införa ett moratorium för beviljande av medborgarskap. Den svenska medborgarskapslagstiftningen byggde fram till införandet av lag i huvudsak på härstamningsprincipen, dvs. att föräldrarnas medborgarskap avgör vilket medborgarskap deras barn får. Genom ökade möjligheter för barn till utländska medborgare att få svenskt medborgarskap har den nuvarande lagen inneburit att territorialprincipen – dvs. att barnet får medborgarskap i det land där barnet föds – fått en allt större betydelse i svensk rätt. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom förslag om att fullt ut införa territorialprincipen vid sidan om härstamningsprincipen. Ett villkor för naturalisation är att den sökande ska ha styrkt sin identitet. Dispens kan emellertid medges för en sökande som inte kan styrka sin identitet om han eller hon har hemvist i och gör sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig. Enligt utskottets mening är det viktigt att det finns en bevislättnad för personer som har svårigheter att styrka sin identitet. är kunskap om sökandens identitet en grundläggande förutsättning för att beslutsmyndigheten på ett tillfredsställande sätt ska kunna pröva om villkoren för naturalisation är uppfyllda. Utskottet anser att de nuvarande reglerna tillgodoser dessa båda intressen och även i övrigt är väl avvägda. När det gäller krav på kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället kan utskottet konstatera att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag om att godkänt prov i svenska och i grundläggande samhällskunskap ska gälla som krav för svenskt medborgarskap (dir. 2019:70). Utredarens förslag lämnades i delbetänkandet Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap (SOU 2021:2). Utskottet, som anser att det är rimligt att ställa krav på vissa kunskaper i svenska och om det svenska samhället för att få svenskt medborgarskap, ser positivt på det pågående arbetet. Eftersom beredningen bör avvaktas saknas det skäl för att göra tillkännagivanden i dessa frågor. Frågan om att införa ett försörjningskrav för att få medborgarskap har lyfts i flera motioner. Ett försörjningsvillkor fanns i tidigare medborgarskapslagstiftning men togs bort 1976, bl.a. eftersom gruppen personer som fick socialhjälp var jämförelsevis liten och det fanns en godtagbar orsak, t.ex. bristande skolunderbyggnad eller yrkesutbildning (prop. 1975/76:136 s. 32). I nu gällande medborgarskapslagstiftning finns ett krav på hederligt levnadssätt för att få medborgarskap. Det har ansetts rimligt att betrakta skulder till det allmänna som särskilt belastande för den enskilde vid bedömningen av om detta krav är uppfyllt (MIG 2016:12). Med hänsyn till detta anser utskottet inte att det finns skäl att föreslå ett tillkännagivande om försörjningskrav. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1124 (M), 2020/21:1620 (SD) yrkandena 8 och 9, 2020/21:1621 (SD) yrkandena 4–7, 2020/21:2332 (M), 2020/21:2341 (M), 2020/21:2690 (L), 2020/21:2700 (MP), 2020/21:3234 (L) yrkande 5, 2020/21:3405 (KD) yrkande 30, 2020/21:3526 (M) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2020/21:3663 (KD) yrkandena 45–47. Frågan om i vilken utsträckning brott som en sökande har begått ska vara diskvalificerande är beroende av tidpunkten för brottet och brottets art. Upprepad brottslighet som inte upphört åtminstone före naturalisationstillfället anses inte förenlig med lagens krav (prop. 84–85). När lag infördes ersattes begreppet ”hederlig vandel” av uttrycket ”hederligt levnadssätt”. Av förarbetena framgår att det tidigare begreppet hederlig vandel ansågs otidsenligt men att någon ändring i sak inte var avsedd (prop. 1999/2000:147 s. 47). Utskottet, som inte är berett att ändra kravet på ett hederligt levnadssätt eller att införa vandelskrav för unga vuxna i anmälningsärenden, avstyrker motionerna 2020/21:522 (SD), 2020/21:1621 (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3526 (M) yrkande 4. I några motioner föreslås en skärpning av hemvistkravet. Utskottet anser alltjämt att de krav på hemvisttid som gäller för olika personkategorier för att beviljas svenskt medborgarskap är rimliga och bör stå fast. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:1621 (SD) yrkande 1 och 2020/21:3526 (M) yrkande 3. Den särskilda utredare som utrett frågan om godkänt prov i svenska och i samhällskunskap ska även lämna förslag till hur barns rättigheter i ärenden om befrielse från svenskt medborgarskap kan stärkas och hur möjligheterna att avslå en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap bör utökas (dir. 2019:70 och dir. 2020:130). Utskottet vill återigen understryka vikten av att förslag som stärker barnets rätt läggs fram . Inget barn ska kunna föras utomlands för att bli bortgift mot sin vilja. Med hänsyn till att utredningen pågår saknas anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:1621 (SD) yrkande 9 och 2020/21:3526 (M) yrkande 6. När det gäller befrielse från svenskt medborgarskap och bidrag till svenska medborgare som har haft uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl och som vill bosätta sig i sitt ursprungsland kan noteras att det i gällande rätt finns ett system med resebidrag vid s.k. återvandring. Från detta system är svenska medborgare undantagna. Vidare finns möjligheter till återetableringsstöd för vissa utländska medborgare som har fått avslag på sin asylansökan i . Utskottet anser att regelverket för befrielse från svenskt medborgarskap inte bör ändras i aktuella delar och att reglerna för stöd och bidrag för att bosätta sig i sitt ursprungsland inte bör omfatta den som har ett svenskt medborgarskap. Det finns därför inte skäl att föreslå ett tillkännagivande om detta. Om en svensk medborgare är född utomlands, aldrig har haft hemvist i och inte heller har varit här under förhållanden som tyder på samhörighet med landet förlorar han eller hon sitt svenska medborgarskap. Den svenska medborgaren får dock behålla sitt svenska medborgarskap om han eller hon ansöker om detta . Utskottet, som kan konstatera att den som fyllt dessutom kan ansöka om naturalisation, anser att regelverket i dessa delar är väl avvägt. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet även motionerna 2020/21:614 (C) och 2020/21:1621 (SD) yrkande 10. Förvärv av medborgarskap, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1124 av (M), 2020/21:2332 av Boriana (M) och 2020/21:3526 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 5, 2020/21:2341 av Boriana (M) och 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, 2020/21:1621 av i m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4–7, 2020/21:2690 av (L), 2020/21:2700 av (MP), 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 5, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 45–47. Krav på kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället saknas helt i svensk medborgarskapslagstiftning , vilket skiljer oss från de flesta jämförbara länder i och utanför . Grundläggande kunskaper i svenska har stor betydelse för integrationen och leder till samhörighet med . Det är också nödvändigt med vissa kunskaper i svenska för att effektivt kunna utöva de demokratiska rättigheter som följer av medborgarskapet, såsom rösträtten i riksdagsval. Mot den bakgrunden bör det införas ett krav på grundläggande kunskaper i svenska språket för medborgarskap. Kunskap om landets samhällsförhållanden har också stor betydelse för integrationen. Det är rimligt att förvänta sig att en ny medborgare ska ha förvärvat grundläggande kunskaper om det svenska samhället. Därför bör även ett krav på grundläggande kunskaper om det svenska samhället krävas för medborgarskap. Möjlighet till dispens bör finnas från båda kraven. En ny medborgare bör huvudsakligen kunna försörja sig utan försörjningsstöd. Krav på självförsörjning för medborgarskap finns med olika utformning i , och . Ett krav på självförsörjning för medborgarskap även i bör utredas. Undantag ska gälla om man är eller om man är statslös. Medborgarskapsceremonier bidrar till att markera medborgarskapets vikt och betydelse. Medborgarskapsceremonierna måste därför uppvärderas. En översyn bör ske i detta syfte. Förvärv av medborgarskap, punkt 1 (SD) av (SD), i (SD) och (SD).