bet · H801MJU16 · 2021-04-16 00:00:00 — Delar av ekoparker , Halleberg och Hunneberg, Hornslandet och Hornsö bör omvandlas till nationalparker för att gynna lokalsamhället och främja hållbar naturturism. Regelverken kan behöva ses över för att gynna hållbar naturturism inom nuvarande och framtida naturvårdsavsättningar. Utgångspunkten bör vara att verksamhet som inte strider mot bevarandesyftet med skyddet ska kunna tillåtas. Nuvarande regelverk ställer upp hinder för bl.a. hållbar naturturism i skyddad natur. Utredningen lämnade med anledning av detta bl.a. följande förslag: • Regeringen bör ge i uppdrag att inleda förstudier för att bilda nationalpark av delar av ekoparkerna , Halleberg och Hunneberg, Hornslandet och Hornsö. • Riktlinjerna till bör vara att de nya nationalparkerna i fråga om föreskrifter, skötsel samt anläggningar för besökare utformas på ett sätt som innebär förbättrade förutsättningar för naturturism och friluftsliv samt lokal och regional utveckling. • Regeringen bör se till att den mark som behövs för sådan nationalparksbildning omförs från till . Även viss mark, med låga naturvärden, inom ekoparkerna och Hornsö som kan användas som ersättningsmark till andra markägare i samband med bildandet av dessa nationalparker bör om nödvändigt överföras till . Regeringen bör därefter söka stöd för att bilda nationalparkerna. • Regeringen bör ge medel för och uppdraget att se över myndighetens långsiktiga nationalparksplan i syfte att kraftigt öka takten i bildandet av nya nationalparker och bidra till ökat friluftsliv och utvecklingen av naturturism på lokal och regional nivå. • I översynen bör det ingå att analysera vilka befintliga naturreservat och marker i statlig ägo som skulle vara lämpliga för nationalparksbildning i syfte att bidra till lokal och regional utveckling. • bör ges i uppdrag att utreda och föreslå förändringar i förutsättningarna för bildande av nationalpark och naturreservat och möjligheterna att meddela dispens från nationalparks- och naturreservatsföreskrifter i syfte att gynna sådana verksamheter som kan bedrivas där utan att påverka syftet med skyddet negativt. • För att gynna hållbar naturturism i skyddad natur bör regeringen även ge i uppdrag att i samråd med andra myndigheter och organisationer analysera hinder och möjligheter för naturturism och aktivt friluftsliv i skyddad natur och vidta åtgärder för att främja dessa intressen inklusive en översyn av vägledningen för utformning av föreskrifter enligt 7 kap. 30 § . Betänkandet bereds nu inom . Utskottet konstaterar att det finns skillnader mellan länder när det gäller hur skyddade områden redovisas och rapporteras. Utskottet välkomnar därför det uppdrag som regeringen gav till om att genomföra en jämförande studie i sättet att redovisa skyddad natur. Utskottet noterar att bl.a. ska ta fram förslag på hur kan redovisa skyddsformerna på ett sätt som blir mer jämförbart med andra länder. I uppdraget ingår även att redovisa vilka skyddsformer som inte rapporteras och hur dessa skulle kunna rapporteras . Utskottet noterar vidare att har redovisat ett regeringsuppdrag med förslag på ett system för att redovisa frivilliga avsättningar. Med hänvisning till det arbete som pågår bedömer utskottet att motionerna 2020/21:729 (SD) yrkande 5, 2020/21:782 (C) yrkande 2, 2020/21:2808 (KD) yrkande 71 och 2020/21:3356 (M) yrkande 9 kan lämnas utan åtgärd i den utsträckning de inte kan anses tillgodosedda och avstyrker därför yrkandena. Skyddade naturområden är både av mycket stor betydelse för att bevara den biologiska mångfalden och en mycket värdefull tillgång för friluftsliv och turism. Utskottet noterar att flera olika aspekter av frågan om allmänhetens tillgång till skyddad natur omfattas av förslagen i det betänkande som lämnade till regeringen. I betänkandet lämnas bl.a. ett antal förslag som syftar till att främja hållbar naturturism. Betänkandet bereds nu inom . Utskottet vill inte föregripa det pågående arbetet med utredningens förslag och avstyrker därmed motion 2020/21:926 (KD) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationalparker och naturreservat. Jämför reservation 20 (V) och 21 (M). I kommittémotion 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkande 11 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att öka takten i bildandet av nya och utvidgade nationalparker. Motionärerna anför att det är bra att har en plan för hur fler nationalparker kan bildas och hur befintliga nationalparker kan utvidgas. Mer resurser bör dock läggas på detta arbete så att fler nationalparker snabbare kan bildas. Enligt motion 2020/21:2730 av (MP) yrkande 8 bör länsstyrelserna och få i uppdrag att peka ut och skydda de statliga skogar, inklusive , som är av reservatsklass. I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 24 föreslås att enskilda naturreservat ska vara giltiga och sedan förfalla om ingen ny ansökan görs. Motionärerna anför att många kommuner använder möjligheten att inrätta naturreservat för att inte behöva bygga nya bostäder. Enligt yrkande 25 i samma motion bör det statliga bidraget till kommuner som inrättar naturreservat avskaffas. Motionärerna anför att det är bra att kommunen måste ersätta markägaren för den värdeminskning inrättandet av ett naturreservat innebär. Det statliga bidraget till detta bör dock slopas så att kommunen får stå för hela kostnaden. I kommittémotion 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås att den myndighet eller kommun som inrättar ett naturreservat ska kunna garantera finansiering av underhåll . Naturreservaten är ett viktigt sätt att bevara höga naturvärden eller livsmiljöer för skyddsvärda arter. har uppmärksammat att det finns problem med naturreservat som inte underhålls och förvaltas på ett adekvat sätt, vilket medför att de naturvärden som legat till grund för reservatets bildande riskerar att gå förlorade. Den nationella politiken behöver också ha ett helhetsperspektiv när det gäller skydd av natur som innefattar perspektivet att även förmå underhålla skyddade områden. Nationalpark är det starkaste skydd ett område kan få. Det ges bara till de finaste och mest värdefulla områdena i det svenska landskapet. Arbetet med nationalparker styrs av och internationella kriterier. Enligt 7 kap. 2 § får regeringen, efter medgivande, förklara ett mark- eller vattenområde som ägs av staten som nationalpark i syfte att bevara ett större sammanhängande område av viss landskapstyp i dess naturliga tillstånd eller i väsentligt oförändrat skick. Arbetet med nationalparker i styrs även av Internationella naturvårdsunionens (IUCN) riktlinjer () . Dessa riktlinjer stämmer väsentligen överens med bestämmelser men är något utförligare än dessa. har i sin långsiktiga nationalparksplan (Nationalparksplan för – långsiktig plan) sammanfattat de nationella och internationella kriterierna för nationalparker. Av planen framgår att nationalparker ska • var för sig och tillsammans väl representera utbredda eller unika svenska landskapstyper i ett system över landet • omfatta hela landskapsavsnitt på normalt • till sin kärna och huvuddel vara natur med ursprunglig karaktär • vara storslagna eller särpräglade i sitt slag och vara intressanta som sevärdheter • ha höga naturvärden • kunna skyddas effektivt och utnyttjas för forskning, friluftsliv och turism utan att naturvärdena skadas. har 30 nationalparker. I långsiktiga nationalparksplan ingår förslag om att göra 13 nya områden till nationalparker och utvidga sju områden. Två nya nationalparker har bildats enligt planen, (2009) och Åsnen (2018). Fyra nationalparker har utvidgats, (2009), Hamra (2011), (2017) och Björnlandet (2017). pågår arbete med att bilda två nya nationalparker, och Bästeträsk. Om förslagen i planen genomförs kommer att ha 40 nationalparker, och nationalparkernas andel av landets skyddade natur kommer att vara . Av skrift Nationalparksplan för – Genomförande 2015–2020 framgår bl.a. följande om arbetet med att inrätta nationalparker. Det är som har ansvaret för planering och genomförande av nya nationalparker och som beslutar om föreskrifter och skötselplaner för nationalparker. Arbetet bedrivs i nära samarbete med berörda länsstyrelser, kommuner och övriga berörda. Arbetet sker i projektform med beslutade projektplaner för varje enskilt område. Arbetet med att inrätta en nationalpark är omfattande och innefattar bl.a. • inledande samråd om förutsättningar för genomförande och eventuell förstudie • upprättande av projektplan • granskning av eventuella oklara gränser och framtagande av fastighetsförteckning samt fördjupade inventeringar och faktasammanställningar • värdering, förhandling och markförvärv • upprättande av förslag till syfte, föreskrifter och skötselplan • planering och byggande av anordningar för friluftsliv och entréer för besökare • remiss av förslaget • regeringens beredning och beslut om syfte och avgränsning efter hörande av • beslut om föreskrifter och skötselplan. En del i januariavtalet är att anslagen för skydd av värdefull natur ska förstärkas. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) bedömde regeringen att det behövs ytterligare insatser för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer. Regeringen föreslog därför att anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur inom utgiftsområde 20 skulle ökas med 2021. Anslaget beräknades även öka med 2022. När det gäller arbetet med nationalparker kan även noteras att det framgår av avsnittet Skyddad skog och mark ovan att har lämnat förslag om att bilda nationalparker av ett antal ekoparker. Naturreservat bildas av länsstyrelserna och kommunerna. Enligt 7 kap. 4 § får en länsstyrelse eller en kommun förklara ett mark- eller vattenområde som naturreservat i syfte att – bevara biologisk mångfald – vårda och bevara värdefulla naturmiljöer – tillgodose behov av områden för friluftslivet – skydda, återställa eller nyskapa värdefulla naturmiljöer – skydda, återställa eller nyskapa livsmiljöer för skyddsvärda arter. Innan kommunen fattar ett beslut om att inrätta ett naturreservat måste kommunen samråda med (25 § förordningen [1998:152] om områdesskydd enligt m.m., FOM). Kommuner kan söka statligt stöd från för inköp av mark till naturreservat eller intrångsersättning. Kommuner kan även söka Lonamedel för att förbereda bildandet av ett naturreservat. Enligt regleringsbrev får anslaget för skydd av värdefull natur användas för statsbidrag till kommuner för skydd av värdefulla naturområden. Av årsredovisning framgår att verket fattat beslut om nio sådana bidrag till kommuner om . har fastställt en vägledning för bidrag till kommuner (Vägledning för statligt markåtkomstbidrag till kommuner för skydd av värdefull natur). Av vägledningen framgår vilka kriterier som gäller för att få markåtkomstbidrag, dvs. bidrag till intrångsersättning, marknadsvärdeminskning på kommunens egen fastighet och ersättning för naturvårdsavtal. Följande grundkriterier gäller för att en kommun ska kunna få bidrag: – Området ska helt eller till större delen utgöras av en skyddsvärd naturmiljö och bidra till genomförandet av miljökvalitetsmålen. – Området ska vara lämpligt att skydda som naturreservat eller biotop-skyddsområde eller genom naturvårdsavtal. – Beslutet får inte strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser enligt (2010:900). – Området ska ha ett tydligt och relevant beslutsunderlag med förslag till syfte, skäl och föreskrifter samt kartor i den utsträckning som det är nödvändigt. I och nationella strategi för formellt skydd av skog (reviderad 2017) framhålls att kommunalt bildade naturreservat är ett viktigt verktyg för att skydda naturområden med betydelse för människors rekreation, hälsa och utbildning. och ska enligt strategin vara ett aktivt stöd för kommunerna i arbetet med att bilda naturreservat. Enligt 7 kap. 7 § får en länsstyrelse eller kommun helt eller delvis upphäva ett beslut om att inrätta ett naturreservat som den har meddelat om det finns synnerliga skäl. Sådana beslut får endast meddelas om intrånget i naturvärdet kompenseras i skälig utsträckning på naturreservatet eller på något annat område (7 kap. 7 § ). I förarbetena till nämnda bestämmelse (prop. 1997/98:45) anges att avsikten med ett beslut om inrättande av naturreservat ska vara att skapa ett definitivt skydd och att avsteg från skyddet endast ska kunna göras undantagsvis och normalt inte för exploateringsföretag. Innan det tas beslut av någon vikt bör få yttra sig, och samråd ska regelmässigt äga rum mellan och kommunen när frågan om undantag kommer upp. För att kravet på synnerliga skäl ska vara uppfyllt krävs t.ex. att en väsentlig ändring har skett av området eller att en detaljplan eller områdesbestämmelser väsentligt har förändrat förutsättningarna för det skyddade området. I finns mer än 5 000 naturreservat. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) framhöll regeringen att många av dessa, liksom nationalparkerna, är viktiga för friluftsliv och turism. Som nämnts ovan bedömde regeringen i propositionen att det behövs ytterligare insatser för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer och föreslog därför en förstärkning av anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur. Som nämnts ovan är en del i januariavtalet att anslagen för skydd av värdefull natur ska förstärkas. Av budgetpropositionen framgår vidare att det beslutades om 217 nya och utvidgade naturreservat med en total yta av ca varav ca hav. Staten har formellt skyddat totalt produktiv skogsmark som naturreservat och biotopskydd. Länsstyrelserna har skyddat som naturreservat med medel från anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur och som biotopskydd med medel från anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket (utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). Staten har sammantaget formellt skyddat som naturvårdsavtal. Staten har –2019 formellt skyddat ca skog med höga naturvärden nedan gränsen för fjällnära skog. Det innebär att det återstår ca för att uppnå delen om formellt skydd i etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Som framgått ovan redovisade sitt uppdrag (SOU 2020:73). föreslår bl.a. att (M 2020:03) ges i uppdrag att utreda behovet av ett tidsbegränsat områdesskydd som kan ta hänsyn till en skyddsvärd arts varaktighet i ett område som inte av andra skäl bör beredas permanent områdesskydd. anför att biologisk mångfald bevaras bl.a. genom att tillräckliga arealer av de naturligt förekommande arternas livsmiljö säkerställs. Detta förutsätter i normalfallet ett permanent skydd, särskilt för arter som har höga krav på sin livsmiljö. Utredningen har emellertid konstaterat att det för en särskild företeelse finns ett behov av att även kunna avsätta områden på kortare sikt. Det behövs ett tidsbegränsat områdesskydd för förekomst av skyddsvärda arter som förekommer i skog, som i sig saknar höga naturvärden. Betänkandet bereds nu inom . När det gäller frågan om skötsel av skyddade områden kan noteras att det i varje beslut om att bilda ett naturreservat ska ingå en skötselplan för reservatets långsiktiga vård (3 § FOM). ansvarar i regel för att förvalta statligt beslutade naturreservat och kommunen för att förvalta kommunalt beslutade reservat. Förvaltaren ansvarar för den skötsel som framgår av skötselplanen. Staten finansierar som huvudregel skötseln av statligt beslutade reservat medan kommunen bekostar skötseln i kommunala reservat. bedömde i sin granskningsrapport av värdefull skog (RiR 2018:17) bl.a. att naturvårdande skötsel i skyddade områden behöver prioriteras. Enligt visade granskningen att naturvårdande skötsel inte varit tillräckligt prioriterad av myndigheterna. Regeringen redovisade i skrivelse 2018/19:25 om skyddet av värdefull skog sin bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer i rapporten. När det gäller skötsel av skyddade områden anförde regeringen att anslagen för åtgärder och skydd av värdefull natur har ökat väsentligt för att höja ambitionen bl.a. i arbetet med skötsel och förvaltning av skyddad natur. Takten i arbetet med att skydda värdefulla skogar har ökat, fler naturreservat har bildats och arealen formellt skyddad produktiv skogsmark har ökat. Dessutom har arbetet med naturvårdande skötsel i formellt skyddade skogar stärkts, vilket är i linje med rekommendation. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att landets nationalparker och naturreservat är viktiga för friluftsliv och turism. Områdena behöver förvaltas och skötas för biologisk mångfald och friluftsliv. Regeringen föreslog därför en satsning på naturvård. Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur föreslogs därför öka med . Anslaget beräknades öka med för samma ändamål. nationalparker är av grundläggande betydelse för skyddet av vår värdefulla natur. Endast de finaste och mest värdefulla områdena kan bli nationalparker och det finns ett antal kriterier som ett område måste uppfylla för att komma ifråga. Som framgått av redovisningen ovan krävs ett omfattande arbete för att bilda en nationalpark. Utskottet konstaterar att arbetet med att bilda nationalparker fortskrider i enlighet med långsiktiga plan och att målet med planen är att ska ha 40 nationalparker och att nationalparkernas andel av landets skyddade natur ska vara . Utskottet noterar vidare att regeringen, som en del av januariavtalet, har ökat anslaget för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer. har i sitt betänkande även lämnat förslag om att omvandla ett antal ekoparker till nationalparker. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2020/21:1311 (V) yrkande 11 kan lämnas utan åtgärd. många naturreservat är viktiga både som ett verktyg för att skydda värdefulla naturområden och för friluftsliv och turism. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs ytterligare insatser för skydd och bevarande av våra värdefulla naturmiljöer och välkomnar därför regeringens satsning på skydd av värdefull natur. Vidare noterar utskottet att det av redogörelsen ovan framgår att det genomförts stora satsningar när det gäller att skydda värdefulla naturområden. Utskottet anser därmed att motion 2020/21:2730 (MP) yrkande 8 kan lämnas utan åtgärd. När det gäller frågan om tidsbegränsade naturreservat kan utskottet notera att i sitt betänkande lämnade förslag om att utreda behovet av ett tidsbegränsat områdesskydd. Betänkandet är under beredning inom . Utskottet vill inte föregripa detta pågående arbete och avstyrker därför motion 2020/21:3102 (M) yrkande 24. När det gäller frågan om statliga bidrag till kommunala naturreservat delar utskottet och bedömning att kommunala naturreservat är ett viktigt verktyg för att skydda naturområden med betydelse för människans rekreation, hälsa och utbildning. Det statliga bidraget är ett viktigt led i detta arbete. Utskottet noterar även de verktyg som finns för att säkerställa att de naturreservat som inrättas är både skyddsvärda och lämpliga att skydda. Utskottet anser därmed att motion 2020/21:3102 (M) yrkande 25 bör lämnas utan åtgärd. Att de områden som skyddas som naturreservat även sköts så att värdena bibehålls är en fråga av största betydelse. I alla beslut om att bilda ett naturreservat ska det ingå en skötselplan. Utskottet noterar att regeringen har ökat anslagen för åtgärder och skydd av värdefull natur för att höja ambitionen i bl.a. arbetet med skötsel och förvaltning av skyddad natur. Därutöver välkomnar utskottet den satsning på förvaltning och skötsel av nationalparker och naturreservat som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Med hänvisning till vad som anförts bedömer utskottet att motion 2020/21:3356 (M) yrkande 18 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skyddade områden. (C) föreslår i motion 2020/21:416 att ska göras till marint skyddsområde (yrkande 1) och biosfärområde (yrkande 2). I motionen framhålls att är ett av världens mest trafikerade farvatten som dess läge skapar unika förhållanden för djurlivet. I motion 2020/21:1688 yrkande 1 anför (M) att vissa platser i är särskilt viktiga för tumlaren. Dessa områden bör skyddas bättre genom en översyn av transportvägar för fartyg och en mer kontrollerad mänsklig närvaro i form av reservat och andra skyddade områden. Det bör därför vidtas åtgärder för att etablera skyddade områden för att värna platser som är viktiga för Östersjötumlarens fortplantning och överlevnad. Även motion 2020/21:2614 av (SD) berör tumlaren. Motionären anför att skyddet för Östersjötumlaren bör stärkas bl.a. genom åtgärder i skyddade områden. Motionären framhåller bl.a. att det i de Natura 2000-områden som regeringen tog fram 2016 fortfarande går stora sjöfartsleder och är tillåtet att fiska med nät. I motion 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 6 anförs att av territorialvatten och ekonomiska zon ska vara skyddat genom formellt områdesskydd eller andra effektiva bevarandeåtgärder till 2030 och att av dessa ska ha strikt skydd och vara helt opåverkade områden. Enligt yrkande 7 i samma motion bör det bildas ekologiskt representativa skyddade områden för , Egentliga och som hänger ihop med internationella skyddade områden för att forma sammanhängande skyddade nätverk i haven. Enligt yrkande 11 i samma motion bör ett generellt biotopskydd för ålgräsängar införas utefter hela Sveriges kuststräcka. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anför regeringen att skydd av områden har bidragit till att bevara biologisk mångfald och livsmiljöer. Genom områdesskydd kan belastningar som fysiska störningar, skadliga fiskemetoder och andra aktiviteter begränsas. Det mest kostnadseffektiva sättet att upprätthålla värdefulla miljöer är ofta att förhindra negativ påverkan på dessa områden. Regeringen anser att arbetet för att minska bottentrålningen i känsliga områden och införa ett generellt stopp för bottentrålning i skyddade områden behöver fortsätta, men att möjlighet till begränsade undantag ska kunna ges i förvaltningsplaner. Regeringen anför vidare att utökade resurser till marint områdesskydd är och har varit avgörande inom arbetet med att säkerhetsställa ett ändamålsenligt skydd och nå målet för skyddade områden. Satsningen har möjliggjort en ökad takt i arbetet och stärkt kunskapsläget om livsmiljöer för identifiering av nya skyddsvärda områden. Totalt uppgår nu formellt skyddade områden till inom territorialvatten och ekonomisk zon. Det betyder att den areella delen av etappmålet om skydd av av områden är uppnådd. Det återstår dock arbete för att nå målets delar om ett ekologiskt representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden. arbetar länsstyrelser med 83 potentiella reservatsobjekt i havsmiljöer. Regeringen gav i i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett marint områdesskydd i . ska analysera vilken skyddsform som är lämpligast utifrån skyddsbehovet. ska också redogöra för hur ett områdesskydd i kan bidra till att säkerställa ett ekologiskt representativt nätverk av skyddade områden. Därutöver ska även föra en dialog med relevanta myndigheter i för att komma fram till om ett likartat områdesskydd och en likartad förvaltning på både dansk och svensk sida kan gynna ekosystemet. ska redovisa uppdraget i sin årsredovisning . Som nämnts i tidigare avsnitt fick Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser (dir. 2018:44). I betänkandet Havet och människan (SOU 2020:83), som redovisades , föreslår Miljömålsberedningen bl.a. att regeringen ska besluta om ett nytt etappmål för skydd av områden och andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder (Other Efficient Conservation and Management tools, OECM). Målet innebär att till 2030 ska det områdesskyddet utformas enligt följande: – av territorialvatten och ekonomiska zon ska vara skyddat genom formellt skydd eller andra effektiva områdesbaserade bevarandeåtgärder (OECM). – av territorialvatten och ekonomiska zon ska vara strikt skyddade.