bet · H801SoU16 · 2021-05-27 00:00:00 — I budgetpropositionen anförde regeringen följande (prop. 2020/21:1 utg. omr. 143–144): Regeringen beslutade om direktiv till Utredningen om samordnade insatser vid samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd (dir. 2020:68). […] Uppdraget ska redovisas . tillkännagivande är inte slutbehandlat. Utskottet hade inte några invändningar mot regeringens redovisning av tillkännagivandet (bet. 2020/21:SoU1 s. 41). I skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: har på uppdrag av regeringen kartlagt förekomsten av samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och beroendeproblematik samt föreslagit hur vården kan förbättras. Uppdraget redovisades till regeringen. Regeringen beslutade om direktiv till Utredningen om samordnade insatser vid samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd (dir. 2020:68). En särskild utredare ska föreslå hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd. Syftet med uppdraget är att analysera och lämna förslag på hur samverkan för personer med samsjuklighet kan förbättras mellan huvudmännen och mellan verksamheter med samma huvudman och se över ansvarsfördelningen mellan huvudmännen och lämna förslag på hur ansvaret för personer med samsjuklighet kan samlas hos en huvudman. Utredningen ska också analysera för- och nackdelar med en gemensam lagstiftning för personer som vårdas utan samtycke enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall eller lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, och om möjligt föreslå hur frågan kan hanteras vidare. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att därefter återkomma till . Punkten är inte slutbehandlad. Ett motionsyrkande om vårdgaranti behandlades senast i utskottets betänkande 2019/20:SoU11. Motionsyrkandet avstyrktes (s. 40). följde utskottet (rskr. 2019/20:275). Motionsyrkanden om huvudmannaskap för beroendevården behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:SoU13. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 32–33). följde utskottet (prt. 2020/21:88). Utskottet anser att det behövs ökad nationell samordning för en mer tillgänglig vård och välkomnar beslutet om en kommitté i form av en nationell delegation för att korta väntetiderna i hälso- och sjukvården (dir. 2020:81). Utskottet noterar att det i delegationens uppdrag bl.a. ingår att utreda en utökad vårdgaranti och att vidareutveckla överenskommelsen om kömiljarden. Delegationen ska bl.a., om det bedöms lämpligt, lämna förslag på hur vårdgarantin kan vidareutvecklas med särskild hänsyn till det pågående arbetet med att utveckla de standardiserade vårdförloppen inom cancerområdet. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet noterar vidare överenskommelserna mellan regeringen och SKR om ökad tillgänglighet inom hälso- och sjukvården samt IVO:s uppdrag att lämna förslag på hur tillsynen kan utvecklas utifrån riskerna i verksamheten. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns någon anledning till åtgärd från med anledning av motionerna 2020/21:3136 (M) yrkande 9, 2020/21:3140 (M) yrkande 2 och 2020/21:3362 (M) yrkande 3. Utskottet anser att det är av största vikt för personer med beroendeproblem att väntetiderna för behandling är så korta som möjligt. Vårdgarantin ger rätt till behandling , räknat beslut om planerad behandling togs, vilket enligt utskottet är för personer med beroendeproblem. När en person söker hjälp för sitt beroende har personen i regel motivation att minska missbruksproblemen eller att helt sluta med missbruket. Enligt utskottet är motivation en nyckelfaktor för ett lyckat behandlingsresultat och det är alltså viktigt att hjälpen finns på plats så fort som möjligt för den som söker vård och behandling. Utskottet anser att regeringen ska utreda en förstärkt vårdgaranti som ger personer med beroendeproblem snabbare rätt till vård och behandling. Detta bör med bifall till motionerna 2020/21:169 (V) yrkande 5, 2020/21:3260 (L) yrkande 22, 2020/21:3940 (L) yrkande 6 och 2020/21:3943 (M) yrkande 13 ge regeringen till känna. Utskottet konstaterar att pandemin har inneburit en stor påfrestning för hälso- och sjukvården, och att planerad vård har ställts in för att prioritera omhändertagandet av patienter med covid-19. Utskottet anser att som beredskap måste finnas för pandemin och nya utbrott, måste fokus ligga på att patienterna får tillgång till den vård de har behov av. Utskottet ser därför positivt på de stora ekonomiska satsningarna som gjorts för att stödja hälso- och sjukvården att hantera den uppskjutna vården och för att minska väntetiderna i hälso- och sjukvården. Utskottet uppmärksammar även uppdrag om bl.a. utökat behov av exempelvis vård vid psykisk ohälsa, rehabiliterande insatser samt förebyggande och hälsofrämjande insatser. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motionerna 2020/21:1623 (SD) yrkande 38, 2020/21:2028 (SD) yrkandena 2, 3 och 81, 2020/21:3136 (M) yrkandena 7, 8 och 13, 2020/21:3141 (KD) yrkandena 4, 5 och 8, 2020/21:3362 (M) yrkande 2, 2020/21:3369 (M) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3543 (KD) yrkande 4 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitetsregister och om IVO:s uppföljning. Jämför reservation 24 (M, KD, L) och 25 (L). I partimotion 2020/21:3141 av m.fl. (KD) yrkande 37 föreslås ett tillkännagivande om tydligare patientperspektiv i kvalitetsregistren. I kommittémotion 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om öppna redovisningar av vården och om könsuppdelad statistik. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att alla regioner öppet redovisar hur jämställd vården är. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa att könsuppdelad statistik finns tillgänglig. I kommittémotion 2020/21:3229 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att IVO:s uppföljningsuppdrag bör utökas. Av 1 § förordningen (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg () framgår att inspektionen som huvudsakliga uppgifter har att svara för tillsyn inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet, socialtjänst samt verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade som en del av tillsynen pröva klagomål mot hälso- och sjukvården och dess personal enligt bestämmelserna i patientsäkerhetslagen (2010:659) svara för tillståndsprövning inom de områden som anges i 1. Bakgrund och pågående arbete Ett nationellt kvalitetsregister innehåller individbaserade uppgifter om problem, insatta åtgärder och resultat inom hälso- och sjukvård och omsorg. har staten och SKR haft överenskommelser om utveckling och finansiering av . finns det ca 100 kvalitetsregister. Registren byggs upp av de professionella yrkesgrupper som själva ska ha nytta av dem i sin yrkesvardag. Drift av registren sköts på många olika kliniker runt om i landet. Alla innehåller personbundna uppgifter om problem, diagnos, behandling och resultat. Regionerna ansvarar för de nationella kvalitetsregistren. Syftet med registren är att ge kunskap om hur vården och omsorgen fungerar och kan förbättras. På uppdrag av Styrgruppen för presenterade en projektgrupp en rapport med underlag för ett stabilt och långsiktigt hållbart kvalitetsregistersystem, Framtidens kvalitetsregister. Här finns förslag till styrmodell, ansvarsfördelning, organisationsstruktur och finansierings-modell för ett nytt kvalitetsregistersystem. Regeringen och SKR slöt en överenskommelse om fortsatt stöd för arbetet med . Överenskommelsen omfattar totalt , där regionerna bidrar med och staten med . Medlen ska användas till grundanslag till , sex registercentrumorganisationer och den nationella stödfunktionen inklusive övergripande nationella aktiveter. Inom det utvecklingsarbete som pågår arbetar man bl.a. med frågan om patientrapporterade mått. finns för bl.a. hjärt-kärlsjukdomar (Nationellt register för hjärtintensivvård, kranskärlsröntgen, PCI, hjärtkirurgi och sekundärprevention, förkortat Swedeheart) samt för migrän (omfattar bl.a. svår neurovaskulär huvudvärk [Neuroreg]) under . Kvalitetsregistren och hälsodataregistren hos har uppgifter som är uppdelade på kön. Regionerna ansvarar själva för redovisningen av sin verksamhet. Med stöd av tillgängliga sjukvårdsdata publicerar SKR hälso- och sjukvårdsrapporten jämförelser och den finns tillgänglig på . Även tar fram öppna jämförelser på . inom hälso- och sjukvård utifrån tillgängliga uppgifter. Jämförelserna redovisas per region och ger också möjlighet till jämförelser mellan kön. Förstudie om utveckling av Som en del av överenskommelsen mellan regeringen och SKR om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården genomförde SKR en förstudie när det gäller vilken information om väntetider samt kvalitets- och patientnöjdhetsdata som skulle kunna tillgängliggöras på . I SKR:s förstudie Hitta och jämför vård på som överlämnades var slutsatsen att en fördjupad analys av invånarnas och regionernas behov behövde genomföras innan utvecklingsarbetet av en jämförelsetjänst kunde inledas. SKR har därefter ansökt om att göra den fördjupade analysen, och regeringen beviljade genomförandet (S2021/02255 [delvis]). Den fördjupade behovsanalysen kan, om förutsättningar finns, ligga till grund för utveckling av en framtida tjänst. Förstudien ska redovisas . Uppdrag till om bristande tillgänglighet gav regeringen i uppdrag att beskriva risker med bristande tillgänglighet och lämna förslag på hur myndigheten kan utveckla sin tillsyn utifrån de risker som bristande tillgänglighet i hälso- och sjukvården kan medföra för patientsäkerheten samt andra konsekvenser ur ett patientperspektiv (S2020/07838). Uppdraget ska redovisas . Uppdraget finns även redovisat i avsnittet om tillgänglig vård ovan. Tillkännagivande om kvalitetsskillnader hos vårdmottagningar I betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten på olika vårdmottagningar kan jämföras. följde utskottet (rskr. 2017/18:293). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 52, reservation av S, MP och V): saknas en enkel och samlad information för patienter om vårdens tillgänglighet och kvalitet. De nationella kvalitetsregistren fyller en viktig funktion för att få fram data om resultat i vården, men de bör kunna vidareutvecklas så att de kan användas av patienter för att se kvalitetsskillnader mellan olika vårdmottagningar. Utskottet anser därför att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten mellan olika vårdmottagningar kan jämföras. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Motion [...] bör bifallas, och motionerna [...] bör bifallas delvis. I skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: Regeringen beslutade att ge respektive Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att lämna förslag på hur uppföljningen av vården kan utvecklas med avseende på kvalitet och omotiverade skillnader. Särskild vikt skulle fästas på användande av patientrapporterade utfalls- och upplevelsemått. av myndigheterna i varsin rapport . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4.4 s. 51) redogjorde regeringen för tillkännagivandet och uppgav bl.a. följande. Rapporterna från och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys utgör viktiga underlag för regeringens fortsatta arbete. har regeringen även ingått en överenskommelse med kom-muner och regioner om stöd till kvalitetsregister där en central del är att ytterligare stärka och utveckla registren för att skapa förutsättningar till jämförelser och tillgängliggörande av vårdens kvalitet. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 37) anges följande. Regeringen ingick 2019 en överenskommelse med kommuner och regioner angående för att det fortsatta arbetet med att utveckla och tillgängliggöra kvalitetsregistren. Vidare har ett pågående uppdrag att analysera förutsättningarna för ett primärvårdsregister, vilket också är en grundförutsättning för att kunna jämföra kvaliteten mellan olika vårdmottagningar. Regeringen avser att återkomma i frågan 2021. Punkten är inte slutbehandlad. Motionsyrkanden om kvalitetsregister behandlades senast i utskottets betänkande 2019/20:SoU11. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 51). följde utskottet (rskr. 2019/20:275). Utskottet noterar överenskommelsen mellan staten och SKR om fortsatt nationellt stöd till kvalitetsregister . Genom denna ges underlag för ett stabilt och långsiktigt hållbart system för kvalitetsregister och inom det utvecklingsarbete som pågår arbetar man bl.a. med frågan om patientrapporterade mått. Utskottet noterar också att hälsodataregistren och kvalitetsregistren har information som är uppdelad på kön, och med stöd av tillgängliga sjukvårdsuppgifter publicerar och öppna jämförelser. Resultat kan därigenom jämföras regionerna emellan och uppdelat på kön. Vidare ser utskottet positivt på den pågående förstudien om utveckling av för en jämförelsetjänst för olika vårdgivare. Förstudien ska redovisas . Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2020/21:2696 (MP) yrkande 16, 2020/21:3141 (KD) yrkande 37 och 2020/21:3637 (MP) yrkandena 5 och 6 bör avslås. Utskottet konstaterar att enligt sin instruktion (förordning [2013:176]) har i uppdrag att genom tillsyn och annan verksamhet bidra till en säker vård och omsorg av god kvalitet för vård- och omsorgstagare. Utskottet noterar vidare att har i uppdrag att bl.a. lämna förslag på hur myndigheten kan utveckla sin tillsyn utifrån de risker som bristande tillgänglighet i hälso- och sjukvården kan medföra för patientsäkerheten m.m. Med hänsyn till vad som har redovisats anser utskottet att någon åtgärd inte är nödvändig med anledning av motion 2020/21:3229 (L) yrkande 5. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sammanhållen digital struktur, om kompetens, om information och om digitalt arbetsmiljölyft. Jämför reservation 26 (M), 27 (SD), 28 (C), 29 (KD), 30 (L), 31 (M), 32 (C), 33 (M, KD, L) och 34 (M). Sammanhållen digital struktur m.m. I kommittémotion 2020/21:3134 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att modernisera lagstiftningen och pröva möjligheten att inrätta ”regulatoriska sandlådor”. Motionärerna anför att verktyg för att utveckla en reglering som håller jämna steg med innovationstakten är s.k. regulatoriska sandlådor, vilka blir till en slags frizoner där försöksverksamhet kan bedrivas i syfte att utveckla teknik och regelverk parallellt. I kommittémotion 2020/21:3139 av (M) yrkande 55 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag åt Myndigheten för delaktighet, och i samarbete med Kommuner och Regioner att ta fram en sammanhållen digital struktur. I kommittémotion 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 39 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att upprätta avtal med vårdgivare inom telemedicin både nationellt och internationellt. I kommittémotion 2020/21:2028 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 4 finns ett likalydande yrkande. I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att se över integritets- och dataskyddslagstiftningen för att säkerställa att patienternas integritet kan bevaras som informationsutbyte genom digitala plattformar i vården möjliggörs. I kommittémotion 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med parter från vårdsektorn, primärkommunerna, regionerna och it- och telekombranschen som syftar till att utveckla frågan om nästa generations välfärdsbredband. I kommittémotion 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om att säkra en bred samordning av avgörande teknisk infrastruktur. I kommittémotion 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att staten, huvudmännen och branschföreträdare för it-sektorn utvecklar en gemensam process för att prova ut, testa, utvärdera och införa ny teknik i välfärden. I yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen får i uppdrag att ta fram en samordnad nationell handlingsplan för datasäkerhet för att garantera invånarnas personliga integritet inom vården. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 52 föreslås ett tillkännagivande om digitala lösningar och artificiell intelligens (AI). I kommittémotion 2020/21:3134 av (M) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om utbildning i användningen av digitala verktyg och arbetssätt. I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur alla kommuner och regioner kan få kunskap om och bättre förutsättningar att genomföra redan beprövade och välfungerande lösningar för vård och omsorg. I kommittémotion 2020/21:3134 av (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att patientdatalagen ska ses över i syfte att skapa möjligheter att använda information från alla vårdgivare till analyser och verksamhetsutveckling. I motion 2020/21:1947 av Boriana (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att ålägga den som ansvarar för ett journalsystem att informera patienten någon läst ens journal. I kommittémotion 2020/21:2746 av (KD) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra ändamålsenlig delning av information för sekundär användning av patientuppgifter. Motionärerna anför att lagen i princip tillåter delning av information mellan huvudmän när det handlar om vård kopplad till en enskild patient. Däremot är möjligheten att dela information mellan huvudmän begränsad när det gäller uppgifter om en patient som kan vara till hjälp för utredning och behandling av en annan patient (s.k. sekundär användning). Sekundär användning är avgörande för att tidigt upptäcka, diagnostisera och behandla sällsynta sjukdomar. I kommittémotion 2020/21:3134 av (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om ett digitalt arbetsmiljölyft. Motionärerna framhåller att en handlingsplan för en bättre digital arbetsmiljö bör tas fram i samverkan mellan regeringen, SKR, och de fackliga organisationerna. EU:s dataskyddsförordning och patientdatalagen EU:s dataskyddsförordning är det primära regelverket när det gäller behandling av personuppgifter. Patientdatalagens (2008:355) bestämmelser kompletterar EU:s dataskyddsförordning. Patientdatalagen tillämpas vid vårdgivares behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården. I lagen finns också bestämmelser om skyldigheten att föra patientjournaler. Syftet med lagen är bl.a. att informationshanteringen inom hälso- och sjukvården ska vara organiserad så att den tillgodoser patientsäkerhet och god kvalitet samt främjar kostnadseffektivitet. Bestämmelser om sammanhållen journalföring finns i 6 kap. patientdatalagen. För att en vårdgivare genom direktåtkomst ska få ta del av vårddokumentation som en annan vårdgivare gjort tillgänglig i den sammanhållna journalföringen krävs att uppgifterna rör en patient som det finns en aktuell patientrelation med, att uppgifterna kan antas ha betydelse för att förebygga, utreda eller behandla sjukdomar och skador hos patienten inom hälso- och sjukvården och att patienten samtycker till det (6 kap. 3 §). Enligt 8 kap. 2 § ska en journalhandling inom enskild hälso- och sjukvård på begäran av patienten eller av en närstående till patienten tillhandahållas honom eller henne för att läsas eller skrivas av på stället eller i avskrift eller kopia, om inte annat följer av 6 kap. 12 § eller 13 § första stycket patientsäkerhetslagen (2010:659), dvs. förutsatt att uppgifterna inte omfattas av tystnadsplikten. En vårdgivare ska på begäran av en patient lämna information om den direktåtkomst och elektroniska åtkomst till uppgifter om patienten som förekommit (8 kap. 5 §). I 4 kap. finns grundläggande bestämmelser om inre sekretess och elektronisk åtkomst inom en vårdgivares verksamhet. Ytterligare bestämmelser om detta finns i föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:40) om journalföring och behandling av personuppgifter i hälso- och sjukvården. Av föreskrifterna framgår att användarnas behörighet i vårdgivarens informationssystem måste vara anpassad och begränsad till deras arbetsuppgifter. Vårdgivaren ska även ansvara för att det finns rutiner för tilldelning, förändring, borttagning och regelbunden uppföljning av behörigheterna. Av informationen som vårdgivaren enligt 8 kap. 5 § patientdatalagen på begäran ska lämna till en patient om åtkomsten till hans eller hennes uppgifter ska det framgå från vilken vårdenhet samt någon har tagit del av uppgifterna. Informationen ska vara utformad så att patienten kan bedöma om åtkomsten har varit befogad eller inte (4 kap. 10 § HSLF-FS 2016:40). Rättelser och skadestånd regleras i dataskyddsförordningen och i lagen (2018:18) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen). En sekretessbelagd uppgift hos en myndighet får inte röjas för enskilda eller andra myndigheter om inte annat anges i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, se 8 kap. 1 §. Enligt 25 kap. 1 § gäller sekretess som huvudregel inom hälso- och sjukvården för uppgifter om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men. Till hälso- och sjukvård hör också den förebyggande medicinska hälsovården, t.ex. den som bedrivs vid mödra- och barnavårdscentraler. Sekretess till skydd för enskilda hindrar inte att en uppgift lämnas till en enskild eller en annan myndighet, om den enskilde samtycker till det (10 kap. 1 §). Sekretess hindrar heller inte att en uppgift lämnas till en annan myndig-het om uppgiftsskyldighet följer av en lag eller förordning (10 kap. 28 §). Bakgrund och pågående arbete Utredningen om sammanhållen information inom vård och omsorg Utredningen om sammanhållen information inom vård och omsorg föreslog i betänkandet Informationsöverföring inom vård och omsorg SOU 2021:4 en ny reglering som möjliggör ökad och förenklad informationsöverföring inom och mellan vård och omsorg. Utredningen föreslår att möjligheten till sammanhållen journalföring som finns inom hälso- och sjukvården ersätts med ett nytt regelverk kallat sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. Regelverket gör det möjligt för och hälso- och sjukvården att göra dokumentation om patienter och äldre och personer med funktionsnedsättningar som får socialtjänst, elektroniskt tillgänglig mellan sig. Olika aktörer inom och hälso- och sjukvården kan därmed på ett smidigare och säkrare sätt ta del av varandras information. Uppgifter får inte överföras genom sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation, om personen motsätter sig det, och för att få del av uppgifter hos någon annan krävs som huvudregel personens samtycke. Det ska också vara frivilligt för hälso- och sjukvården och att använda de ökade möjligheterna att dela information elektroniskt som den föreslagna lagen ger. Förslagen skapar juridiska förutsättningar för en effektiv överföring av information mellan de som är inblandade i vården och omsorgen av våra äldre och personer med funktionsnedsättningar som individens integritet och självbestämmande respekteras. Syftet är att uppnå en mer sammanhållen informationsöverföring och bättre kvalitet inom vård och omsorg som sätter individen i centrum utan att organisatoriska gränser styr. Utredningen har skickats på remiss och svarstiden går ut .