bet · H801UU10 · 2021-07-02 00:00:00 — På det ockuperade är situationen särskilt svår för den Krimtatariska gruppen som symboliserar motståndet mot den ryska ockupationsmakten och som därför drabbas av godtyckliga arresteringar, försvinnanden och trakasserier. Genom lagändringar har också misshandel av en familjemedlem kommit att straffmässigt jämställas med en felparkering, vilket innebär en legitimering av våld och en stärkt föreställning om att mannen är familjens överhuvud. Denna utveckling är djupt problematisk och den tenderar dessutom att eskalera. Jag anser därför att regeringen bör verka för en skarp markering mot behandling av civilbefolkningen och framför allt mot behandlingen av oppositionspolitiker, journalister och hbtq-personer. Jag anser också att EU mot denna bakgrund bör skärpa sanktionerna mot och också utvidga dem till att innefatta fler företag i energisektorn. Energipolitiken är för ett mycket användbart maktmedel, vilket visade sig när 2006 avbröt gasleveranserna till för att få landet att avstå från att ingå ett associeringsavtal med EU. Vidare anser jag att bygget av ännu en rysk gasledning i , Nord Stream 2, är mycket oroande. Bygget strider mot svenska säkerhetspolitiska intressen liksom mot syftena bakom EU:s energiunion. behöver inte mer rysk närvaro i och inte mer beroende av rysk gas. Jag anser därför att regeringen ska verka genom EU för att Nord Stream 2 inte fullföljs. agerande i är rättsvidrigt. En eventuell framtida ansökan om EU-medlemskap från anser jag ska behandlas enligt en särskild färdplan som kombineras med kraftfulla stödinsatser för demokratibyggande och ekonomiska reformer. EU ska även fortsätta att agera mot den ryska aggressionen mot och arbeta för ett fortsatt närmande mellan och EU. Vidare ska EU genom frihandel och liknande verktyg erbjuda grannländerna i öst ökade incitament till reformer för en demokratisk utveckling med målet att på lång sikt fortsätta utvidgningen av EU. Händelseutvecklingen i efter det fuskpräglade valet innebär en historisk möjlighet för demokrati i . En demokratisk utveckling i med ett potentiellt närmande till EU eller Nato är dock något som kan förutsättas komma att motarbeta av såväl militärstrategiska som utrikes- och inrikespolitiska skäl. Detta anser jag tydliggör vikten av att ge de demokratiska förkämparna i allt tänkbart stöd så att fria och rättvisa val kan hållas. är en växande världsmakt som blandar industriell kapacitet med hänsynslöst förtryck. Det statsbärande partiet, KKP, har total makt över alla aspekter av invånarnas liv, och strävar efter inflytande i världen på alla plan. För att uppnå detta används konventionell utrikespolitik, propaganda, spionage, strategiska uppköp av företag, ekonomisk utpressning, aggressiv diplomati och militära hot. För att möta det växande hot som det totalitära utgör behövs en robust utrikespolitik och konkreta åtgärder. Det handlar bl.a. om sanktioner. Dessa måste vara förknippade med realistiska mål om vad som ska uppnås och vara effektiva och verkningsfulla . Detta är särskilt viktigt i fallet eftersom det är en viktig handelspartner med vilken ett handelskrig skulle få långtgående konsekvenser. Därför har riktade s.k. Magnitskijsanktioner mot individuella medlemmar i regimen setts som mer effektiva för att sätta press på KKP till förändring. Jag anser att ska verka inom EU för att införa Magnitskijsanktioner mot de inom KKP som står bakom förtryck i , särskilt med tanke på de massiva brott mot de mänskliga rättigheterna som begår mot uigurerna, i , och i . Detta bör tillkännage för regeringen. EU-samarbete på skatteområdet, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 17–19 och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 5. EU har tagit på sig allt fler uppgifter och i takt med det fått ökade utgifter. har unionens inkomster minskat, bl.a. till följd av utträde ur EU. Genom lån på kapitalmarknaderna ska EU finansiera medlemsstaternas ekonomiska återhämtning från covid-19-pandemin. Räntor och amorteringar på lånen kommer att leda till ytterligare kostnader för unionen. För att täcka dessa ökade kostnader planeras flera skatter på EU-nivå som ska ge EU budgetinkomster utöver medlemsstaternas avgifter. Det handlar t.ex. om skatter på plast, bolagsvinster och finansiella transaktioner. Vi ser en risk för att sådana skatter kan leda till att företag inom EU flyttar sin verksamhet till länder utanför unionen. Vi motsätter oss en ökad skattefinansiering av EU och anser att regeringen bör motverka en sådan utveckling. Med koppling till diskussionen om skatter på EU-nivå har kommissionen även initierat en diskussion om att ändra beslutsregeln inom EU på skatteområdet. Eftersom dagens krav på enhällighet i rådet innebär att medlemsstater som inte vill att EU ska ha beskattningsrätt kan motsätta sig sådana beslut, vill kommissionen att rådet ska gå över till att fatta beslut med en kvalificerad majoritet. Det skulle innebära att samtliga medlemsstater måste införa en skatt som bara har vunnit stöd från ett antal av dem. En sådan utveckling kan inte accepteras och vi anser därför att regeringen ska motsätta sig förslag om att beslut på skatteområdet ska kunna fattas med en kvalificerad majoritet i rådet. När det gäller frågor om internationell beskattning arbetar för att utveckla nya beskattningsmodeller som ska hantera nya digitala affärsmodeller. Detta arbete föranleder diskussioner på EU-nivå, där ett förslag om en digital beskattning håller på att utarbetas. Vår uppfattning är att ska ta del av arbetet om urholkning av skattebaser och flyttning av vinster (BEPS) i syfte att motverka skatteundandragande. Vi anser dock att genomförandet av rekommendationerna ska göras på en frivillig mellanstatlig grund och således göras på nationell nivå, där fattar beslut om vad som ska gälla i . Rekommendationerna ska aldrig genomföras på EU-nivå, där besluten fattas utan avgörande inflytande för och med tvingande verkan för alla medlemsstater. Detta bör tillkännage för regeringen. EU-samarbete på skatteområdet, punkt 8 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 17–19. EU ska prioritera utmaningar som de enskilda medlemsstaterna inte klarar av att hantera på egen hand. Det handlar bl.a. om migration, miljö och klimat, forskning, säkerhet och att utveckla den inre marknaden. När hanteringen av dessa utmaningar kräver en gemensam finansiering ska detta ske inom ramen för en återhållsam, effektiv och modern . Coronakrisen kräver solidaritet men när kommissionen presenterade sitt förslag till en återhämtningsfond på var vi kritiska till det. Att fonden delvis ska bekosta bidrag till medlemsstaterna i stället för bara lån riskerar att leda till en oansvarig ekonomisk politik, i synnerhet som kommissionens förslag saknade krav på hur pengarna ska användas. Den facilitet för återhämtning och resiliens, genom vilken merparten av återhämtningsfondens medel ska kanaliseras, innebär att EU som kollektiv tar på sig en finanspolitisk roll. Dessutom innebär finansieringssystemet att det införs en ny intäktskomponent för unionens egna medel relaterat till plastförpackningsavfall som genereras i varje medlemsstat och som inte materialåtervinns. För oss är det en central fråga i EU-samarbetet att det är medlemsstaterna som har beskattningsrätten. När möjligheten att inrätta nya egna medel utvidgas ser vi en risk för att den nationella beskattningssuveräniteten gradvis urholkas. Vi anser därför att ska motsätta sig ytterligare åtgärder på skatteområdet inom EU. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s klimatarbete, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 40 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 7. Det finns ingen rättslig grund i för en gemensam skogspolitik och enligt subsidiaritetsprincipen är det i första hand medlemsstaterna som har befogenhet att fatta beslut på skogspolitikens område. Ändå påverkas medlemsstaternas skogssektorer av EU-beslut på en rad politikområden. Ett sådant aktuellt EU-beslut gäller den s.k. taxonomin som har ambitionen att definiera hållbara industriinvesteringar. En arbetsgrupp inom kommissionen presenterade ett förslag, enligt vilket nästan inget svenskt skogsbruk skulle anses vara hållbart. Förslaget accepterades inte och arbetsgruppen presenterade ett nytt förslag . Förslaget har varit ute på remiss och mött massiv kritik, inte minst från . Det är av fundamental vikt för det nordiska skogsbruket att i samverkan med andra skogsländers regeringar ser till att det slutliga resultatet blir rimligt och konstruktivt ur både ekonomisk, social och ekologisk synvinkel. har agerat för att få en rimligare bedömning av biobränslen. Däremot är det inte lika tydligt att regeringen har krävt att svensk skogsskötsel ska betraktas som hållbar. Vi anser att taxonomin bör gälla övergripande resultat och inte detaljer. Det är vår uppfattning att skogsbruk och skogssektor i sin helhet är världens främsta och dessutom har potential att vara främsta bidrag till en mer hållbar och förnybar framtid. För detta får inte EU och dess taxonomi stå i vägen. delar intressen när det gäller skogsbruket med en lång rad länder i Nord- och . Vi anser att regeringen bör agera tillsammans med dessa länder för att minska EU:s inflytande över skogspolitiken. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s klimatarbete, punkt 9 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 40 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 7. Vi välkomnar överenskommelsen inom EU om skärpta klimatmål till 2030. Det är ett viktigt steg för att se till att EU:s politik är i linje med . För oss är det viktigt att efterlevnaden av målen ska gälla för varje enskild medlemsstat och inte EU som helhet. Vi anser inte att vissa medlemsstaters ambitiösa klimatarbete ska kunna kompensera för bristande handling i en annan medlemsstat. EU ska vara en föregångare i klimatarbetet på det globala planet. För att vara det behöver EU ett ambitiöst mål. Vi anser därför att regeringen bör verka för att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med till 2030. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s klimatarbete, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 40 och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 7. Målsättningen med den europeiska gröna given är att ställa om EU:s politik till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukning. Tanken är att ska bli världens första klimatneutrala världsdel. Jag tycker att det är en bra och nödvändig ambition men konstaterar att det finns juridiska instrument som är direkt skadliga för klimatet och miljön. Ett sådant instrument är energistadgefördraget vars investerarskydd kan användas av multinationella bolag för att stämma stater utanför det ordinarie rättsväsendet. Exempelvis har bolaget hotat med en miljardstämning mot för att riksdag röstat igenom ett förbud mot uranbrytning. År av miljö- och klimatarbete kan spolieras eller få en väldigt hög prislapp om bolagen vinner. Stater kan inte omvänt stämma bolagen med stöd av investerarskyddet. Bolagen har allt att vinna, staterna allt att förlora. Enligt en granskning av skyddar energistadgefördraget fossila investeringar såsom kolkraftverk, oljeledningar och gasterminaler till ett värde av . Just nu pågår en process mellan energistadgefördragets parter för att förändra eller helt ta bort investerarskyddet. I den processen spelar EU:s medlemsstater en viktig roll. har tidigare lämnat en rekommendation om att upphäva energistadgefördragets investerarskydd. Jag anser att även bör verka för att investerarskyddet i energistadgefördraget tas bort. Detta bör tillkännage för regeringen. Migration och gränskontroll, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 30. Vi välkomnar att arbetet med att förbättra lagstiftningen om det europeiska asylsystemet fortsätter men beklagar att även förslagen inom de nya migrationspakten innebär tvångsåtgärder och orättvisa fördelningsmekanismer. Vi anser att den bästa vägen framåt i stället ligger i en frivillig samordning mellan suveräna stater som säkerställer att inget land tvingas ta emot en migration som inte är välkommen eller möjlig att integrera. Vi anser därför att regeringen bör arbeta för att medlemsstaterna ska få större utrymme att själva anpassa sig till migrationsflöden och att skärpa sina krav och kontroller i migrationshanteringen. Detta bör tillkännage för regeringen. Migration och gränskontroll, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 30 och 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 22. EU:s gräns- och kustbevakningsbyrå, Frontex, har anklagats för att ha stoppat båtar från till för att hindra eventuella asylsökande från att nå EU. Det skulle vara olagligt enligt internationell rätt. Frontex har även fått kritik från bl.a. för att i sin årsrapport inte ha redovisat eventuell våldsanvändning genom s.k. pushbacks till havs. Frontex egna internutredningar har kommit fram till att det inte har begåtts några brott. Mot bakgrund av de allvarliga anklagelser som riktats mot Frontex och den bristande trovärdigheten i Frontex egna utredningar anser jag att bör verka för att EU ska tillsätta oberoende utredningar av huruvida Frontex har brutit mot internationell rätt. Detta bör tillkännage för regeringen. Arbetsmarknad och passagerarrättigheter, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 6. Kommissionen presenterade ett förslag till en ny tågpassagerarförordning. pågick trepartsförhandlingar mellan , rådet och kommissionen. Dessa förhandlingar resulterade i en överenskommelse och den nya tågpassagerarförordningen är nu antagen. Enligt vår mening innebär den nya tågpassagerarförordningen ett sämre skydd för passagerarna, bl.a. när det gäller ersättningsvillkor vid inställda eller försenade tågresor än vad som gäller vid flygresor enligt förordningen (EG) nr 261/2004 om flygresenärers rättigheter. Vi anser att konsumentskyddet ska vara likvärdigt oavsett om man väljer att resa med tåg, flyg eller något annat kollektivt färdsätt. Vi anser därför att regeringen inom EU bör verka för att alla resenärer ska ha samma rättigheter oavsett deras val av färdsätt. Detta bör tillkännage för regeringen. Arbetsmarknad och passagerarrättigheter, punkt 11 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 31. har en väl fungerande modell med partsförhandlingar på arbetsmarknaden för att fastställa villkor som är acceptabla för både arbetsgivare och arbetstagare utan inblandning från regeringen och . Enligt oss hotas denna modell av vissa EU-förslag som lagts fram inom ramen för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som på den initiativ proklamerades i . Det gäller t.ex. förslagen till direktiv om minimilöner och om insyn i lönesättningen. Enligt oss är medlemsstaterna bäst lämpade att på egen hand fatta beslut om arbetsmarknad och sociala skyddsnät. Vi anser därför att regeringen ska motverka all EU-lagstiftning som hotar den svenska arbetsmarknadsmodellen. Detta bör tillkännage för regeringen. , punkt 2 (M) (M), (M) och (M) anför: EU är ett samarbete för demokratier där ska vara en tydlig och stark röst för att rättsstatens principer respekteras i hela EU. Rättsstatsprincipen är en central del av EU-samarbetets värden, identitet och funktionssätt. Detta inbegriper bl.a. att yttrandefrihet och fria medier ska värnas, likaså att korruption ska bekämpas på ett resolut sätt. I ett tryggt ska det vara en självklarhet att alla människors fri- och rättigheter respekteras. Alla medlemsstater har genom sitt EU-medlemskap förbundit sig att leva upp till bestämmelser, vilka inkluderar att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. När det gäller EU:s vidare utvidgning är det fundamentalt att värna om den liberala demokratin och rättsstatens principer. lever inte längre upp till de förväntningar som EU har rätt att ha i en utvidgningsprocess, främst på grund av landets allvarliga tillbakagång när det gäller demokrati och rättsstat. Under dessa förutsättningar är det inte meningsfullt att fortsätta förhandlingarna om ett medlemskap. Vi delar följaktligen i princip den uppfattning som framförs i motionerna i denna del om att medlemskapsförhandlingarna med bör avslutas. Vi avstår dock från att i detta skede reservera oss till förmån för detta eftersom det i praktiken inte förs några förhandlingar och utskottet framfört som sin åsikt att förhandlingarna inte bör återupptas förrän visar en uppriktig vilja att engagera sig för ett EU-medlemskap. Vi vill också avvakta reaktion på det erbjudande om en positiv agenda som framförts av EU. Om situationen i inte förbättras är vi emellertid beredda att driva frågan om att EU ska avsluta medlemskapsförhandlingarna. Det skulle i så fall inte innebära att EU vänder ryggen. Det är av stor vikt att dialog och samarbete fortsätter i frågor om exempelvis handel och migration. De båda parternas starka ekonomiska band ska värnas även fortsättningsvis. EU bör fortsätta stödja det civila samhället, människorättsförsvarare och journalister i samt värna turkiska studenters tillträde till europeiska universitet. På västra pågår i varierande intensitet anslutningsprocesser med t.ex. , , och Nordmakedonien. Flera länder har tagit viktiga steg mot medlemskap, även om det återstår avsevärt arbete. går utvecklingen i fråga om EU:s grundläggande värden tyvärr åt fel håll i flera av EU:s medlemsländer, och det är en signal om vikten av att vara uppmärksam på dessa fundament då nya kandidatländer kan bli aktuella för medlemskap i unionen. Den skärpta granskning av befintliga medlemsstater som vi vill se i fråga om mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och rättsstatens principer behöver också utvecklas i anslutningsförhandlingarna med kandidatländerna. EU-samarbete på skatteområdet, punkt 8 (M) (M), (M) och (M) anför: För oss det en självklarhet att beslut om att införa nya egna medel även fortsättningsvis ska kräva enhällighet i rådet. Enhällighetskravet i fråga om egna medel och EU-skatter säkrar och inflytande och befogenhet över skattefrågorna. Vi menar att det finns andra sätt att finansiera återbetalningen av återhämtningsinstrumentet än att EU ges fler nya egna medel eller höjda bni-avgifter. Det mest logiska och rimliga torde vara genom att minska finansieringen av i första hand den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken i framtida fleråriga budgetramar. Den s.k. vägkartan för introduktion av nya egna medel, som rådet, och kommissionen ska arbeta vidare utifrån, är problematisk av flera skäl. Givet den djupa ekonomiska nedgång som medlemsstaterna nu måste hantera är det en felprioritering att lägga stora resurser och mycket tid på att försöka introducera nya egna medel. Inte minst i de fall det handlar om EU-skatter. EU bör i stället fokusera på att fördjupa den inre marknaden, driva på för mer frihandel med omvärlden och understödja medlemsstaternas arbete med att förbättra konkurrenskraften. bör i de kommande diskussionerna om nya egna medel vara tydlig med att vägkartan för introduktion av nya egna medel inte är något som förpliktigar medlemsstaterna att rösta ja till de kommande förslagen om nya egna medel som kommissionen har aviserat i sitt arbetsprogram . Dessa förslag ska självfallet behandlas i vanlig ordning, vilket kan göras först efter att de faktiskt finns som formella och konkreta förslag. Vi har ställt oss bakom utskottets ställningstagande i detta avsnitt och har för avsikt att följa upp de ståndpunkter som vi har framfört i detta särskilda yttrande när förslagen om nya egna medel presenteras och därefter i de kommande förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. EU:s klimatarbete, punkt 9 (M) (M), (M) och (M) anför: ställde sig bakom ett bindande mål om att EU ska ha minskat växthusgasutsläppen med jämfört med nivåer. Enighet med om målet nåddes . De svenska regeringspartierna hade oklara och olika förhandlingslinjer men förordade i vissa delar ett högre mål. Vi anser att ett mål för utsläppsminskningar bör vara möjligt att uppnå, och att målet därför bör vara i enlighet med utfallet av förhandlingarna. Målet bör gälla varje enskilt land och inte EU som helhet. Detta blir en viktig fråga att bevaka i de kommande förhandlingarna om ansvarsfördelningsförordningen. Tillgången till ren el och en tillförlitlig elförsörjning är avgörande för att möjliggöra en omställning till ett fossilfritt samhälle. Efterfrågan på elektricitet kommer att öka dramatiskt i takt med att industrier och transporter elektrifieras. har EU ett mål om att av energiförsörjningen ska komma från förnybara källor 2030. Vi menar att målet är för lågt för att möta kraven på minskade utsläpp. Begränsningen till förnybara energikällor exkluderar dessutom energislag som t.ex. kärnkraft, vilken behövs för att tillgodose såväl effektbehoven som stabiliteten i elsystemet. Vi menar därför att EU:s energipolitiska mål bör vara att ska komma från fossilfria energikällor 2030. Detta kommer vi att driva i förhandlingarna om den ändring av direktivet om förnybar energi som kommissionen enligt sitt arbetsprogram ska föreslå . Ett hot mot att nå ovanstående klimatmål är taxonomin. Vi är djupt bekymrade över hur flera viktiga svenska intressen nu är hotade. Det är beklagligt att regeringen agerat för sent och gjort för lite för att styra processen i rätt riktning och försvara de svenska intressena, såsom vår vattenkraft och vårt aktiva skogsbruk. riskerar dessa och andra hållbara ekonomiska aktiviteter att räknas som icke-hållbara och således hamna i en situation där det är svårare att locka till sig ytterligare investeringar. Vi har ställt oss bakom utskottets ställningstagande i denna del och hänvisar till att ansvaret för frågan om taxonomin i huvudsak ligger hos finansutskottet, där våra partikollegor bevakar dessa ståndpunkter. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:115 Verksamheten i Europeiska unionen . 2020/21:3909 av m.fl. (SD):