bet · H901NU1 · 2021-12-09 00:00:00 — Anslaget 1:15 Upprustning och drift av får användas för utgifter för statsbidrag för upprustning och drift av . genomförs en större renoveringsinsats för att återställa och anpassa kanalen till de krav på säkerhet som bl.a. regelverket för dammsäkerhet och klimatförändringarna ställer. För att AB kanalbolag ska kunna färdigställa återställningen behöver ytterligare medel tillföras bolaget. Anslaget föreslås därför ökas med 2022 för att kunna slutföra upprustningen av . Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag får användas för utgifter för omstrukturering, genomlysning, försäljning och avveckling av företag med statligt ägande. Anslaget minskas med 2022 för att finansiera en ökning av anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 i syfte att öka de interna analysresurserna inom för att säkerställa en så kvalitativ och kostnadseffektiv förvaltning av bolag med statligt ägande som möjligt. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag får användas av regeringen, efter beslut av i varje enskilt fall, för kapitalinsatser i statligt ägda företag. Anslaget får även användas till utgifter för att förvärva eller bilda aktiebolag för ny eller befintlig statlig företagsverksamhet. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer får användas för utgifter för gällande avgifter och statsbidrag för deltagande i internationella näringspolitiska organ. Anslaget föreslås ökas med 2022 för att finansiera medlemsavgiften till Globalt forum för överskottskapacitet av stål (on Steel Excess Capacity). Ökningen finansieras genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:19 Finansiering av rättegångskostnader får användas för utgifter för rättegångskostnader med anledning av mål och ärenden som avser överklagande av beslut eller i vilka för talan. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation får användas för utgifter för statsbidrag till , för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:21 får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget minskas med för att finansiera en ökning av anslaget 1:1 Verket för innovationssystem. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete får användas för utbetalningar av tidsbegränsat stöd till arbetsgivare i enlighet med lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete och den tillfälliga lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:23 Brexitjusteringsreserven får användas för utgifter som betalas ut enligt förordningen om reserv med anledning av utträde ur EU. Brexitjusteringsreserven ska ge medlemsstaterna ekonomiska förutsättningar att kompensera för och motverka negativa konsekvenser på flera områden som uppstår till följd av utträde ur unionen. För att kunna betala ut stöd i enlighet med förordningen om reserven föreslås att totalt anvisas till anslaget. Anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 2:2 får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget i fråga om exportfrämjande till (Business ), för näringslivsfrämjande åtgärder och för främjande av svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer. Anslaget får användas för näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder. Anslaget föreslås ökas med 2022 för att stärka den regionala exportrådgivningen. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Regeringen begär även ett bemyndigande om att för anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet besluta om kapitaltillskott till Instrument in Support of (Instex) på högst . Regeringen anger att den fäster stor vikt vid att kvarstår i den kärntekniska överenskommelsen Joint Comprehensive Plan of Action (JCPOA) och Instex anges vara en viktig del av EU:s gemensamma ansträngningar för att åstadkomma detta. Genom att ingå avtalet förband sig att delta i finansieringen av bolaget. Anslaget 2:4 Investeringsfrämjande får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende investeringsfrämjande till (Business ) och för utredningsinsatser inom området. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer får användas för utgifter för avgifter och bidrag till samt särskilda insatser med anledning av deltagande i följande internationella handelsorganisationer: (), Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) och Internationella byrån för utställningar i (). Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen får användas för utgifter för statsbidrag till . Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning får användas för ersättning till AB för eventuellt underskott inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter till fast ränta, det s.k. CIRR-systemet (Commercial Interest Reference Rate). Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Utöver tidigare nämnda bemyndiganden som rör specifika anslag framgår det av regeringens förslag till riksdagsbeslut att regeringen begär ytterligare bemyndiganden av . I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier som, inklusive tidigare utställda garantier, uppgår till högst i enlighet med förordningen (2011:211) om utlån och garantier och förordningen (2021:524) om statliga kreditgarantier för gröna investeringar. För att nå miljömålen och främja omställningen till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045 anger regeringen att det krävs industriinvesteringar i hållbar teknik som ännu inte är kommersialiserad i större skala. gav regeringen i uppdrag att ställa ut kreditgarantier i enlighet med förordningen om utlån och garantier och den kompletterande förordningen om statliga kreditgarantier för gröna investeringar som regeringen beslutade om vid samma tillfälle. Sedan den senare förordningen trädde i kraft har ett flertal företag visat intresse för kreditgarantierna. Regeringen föreslår därför en höjd garantiram till . Regeringen begär vidare ett bemyndigande om att ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst . () verksamhet har tillsammans med Svensk Exportkredits verksamhet en avgörande betydelse för företagens möjligheter att finansiera exportaffärer. Riskavtäckning är centralt för exportföretagen för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Utvecklingen under covid-19-pandemin har visat att det är avgörande att EKN har en marginal som gör att svenska exportföretag vid oväntade omvärldsförändringar snabbt kan ges möjligheter till riskavtäckning. Regeringens bedömning är ändå att ramen kan sänkas något för att täcka efterfrågan av exportkreditgarantier. Regeringen begär också ett bemyndigande om att ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst . Enligt regeringen är det för de svenska exportföretagen centralt med riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. EKN har noterat en ökning av intresset från den svenska exportindustrin för strategiska investeringar genom investeringsgarantier. Det är enligt regeringen viktigt att behålla ramen för investeringsgarantier för den svenska exportindustrins strategiska investeringar. Regeringen begär även ett bemyndigande om att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i för exportfinansiering som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . I propositionen uppges dock ett felaktigt årtal för bemyndigandet och rätt år ska vara 2022. Regeringen anför att statsstödda exportkrediter, s.k. CIRR-krediter, är centrala för exportföretagen för att de inte ska få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Behovet av en låneram ökade efter utbrottet av covid-19 då möjligheterna till upplåning på kapitalmarknaden begränsades. En låneram på förväntas enligt regeringen motsvara det behov som finns för att säkerställa Svensk Exportkredits upplåning i CIRR-systemet och för att kunna erbjuda företagen långfristiga lån. Regeringen föreslår att godkänner att uppdraget för förtydligas i enlighet med vad regeringen föreslår i propositionen. äger, utvecklar och förvaltar bolaget fastigheter för kunder med höga säkerhetskrav i . Verksamheten bedrivs inom affärsområdena kriminalvård, försvar och rättsväsen samt institutionsvård och övriga specialverksamheter. Kunderna består till huvuddelen av myndigheter och verk med viktiga samhällsfunktioner där verksamheterna ställer höga krav på säkerhet. De största kunderna är Kriminalvården, , , och . Specialfastigheter äger och förvaltar ett fastighetsbestånd om 174 fastigheter. Marknadsvärdet på Specialfastigheters fastigheter har ökat betydligt och uppgick till . I propositionen anförs att marknadsförutsättningarna har ändrats betydligt sedan Specialfastigheter bildades. De senaste årens utveckling har medfört ett ökat behov av säkerhetsfastigheter, dvs. fastigheter som är anpassade till verksamheter med höga krav på säkerhet. Säkerhetsfastigheter är en växande marknad där bl.a. svenska rättsvårdande myndigheters ökade behov av nya byggnader och modernisering av befintliga anläggningar har bidragit till att konkurrensen om kunderna har ökat bland de aktörer som tillhandhåller denna typ av fastigheter. Detta ställer i sin tur ökade krav på att Specialfastigheter, liksom övriga aktörer på marknaden som också ökat i antal, främjar kostnadseffektivitet i verksamheten med fokus på ökad kundnöjdhet. Specialfastigheter har också renodlat sitt fastighetsbestånd med inriktning mot hyresgäster med särskilda säkerhetskrav. Specialfastigheters uppdrag har inte ändrats sedan bolagets bildande. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att Specialfastigheters uppdrag ändras. I propositionen uppges att Specialfastigheter ska äga, utveckla och förvalta fastigheter av ändamålskaraktär i , med fokus på kunder med särskilda säkerhetskrav, samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Verksamheten ska bedrivas på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning genom en hyressättning som beaktar verksamhetens risk. I partimotion 2021/22:3184 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) förordas att anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Av tabellen framgår att ett nytt anslag, Program grön omställning av pappersindustrin, föreslås och att anvisade medel för utgiftsområdet totalt bör uppgå till 10 . Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. Motionärerna förordar att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ökas med i jämförelse med regeringens förslag. I motionen anförs att ökningen innefattar stöd till kommuner, kvinnors företagande, små och medelstora industrier och kooperativt företagande. Även anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation föreslås ökas med i jämförelse med regeringens förslag. Ökningen innefattar ett riktat stöd genom till personalgrupper som vill starta kooperativ. Som nämnts föreslås vidare i motionen ett nytt anslag: Program grön omställning inom pappersindustrin. Motionärerna anför att anvisas 2022 till detta anslag för att att stötta en grön omställning av pappersindustrin. I kommittémotion 2021/22:4012 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 24 Näringsliv totalt uppgår till 9 . Det är mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I motionen redovisas andra anslagsnivåer för tre anslag än vad som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa föreslås fördelas enligt följande. Anslaget 1:4 föreslås i motionen ökas med i jämförelse med regeringens förslag. Ökningen avser att stärka arbete med att skapa enklare regler för företag och näringsliv. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling föreslås minskas med i jämförelse med regeringens förslag. Motionärerna anför att dessa medel behövs för att prioritera andra satsningar. Anslaget 1:11 föreslås ökas med i jämförelse med regeringens förslag. Motionärerna anför att möjligheter att beivra brott bör förstärkas. I yrkandena 2–4 motiveras de anslagsförändringar som framgår av tabellen närmare. I kommittémotion 2021/22:3890 av m.fl. (SD) förordas att anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Enligt motionärerna bör ett nytt anslag – Starta eget-bidrag för yrkesverksamma – införas och det totala anslaget för utgiftsområdet bör uppgå till 8 . Därmed föreslås en minskning med i jämförelse med regeringens förslag. Fördelningen mellan anslagen föreslås enligt följande och anges i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem föreslås minskas med . Motionärerna anför bl.a. att diskussionen om tillväxt och innovation inte bör föras genom statliga skattefinansierade satsningar. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås minskas med mot samma bakgrund som minskningen av föregående anslag. Anslaget 1:4 föreslås ökas med . Motionärerna anför att det finns ett behov av en ökad takt på arbetet för fler förenklingsinsatser för företag. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling föreslås ökas med för att tillgodose en efterfrågad satsning på förenklingsinsatser för företag. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser föreslås höjas med och avser stärkt stöd till Tillväxtanalys rapportarbete. Anslaget 1:7 Turistfrämjande föreslås ökas med , vilket syftar till att initiera en ambitionshöjning när det gäller att få fler utländska och inhemska personer att turista i . Anslaget 1:8 geologiska undersökning föreslås ökas med för att tillgodose det som myndigheten efterfrågar, bl.a. en systematisk kartläggning av malmpotentiella områden. Anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning föreslås ökas med för att stärka arbetet för utveckling och innovation inom områden som hantering och utnyttjande av gruvavfall, cirkulära flöden och minskade koldioxidutsläpp. Anslaget 1:11 ökas med för att tillgodose det som efterfrågar, bl.a. att stärka myndighetens arbete med brottsbekämpning och utveckling av . Anslaget 1:12 Bidrag till Kungl. föreslås ökas med för att anslaget varit oförändrat . Anslaget 1:13 föreslås ökas med för att stärka insatserna mot korruption. Anslaget 1:21 föreslås ökas med , bl.a. för att ett kompetenscenter för det svenska innovationssystemet ska kunna skapas. Anslaget 2:2 föreslås ökas med för att myndigheten ska få ökade möjligheter att fullgöra sitt uppdrag. I motionen förordas ett nytt anslag: Starta eget-bidrag för yrkesverksamma. Motionärerna föreslår att anvisas till detta anslag med avsikten att skapa ett nytt system där yrkesverksamma under vissa förutsättningar ska ha rätt att ta tjänstledigt från ett arbete och få ersättning motsvarande a-kassa för att kunna förverkliga en företagsidé. I kommittémotion 2021/22:4133 av m.fl. (C) yrkande 1 förordas att anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt motionens tabell 3. Enligt motionärerna bör de totala utgifterna för anslagsområdet uppgå till 9 , vilket är mer än vad regeringen föreslår. Fördelningen mellan anslagen föreslås enligt följande. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås ökas med till följd av att motionärerna vill förstärka den forskning om grönt flyg som bedrivs inom Innovair. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel föreslås ökas med för att förstärka satsningen på testbäddar och bioraffinaderier samt för att ett för återvinning av kritiska material ska kunna inrättas i Rises regi. Anslaget 1:4 föreslås ökas med för att myndigheten ska kunna genomföra dels olika delar av ett regelförenklingspaket som tagit fram, dels särskilda satsningar riktade mot kvinnor som driver eller kan tänka sig att starta företag. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling föreslås minskas med 2022 till följd av att regeringens föreslagna satsning på motsvarande belopp avvisas. Anslaget 1:8 geologiska undersökning föreslås ökas med för att myndigheten ska ges i uppdrag att kartlägga förutsättningarna för geologisk lagring av koldioxid i svensk berggrund. Därutöver föreslås en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de totala beloppen som föreslås för anslagen 1:1 Verket för innovationssystem, 1:4 , 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, 1:8 geologiska undersökning, 1:13 , 1:21 , 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet och 2:2 . I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 1 förordas att anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. I motionen föreslås ett nytt anslag – Central plattform för regelgivning – och att totalt 8 anvisas till utgiftsområdet . Det är mindre än vad regeringen föreslår. Fördelningen mellan anslagen föreslås enligt följande och förändringarna anges i relation till regeringens förslag. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem föreslås minskas med med hänvisning till att motionärerna även fortsättningsvis avvisar de utökningar av anslaget som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås minskas med för att i stället till en del fördelas på anslag inom utgiftsområde 21 Energi. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel föreslås minskas med med samma motivering som för anslaget 1:1. Anslaget 1:4 tillförs i en satsning på etablering av ägarskifteskontor. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling föreslås minskas med då motionärerna avvisar satsningar på innovationsrådet, näringslivets omställning och fortsatta insatser för en hållbar besöksnäring. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser tillförs för att möjliggöra effektutvärderingar i ökad omfattning och bidra till kunskap om hur kostnadseffektiv stödgivning kan säkerställas. Anslaget 1:7 Turistfrämjande minskas med då motionärerna avvisar regeringens utökning av anslaget. Anslaget 1:8 geologiska undersökning föreslås minskas med då motionärerna fortsätter att avvisa utökningar . Anslaget 1:15 Upprustning och drift av tillförs för ökade insatser. Anslaget 2:2 minskas med för effektivisering av myndighetens verksamhet. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet föreslås minskas med i linje med tidigare prioriteringar (bet. 2020/21:NU1). Anslag 2:4 Investeringsfrämjande reduceras med i linje med förra årets prioriteringar (bet. 2020/21:NU1). Motionärerna föreslår avslutningsvis ett nytt anslag – Central plattform för regelgivning – vilket tillförs för en satsning på en sådan plattform. I kommittémotion 2021/22:3955 av m.fl. (L) förordas att anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. I motionen föreslås att totalt 9 anvisas till anslaget, vilket är mindre än vad regeringen föreslår. I syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen föreslår motionärerna att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen reduceras för vissa myndigheter. Detta medför att anslagen 1:1 Verket för innovationssystem minskas med , 1:4 minskas med , 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser minskas med , 1:8 geologiska undersökning minskas med , 1:13 minskas med , 1:21 minskas med , 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet, minskas med och 2:2 minskas med . Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 24 föreslår ledamöterna att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen förordas till förmån för andra prioriterade reformer. Bakgrund och pågående arbete Enklare regler för företag lämnade regeringen skrivelsen En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga (skr. 2021/22:3) till . I skrivelsen redovisar regeringen nya mål för förenklingspolitiken. I skrivelsen redogör regeringen också för resultaten i förenklingspolitiken. De nya målen är följande: De samlade regelverken ska utgå från proportionalitet och vara utformade så att de bidrar till att främja svenska företags tillväxt, konkurrenskraft samt innovations- och omställningsförmåga. De kostnader för svenska företag som följer av regler ska minska som andel av BNP, och kostnadsutvecklingen ska vara lägre än i omvärlden. Förvaltningsmyndigheters handläggningstider för ärenden som rör företag ska bli kortare och mer transparenta och den förväntade handläggningstiden ska synliggöras för den sökande i fler ärendekategorier. Förvaltningsmyndigheters bemötande och service till företag ska vara företagsanpassat och väl fungerande. Andelen tjänster för företagens kontakter med det offentliga som är digitala och andelen enskilda ärenden som kan hanteras digitalt ska öka i syfte att förenkla företagens uppgiftslämnande och övriga myndighetskontakter – det långsiktiga målet är att företagen ska lämna en uppgift en gång och till ett ställe. Regeringen beskriver i skrivelsen också hur den avser att arbeta med att följa upp och nå de nya målen för förenklingspolitiken, bl.a. vilka typer av nya uppdrag som behöver lämnas till olika myndigheter och hur konsekvensutredningarna behöver vidareutvecklas för att nå målen för förenklingspolitiken. Regeringen anger i skrivelsen att den kommer att redogöra för arbetet med förenklingspolitiken, inklusive de fem målen, i budgetpropositionen. Riksdagsbehandlingen av skrivelsen påbörjas . Uppföljning och utvärdering av de pandemirelaterade stöden Regeringen gav Tillväxtanalys i uppdrag att påbörja en strukturerad uppföljning och utvärdering av de sammanlagda effekterna på företagen av stöden till näringslivet med anledning av den pågående pandemin (N2020/03083). Enligt vad regeringen anför i budgetpropositionen förefaller de stödåtgärder som riktats till näringslivet i samband med den pågående pandemin utifrån preliminära bedömningar av Tillväxtanalys ha nått de företag som varit i särskilt behov av offentliga insatser för att möta pandemins effekter. Det finns enligt regeringen indikationer på att det finns risk för att stöden också minskar näringslivets dynamik bl.a. i fråga om arbetsmarknadens rörlighet. Uppdraget ska slutredovisas med delredovisningar , och . (Specialfastigheter) är ett statligt helägt aktiebolag som bildades mot bakgrund av den lokalförsörjnings- och fastighetsförvaltningsreform som genomfördes –1992, genom vilken bl.a. delar av statens fastighetsbestånd fördes över till bolag för förvaltning i aktiebolagsform (prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107 och prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123). Bolaget äger och förvaltar fast och lös egendom och bedriver byggnadsadministration samt därmed förenlig verksamhet.