bet · H801NU20 · 2021-04-30 00:00:00 — 2020/21:1) föreslog särskilda insatser för besöksnäringens återhämtning om som omfattar medel till bl.a. och Visit . Därtill kan utskottet notera regeringens förslag i vårändringsbudgeten om ett tillskott på till Visit marknadsföring av för att påskynda besöksnäringens omstart. Utskottet ser mot denna bakgrund inget behov av att förorda något tillkännagivande på detta område. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Övrigt om åtgärder för att främja besöksnäringen Ytterligare insatser för att främja besöksnäringen generellt eller i mer avgränsade delar förordas i motionerna 2020/21:489 (KD), 2020/21:700 (SD) yrkande 46, 2020/21:716 (SD) yrkande 1, 2020/21:1353 (M) yrkande 2, 2020/21:2053 (S) yrkande 2, 2020/21:2058 (S) yrkande 6, 2020/21:2148 (S), 2020/21:2480 (M), 2020/21:2949 yrkande 17, 2020/21:3352 (M) yrkande 23 och 2020/21:3483 (M) yrkande 24. I motionerna förespråkas bl.a. ytterligare stödåtgärder för att lindra coronapandemins effekter på besöksnäringen, att regeringens strategi för besöksnäringen läggs fram inklusive en fördjupad analys och konkreta åtgärder vad gäller besöksnäringens möjligheter till återhämtning efter coronapandemins mest akuta fas, att en ansvarig myndighet för besöksnäringen inrättas, att rymdturism ska ingå i den nationella strategin för besöksnäringen och att fisketurism främjas. Inledningsvis vill utskottet med anledning av de nämnda motionerna framhålla att besöksnäringen utvecklats starkt när det gäller både tillväxt och sysselsättning. Näringen har stor tillväxtpotential vad gäller både att öka antalet utländska besökare och att öka som resmål hos inhemska semesterresande. Näringen är en viktig del av den svenska ekonomin som skapar många nya arbetstillfällen, inte minst för unga och andra personer som traditionellt kan ha svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet vill med anledning av motionerna även i detta sammanhang påminna om att den aviserade strategi för besöksnäringen som ska beskriva hur besöksnäringens och turismens bidrag till hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i hela landet kan öka nu är under beredning, vilket kommer att vara betydelsefullt för näringens framtida utveckling. drabbades besöksnäringen hårt av coronapandemins effekter och det är fortfarande en av de näringar som påverkas mest av den rådande situationen. Utskottet delar därför motionärernas uppfattning att det är angeläget att besöksnäringen får stöd och förutsättningar till återhämtning. I detta sammanhang kan utskottet påminna om de särskilda insatser för besöksnäringens återhämtning som regeringen föreslog i budgetpropositionen och de uppdrag som fått att genomföra insatserna för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring (N2020/03156). I motion 2020/21:3483 yrkandena 27 och 28 förordas vidare att statistiken för besöksnäringen utvecklas och att näringen även främjas genom forsknings- och innovationspolitiken. I detta sammanhang noterar utskottet uppdrag att utveckla långsiktiga, effektiva och kvalitetssäkrade metoder för att ta fram, bearbeta, analysera och tillgängliggöra statistik om turism och besöksnäring, med syftet att göra statistik och analyser mer jämförbara, tillförlitliga och användbara. har även fått i uppdrag att genom beprövade eller nya metoder främja besöksnäringsföretagens egen produktutveckling och förmåga att utvecklas för att ställa om sin verksamhet till ändrade förutsättningar. Exempelvis kan det handla om att företagen anpassar sig till klimatförändringarnas effekter, ställer om sin verksamhet för att möta behovet av minskad miljö- och klimatpåverkan samt den digitala strukturomvandlingen. Uppdraget syftar således också till att förbättra besöksnäringens innovationsförmåga. Därtill noterar utskottet att regeringen har gett i uppdrag att i uppstartsfasen stödja uppbyggnaden av en samverkansarena för besöksnäringen. Syftet med samverkansarenan ska vara att företräda besöksnäringens intresse och vara drivande i näringens utveckling. Utskottet ser mot denna bakgrund således inget behov av att nu förorda några tillkännagivanden på detta område. När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes när utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Åtgärder för övriga näringsgrenar och branscher I ett antal motioner från företrädare för samtliga partier i (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) förordas olika åtgärder för att främja utpekade näringsgrenar och branscher. Diverse främjandeåtgärder föreslås för bl.a. olika delar av basindustrin, mer allmänna satsningar för datadriven innovation och AI, livsvetenskap, cirkulär ekonomi, kulturella och kreativa näringar samt metall och skrothantering. Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Den innovationsförmåga som företagen inom industrin och de industrinära tjänsterna bär på utgör fortfarande grunden för välstånd. Även vad gäller främjandeåtgärder för olika delar av basindustrin vill utskottet hänvisa till regeringens nyindustrialiseringsstrategi Smart industri som fortsatt syftar till näringslivets förnyelse genom stärkt digitalisering, hållbarhet, kompetensförsörjning samt forskning och innovation i industrin. Utskottet vill också påminna om regeringens fyra samverkansprogram för hälsa och life science, näringslivets digitala strukturomvandling, näringslivets klimatomställning samt kompetensförsörjning och livslångt lärande, som alla på sina respektive områden ska bidra till att lösa de stora samhällsutmaningarna, inklusive de som svenska industrier ställs inför. Därtill vill utskottet påminna om regeringens initiativ Industriklivet och de åtgärder inom ramen för detta initiativ ska bidra till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser, exempelvis forskning, förstudier och investeringar för att finansiera tekniksprång och understödja industrins ambitioner att ställa om. I fråga om yrkandet om att regeringen aktivt ska analysera förutsättningarna för stöd till svensk basindustri sett mot bakgrund av EU:s nya industristrategi samt den gröna given vill utskottet hänvisa till det arbete som regeringen redan bedriver i den aktuella frågan. Ett annat område som är viktigt för innovationsutveckling och för omställningen till ett hållbart samhälle är AI. Utskottet noterar här dels regeringens nationella inriktning för artificiell intelligens (N2018.14), dels det arbete som innovation och etik (Komet) bedriver, med syftet att bistå regeringen i arbetet med att identifiera policyutmaningar, bidra till att minska osäkerheten om gällande regler och påskynda policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier. När det gäller möjligheten att skapa en megafond för livsvetenskap vill utskottet påminna om vad som tidigare anförts om att Saminvest investerat i en livsvetenskapsfond och att Industrifonden företrädesvis investerar i tidiga expansionsfaser med hög risk med fokus på bl.a. livsvetenskap. Därtill noterar utskottet att regeringen presenterade en strategi för livsvetenskap, som har syftet att stärka som livsvetenskapsnation. Vad gäller främjandet av de kulturella och kreativa näringarna vill utskottet påminna dels om de åtgärder som vidtagits inom ramen för exportstrategin för att bl.a. stödja de kulturella och kreativa näringarnas internationalisering, dels om och Visit arbete för att främja denna näring. Utskottet har ingen annan syn än motionärerna på att stölder av koppar och andra metaller är ett problem som drabbar samhället på flera sätt och kan medföra stora samhällskostnader och måste motverkas och bekämpas. Utskottet noterar här de åtgärder som finns på plats och att regeringen uttalat att den noga följer frågan. När det gäller motion 2020/21:2940 (C) yrkande 5 träförädling anser utskottet att kan avslå yrkandet med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes när utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Testbäddar, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 15, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2020/21:2708 av och (båda MP) yrkande 4. Att se över regelverk och lagar är en viktig del för att åstadkomma ett mer tillåtande, öppet och innovativt klimat. går det inte att skapa optimala testmiljöer i hela samhället. En del projekt är av sin natur bättre lämpade för mindre och avgränsade miljöer. Därför bör såväl lagar och regler som myndigheter utformas i syfte att underlätta och skapa förutsättningar för detta, inte minst inom jordbruket och andra projekt utanför de större städerna. Vi vill därför göra det enklare att skapa testbäddar för ny teknik på avgränsade platser genom ett förenklat och standardiserat regelverk. väljer att förlägga sina investeringar och forskningsanläggningar och anställa personal är starkt kopplat till förutsättningar och konkurrenskraft. Generellt sett behövs en mer teknikneutral lagstiftning som möjliggör utveckling och innovation för att inte ska riskera att halka efter. Det går inte att förutse var nästa stora tekniska utveckling kommer att ske, men politiken måste bli bättre på att skapa breda ramverk inom vilka denna utveckling ska kunna ske. Därför bör det enligt vår mening möjliggöras att inom ramen för vissa avgränsade områden eller platser utföra tester i kontrollerade miljöer i större utsträckning än vad som är möjligt. Det bör finnas enkla, förutsägbara, teknikneutrala och standardiserade förfaranden för att ansöka om att få genomföra testbäddar. Regioner, kommuner, stadsdelar och andra avgränsade områden bör där så är lämpligt och under ordnade former kunna undantas från en del lagar och regler i syfte att testa, dokumentera och forska på nya innovativa lösningar. Många kommuner och regioner tar redan ett visst ansvar för lokala testbäddar. Det är därför viktigt, anser vi, att i ett fortsatt arbete tillvarata de goda idéer och kunskaper som redan finns runt om i landet i detta arbete. Detta behöver inte inskränka sig till just digitala lösningar, men intentionen är främst nya tekniska lösningar inom exempelvis finansiell teknologi (fintech), transporter, elanvändning, energieffektivisering, ny miljöteknik eller uppkoppling. Arbetet bör kunna samordnas av t.ex. . Testbäddarna ska kunna genomföras med så lite byråkratiskt krångel som möjligt, och regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, bör underlätta för denna typ av projekt. Det bör självklart ställas krav på ett vetenskapligt förhållningssätt, uppföljning och korrekt dokumentation. Regioner och kommuner bör aktivt kunna ansöka om att få vara med som pilotkommuner i olika projekt, och där det är tillämpligt bör det tas i beaktande att skapa referensgrupper för liknande kommuner som inte blir pilotfall så att man kan jämföra utfall. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Testbäddar, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:2708 av och (båda MP) yrkande 4. Test- och demonstrationsenheter, s.k. testbäddar, är viktiga för näringslivets möjligheter att öka innovationstakten kring produkter och tjänster. Testbädden blir en miljö där lösningar inom utvalda områden kan arbetas fram och finslipas. Ett gynnsamt regelverk behövs för att ska stå sig i konkurrensen med andra länder. I studier framkommer att regelverk kan vara en utmaning vid testbäddsverksamhet. Därför är det enligt min mening viktigt att regeringen kontinuerligt ser över och säkerställer att lagar och regler inte innebär onödiga hinder för testbäddsverksamhet under kontrollerade former. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Startup-företag, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 12. Digitaliseringen av samhället förstärker en trend mot både globala nätverk och stora globala företag men också decentraliserade strukturer där växande småföretag blir alltmer avgörande för konkurrenskraften. Nya jobb skapas när startup-företag växer och blir större, varför politiken måste fokusera på att underlätta denna resa för nya företag. Det digitaliserade samhället går också mer och mer mot decentralisering, med små företag och egenföretagare i nätverk. För att sänka tröskeln till småskaligt företagande i bl.a. delningsekonomin krävs förenklade regler för mikroföretag, där exempelvis skatten tas ut som en enkel schablonskatt på omsättningen. lämnar många startup-företag eller köps upp. Det är viktigt för utvecklingen av den svenska digitala ekonomin att se över hur politiken kan säkra att fler av de mest innovativa verksamheterna stannar kvar i , t.ex. genom bättre möjligheter till investeringar. Det gynnar både ekonomin och den teknologiska kunskapsutvecklingen i . Regeringen bör därför säkerställa gynnsamma villkor för startup-företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Startup-företag, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 31. ligger långt framme inom digitalisering och har varit en grogrund för flera av världens mest framgångsrika företag inom teknik- och internetområdet. Det finns alla möjligheter för vårt land att vara en miljö i världsklass som lockar unga snabbväxande företag, s.k. startup-företag, att etablera sig här. Det skapar tillväxt och jobb och driver på en teknikutveckling som ger många positiva sidoeffekter på samhället. Jag vill därför att regeringen tillsätter en startup-kommission, med förankring i näringsliv och samhälle, som med ett brett mandat får uppgiften att ta fram förslag för att riva hinder och underlätta för fler startup-företag. Exempelvis måste skatte- och socialförsäkringssystem fungera bättre för företagare och entreprenörer. Målet ska vara att dels bidra till att svenska entreprenörer startar sina företag i , dels locka fler entreprenörer från andra länder att etablera sin verksamhet i vårt land. Jag anser därtill att det behövs ett tydligt och långsiktigt myndighetsuppdrag att stimulera internationella startup-miljöer i . Utländska entreprenörer och företag ska få det enklare att etablera sig i genom minskad byråkrati och färre olika myndigheter att vända sig till. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av innovationssystemet, punkt 3 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 30. är ett av världens bästa länder på innovation men är tyvärr inte lika framgångsrikt på att kommersialisera dessa innovationer. Hela kedjan av aktörer inom det svenska innovationssystemet kan säkert motivera sin existens och påvisa ett gott arbete, men detta till trots startas och drivs företag utan kontakt med eller stöd från innovationssystemets aktörer. Innovationssystemet tar dessutom mycket offentliga medel i anspråk. Vi anser därför att det behövs en översyn av hela innovationssystemet och alla dess aktörer för att tydliggöra systemets nytta. Översynen bör inkludera hela processkedjan från uppfinnarstadiet, företagsrådgivning, forskning och utveckling och inkubatorverksamhet och fram till finansiering och kommersialisering av produkter och tjänster. Översynen bör även belysa samtliga aktörer, på alla nivåer, med syftet att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat. Det är således vår uppfattning att regeringen bör göra en översyn av innovationssystemet för att tydliggöra dess nytta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samordning av företagsstöd, punkt 4 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 34. I forskningslitteraturen förekommer begreppet bidragsentreprenörer, vilket syftar på företag med svag livskraft som sätter i system att söka bidrag från flera håll. Det är företag som i stället för att utveckla produkter och tjänster drar nytta av ett stödsystem där samordningen mellan stödgivare brister. Dessa företag skiljer ut sig genom högre löner och lägre produktivitet. Det finns exempel på företag som fått medel från närmare 40 stödformer. till stödens syfte blir resultatet i fallen med bidragsentreprenörerna direkt kontraproduktivt, och i värsta fall riskerar man att tränga ut andra företag. En av slutsatserna inom forskningen är att bidragsentreprenörer uppstår till följd av att det inte finns någon god samordning av statliga stöd och ingen kontrollmekanism för att fånga upp företag och entreprenörer som satt bidragssökande i system. Problembilden är naturligtvis allvarlig eftersom det samlade systemet omfattar mångmiljardbelopp. Vi anser därför att regeringen bör verka för att ansökan om och utbetalning av statliga företagsstöd samordnas så att förekomsten av s.k. bidragsentreprenörer minskar och effektiviteten i stöden ökar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av regleringsbrev, punkt 5 (SD, L) av (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 5. Vi anser att bör ha en politik som minskar regelkrånglet och sänker kostnaderna för företagande och arbete. Det för landsbygden så viktiga småföretagandet hämmas ofta av statliga pekpinnar och en alltför stor fyrkantighet från myndigheternas sida. Myndigheternas perspektiv måste ändras. Myndigheternas uppgifter ska inte enbart vara att kontrollera och stoppa felaktigheter, utan de behöver hjälpa människor och företag att göra rätt. Regeringen behöver därför ge fler främjandeuppdrag till statliga myndigheter. Vi anser vidare att regeringen bör göra en översyn av förvaltningsmyndigheternas regleringsbrev för att tydliggöra dessa myndigheters ansvar för att värna om näringsklimatet i . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 29, 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:244 av (C), 2020/21:475 av och (båda C), 2020/21:545 av (SD), 2020/21:551 av (SD), 2020/21:626 av Per Schöldberg och (båda C) yrkandena 1–3, 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:664 av m.fl. (SD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:702 av m.fl. (SD), 2020/21:708 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:715 av m.fl. (SD), 2020/21:761 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:934 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:943 av (M), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1309 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 79, 2020/21:2419 av m.fl. (S), 2020/21:2446 av (S), 2020/21:2471 av m.fl. (S), 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 10 och 11, 2020/21:2663 av (L), 2020/21:2756 av (M), 2020/21:2797 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 25, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 14 samt 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 26 och 41. har haft en konkurrenskraft i internationell toppklass och i vårt land finns alltifrån storskalig tillverkningsindustri och ett rikt småföretagande till innovativa teknikbolag och världsledande forskning. brukar få höga placeringar i internationella jämförelser av villkor för företagsamhet och innovation. Detta är givetvis positivt, men villkoren för företagande och tillväxt behöver fortsätta att utvecklas om ska kunna fortsätta att vara konkurrenskraftigt. Visionen i regeringens digitaliseringsstrategi är ett hållbart digitaliserat , och det övergripande målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Vi anser att ett väl utvecklat land som inte ska nöja sig med att ha en målsättning som enbart anger att landet ska bli bäst på att använda digitaliseringens möjligheter. Målet bör i stället vara att ska bli ett land som leder utvecklingen inom digital teknik och vara en innovationshubb för nya digitala lösningar. Vi anser därtill att innovationstävlingar är ett intressant verktyg som i många fall kan komplettera andra former av upphandling såsom innovationsupphandlingar. I en innovationstävling belönas de som först eller effektivast kan lösa en definierad utmaning. Genom att rikta ljuset på en viss fråga eller utmaning kan tävlingar påskynda utvecklingen mot ambitiösa mål. Vi menar att bör sträva efter att öka antalet innovationstävlingar, varför vi förordar att regeringen utlyser ett antal innovationstävlingar för att driva utvecklingen på områden med mindre kommersiell kraft. Vidare anser vi att regeringen bör ge i uppdrag att inom ramen för sitt nuvarande anslag initiera innovationstävlingar för att stimulera till nya lösningar som kan minska produktionskostnaderna och därmed öka bostadsbyggandet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:475 av och (båda C), 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:664 av m.fl. (SD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:702 av m.fl. (SD), 2020/21:708 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:715 av m.fl. (SD), 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 79 och 2020/21:244 av (C), 2020/21:545 av (SD), 2020/21:551 av (SD), 2020/21:626 av Per Schöldberg och (båda C) yrkandena 1–3, 2020/21:761 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:934 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:943 av (M), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1309 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2419 av m.fl. (S), 2020/21:2446 av (S), 2020/21:2471 av m.fl. (S), 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 10 och 11, 2020/21:2663 av (L), 2020/21:2756 av (M), 2020/21:2797 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 25, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 29, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 14, 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 26 och 41. Vi förordar en marknadsliberal och handelsinriktad politik.