bet · H801NU20 · 2021-04-30 00:00:00 — Det är för oss prioriterat att skapa ett gott näringslivsklimat för att både nya och gamla företag ska kunna verka och växa och för att anor som en innovationsdriven nation ska kunna fortleva. Det är entreprenörer som skapar nya affärsmöjligheter och som lägger grunden för nya innovativa företag. Vi vill se tydliga och långsiktiga spelregler för hela näringslivet, för såväl stora som små företag, och det är angeläget att företag ges möjligheter att verka på en marknad med tydliga ramverk och utan onödigt regelkrångel. Vi menar att det är så framtida välstånd byggs. De flesta nya arbetstillfällen skapas i växande små företag, och det är dessa företag som har stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer. Småföretag har alltså en nyckelroll för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Det är vår uppfattning att näringspolitiken därför bör inriktas på att ta bort de hinder som finns för att få fler små företag att starta och växa. Vidare förordar vi generella satsningar på små och medelstora företag, vilket kommer att gynna alla branscher och företagare. bör tydliggöra för regeringen att det är med denna inriktning näringspolitiken bör bedrivas. Vi bejakar också en dynamisk mångfald av mindre, medelstora och större företag över hela , som verkar utifrån marknadsmässiga förutsättningar. Vi är därför skeptiska till att dela in i zoner och vill i första hand att regeringen skapar generellt goda villkor för företagande för industrier, verkstäder, konsultföretag, jord- och skogsbruk, fiskodlingar, gårdsslakterier, gårdsmejerier, fäbodar och gårdsförsäljning, oavsett var i landet man väljer att etablera sig. Det gäller alltifrån skattesatser, avgifter, regelverk, tillstånd och bygglov till alla andra områden som utgör företagens verklighet. Vidare vill vi framhålla att ökad handel stärker konkurrenskraft. mål bör vara att öka marknadsandelarna, tillväxten och vinstmarginalerna för svenska bolag och att detta sker i reella termer med jämförbara länder. Men för att denna potential ska kunna tillvaratas behöver man identifiera ytterligare konkurrensfördelar för svenska företag. Vi anser därför att det behövs en total översyn för att identifiera de svenska företagens konkurrensfördelar och onödiga konkurrensnackdelar som uppkommit till följd av politiska beslut. Att säkerställa svensk konkurrenskraft på en alltmer globaliserad marknad är avgörande för jobb och tillväxt framöver, framför allt med tanke på mindre orter i och på landsbygden. Därför bör regeringen införa ett konkurrenskraftsmål och ett konkurrenskraftsindex som mäter konkurrenskraften på alla relevanta områden, med syftet att öka den svenska konkurrenskraften och attrahera investeringar här i . Vi anser vidare att bör ha ett konkurrenskraftsmål som kan utgå från ett konkurrenskraftsindex som skapas och väger in alla de faktorer som påverkar konkurrenskraften, både kostnader och strukturella förutsättningar. Målet bör formuleras så att konkurrenskraftsindex ska vara minst oförändrat eller förbättras av varje föreslagen reform. Tillverkningsindustrin är motorn i svensk ekonomi och har en viktig roll att spela för nationens välstånd. Vi anser därför att det behövs en industrikommission för att bereda förslag som gynnar den svenska industrins konkurrenskraft. Vi anser att samtliga partier i bör ingå i en sådan industrikommission. Representanterna för partierna ska tillsammans med sakkunniga från både industrin och akademin arbeta fram en industristrategi som genomlyser industrins utmaningar både på djupet och på bredden. Kopplat till förslaget om en industrikommission ser vi ett antal punkter som vi menar bör ingå i kommittédirektiven. Det gäller bl.a. nödvändiga revideringar av energiöverenskommelsen, där målsättningen bör vara att totalkostnaden för energi ska hållas låg och utgöra en komparativ fördel för svensk industri. Vidare ser vi behov av ett systematiserat arbete för att förenkla reglerna mellan staten och näringslivet. Även frågor som rör prioritering av olika trafikinfrastrukturprojekt samt kompetensförsörjning och utbildning bör ges ett särskilt utrymme i industrikommissionens arbete. bör därför uppmana regeringen att tillsätta en industrikommission med den inriktning som har angetts ovan. Det är också positivt att transportnäringen bidrar med egna lösningar genom smarta logistikfunktioner som eliminerar exempelvis tomkörningar och ökar fyllnadsgraden i fordonen. Att premiera logistiklösningar som medverkar till att leveranser sker på tider utanför höga trafiktoppar och övrig teknisk utveckling av fordon och bränsle skulle ytterligare driva denna utveckling framåt. har i mångt och mycket ett väl utvecklat logistiksystem, men det innebär inte att det är helt optimalt. Det finns alltjämt mycket som kan göras för att transporter av gods ska bli så energieffektiva som möjligt. Det finns en rad företag som utvecklar logistiklösningar som leder till minskad miljöbelastning. Företagen tar en orimligt stor kostnad för att bidra till en förbättring av vår gemensamma miljö. För att effektivisera och därmed påskynda utvecklingen bör betalas ut till de företag som leder utvecklingen framåt. Vi anser därför att regeringen ska premiera forskning och smarta lösningar som leder det viktiga miljöarbetet. Vad gäller företagsforskning har det funnits indikationer på att en del av den lämnar landet för att i stället etablera sig utomlands. Vi menar att detta är en allvarlig signal om att förutsättningarna för forskning inom företagsvärlden inte är de bästa. Vi anser därför att skattenivåerna för att gynna inhemsk företagsforskning behöver ses över och regelverket justeras för att stimulera inhemsk företagsforskning. Vidare behöver förutsättningarna ses över och förbättras för enskilda forskare som inte är knutna till något lärosäte eller företag. Enskilda forskare bör kunna få både ekonomiskt och administrativt stöd vid de institutioner som finns för dessa ändamål, t.ex. . Regeringen bör därför utreda hur kan underlätta företagsforskning och förutsättningarna för fria forskare. Vi vill i detta sammanhang även påminna om att den teknologiska utvecklingen är väsentligt annorlunda än vad den har varit historiskt. Det som skiljer nutidens teknologiska utveckling från tidigare är att den är exponentiell. Det är framför allt informationsbaserade teknologier som är exponentiella, och allteftersom fler teknologier blir informationsbaserade får de en exponentiell utvecklingstakt. Några teknologiska områden som benämns som exponentiella är t.ex. bioinformatik, datateknologi, artificiell intelligens, robotteknologi, nanomaterial och nanoteknologi. Dessa områden kan ha potential att tillgodose människors behov av bl.a. hälsosam mat, rent vatten, energi och medicin samt har en kumulativ verkan, dvs. när framsteg görs inom en teknologi påverkar det potentialen hos andra teknologier. Av denna anledning anser vi att det är relevant att förhålla sig till dessa teknologier som en helhet och inte enbart som självständiga teknologiområden. Regeringen bör därför inrätta ett nationellt råd med sakkunniga experter vars uppgift ska vara att arbeta med exponentiella teknologier och andra viktiga teknologiområden för att ska kunna ligga i framkant inom dessa områden. behöver därtill fler företag för att klara framtidens utmaningar. Förutom insatser för att förbättra företagsklimatet i allmänhet bör staten ta initiativ till andra insatser för att fler ska starta företag. I finns möjligheten att få stöd för start av näringsverksamhet, även kallat starta eget-bidrag, genom program som hanteras av Arbetsförmedlingen. För att få delta i dessa program krävs dock att man är arbetslös och uppfyller något av ett antal förutbestämda kriterier. Vi menar dock att de som har störst förutsättningar att starta och driva framtidens innovativa och högteknologiska företag förmodligen inte återfinns i kategorin arbetssökande, utan att dessa entreprenörer i de allra flesta fall bygger upp sina företag genom andra vägar. Steget kan emellertid vara stort från att lämna en trygg anställning till att försöka driva ett eget företag. Detta leder till att samhället riskerar att gå miste om företag som skulle kunna få ekonomin och arbetsmarknaden att växa. Vi förordar därför att regeringen initierar ett program för starta eget-bidrag för yrkesverksamma. Med ett sådant bidrag menar vi att fler skulle våga ta steget att starta företag. Bidraget ska omgärdas av likvärdiga krav som ställs av Arbetsförmedlingen, och för att få delta i programmet ska höga krav ställas på bl.a. affärsidén. Programmet bör administreras på myndighetsnivå, t.ex. av . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 10 och 11 samt 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 25 samt 2020/21:244 av (C), 2020/21:475 av och (båda C), 2020/21:545 av (SD), 2020/21:551 av (SD), 2020/21:626 av Per Schöldberg och (båda C) yrkandena 1–3, 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:664 av m.fl. (SD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:702 av m.fl. (SD), 2020/21:708 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:715 av m.fl. (SD), 2020/21:761 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:934 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:943 av (M), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1309 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 79, 2020/21:2419 av m.fl. (S), 2020/21:2446 av (S), 2020/21:2471 av m.fl. (S), 2020/21:2663 av (L), 2020/21:2756 av (M), 2020/21:2797 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 29, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 14, 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 26 och 41. behöver kontinuerligt flytta fram sin position för att förbli ett rikt land i en intensiv global konkurrens, och företagsklimatet behöver bli bättre för de entreprenörer som ska omvandla nya idéer till nya företag. Skatter och regler behöver premiera en långsiktigt hållbar tillväxt, och vi anser därför att det bör bli billigare att anställa och att skattebördan bör skiftas från arbete till miljöförstöring och konsumtion. Digitaliseringen av samhället förstärker en trend mot både globala nätverk och decentraliserade strukturer där växande småföretag blir alltmer avgörande för konkurrenskraften. Nya jobb skapas när startup-företag växer och blir större, och därför måste politiken fokusera på att underlätta denna resa för nya företag. Skattereglerna och trygghetssystemen behöver anpassas till småskaligt företagande med genomgripande regelförenklingar och reformer av skattesystemet. Vi anser också att tjänster, exempelvis inom besöksnäringen och välfärden, måste ges förutsättningar att växa och utvecklas eftersom de i många fall erbjuder värdefulla jobb för bl.a. ungdomar och nyanlända. Därtill behöver politiken verka för fler vardagsnära innovationer inom vård och omsorg. Vi anser således att regeringen behöver dels främja snabb utveckling och innovation och bibehållen konkurrenskraft i digitaliseringens och automatiseringens era, dels verka för att förutsättningarna för människonära tjänster och innovationer inom vård och omsorg förbättras. Fler människor i utanförskapsområden än i resten av landet vill starta eget företag och entreprenörsandan är särskilt stark bland unga, utrikes födda och andra generationens invandrare. Trots detta är en mindre andel av dessa företagare. Många personer i upplever att det är svårt att ta reda på vilka lagar och regler som gäller för att starta företag eller få sitt företag att växa, och det blir extra svårt för personer som inte har samma språkkunskaper och samma personliga nätverk som de skulle kunna vända sig till för att be om råd. Vi anser därför att alla myndigheter som ger stöd i olika former till företag bör ha som uppdrag att erbjuda mer lättillgänglig information på fler språk. Detta skulle underlätta för fler att starta företag och få sina företag att växa. Vi menar vidare att det statliga bolaget bör ges i uppdrag att genom uppsökande verksamhet stötta företagare i utanförskapsområden med affärsutveckling och, i de fall företagen är kvalificerade, finansiering inom befintliga finansieringsstöd. Det kan handla om alltifrån ett enmansföretag som vill nyanställa men är osäkert på vilka regler som gäller till ett företag som behöver hjälp med att lägga upp en affärsplan eller hitta nya lokaler. På detta sätt kan fler jobb skapas, konkurser förhindras, skatteintäkter höjas och ett levande affärscentrum främjas. Vi vill även i högre grad prioritera det statliga riskkapitalet till utanförskapsområden, ett riskkapital som sällan kommer verksamheter i utanförskapsområden till del. Detta bör bl.a. bli föremål för en särskild utredning som visar hur statliga medinvesteringar i högre grad kan nå ut till mikrofinansiering av verksamhet i utanförskapsområden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1309 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:626 av Per Schöldberg och (båda C) yrkande 2 och 2020/21:244 av (C), 2020/21:475 av och (båda C), 2020/21:545 av (SD), 2020/21:551 av (SD), 2020/21:626 av Per Schöldberg och (båda C) yrkandena 1 och 3, 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:664 av m.fl. (SD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:702 av m.fl. (SD), 2020/21:708 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:715 av m.fl. (SD), 2020/21:761 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:934 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:943 av (M), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 79, 2020/21:2419 av m.fl. (S), 2020/21:2446 av (S), 2020/21:2471 av m.fl. (S), 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 10 och 11, 2020/21:2663 av (L), 2020/21:2756 av (M), 2020/21:2797 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 25, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 29, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 14, 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 26 och 41. Jag vill se en större mångfald av drifts- och ägandeformer inom företagandet, och där kooperativ och arbetstagarägda företag utgör en viktig del. Kooperativt företagande är en form av samverkan där medlemmarna äger och bedriver en ekonomisk verksamhet som de har behov och nytta av. Medlemmarna är i många fall delaktiga i verksamheten och får på så sätt inflytande och ökat ansvar. Det kan handla om privatpersoner som vill driva företag tillsammans eller att få struktur på olika former av samarbete mellan företag och/eller enskilda konsulter som arbetar utifrån gemensamma plattformar. Vanliga branscher för kooperativ är inom jordbruk och livsmedel, elektricitet, skogsbruk och transporter, men också inom kultur, it, vård och omsorg. Det kooperativa företagandet har också visat sig mindre sårbart i kristider då dessa företag är livskraftigare och har en högre överlevnadsgrad. Det visar på hur kooperativt företagande ofta är långsiktigt och hållbart. Enligt organisationen startas närmare 400 nya kooperativa företag , och blir företagen dubbelt så stora mätt i omsättning och antal sysselsatta. De 100 största kooperativa och s.k. ömsesidiga företagen har en omsättning på och 100 000 anställda. Det innebär att dessa företag är betydelsefulla inom svenskt företagande, som det kooperativa företagandet i vissa avseenden har en lägre status än flera andra företagsformer. Det blir främst ett problem för de mindre företagarna och kan utgöra en svårighet t.ex. vad avser upplåning. Genom stöd till t.ex. organisationen , som arbetar med företagsrådgivning till kooperativa företag, kan arbetet för de kooperativa företagen underlättas. Forskning, utveckling och informationsspridning är en viktig del i att bygga de kooperativa företagen starkare. För mig är frågan om makten över den egna arbetssituationen central. Jag vill att människor ska ha inflytande över och delaktighet i sitt arbete och över produktionen. är en modell för gemensamt ägande som dessutom skapar större handlingsutrymme för den anställde. Jag menar att anställda i lönsamma företag som läggs ned eller flyttar sin produktion utomlands måste få ökade möjligheter att ta över och driva produktionen vidare genom arbetstagarägande. Jag anser således att regeringen bör tillsätta en utredning om i vilka former staten kan underlätta för arbetstagarägda företag samt arbetstagarövertagande av hotad produktion. Även om det finns ett relativt stort intresse för att starta och driva företag i finns det en tendens till minskat intresse, framför allt utanför storstadslänen. Detta försvårar de generationsskiften som krävs för att hålla företagandet levande i hela landet. Återväxten inom vissa branscher är knapp och det saknas erfaren personal som kan ta över verksamheten, som stora pensionsavgångar tillsammans med ett minskat intresse för t.ex. tekniska och naturvetenskapliga utbildningar skapar en överhängande risk för brist på personal och företagsledare inom vissa yrkeskategorier. Detta får inte bara konsekvenser för det enskilda företaget som inte kan drivas vidare, utan för hela lokalsamhället. En sådan utveckling är ett direkt hot mot ambitionen om att hela landet ska leva och måste mötas av politiska åtgärder för att underlätta generationsskiften. En åtgärd skulle kunna vara ökade möjligheter till kapitalförsörjning vid ett övertagande av ett befintligt företag eller vid ett övertagande då verksamheten drivs vidare som kooperativ. Jag anser därför att regeringen bör ge i uppdrag åt berörda myndigheter att ta fram förslag på åtgärder för att underlätta generationsskiften för företag. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 26 och 41 samt 2020/21:244 av (C), 2020/21:475 av och (båda C), 2020/21:545 av (SD), 2020/21:551 av (SD), 2020/21:626 av Per Schöldberg och (båda C) yrkandena 1–3, 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:664 av m.fl. (SD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:702 av m.fl. (SD), 2020/21:708 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:715 av m.fl. (SD), 2020/21:761 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:934 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:943 av (M), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1309 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 79, 2020/21:2419 av m.fl. (S), 2020/21:2446 av (S), 2020/21:2471 av m.fl. (S), 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 10 och 11, 2020/21:2663 av (L), 2020/21:2756 av (M), 2020/21:2797 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 25, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 29, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 14, 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 11. företagare blir allt äldre och det blir allt vanligare att deras barn inte vill ta över verksamheten. Den företagare som vill gå i pension riskerar därmed att behöva likvidera sitt livsverk, trots att det är livskraftigt. var det vanliga att familjeföretag togs över av barnen, men görs detta bara i av fallen, och trenden verkar fortsätta nedåt. kommer många företagare att gå i pension. av företagarna är och är över 65. Problemet är som störst i glesbygdsområden. I övre har t.ex. nästan hälften av företagarna passerat pensionsåldern. Fler än var femte företagare planerar att dra sig tillbaka och en tredjedel tror att deras företag kommer att behöva läggas ned. Detta är slöseri med arbetstillfällen och resurser. För att ytterligare stärka politiken för de små och medelstora företagen – som ofta är familjeföretag – anser jag att ägarskiften behöver förenklas och onödiga regelbördor som hindrar företag från att leva vidare behöver tas bort. Därtill bör möjligheten för personal som vill äga och driva företag vidare utredas. Således är det min uppfattning att det bör öppnas ett antal ägarskifteskontor över hela landet. Kontoren ska kunna ge råd och stöd till företagare i ägarskiftesprocesser, både när det gäller skiften inom familjer och när det gäller skiften till personal. Vidare är det min uppfattning att det är viktigt att forskningsinstituten medverkar till att öka forskning och utveckling (FoU) inom näringslivet bl.a. genom att tillsammans med industrin och universiteten hålla samman olika strategiska teknikområden. Forskningskoncernen , numera införlivad i , är ett exempel på verksamhet som utifrån vetenskaplig grund levererar forskning och utveckling som stärker konkurrenskraften och skapar nytta för industrin i . Jag anser att bör tydliggöra för regeringen att de statliga forskningsinstituten bör ges ett tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga FoU-satsningar till industrins små och medelstora företag. måste också säkerställa att inte sätts permanent ur spel. Kommissionen har öppnat för att revidera de regelverk som säger att medlemsländer inte får subventionera den egna industrin. Flera medlemsstater driver på för en ordning där reglerna tillåter subventioner av några få europeiska storföretag med motiveringen att det skulle underlätta att möta den globala konkurrensen. Trots det vällovliga syftet skulle konsekvensen enligt min mening snarare bli att små och medelstora företag i hamnar i kläm som EU-länderna genom sådana subventioner skulle riskera att elda på ett redan spänt läge i världshandeln. Jag anser därför att bör tydliggöra att regeringen bör slå vakt om de regelverk som finns och agera motpol till dem som vill öppna för subventioner till storföretag. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 14, 2020/21:2419 av m.fl. (S) och 2020/21:244 av (C), 2020/21:475 av och (båda C), 2020/21:545 av (SD), 2020/21:551 av (SD), 2020/21:626 av Per Schöldberg och (båda C) yrkandena 1–3, 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:664 av m.fl. (SD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:702 av m.fl. (SD), 2020/21:708 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:715 av m.fl. (SD), 2020/21:761 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:934 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:943 av (M), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1309 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 79, 2020/21:2446 av (S), 2020/21:2471 av m.fl. (S), 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 10 och 11, 2020/21:2663 av (L), 2020/21:2756 av (M), 2020/21:2797 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 25, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 29, 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 3,