bet · H801SoU9 · 2021-02-26 00:00:00 — Motionsyrkanden om olika boendefrågor behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU4 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 34). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:74). Tillgången till bostäder för äldre är en central fråga för att klara den demografiska utvecklingen. Utskottet är därför positivt till dels regeringens fortsatta satsning på investeringsstöd för fler bostäder till äldre, dels kommunernas möjligheter att inrätta biståndsbedömda trygghetsboende för äldre människor som främst behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service och som därutöver har behov av att bryta oönskad isolering. Utskottet välkomnar även uppdrag att på nationell nivå beskriva behoven av och tillgången till platser dels i särskilda boenden för äldre, dels i biståndsbedömda trygghetsboenden. Utskottet anser inte att det är nödvändigt att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionerna 2020/21:2563 (M), 2020/21:3055 (MP) yrkande 2, 2020/21:3137 (M) yrkande 10, 2020/21:3203 (KD) yrkandena 12–17, 19 och 20 samt 2020/21:3408 (KD) yrkande 33. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillsyn. Jämför reservation 21 (SD). I kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att bör få de ekonomiska resurser som krävs för att arbeta upp en fullgod kapacitet vad gäller struktur och personal. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att IVO:s tillsyn av äldreboenden ska utökas samt att besöken ska vara oanmälda. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att öka IVO:s möjligheter att stänga verksamheter efter allvarlig misskötsel. Slutligen föreslås i yrkande 65 ett tillkännagivande om att IVO:s tillsyn av äldreomsorg även ska omfatta att personalens språkkunskaper kan styrkas. I motion 2020/21:2054 av m.fl. (S) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att mer frekvent kontrollera att arbetsgivare inom vård och omsorg följer de regler de har. Enligt 13 kap. 1 § SoL utövar tillsyn över . Tillsynen över enskild verksamhet avser bl.a. sådan verksamhet för vilken det krävs tillstånd enligt 7 kap. 1 § första stycket. Tillsynen innebär granskning av att verksamheten uppfyller föreskrivna krav och mål (13 kap. 2 §). ska inom ramen för sin tillsyn dels lämna råd och ge vägledning, dels kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, dels förmedla kunskap och erfarenheter som erhålls genom tillsynen och dels informera och ge råd till allmänheten (13 kap. 3 §). Av 13 kap. 8 § framgår att om finner att det i verksamhet som står under tillsyn enligt denna lag förekommer ett missförhållande som har betydelse för enskildas möjligheter att få de insatser de har rätt till får inspektionen förelägga den som svarar för verksamheten att avhjälpa missförhållandet. Om inspektionen finner att kraven i 7 kap. 2 § andra, tredje och fjärde styckena inte är uppfyllda i verksamhet som beviljats tillstånd, eller att en sådan förändring som avses i 7 kap. 2 a § inte har anmälts, får inspektionen förelägga den som beviljats tillståndet att avhjälpa bristen. Ett föreläggande ska innehålla uppgifter om de åtgärder som inspektionen anser nödvändiga för att det påtalade missförhållandet eller bristen ska kunna avhjälpas. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. Om ett missförhållande enligt 8 § första stycket är allvarligt och IVO:s föreläggande inte följts, får inspektionen besluta att helt eller delvis återkalla tillståndet för verksamheten. Om verksamheten inte är tillståndspliktig får inspektionen i stället besluta att helt eller delvis förbjuda fortsatt verksamhet. Om missförhållandet innebär fara för enskildas liv, hälsa eller personliga säkerhet i övrigt får inspektionen utan föregående föreläggande besluta att helt eller delvis återkalla tillståndet för verksamheten. Om verksamheten inte är tillståndspliktig får inspektionen i stället besluta att helt eller delvis förbjuda fortsatt verksamhet. Ett tillstånd att bedriva verksamhet får även återkallas utan föregående föreläggande om tillståndshavaren inte uppfyller kraven i 7 kap. 2 § andra, tredje och fjärde styckena (13 kap. 9 § SoL). Bakgrund och pågående arbete ansvarar för tillsyn över hälso- och sjukvård, hälso- och sjukvårdspersonal, socialtjänst och verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Inom bedriver bl.a. tillsyn över handläggning av ärenden, hur kommunerna bedriver uppsökande verksamhet och själva utförandet av insatserna samt att verksamheter enligt socialtjänstlagen bedrivs tryggt och säkert och är av god kvalitet. Tillsynen omfattar bl.a. äldreboenden och hemtjänstverksamhet. Tillsynen ska bidra till en säker vård och omsorg av god kvalitet och gå till på det sätt som bäst gagnar vård- och omsorgstagarna. använder olika metoder i sin tillsyn för att samla in information som ligger till grund för myndighetens bedömning och beslut. De vanligaste metoderna är att granskar olika typer av dokument som journaler inklusive vårdplaner, genomförandeplaner, avvikelser samt mer övergripande dokument som patientsäkerhetsberättelser och liknande. Vid viss tillsyn gör också inspektioner. Dessa kan vara föranmälda eller oanmälda. Enligt regeringens instruktion ska tillsynen genomsyras av ett patient- och brukarperspektiv. Redan i planeringen av en tillsyn kan samråda med patient- och brukarorganisationer om vad som är väsentligt att granska utifrån ett patient- och brukarperspektiv. genomförde två större nationella granskningar av äldreomsorgen med anledning av coronapandemin. Anslaget 1:12 Inspektionen för vård och omsorg I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9) föreslår regeringen att anvisas till anslaget 1:12 Inspektionen för vård och omsorg . Anslaget får användas för IVO:s förvaltningsutgifter. ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156, prot. 2020/21:56). tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen Med utgångspunkt från regeringens nationella arbetsmiljöstrategi 2016–lämnades ett uppdrag till att genomföra en tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen (A2016/00159/ARM). Syftet med den nationella tillsynen är att minska den höga sjukfrånvaron och antalet arbetssjukdomar, belastningsskador och olyckor. publicerades Projektrapport 2017–2019. Riskfylld arbetsmiljö – utmaningar för framtidens äldreomsorg (2018/007023). Av rapporten framgår att har inspekterat hemtjänst och äldreboenden för att kontrollera att det förebyggande arbetsmiljöarbetet genomförs enligt de lagar och regler som gäller. Resultatet visar att av de inspekterade arbetsställena har fått krav på att åtgärda brister i arbetsmiljön för personalen. Målet med tillsynsinsatsen har varit att bidra till förbättrade arbetsmiljöförhållanden för personal i äldreomsorgen såväl inom som på äldreboenden. Motionsyrkanden om bl.a. statlig tillsyn behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU13 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 24). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:69). har ett mycket viktigt tillsynsuppdrag vars syfte är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. Utskottet noterar att har beslutat om IVO:s budget . Vidare noterar utskottet att har genomfört en tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen. Utskottet anser inte att behöver vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2020/21:2027 (SD) yrkandena 4–6 och 65 samt 2020/21:2054 (S) yrkande 3. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avgifter. Jämför reservation 22 (SD). I kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att införa nationella riktlinjer som anger att betalningsansvaret för larm ska ligga på kommunen. I motion 2020/21:2020 av (S) yrkandena 1 och 2 föreslås tillkännagivanden om att kommunernas möjligheter att ta ut icke inkomstprövade måltidsavgifter bör ses över för att minska risken att medel för den enskilde saknas för utgifter som ingår i förbehållsbeloppet och om att kommunerna ska vara skyldiga att redovisa självkostnaden för måltider på särskilda boenden för att minska risken att måltidsavgifter från boende blir en finansieringskälla. En kommun har enligt kommunallagen (2017:725) rätt att ta ut avgifter för tjänster och nyttigheter som de tillhandahåller (2 kap. 5 §). Kommunerna får inte ta ut högre avgifter än vad som motsvarar kostnaderna för de tjänster eller nyttigheter som de tillhandahåller (2 kap. 6 §). Bestämmelserna om kommunernas rätt att ta ut avgifter inom äldreomsorgen finns i 8 kap. SoL. Enligt 8 kap. 5 § får den enskildes avgifter för hemtjänst och dagverksamhet, tillsammans med avgifter som avses i 17 kap. 8 § första stycket 1 och 2 HSL, uppgå till högst en tolftedel av 0,5392 prisbasbelopp . För en bostad i ett särskilt boende får den enskildes avgifter uppgå till högst en tolftedel av 0,5539 prisbasbelopp . Enligt 8 kap. 5 § SoL får avgifterna inte uppgå till ett så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgiftsunderlag för sina personliga behov och andra normala levnadskostnader (förbehållsbelopp). När avgifterna fastställs ska kommunen dessutom försäkra sig om att omsorgstagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation (8 kap. 6 § SoL). Bakgrund och pågående arbete Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om måltidsavgifter i äldreomsorgen (fr. 2019/20:447). Socialministern anförde följande: har frågat mig hur jag ser på att begränsa kommunernas möjligheter att ta ut icke inkomstprövade måltidsavgifter i de fall där medel inte finns som räcker till utgifter som ingår i förbehållsbeloppet? Kommunen ska följa det regelverk som gäller. En kommun har enligt kommunallagen (2017:725) rätt att ta ut avgifter, men avgifterna får inte överstiga kommunens självkostnader för de tjänster eller nyttigheter som ges. Om en kommun väljer att, utöver avgiften för en plats i särskilt boende, ta ut en separat avgift för mat, får inte heller avgiften för maten vara högre än självkostnaden. Ifall kommunen väljer att låta mat ingå i den avgift kommunen tar ut för det särskilda boendet finns ett reglerat maxtak som ej får överskridas. Därutöver finns regler om förbehållsbelopp, för att den enskilde alltid ska ha tillräckliga medel kvar för sina personliga behov och andra normala levnadskostnader. Om en kommun ändå inte följer regelverket kan den enskilde överklaga avgiftsbeslutet till förvaltningsrätten. Möjlighet finns även att vända sig till Inspektionen för vård och omsorg för att lämna klagomål över att kommunen inte följer gällande reglering för avgifter. Jag ser nu inget behov av ytterligare lagstiftning på området men avser att följa utvecklingen. Motionsyrkanden om avgifter inom äldreomsorgen behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU4 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 18). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:74). Utskottet ser inte skäl för att vidta åtgärder när det gäller kostnadsansvar för larm och kommunernas möjligheter att ta ut icke inkomstprövade måltidsavgifter. Motionerna 2020/21:2020 (S) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2027 (SD) yrkande 22 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om demensvård. Jämför reservation 23 (C). I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 54 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa personcentrerad och adekvat vård och omsorg för personer som talar ett annat modersmål än svenska och har en demenssjukdom, oberoende av bostadskommun. I yrkande 55 föreslås ett tillkännagivande om att utreda en förändrad lagstiftning för att garantera trygghet för personer med demens. Motionärerna vill se en förändrad lagstiftning som gör det möjligt för personal att vidta vissa begränsade åtgärder som står i proportion till den risk som personen med demens kan vara för sig själv eller andra. Enligt 2 kap. 6 och 8 §§ regeringsformen (RF) är var och en gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp och frihetsberövande. Enligt lagens förarbeten avses med påtvingat kroppsligt ingrepp i första hand våld, men även företeelser som går under beteckningen kroppsbesiktning, såsom läkarundersökningar, tvångsmedicinering, vaccinering och blodprovs-tagning (prop. 1975/76:209 s. 147 och prop. 1983/84:111 s. 92). Med frihetsberövande avses enligt förarbetena bl.a. fall när någon faktiskt är förhindrad att förflytta sig utanför ett rum eller annat relativt starkt begränsat område (prop. 1975/76:209 s. 52). Vidare framgår det av 2 kap. 20 § 2 RF att skyddet mot kroppsligt ingrepp och frihetsberövanden endast kan begränsas i lag, och då bara för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle (2 kap. 21 §). Begränsningarna får inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har motiverat dem. Sådana undantag har exempelvis gjorts i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Motsvarande undantagsbestämmelser finns inte i hälso- och sjukvårdslagen eller socialtjänstlagen. Hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, och socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, bygger på frivillighet och innebär att åtgärder inte kan vidtas mot den enskildes vilja. Verksamheterna ska utgå från respekt för den enskildes självbestämmande och integritet. Vidare ska hälso- och sjukvården och utforma sina insatser utifrån den enskildes individuella behov och förutsättningar (meddelandeblad Tvångs- och skyddsåtgärder inom vård och omsorg för vuxna, 2014). Enligt hälso- och sjukvårdslagen ska hälso- och sjukvården vara av god kvalitet (5 kap. 1 § HSL) och kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras (5 kap. 4 §). Där det bedrivs hälso- och sjukvård ska det finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges (5 kap. 2 §). Enligt socialtjänstlagen ska insatser inom vara av god kvalitet. Vidare ska det för utförande av uppgifter inom finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras (3 kap. 3 § SoL). Bakgrund och pågående arbete Nationell strategi för omsorg om personer med demenssjukdom beslutade regeringen om en nationell strategi för omsorg om personer med demenssjukdom (S2018/03241/FST). Syftet är att förbättra kvaliteten i omsorgen och öka tryggheten för personer med demenssjukdom och deras anhöriga. I den nationella strategin identifieras sju strategiska områden för att långsiktigt kunna förbättra förhållandena för de som drabbas av demenssjukdom och för deras anhöriga. De sju områdena är samverkan mellan hälso- och sjukvård och social omsorg, personal, kunskap och kompetens, uppföljning och utvärdering, anhöriga och närstående, samhälle samt digitalisering och välfärdsteknik. I regleringsbrevet fick i uppdrag att följa upp och långsiktigt hantera strategiska frågor inom ramen för strategin (S2018/00527/FS). ska slutredovisa uppdraget . Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom (2017) innehåller rekommendationer om utredning och uppföljning, multiprofessionellt arbete, stödinsatser, läkemedelsbehandling och utbildning. Ett standardiserat insatsförlopp vid demenssjukdom har på uppdrag av regeringen tagit fram ett standardiserat insatsförlopp vid demenssjukdom (Ett standardiserat insatsförlopp vid demenssjukdom – en modell för mångprofessionell samverkan för personcentrerad vård och omsorg vid demenssjukdom, 2019). I rapporten redogörs för en modell som består av exempel på hur samverkan kan genomföras samt vilka insatser, särskilda perspektiv och viktiga områden som är angelägna att beakta under hela demenssjukdomens förlopp. Svenskt Demenscentrum och fem kommuner beviljades medel av regeringen för att tillsammans påbörja ett projekt med syfte att införa det standardiserade insatsförloppet för personer med demenssjukdom i de fem kommunerna. Kunskapsstöd om covid-19 vid demenssjukdom publicerade ett kunskapsstöd om covid-19 vid demenssjukdom. Stödet uppdaterades (Arbetssätt vid covid-19 hos personer med demenssjukdom i särskilda boendeformer för äldre – praktiska förslag om arbetssätt till personal och arbetsledning, dnr 4.3–14375/2020). Svenskt Demenscentrum tar bl.a. fram kunskapsstöd och utbildningar som finns tillgängliga på deras webbplats. I budgetpropositionen föreslog regeringen en höjning av Svenskt Demenscentrum grundanslag med . ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156, prot. 2020/21:56). började nya bestämmelser i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk (minoritetslagen) gälla. har med anledning av detta tagit fram ett nytt meddelandeblad (nr 7/2018). För äldreomsorgen innebär lagen bl.a. – en skyldighet att erbjuda hela eller en väsentlig del av äldreomsorgen på finska, meänkieli och samiska till enskilda som bor i kommuner som ingår i ett förvaltningsområde – en skyldighet för kommuner som inte ingår i något förvaltningsområde att erbjuda den som begär det hela eller en väsentlig del av äldreomsorgen på finska, jiddisch, meänkieli, chib eller samiska, om kommunen har tillgång till personal med sådana språkkunskaper – detsamma gäller för en kommun som ingår i ett förvaltningsområde för ett visst språk när det gäller övriga språk. Det har också införts ytterligare bestämmelser om nationella minoriteter och äldreomsorg, bl.a. om att informera den som ansöker om äldreomsorg om möjligheterna att få service och omvårdnad enligt minoritetslagen. Motionsyrkanden om demensvård behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU13 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 53). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:69). En förutsättning för att kvinnor och män med en demenssjukdom ska ha tillgång till en god vård och omsorg samt kunna åldras i trygghet med så bibehållet oberoende som möjligt är att personalen har rätt kunskap och kompetens. En viktig aktör för att öka kunskapen nationellt om demenssjukdomar är Svenskt Demenscentrum. Utskottet ser positivt på deras arbete och välkomnar det höjda grundanslaget för centrumet som har beslutat om. Vidare noterar utskottet att regeringen genom den nationella strategin för omsorg om personer med demenssjukdom vill verka för förbättringar inom sju strategiska områden, varav kunskap och kompetens är ett. har i uppdrag att följa upp och långsiktigt hantera strategiska frågor inom ramen för strategin. Utskottet är inte berett att föreslå att ska ta några initiativ med anledning av motion 2020/21:2953 (C) yrkandena 54 och 55. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om anhörigstöd. Jämför reservation 24 (SD) och 25 (C). I kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 47 föreslås ett tillkännagivande om att utforma ett nationellt ramverk för anhörigstöd. I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt ta fram en nationell strategi för anhörigvård som beskriver konkreta insatser för ett förbättrat, jämställt och jämlikt anhörigstöd i hela landet. Enligt 5 kap. 10 § SoL ska socialnämnden erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en långvarigt sjuk eller äldre närstående eller som stöder en närstående som har en funktionsnedsättning. Bakgrund och pågående arbete Nationell strategi för anhöriga som vårdar eller stöder närstående äldre personer gav regeringen i uppdrag att ta fram ett underlag till en nationell strategi för anhöriga som vårdar eller stöder närstående äldre personer (S2019/04223/FST). Syftet med strategin är att utifrån bästa tillgängliga kunskap bidra till att stöd till anhöriga som vårdar eller stöder en närstående äldre är tillgängligt och utformat efter behov. redovisade uppdraget i rapporten vårdar eller stödjer närstående äldre personer – Underlag till en nationell strategi. anför bl.a. att anhöriga har tre övergripande behov. – Att vården och omsorgen fungerar. Anhöriga har behov av att vården och omsorgen om deras närstående fungerar. Det är en förutsättning för att deras egna omsorgsinsatser ska vara frivilliga och hålla en rimlig nivå. – Att bli sedda och lyssnade på. bedömer att anhörigperspektivet behöver stärkas på flera nivåer i vården och omsorgen om äldre. – Att få stöd för egen del. Kunskapsläget om omfattningen och kvaliteten på det stöd som kommuner och regioner erbjuder till anhöriga är enligt emellertid bristfälligt. Motionsyrkanden om anhörigstöd behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU13 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 56). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:69). Utskottet välkomnar regeringens pågående arbete med en nationell strategi för anhöriga som vårdar eller stöder närstående äldre personer. Det är inte nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:2027 (SD) yrkande 47 och 2020/21:2953 (C) yrkande 32. Motionsyrkandena bör avslås. Hälsofrämjande och fallpreventivt arbete m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hälsofrämjande arbete, fysisk aktivitet och fallpreventivt arbete samt undernäring bland äldre. Jämför reservation 26 (M), 27 (SD), 28 (KD), 29 (M, SD, KD), 30 (M) och 31 (SD). I kommittémotion 2020/21:3132 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell hälsofrämjande strategi där seniorers livsvillkor särskilt tas upp. I yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att återuppta Seniorguiden för att en årlig utvärdering ska genomföras. I kommittémotion 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för förebyggande social aktivitet på recept. I yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa långsiktig finansiering och uppföljning av kvalitetsregistret Senior alert. I motion 2020/21:1151 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna att starta ett pilotprojekt där seniorer erbjuds en speciellt utformad hälsokontroll för att finna avvikelser och förhindra sjukdomsfall. I partimotion 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 37 föreslås ett tillkännagivande om äldresamtal. Motionärerna anser att hemsjukvårdsteam ska erbjuda äldresamtal till alla som fyllt som inte har hemtjänst eller bor i särskilt boende så att de på det sättet får kontakt med omsorgsinsatser. Fysisk aktivitet och fallpreventivt arbete I kommittémotion 2020/21:3132 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om fallprevention och en nollvision för dödsfall som sker till följd av fallskador. Motionärerna föreslår att regeringen tar fram förslag till en nollvision för dödsfall orsakade av fallskador så att kommuner och regioner i högre utsträckning vidtar åtgärder för att förebygga fallolyckor. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om och att utarbeta ett material som kan spridas i hela landet. Motionärerna föreslår att regeringen ger en lämplig myndighet i uppdrag att sprida Betametoden (dvs. balansträningsmodell) i kommuner och regioner. I kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att öka det skadeförebyggande arbetet för att minska antalet fallolyckor. I yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen förväntas främja arbetet med att minska antalet fallolyckor bland äldre. I motion 2020/21:333 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att förstärka kommunernas ansvar för och skyldighet att ge personer på äldreboenden träning och fysisk aktivitet.