bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — Att möjliggöra denna anställningsform skulle också stärka kopplingen mellan gymnasiet, högre utbildning och forskning samt relationen mellan lärosäten och det omgivande samhället. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Anställning som biträdande lektor, punkt 21 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 20. Vi ser det som angeläget att undanröja två konkreta hinder i högskoleförordningen som begränsar möjligheten att anställas som biträdande lektor. får den sökandes doktorsexamen inte vara äldre än vid ansökningstidens utgång. Detta utgör ett stort problem för många fakulteter som påpekar att tidsgränsen är alltför kort. Vi anser därför att den aktuella tidsgränsen bör utökas från fem till efter disputationen. Ytterligare ett problem är att biträdande lektorat inte kan kombineras med en anställning inom sjukvården, en möjlighet som finns för exempelvis lektorer och professorer. Enligt vår mening är det angeläget att högskoleförordningen tydligt anger att en kombinationsanställning är tillgänglig även för personer med anställning som biträdande lektor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskare med funktionsnedsättning, punkt 22 (V, KD) av (V) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 4. Möjligheterna ser mycket olika ut för olika människor när det kommer till att arbeta inom akademin. Bakgrund, ekonomiska faktorer, kön och inte minst funktionsnedsättning spelar in. Eventuella yttre hinder för människor att arbeta med vad de önskar måste motverkas. Det gäller även inom universitets- och högskolevärlden. är kunskaperna om tillgängligheten för forskare med funktionsnedsättning inom universitet och högskolor för dåliga. Regeringen bör tillsätta en utredning som granskar förutsättningarna för forskare med funktionsnedsättning inom universitet och högskolor samt vilka åtgärder som krävs för att öka tillgängligheten. Doktoranders situation under pandemin, punkt 23 (V, KD) av (V) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 10. Pandemin har haft stor påverkan på många forskarstuderandes situation. Konferenser och nätverkstillfällen har ställts in, och möjligheterna att resa utomlands för utbyten och informationsinhämtning har kraftigt begränsats. För utländska doktorander har möjligheterna att resa hem till sina familjer begränsats. Möjligheterna att bedriva kvalitativ forskning hemifrån skiljer sig också åt beroende på person och boendesituation. Enligt högskolelagen kan prolongation bli aktuellt om det finns särskilda skäl. Dock upplever förenade studentkårers (SFS) doktorandkommitté att det råder stora oklarheter om huruvida coronapandemin kan klassas som särskilda skäl och att det finns risk för att olika lärosäten kommer att göra olika tolkningar. Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att följa upp lärosätenas arbete med att stötta doktoranderna under pandemin enligt vad som anförts ovan. Kartläggning av forskares utsatthet, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 6. Vi välkomnar den nationella kartläggningen av forskares utsatthet som , universitetslärare och forskare samt Nationella sekretariatet för genusforskning ska genomföra. Ingen forskare eller lärare ska känna sig hindrad att uttrycka sina forskningsresultat, sin kunskap eller sina åsikter på grund av mer eller mindre explicita hot. Västerländsk forskning och vetenskap bygger alltsedan upplysningstiden på att forskningsresultat likväl som vetenskapliga teorier fritt ska bemötas och kunna kritiseras. Regeringen bör dock ta ett större ansvar för denna fråga och själv initiera en nationell kartläggning av problemet. Mål för jämställdhet, punkt 25 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 4. Strävan efter jämställdhet inom forskning och akademi är viktigt. behöver styrning och tolkning av olika jämställdhetspolitiska mål bli mer enhetlig, och möjligheterna att följa upp hur olika målsättningar tolkas i praktiken behöver öka. Vi vill därför se en översyn av styrningen och målen för jämställdhet på landets universitet och högskolor samt hos forskningsfinansiärerna. I översynen bör också en uppföljning göras av styrkedjor och målens olika utfall. Syftet är att öka transparensen och legitimiteten för jämställdhetspolitiken men också att säkerställa att kvotering och genusperspektiv inte ska kunna gå före meriter, kompetens och relevans inom svensk forskning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Mål för jämställdhet, punkt 25 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 11. anser att det inte ska finnas några kvantitativa mål för jämställdhet inom högskoleväsendet. Anställningar, anslag och uppdrag ska ovillkorligen ske på strängt meritokratiska grunder. De detaljerade könsmässiga mål för andelen professorer på våra högskolor som finns bör avskaffas . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda frågor om jämställdhet, punkt 26 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 6 samt 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 22. Vi tror att alla grupper i vårt samhälle har kapacitet att ta sig fram av egen kraft på samtliga områden inom högskoleväsendet. Det bör regleras i högskolelagen att vare sig tjänster eller styrelseplatser ska vara föremål för kvotering. När det gäller ansökningar om medel och tjänster kan med fördel ett anonymiseringsförfarande övervägas för att ett meritokratiskt rättvist system ska användas. Någon kvotering ska inte vara tillåten vid beslut om medel. Vi menar att all form av kvotering är i grunden orättvis. Oavsett vilken grupp som är aktuell för kvotering, om det gäller kön, etnicitet eller andra gruppindelningar, så ska alla dessa grupper ges samma förutsättningar att lyckas. Ingen grupp ska på något sätt diskrimineras. Det enda hållbara sättet att fördela medel och tjänster ska göras på strikt meritokratiska grunder. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda frågor om jämställdhet, punkt 26 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 6 samt 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 22. Jag har ett antal förslag som syftar till att öka jämställdheten inom akademin och forskningen. Eftersom akademin är ojämställd anser jag att användningen av bibliometri som verktyg för att bedöma kvalitet inom forskningen missgynnar kvinnor. Detta eftersom bibliometrin premierar redan etablerade forskare, forskningstraditioner och ämnesområden. Regeringen bör därför ge ett uppdrag om att jämställdhetsgranska bibliometrin och ta fram kriterier utifrån granskningen. Vi menar att det finns mycket att göra för att åtgärda ojämställdheten vid och högskolor. Lärosätenas jämställdhetsarbete skiljer sig dessutom åt. Vi anser därför att regeringen bör införa en jämställdhetsbonus i lärosätenas basanslag i syfte att främja en jämnare könsfördelning inom akademin och forskningen. Den ojämställda situationen på lärosätena märks också när det gäller innovationer. Det behövs alltså såväl en jämställd forskningspolitik som en jämställd innovationspolitik. Många av de statliga stöd som finns för innovation och försöksstudier visar på en viss snedfördelning och många berörda kvinnor upplever svårigheter. Jag önskar därför att regeringen utreder införandet av ett mål om att av samtliga statligt finansierade forsknings- och innovationsanslag ska högst hälften gå till män som forskar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda frågor om jämställdhet, punkt 26 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 6. Kvotering och andra tvingande lagstiftningsåtgärder är inte rätt väg att gå för att stärka jämställdhet inom forskningen vid universitet och högskolor, bl.a. eftersom de riskerar att befästa betydelsen av kön i stället för kompetens. Det är angeläget att exempelvis antalet kvinnliga professorer ökar men det måste alltid vara kompetens som är vägledande och avgörande vid tillsättning av varje anställning. Ett aktivt och medvetet jämställdhetsarbete är därför viktigt för att motverka s.k. unconscious bias (undermedvetna fördomar) i den akademiska sfären. Vikten av detta visar inte minst arbete med jämställdhet där deras insatser för att utbilda och uppmärksamma personal och granskare på jäv och fallgropar när det gäller jämställdhet har gett resultat. Beviljandegraden för ansökningar om bidrag hos är jämn mellan män och kvinnor, även om tillfälliga variationer förekommer. Det är även viktigt med transparenta rekryteringsprocesser med tydliga kriterier med fokus på vetenskaplig kompetens. Denna typ av insatser anser jag vara mer effektiva än lärosätesspecifika volymmål. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om klimat m.m., punkt 27 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 24, 25, 29 och 31 samt 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi står bakom regeringens ökade satsningar på det nationella programmet om klimat men anser att Formas bör tillföras ytterligare medel i kommande budgetar. Vidare bör Formas få i uppdrag att göra en vidare avvägning och analys av behovet av forskning och innovation när det gäller gröna bränslen, såsom biobränslen, vätgas och biogas, för att därefter initiera nya forskningsutlysningar. Formas bör dessutom inkludera utveckling och innovation i samverkan med andra aktörer såsom och när så är lämpligt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om klimat m.m., punkt 27 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 24, 25, 29 och 31. Vi anser att det saknas en satsning på framtida kärnkraft som en miljösäker och stabil kraftkälla. En kraftfull satsning bör göras på forskning om fjärde generationens kärnkraft inom ramen för det forskningsprogram om klimatet som Formas ansvarar för. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Energirelaterad forskning, punkt 28 (SD, KD) av (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 13. Det fria forskningsstödet behöver kompletteras med strategiska forskningssatsningar inom ett antal områden som kräver särskild uppmärksamhet. Det handlar bl.a. om forskning kring kärnkraft och dess bidrag för att säkra framtidens energiförsörjning. Goda villkor för kärnteknisk forskning är centralt för att skapa förutsättningar för den kunskap och kompetensförsörjning som bl.a. behövs vid livstidsförlängningar av reaktorer och satsningar på ny kärnkraft. Den exakta utformningen av satsningen bör formuleras av relevanta forskningsfinansiärer och forskarsamhället för att på bästa sätt tillvarata forskarnas kunskap, kreativitet och förmåga till såväl problemformulering som problemlösning. Regeringen bör säkra framtidens energiförsörjning genom att prioritera forskning om kärnkraft. Forskning om livsmedel m.m., punkt 29 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2020/21:2578 av och (båda M) yrkande 2. Svenska livsmedel kan bidra till att trygga den inhemska och globala livsmedelsförsörjningen. Vi menar att forskningen och förädlingen av livsmedel bör vara inriktad mot att möta framtidens behov av innovationer från lokal till global nivå samt konsumenternas efterfrågan. Anslaget till det nationella forskningsprogrammet om livsmedel bör dessutom öka i kommande budgetar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om hav och vatten m.m., punkt 30 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2020/21:504 av (SD) och 2020/21:3627 av (M) yrkande 2. Havsmiljöfrågorna måste uppmärksammas i avsevärt högre grad, och arbetet med frågorna bör stärkas såväl internationellt som nationellt. Med tanke på frågornas stora betydelse bör det nationella forskningsprogrammet om hav och vatten få mer pengar i kommande budgetar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om hållbart samhällsbyggande, punkt 31 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 28. Det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande är en angelägen fråga med stor koppling till klimatet. Vi välkomnar särskilt den förstärkta satsningen på delområde landsbygd och regional utveckling. Den förstärkta satsningen på delområde klimatanpassning och social bostadspolitik bör däremot fördelas till andra program. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning kopplad till life science-företag och universitet, punkt 32 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi anser att staten och regionerna bör träffa en överenskommelse om ett gemensamt nationellt och regionalt uppdrag om en uppföljning och utvärdering av forskning kopplad till universitet och life science-företag. Uppföljningen och utvärderingen kan vara ett av flera underlag i en regelbunden översyn av villkoren för klinisk forskning och life science-företagen, och därmed bidra till att förbättra samarbetet och samordningen mellan stat, region och de kluster som nuvarande life science-företag utgör. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förutsättningar m.m. för medicinsk forskning, punkt 33 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 47, 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkande 11, 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkandena 12, 14 och 20 samt 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 18, 22 och 23 samt 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 17. Vi vill prioritera och förbättra förutsättningarna för den kliniska forskningen och metodiskt stärka samarbetet mellan cancervården och universiteten. Vi anser att det bör skapas förutsättningar för att inrätta ett nationellt kliniskt utvecklingscenter med inriktningen att samla in data, analysera och använda artificiell intelligens och DNA–sekvensering gällande olika cancersjukdomar. Vidare bör en plan tas fram för en etablering av ett som ska arbeta med ackreditering som ett sätt att säkerställa en hög kvalitetsstandard. En nationell standardisering gällande användning av kvalitetsregister bör utredas, dels för att registren ska kunna kopplas till varandra, dels för att data enkelt ska kunna användas och jämföras mellan olika register. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förutsättningar m.m. för medicinsk forskning, punkt 33 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 47, 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkande 11, 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkandena 12, 14 och 20 samt 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 18, 22 och 23. För att ska vara världsledande inom life science är det också avgörande med ett klimat där kliniska studier, initierade av både akademin och läkemedelsindustrin, är en naturlig och integrerad del av hälso- och sjukvården. Akademiska vårdcentraler är vårdcentraler och kliniker som har infrastruktur, kunskap och erfarenhet att delta i klinisk forskning. Regeringen bör utreda om akademiska vårdcentraler bör införas. Nationell infrastruktur för hälsodata, punkt 34 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 19. Vi anser att möjligheter och förutsättningar för att etablera en nationell infrastruktur för hälsodata bör ses över. En nationell infrastruktur för hälsodata ska kunna leda till att den samlade informationen av data kan användas för forskning och innovation för hälsofrämjande åtgärder. Vidare bör lagstiftningen ses över för att underlätta för individer att dela egen insamlad hälsodata med hälso- och sjukvården. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Cancerforskning m.m., punkt 35 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 22, 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 45, 2020/21:3369 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 21. Vi anser att en ny uppdaterad nationell cancerstrategi bör tas fram och genomföras för att stärka den långsiktiga medicinska vården i fråga om cancersjukdomar. Även en nationell barncancerstrategi bör tas fram för att uppnå en mer systematisk och metodisk prioritering av barncancervårdens behov. Den nationella barncancerstrategin bör ingå som en central del i en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Virusforskning m.m., punkt 36 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3329 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 33. Ett nytt nationellt forskningsprogram bör inrättas med målsättningen att utveckla antivirala medel och vacciner mot virusinfektioner. Satsningen bör ha ett långsiktigt perspektiv med målet att bygga upp en ökad kunskapsbas för att samhället ska vara bättre förberett vid nästa pandemi orsakad av virus. Forskningen bör även omfatta virus som orsakar sjukdom och överdödlighet och därmed belastning på sjukvården och stora kostnader för samhället. Vidare bör en etablering av ett nationellt övervägas. Institutet bör vara fristående från men kan ha en rådgivande funktion. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Annan medicinsk forskning m.m., punkt 37 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2020/21:1573 av (S), 2020/21:2909 av (SD) yrkande 2, 2020/21:3232 av (L) yrkande 1, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 5, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12. Vi anser att nya innovativa och mer avancerade läkemedelsbehandlingar bör prioriteras. En förnyad reviderad nationell läkemedelsstrategi bör därför tas fram, där en jämlik och god tillgång till nya innovativa och mer avancerade läkemedelsbehandlingar lyfts fram som ett högt prioriterat område. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Annan medicinsk forskning m.m., punkt 37 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12 samt 2020/21:1573 av (S), 2020/21:2909 av (SD) yrkande 2, 2020/21:3232 av (L) yrkande 1, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 5, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 20. Lösningar på samhällsutmaningar växer fram genom kreativitet och kunskap som har genererats genom långsiktig investering i den fria forskningen. Forskningens autonomi ska värnas för att stimulera de bästa och mest innovativa forskningsidéerna. Det fria forskningsstödet ska utgöra den stora merparten av forskningsfinansieringen och tilldelning ska styras av vetenskaplig kvalitet. Det fria forskningsstödet behöver likväl kompletteras med strategiska forskningssatsningar inom ett antal områden som kräver särskild uppmärksamhet. Det handlar bl.a. om ett nationellt forskningsprogram för att stärka kvinnors hälsa och ett nationellt forskningsprogram avseende geriatrisk forskning för att stärka äldres hälsa. Den exakta utformningen av de strategiska satsningarna bör formuleras av relevanta forskningsfinansiärer och forskarsamhället för att på bästa sätt tillvarata forskarnas kunskap, kreativitet och förmåga till såväl problemformulering som problemlösning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Djurfri forskning, punkt 38 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 30 och