bet · H801CU8 · 2021-02-08 00:00:00 — Utskottet hänvisar bl.a. till gällande rätt. Jämför reservation 6 (C). I kommittémotion 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 35 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör stärka förutsättningarna för kooperativt företagande genom moderniserad lagstiftning samt genom tillgång till råd och stöd. Motionären anför att kooperativa företagsformer saknar en del av de förutsättningar som andra företagsformer har tillgång till, t.ex. behöver nystartade kooperativa företag tillgång till investeringskapital. Lagen om ekonomiska föreningar bör därför ses över. Utmärkande för en ekonomisk förening är att den genom ekonomisk verksamhet ska främja sina medlemmars ekonomiska intressen och att medlemmarna ska delta i verksamheten som t.ex. konsumenter, leverantörer eller genom egen arbetsinsats. Den kooperativa karaktären understryks också genom att medlemskapet i princip ska vara öppet och att varje medlem som huvudregel har en röst vid föreningsstämman. Den ekonomiska föreningen brukar beskrivas som en personassociation, i motsats till aktiebolagsformen, som betraktas som en kapitalassociation. Den ekonomiska föreningen är tillsammans med aktiebolaget de huvudsakliga associationsformer som svensk lagstiftning erbjuder för att bedriva verksamhet utan personligt ansvar för associationens delägare. trädde en ny lag om ekonomiska föreningar i kraft (prop. 2017/18:185, bet. 2017/18:CU25, rskr. 2017/18:306). Syftet med den nya föreningslagen är att den ska vara mer överskådlig och lättare att tillämpa för både små och stora ekonomiska föreningar och av föreningar med olika slags verksamhet. Det ansågs vara angeläget att förenkla regler som medförde onödig administration eller kostnader eller som i övrigt var svårtillämpade. I lagstiftningsärendet gjorde regeringen bl.a. bedömningen att den nya lagen skulle bidra till att stärka de kooperativa företagens konkurrenskraft. Genom lagändringar som trädde i kraft (prop. 2017/18:253 bet. 2017/18:CU38, rskr. 2017/18:382) infördes bestämmelser om återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ som innebär att arbetskooperativa föreningar kan betala tillbaka en medlemsinsats med ett högre belopp än insatsens nominella värde. Därmed kan en medlem få del av den värdeökning som skett i föreningen när han eller hon lämnar föreningen. Regleringen omfattar alla ekonomiska föreningar som kännetecknas av att medlemmarna är anställda av föreningen eller på något liknande sätt deltar med egen arbetsinsats i föreningens verksamhet. Det kan t.ex. handla om personalkooperativ, sociala arbetskooperativ och konsultbyråer. I lagstiftningsärendet anförde regeringen att när möjligheten att återbetala medlemsinsatser vidgas ökar handlingsfriheten för de arbetskooperativa föreningarna och deras medlemmar. Föreningarna får ytterligare en valmöjlighet när det gäller användningen av föreningens kapital. Incitamentet att låta upparbetat kapital stanna kvar i föreningen ökar, vilket stärker föreningarnas ekonomiska ställning och öppnar för ökade investeringar (s. 31). Utskottet konstaterar att den nya lagen om ekonomiska föreningar, som trädde i kraft , är mer överskådlig och lättare att tillämpa för både små och stora ekonomiska föreningar och av föreningar med olika slags verksamhet än den tidigare lagen. Bland annat har man förenklat regler som tidigare medförde onödig administration eller kostnader eller som i övrigt var svårtillämpade. I lagstiftningsärendet gjorde regeringen bedömningen att den nya lagen skulle bidra till att stärka de kooperativa företagens konkurrenskraft. Utskottet anser inte att det finns skäl att nu ifrågasätta den bedömningen. Till detta kommer den nya regleringen om återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ. Regleringen, som trädde i kraft , har inneburit ett ökat incitament för dessa kooperativa föreningar att låta upparbetat kapital stanna kvar i föreningen. Detta har stärkt föreningarnas ekonomiska ställning och öppnat för ökade investeringar. Mot bakgrund av de lagändringar som relativt införts på området ser utskottet inte skäl för att nu ta något initiativ för att ytterligare stärka förutsättningarna för kooperativt företagande. Motionsyrkandet bör avslås. Översyn av vissa bolagsrättsliga frågor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av företrädaransvaret i aktiebolagslagen och skatteförfarandelagen samt ett motionsyrkande om en översyn av den bolagsrättsliga lagstiftningen inför kommande kriser. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och tidigare ställningstagande. Jämför reservation 7 (M, KD) och 8 (SD). I kommittémotion 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över företrädaransvaret i aktiebolagslagen och skatteförfarandelagen. Motionärerna anför att bestämmelserna i dessa lagar om ett personligt betalningsansvar får till följd att många bolagsföreträdare väljer att försätta företaget i konkurs, trots att det kan finnas förutsättningar för att driva rörelsen vidare på grund av att likviditetsproblemen är tillfälliga. I kommittémotion 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över gällande bolagsrättslig lagstiftning i förbättrande och förebyggande syfte inför kommande kriser. Motionärerna anför att den pågående pandemin har gjort det tydligt att det finns ett behov av göra en sådan översyn. Motionärerna hänvisar bl.a. till de åtgärder som regeringen vidtagit för att underlätta för bolags- och föreningsstämmor samt tillkännagivande om att göra en översyn med tillfällig inriktning av de tidsfrister i aktiebolagslagen som gäller för personligt betalningsansvar. Motionärerna menar dock att en större översyn bör göras som innefattar en krisberedskap och förbättringar för företag inför framtida kriser. Till följd av den pågående pandemin har regeringen och vidtagit en rad åtgärder för att mildra de ekonomiska konsekvenserna för små och stora företag. Det rör sig om finansiellt stöd i olika former, bl.a. omsättningsstöd till enskilda näringsidkare, omställningsstöd till företag baserat på omsättningstapp, korttidspermittering för minskade lönekostnader, anstånd med skatteinbetalningar, statlig lånegaranti till små och medelstora företag, tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter och tillfällig rabatt för fasta hyreskostnader i utsatta branscher. När det gäller lagstiftningsåtgärder på bolagsrättens område har det bl.a. införts tillfälliga regler som ska underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor. trädde lagen (2020:198) om tillfälliga undantag för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor i kraft. Lagen syftar till att underlätta genomförandet av stämmor på ett sådant sätt att risken för spridning av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 minimeras. Lagen innebar inledningsvis att företag fick en ökad möjlighet att använda sig av bl.a. insamling av fullmakter och poströstning vid stämmor. Efter ytterligare lagändringar, som trädde i kraft , är det också möjligt för aktiebolag och ekonomiska föreningar att genomföra bolags- respektive föreningsstämmor helt utan fysiskt deltagande. Bestämmelserna innebär att en stämma kan hållas antingen genom elektronisk uppkoppling i kombination med poströstning eller genom att aktieägarna eller medlemmarna deltar i stämman enbart genom poströstning. Om stämman hålls med enbart poströstning, ska aktieägare och medlemmar kunna ta tillvara även sina övriga rättigheter per post. Lagen är tidsbegränsad och gäller nu till utgången av 2021 (prop. 2020/21:41, bet. 2020/21:CU5, rskr. 2020/21:98). I aktiebolagslagen finns bestämmelser om personligt betalningsansvar för bolagets företrädare (25 kap. 18 §). Om styrelsen försummar någon av de åtgärder som enligt lagen ska vidtas vid kapitalbrist – dvs. upprätta och låta bolagets revisor granska en kontrollbalansräkning, sammankalla en första kontrollstämma, eller ansöka hos tingsrätten om att bolaget ska gå i likvidation – ansvarar styrelseledamöterna solidariskt för de förpliktelser som uppkommer för bolaget efter det att styrelsen senast skulle ha vidtagit den åtgärd som den inte har vidtagit. Därefter löper ansvaret så länge som underlåtenheten består. Det personliga betalningsansvaret gäller endast den som har varit försumlig. Bevisbördan ligger hos den mot vilken det personliga betalningsansvaret görs gällande. För att undgå ansvar måste han eller hon alltså visa att det inte varit fråga om försummelse. Regleringen om personligt betalningsansvar för styrelseledamöter har till syfte att tvinga bolagsledningen att bevaka förändringar i bolagets eget kapital och ingripa när kapitalbristen blir kritisk genom att antingen vidta åtgärder som läker bristen inom föreskriven tid eller låta bolaget träda i likvidation. Reglerna utgör ett viktigt påtryckningsmedel för att få styrelsen att följa det handlingsmönster som lagen föreskriver för underkapitaliserade bolag (prop. 2000/01:150 s. 43). Därigenom sätts en gräns för hur långt en förlustbringande verksamhet får drivas innan åtgärder måste vidtas. Det personliga betalningsansvaret upphör om inte en talan om sådant ansvar väcks från uppkomsten av den förpliktelse som ansvaret avser eller från det att förpliktelsen senast skulle ha fullgjorts (25 kap. 20 a §). Bestämmelser om ett skatterättsligt företrädaransvar för en juridisk persons skatte- och avgiftsskulder finns i 59 kap. 12–21 §§ skatteförfarandelagen (2011:1244). Dessa bestämmelser innebär i huvudsak att om en företrädare för en juridisk person uppsåtligen eller av grov oaktsamhet inte har betalat skatt eller avgift, är företrädaren tillsammans med den juridiska personen skyldig att betala skatten eller avgiften. Betalningsskyldigheten är knuten till den tidpunkt då skatten eller avgiften ursprungligen skulle ha betalats. Om det finns särskilda skäl, får företrädaren helt eller delvis befrias från betalningsskyldigheten. En företrädare som har betalat skatt eller avgift på grund av företrädaransvar har vidare rätt att kräva den juridiska personen på beloppet. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över vissa frågor som gäller det skatterättsliga företrädaransvaret (dir. 2019:74). presenterade utredningen sitt betänkande Det skatterättsliga företrädaransvaret – en översyn (SOU 2020:60). En central uppgift för utredningen har varit att säkerställa att företag som kan antas ha överlevnadsmöjligheter inte avvecklas i onödan på grund av risken att företrädaren annars blir betalningsskyldig. har utredningen strävat efter att bevara reglernas preventiva effekt och att systemet inte underlättar för företag som är på obestånd att fortsätta verksamheten med risk för att skatteskulderna ökar kraftigt. I korthet föreslår utredningen följande: – att de subjektiva rekvisiten ska kompletteras med en föreskrift om vad som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om företrädaren varit grovt oaktsam – att den nuvarande regeln om befrielse från betalningsskyldighet får en ny utformning med ett delvis utökat tillämpningsområde – att en företrädare efter ansökan ska, om inte särskilda skäl talar emot det, beviljas ett rådrum då företrädaren inte riskerar personligt betalningsansvar. Betänkandet har remitterats och svarstiden går ut . riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den möjligt bör ta initiativ till en översyn med tillfällig inriktning av de tidsfrister i aktiebolagslagen (2005:551) som gäller för personligt betalningsansvar för bolagsföreträdare samt skyndsamt återkomma till i frågan (bet. 2019/20:CU28, rskr. 2019/20:264). Syftet angavs vara att motverka att bolagsföreträdare vidtar åtgärder för likvidation eller konkurs av ett bolag i ett alltför tidigt skede i den rådande extraordinära situation som spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 innebär. Regeringen redovisade de åtgärder som vidtagits för att efterkomma tillkännagivande i proposition 2020/21:34 Revision av det enhetliga elektroniska rapporteringsformatet (s. 18 f). I propositionen redovisade regeringen att som ett led i översynen hade hållit två digitala remissmöten med berörda myndigheter och organisationer. Regeringen konstaterade att kravet på ett aktiekapital och det handlingsmönster som föreskrivs i aktiebolagslagen för underkapitaliserade bolag fyller viktiga funktioner, inte minst som skydd för borgenärerna. Även en tillfällig förlängning av de frister som gäller för styrelsens åtgärder vid kapitalbrist skulle riskera att drabba borgenärerna och medföra missbruk av bolagsformen. Enligt regeringen borde tidsfristerna därför tillfälligt förlängas endast om det finns starka skäl för det. Regeringen bedömde att det inte fanns tillräckliga skäl att förlänga någon av tidsfristerna i aktiebolagslagen. När det gäller åttamånadersfristen, dvs. fristen för att hålla en andra kontrollstämma, redovisade regeringen att den bild som framkommit vid det uppföljande remissmötet var att företagen inte hade upprättat kontrollbalansräkning och hållit en första kontrollstämma i större utsträckning än normalt. Den bilden hade styrkts av uppgifter från . Regeringen ansåg därför att det kunde ifrågasättas om en förlängning av åttamånadersfristen skulle vara ett verkningsfullt sätt att hjälpa företag att undvika likvidation och att minska risken för att styrelseledamöter drar på sig personligt betalningsansvar. Även det förhållandet att kunskapen om det personliga betalningsansvaret synes vara låg hos företagen generellt gjorde enligt regeringen att det kunde ifrågasättas om en förlängning av åttamånadersfristen skulle ha någon tydlig effekt när det gäller att hindra att i grunden livskraftiga företag sätts i likvidation alltför . Regeringen avsåg dock att följa utvecklingen noggrant och vid behov återkomma till med förslag. Med den översyn och bedömning som redovisades i propositionen ansåg regeringen att tillkännagivande var slutbehandlat. Utskottet hade inte några invändningar mot regeringens bedömning. Mot denna bakgrund, och eftersom regeringen avsåg att noggrant följa utvecklingen och vid behov återkomma till med förslag, avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om ett nytt tillkännagivande till regeringen. följde utskottets förslag (bet. 2020/21:CU4, rskr. 2020/21:97). Justitie- och migrationsminister anförde i ett frågesvar om krisplanering och bolagsrätt (fr. 2020/21:744) att regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder för att motverka spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och för att mildra smittspridningens ekonomiska konsekvenser: Han anförde även att det nu pågår flera utvärderingar av bl.a. arbete under pandemin. Statsrådet pekade vidare på att arbetet med den tidsbegränsade lagen om tillfälliga undantag för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor visar att det finns en god beredskap för att författningsvägen snabbt hantera frågor som kan uppstå i kristid. Utskottet konstaterar att det har gjorts en översyn av det skatterättsliga företrädaransvaret och att betänkandet har remitterats (SOU 2020:60). Det pågår därmed ett arbete som ligger i linje med den del av yrkandet i motion 2020/21:3100 (M) yrkande 5 som gäller företrädaransvaret i skatteförfarandelagen. I den delen är yrkandet alltså redan tillgodosett och bör därför avslås. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslaget i samma motionsyrkande om en översyn av företrädaransvaret i aktiebolagslagen. Detsamma gäller förslaget i motion 2020/21:1613 (SD) yrkande 15 om en översyn av bolagsrätten inför kommande kriser. Utskottet kan konstatera att har avslagit ett yrkande om ett nytt tillkännagivande om att regeringen möjligt bör ta initiativ till en översyn med tillfällig inriktning av de tidsfrister i aktiebolagslagen som gäller för personligt betalningsansvar för bolagsföreträdare samt skyndsamt återkomma till i frågan. Vidare anser utskottet att lagstiftningsärendena om tillfälliga undantag för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor visar att det finns en god beredskap hos regeringen och inom för att författningsvägen snabbt hantera frågor inom bolagsrätten som kan uppstå i kristid. Med hänsyn till detta avstyrker utskottet motionsyrkandena. Bolagsmålvakter, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2020/21:1303 av m.fl. (M), 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkandena 11–13 och 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi anser, i likhet med majoriteten, att det är angeläget att motverka förekomsten av bolagsmålvakter. Vi menar också att det är viktigt med ett förebyggande arbete för att bekämpa ekonomisk brottslighet i aktiebolag. Vi konstaterar att , och arbetar aktivt med åtgärder och nya metoder för att förhindra användningen av bolagsmålvakter och att detta arbete även har gett ett gott resultat. Vi vill också peka på att regeringen inom ramen för sitt nationella brottsförebyggande program Tillsammans mot brott har gett ett antal myndigheter i uppdrag att utveckla det förebyggande arbetet för att motverka ekonomisk brottslighet. Ansvarigt statsråd har även i ett frågesvar uppgett att han följer frågan och är beredd att vidta de åtgärder som krävs för att försvåra användningen av företag som verktyg för brott. Vi ser mot denna bakgrund inte att det finns skäl för något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandena bör därför avslås. Kapitalkravet och tvångslikvidation, punkt 3 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. fattade beslut om att sänka kapitalkravet för privata aktiebolag från till 25 000 konor. I samband med detta lagstiftningsärende påtalade vi behovet av att göra en översyn av aktiebolagslagens bestämmelser om kapitalbrist, tvångslikvidation och personligt betalningsansvar. Enligt aktiebolagslagen ska styrelsen upprätta en kontrollbalansräkning när det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Kan inte kapitalbristen läkas ska frågan om likvidation och därefter tvångslikvidation aktualiseras. Vidtas inte föreskrivna åtgärder i någon del ansvarar styrelsens ledamöter solidariskt för ytterligare tillkommande skulder. Redan när kravet på lägsta tillåtna aktiekapital sänktes från till 2010 aktualiserades behovet av en översyn av tvångslikvidationsreglerna. Vi menar att oavsett om kapitalbrist uppstår vid eller vid är det nu uppenbart att reglerna inte kan anses vara ändamålsenligt utformade. Flera statliga utredningar har också beskrivit denna problematik och bl.a. pekat på att konkursinstitutet och straffen för brott mot borgenärer är tillräckliga för att hindra att bolag drivs vidare vid obestånd. Regeringen har också uttalat att det finns anledning att överväga behovet av att se över de nu berörda reglerna. Regeringen har ännu inte inlett något sådant arbete. Enligt vår mening är det ett arbete som bör prioriteras av regeringen. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kapitalkravet och tvångslikvidation, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi anser att den införda sänkningen av kapitalkravet i grunden är bra för att fler ska kunna bilda aktiebolag, men vi anser att det krävs fler åtgärder om det ska bli en lyckad reform. Det vore t.ex. rimligt att aktiekapitalet höjs eller vid en viss omsättning, som en utökad buffert mot tvångslikvidation och för att begränsa behovet av personlig borgen. Vi ser därför ett stort behov av ytterligare utredning och av fler och mer djupgående förändringar av regelverket än bara en sänkning av aktiekapitalet. Ett system med en nivå för startkapital och en högre nivå för aktiekapital och likvidation förekommer i många länder och borde enligt oss kunna tjäna som inspiration och utgöra utgångspunkten för en utredning. Vi anser att en utredning bör fokusera på följande tre områden. För det första bör det utredas vad som är en optimal nivå för startkapital för aktiebolag med hänsyn till bestämmelserna om tvångslikvidation. För det andra bör det utredas vad som är den optimala nivån för ett aktiekapital som höjs . För det tredje bör det undersökas som det förhöjda aktiekapitalet bör börja gälla med hänsyn till ett företags utveckling från affärsidé, investering och uppstart till tillväxt och mognad. Regeringen bör utreda dessa frågor och återkomma till med förslag till ändrad lagstiftning. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Krav på sammansättning i bolagsstyrelser, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 19. Tillsättande av ledamöter i aktiebolagsstyrelser har stor betydelse för vårt samhälle. De som styr och leder företagen i har direkt påverkan på den del av samhället som utgörs av näringslivet. Företagens beslut får också en påverkan på samhället i stort. Det är därför av stor betydelse hur aktiebolagens styrelser tillsätts. Vi anser att kompetens alltid ska vara vägledande vid rekrytering till bolagsstyrelser. Med kompetens menar vi bl.a. affärsmässig branschkompetens, samhällsekonomisk kompetens och kulturhistorisk förståelse. Aktieägarna måste vidare ha en möjlighet att hävda sina intressen vid tillsättandet av en styrelse i ett aktiebolag. Detta måste vara möjligt utan onödiga påtvingade regler från staten. Företagets frihet att välja de styrande ska enligt vår mening inte begränsas av onödig kvotering, oavsett om det handlar om könstillhörighet eller födelseland. Den kompetens som efterfrågas och värderas i ett visst bolag är en fråga för aktieägarna att ta ställning till när en styrelse ska tillsättas. Vi menar därför att regeringen ska säkerställa att företag inte tvingas kvotera sina styrelser eller anställda. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Företags rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy m.m., punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkandena 7–10 och 2020/21:2091 av och (båda S). Alla stora aktiebolag ska göra mångfaldsredovisningar där de kartlägger högst privata uppgifter om bolagets anställda och styrelseledamöter. Det handlar bl.a. om att kartlägga människors kön, bakgrund och födelseland. Vi anser att företag ska ha en rätt att avstå från att kartlägga sådana privata och ibland kränkande uppgifter om sina anställda och i stället få koncentrera sig på det som är viktigt för företaget. Det viktiga för ett företag är att ha kompetenta arbetskamrater som kompletterar varandra på ett utvecklande sätt, oavsett kön, ursprung eller födelseland. Ett jämställt samhälle erhålls först när människor behandlas lika och där ovidkommande privata saker inte beaktas vid t.ex. anställningar och rekryteringar. De krav på redovisningar av s.k. mångfald som har införts är enligt vår mening kontraproduktiva för att uppnå fullständig jämställdhet. Vi menar att det inte finns anledning att avvakta den översyn som inletts inom EU utan regeringen bör ta initiativ till att följa upp och utvärdera den reform som innebar att det infördes krav på mångfaldsredovisning.