bet · H801SfU20 · 2021-04-09 00:00:00 — Motionärerna anger att ska förföljelse på grund av tro, kön, könsidentitet eller sexuell läggning ge flyktingstatus. Att utreda äktheten i detta kan vara svårt och det finns brister särskilt i processen med konvertiter, t.ex. vad gäller enhetlighet. Efter att kritik riktats mot har kunskapsfrågornas betydelse tonats ned till förmån för den asylsökandes egen berättelse om hur vägen till konversion har sett ut. Detta är välkommet, men sammantaget finns behov av en översyn av prövningen när det gäller bl.a. konvertiter och hbt-plus-personer. I kommittémotion 2020/21:3261 av m.fl. (L) begärs i yrkande 15 ett tillkännagivande om asylsökande hbtq-personer. Dessa personer ska enligt motionärerna inte nekas asyl för att de tvingas stanna i garderoben, särskilt när anledningen till att de inte har kommit ut i hemlandet är landets förtryckande normer. Praxisutvecklingen behöver fortlöpande följas och insatser behövs för att stärka hbtq-kompetensen vid själva asylprövningen. I motion 2020/21:1657 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att stärka asylrätten för hbtqi-flyktingar. Motionären anger att dessa personer har fått det svårare att beviljas asyl på grund av att kategorin övriga skyddsbehövande har tagits bort och på grund av övriga tillfälliga begränsningar enligt den tillfälliga asyllagstiftningen. I kommittémotion 2020/21:2702 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om att stärka rättssäkerheten i asylprocessen för hbtq-personer. Motionärerna anger att det finns indikationer på brister i hanteringen av hbtq-personers asylansökningar som måste åtgärdas. I motion 2020/21:87 av Amineh Kakabaveh (-) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att faran för könsstympning bör betraktas som fullgott asylskäl i och EU. Barn och unga i asylprocessen I kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) begärs i yrkande 15 ett tillkännagivande om att ha ett rättssäkert och väl fungerande system för medicinska åldersbedömningar. Enligt motionärerna är detta viktigt av flera skäl, exempelvis att barn inte ska blandas med vuxna, för tilliten till systemet och för kostnaderna för mottagandet. Den som nekar att medverka till bedömning ska behandlas som vuxen om det inte föreligger synnerliga skäl. Regeringen bör skyndsamt tillsätta en utredning. I kommittémotion 2020/21:1618 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om särskilt skydd för barn i anknytningsärenden. Motionärerna anser att det när ett barn är anknytningsperson alltid bör göras en särskild prövning av om den utlänning som vill återförenas med barnet kan komma att inverka menligt på barnets utveckling. I kommittémotion 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om obligatoriska medicinska åldersbedömningar. Sådana bör enligt motionärerna utföras i samtliga ärenden där giltiga identitetshandlingar saknas och den asylsökande inte uppenbart är barn eller vuxen, för rättssäkerhetens skull och för att det inte ska finnas risk för att vuxna placeras på boenden för barn. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 28 ett tillkännagivande om rättssäkra åldersbedömningar i asylprocessen. Motionärerna anger att det är viktigt att åldersbedömningen görs tidigt i asylprocessen, för att undvika att vuxna asylsökande placeras tillsammans med ensamkommande barn och unga samt för att tillförsäkra att de resurser som ska gå till barn inte används till vuxna. I kommittémotion 2020/21:2702 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att ska få ett tydligare genomslag i svensk migrationslagstiftning. Barns asylskäl måste utredas noggrant och av personer med särskild kompetens för detta. Barn bör även ges permanenta uppehållstillstånd och alltid ha rätt att återförenas med sin familj. Enligt motionärerna kan detta ske exempelvis genom en vid utformning av en humanitär grund för uppehållstillstånd för barn. I kommittémotion 2020/21:1618 av i m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att stoppa missbruk av anhöriginvandring. För att motverka förekomsten av s.k. kedjetillstånd bör enligt motionärerna en anhöriginvandrare inte kunna utgöra anknytningsperson förrän han eller hon blivit medborgare och uppfyllt kraven för uppehållstillstånd . I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om utökade DNA-tester för att styrka släktskap. Många länder saknar fortfarande fungerande folkbokföringssystem, vilket får till följd att det går att lura att det finns ett släktskap mellan en anknytningsperson i och en utlänning. Den möjlighet att kräva DNA-test för att styrka släktskap som finns bör bli ett krav och tillämpas i samtliga fall där ett test inte framstår som uppenbart obehövligt. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om oanmälda hembesök i fråga om anhöriginvandring. I syfte att förhindra sken- och tvångsäktenskap samt våld i relationer anser motionärerna att det bör vara möjligt för att göra oanmälda hembesök. I kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) begärs i yrkande 27 ett tillkännagivande om att införa ett tak om max åtta timmars ersättning för offentliga biträden i asylärenden i första instans. finns det inte något tak, och i genomsnitt beviljas det offentliga biträdet ersättning för 10–13 timmars arbete. har en modell som ligger nära men med ett tak på åtta timmars ersättning. I kommittémotion 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att asylsökandes rätt till kostnadsfritt offentligt biträde i första instans ska begränsas. Motionärerna anger att föreskriver vissa minimikrav när det gäller rätten till offentligt biträde, men att det finns möjligheter att begränsa denna rätt. I vissa länder, såsom , finns det maxgränser för antalet timmar ett offentligt biträde kan lägga ned i ett ärende. Denna typ av begränsning bör kunna genomföras även i . I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 24 ett tillkännagivande om att utreda hanteringen av offentliga biträden i asylmål. Motionärerna anger att det har framkommit kritik som gör gällande att vissa offentliga biträden inte har den kompetens som krävs. En utredning bör tillsättas som ser över hanteringen av offentliga biträden samt överväger om en hårdare kompetensbedömning ska införas och antalet förordnanden som ett offentligt biträde kan åta sig . I motion 2020/21:3231 av (L) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om offentliga biträden för ensamkommande barn i asylprocessen. Motionären anger att krav bör ställas på viss kompetens, t.ex. att biträdena om möjligt bör vara advokater, som omfattas av god advokatsed och står under tillsyn. Några motioner tar upp olika aspekter av verksamheten hos , såsom rättssäkerheten och effektiviteten i beslutsprocessen, utredningen av om den asylsökande innebär ett säkerhetshot och sökandens möjlighet att välja kvinnlig eller manlig utredare och tolk. Inledningsvis kan konstateras att enligt 3 § 1 förordningen (2019:502) med instruktion för ska ha ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet. Av årsredovisning framgår att genomförda uppföljningar av den rättsliga kvaliteten i asylärenden i huvudsak har visat ett mycket gott resultat. ombudsmän () riktade kritik mot bl.a. för att i ett beslut ha beaktat uppgifter som inte hade kommunicerats med den sökande och för att ha dröjt kallelse gått ut till muntlig utredning. Även Justitiekanslern riktade kritik mot myndigheten . I årsredovisningen anges emellertid att den kritik som riktats mot myndigheten i aktuella ärenden inte bedöms peka på generella brister i handläggningen av asylärenden. Av statistik i årsredovisningen framgår att myndigheten avgjorde fler asylärenden än . En högre andel äldre ärenden avgjordes jämfört med , vilket medförde en något längre handläggningstid i förstagångsärenden och att andelen beslut inom författningsstyrd tid minskade. När det gäller antalet äldre förlängningsärenden skedde en ökning . Den längre handläggningstiden för dessa ärenden berodde på en äldre ärendestock. Produktiviteten i förlängningsärenden var högre än 2019, men lägre än 2018. Enligt utskottet finns det ett fortsatt utrymme för förbättringar av rättssäkerheten och effektiviteten i hantering av asylärenden. Detta ansvar ligger på regeringen, som genom regleringsbrev och myndighetsdialog säkerställer en rättssäker handläggning. Utskottet kommer att fortsätta att följa frågorna och anser inte att det finns skäl för ett tillkännagivande. Utskottet är inte heller berett att föreslå ett tillkännagivande om att utreda för- och nackdelar med att dela upp i flera myndigheter. Med det anförda avstyrks motionerna 2020/21:3524 (M) yrkandena 13, 18 och 20, 2020/21:1620 (SD) yrkandena 18 och 19 samt 2020/21:306 (V) yrkandena 1 och 2. Inom asylrätten gäller som grundläggande princip att det är den asylsökande som har bevisbördan för sitt behov av internationellt skydd och att hans eller hennes berättelse får godtas om den framstår som trovärdig och sannolik (prop. 1996/97:25 s. 98 och MIG 2018:8). Utskottet ser inte skäl att frångå denna ordning eller att föreslå ett tillkännagivande om hur asylsökande ska förmås att medverka till att den egna identiteten fastställs och avstyrker därför motionerna 2020/21:3524 (M) yrkande 14, 2020/21:1619 (SD) yrkande 6 och 2020/21:3663 (KD) yrkande 5. När det gäller frågan om säkerhetshot framgår av årsredovisning 2020 att myndigheten bedrev fortsatt processutveckling för att ytterligare öka förmågan att upptäcka potentiella hot i migrationsprocesserna. Vidare fick Säkerhetspolisen utökad direktåtkomst till ärendehanteringssystem för vidarebosättningsärenden samt utökade möjligheter att eftersöka individanknuten information. Säkerhetspolisen fick även möjlighet att på ett effektivare sätt underrätta om ärenden av intresse. Ett nytt processtyrande dokument för remissförfarandet med Säkerhetspolisen togs fram. genomfördes även utbildningsinsatser i syfte att höja förmågan att identifiera och handlägga potentiella säkerhetsärenden. ingår i mot terrorism. Med hänsyn till vad redovisar kan utskottet inte finna skäl för ett tillkännagivande i frågan och avstyrker således motion 2020/21:1619 (SD) yrkande 8. Enligt utlänningsförordningen ska en utlänning inför den muntliga handläggningen hos tillfrågas om han eller hon föredrar en manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk. Utlänningens önskemål ska tillgodoses om det är möjligt. Bestämmelsen bygger på artikel 15.3 b) och c) i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet (2013/32/EU), som anger att medlemsstaterna ska ordna så att intervjun med den asylsökande genomförs av en person av samma kön som sökanden och tillhandahålla en tolk av samma kön om sökanden begär det, om det inte rör sig om en undantagssituation. Utskottet – som konstaterar att reglerna i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet är bindande för – ser fördelar med möjligheten för asylsökande att få välja kön på utredare och tolkar, t.ex. kan denna möjlighet främja en fullödig utredning. Den s.k. har gjort en översyn av samhällets behov av, tillgång till och användning av tolkar. I utredningsbetänkandet Att förstå och bli förstådd – ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk (SOU 2018:83) föreslås bl.a. att staten ökar den samlade tolkkapaciteten, för register över auktoriserade och utbildade tolkar och att registret utgör bas för tolktjänster. Betänkandet bereds inom . Förvaltningslagen anger inte vilka kvalifikationskrav som ska gälla, varför myndigheten får göra en bedömning i det enskilda fallet. Till ledning för denna bedömning har beslutat om ett rättsligt ställningstagande angående lämplighetsprövning av tolkar och översättare i ärenden (SR 18/2020). Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl för att göra ett tillkännagivande om utredare eller tolkar och avstyrker motionerna 2020/21:1619 (SD) yrkande 11 och 2020/21:3663 (KD) yrkande 25. I budgeten tillsköts inom utgiftsområde 13 för samhällsinformation till asylsökande om bl.a. demokrati, jämställdhet, barns rättigheter samt hedersrelaterat våld och förtryck (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:AU1, rskr. 2020/21:137). I regleringsbrevet anges att , utifrån tidigare regeringsuppdrag (dnr Ju2020/01481/SIM), ska tillhandahålla en obligatorisk samhällsintroduktion som alla asylsökande ska delta i. Samhällsintroduktionen ska tillhandahållas muntligt så som möjligt efter att en asylansökan registrerats och bl.a. innehålla information om hur samhället i fungerar, svensk lagstiftning, barnets rättigheter samt demokrati, normer och värderingar bl.a. avseende jämställdhet och hedersrelaterat våld och förtyck inklusive frågor om barnäktenskap och könsstympning. Utskottet ser mot denna bakgrund inte anledning att föreslå ett tillkännagivande om tidig information om svenska lagar och regler. Därmed avstyrks motion 2020/21:3524 (M) yrkande 12. Den som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller alternativt eller övrig skyddsbehövande är enligt utlänningsförordningen undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd om vissa villkor är uppfyllda. Bland annat krävs att sökanden medverkar till att klarlägga sin identitet och att ansökan inte är uppenbart ogrundad. Skälen till att detta undantag från kravet på arbetstillstånd, s.k. AT-UND, infördes var att det ansågs vara en skyldighet för varje asylsökande att – i likhet med vad som gäller för alla andra i vårt samhälle – i mån av förmåga svara för sin och sin familjs försörjning. Dessutom fanns farhågor för att sysslolösa asylsökande riskerade att ge den svenska allmänheten en negativ bild av asylsökande i allmänhet (prop. 1993/94:94 s. 36 f.). Utskottet anser att skälen för AT-UND fortfarande äger giltighet och noterar särskilt att undantag inte medges om asylansökan är uppenbart ogrundad. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå ett tillkännagivande om ändringar i AT-UND och avstyrker därför motion 2020/21:3642 (M) yrkande 4. Användning av biometriska data Fotografier och fingeravtryck från utlänningar får tas upp i flera olika situationer. Enligt 9 kap. 8 § UtlL får eller fotografera en utlänning och, om utlänningen fyllt , ta hans eller hennes fingeravtryck bl.a. om utlänningen inte kan styrka sin identitet när han eller hon kommer till eller om utlänningen ansöker om uppehållstillstånd som flykting eller som annan skyddsbehövande. Fotografier lagras i den centrala utlänningsdatabasen () hos medan fingeravtryck lagras i ett särskilt register som har hand om åt . I proposition 2020/21:159 som överlämnades till föreslås bl.a. att och ska ges ytterligare möjligheter att fotografera en utlänning samt ta hans eller hennes fingeravtryck i fler situationer. Uppgifterna ska i vissa fall få lagras i ett nationellt register. Härutöver kan konstateras att ett arbete pågår på EU-nivå med ett ändrat förslag till asylprocedurförordning och ändringar i förslaget till reviderad Eurodacförordning. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att föreslå tillkännagivanden om biometriska data. Motionerna 2020/21:3525 (M) yrkande 14 och 2020/21:2552 (SD) yrkande 16 avstyrks därmed. Ett antal motioner gäller frågan om prövningen av vissa typer av skyddsskäl, såsom religiös uppfattning, kön och sexuell läggning samt anslutande frågor. Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat enligt utlänningslagen. Enligt 4 kap. 1 § UtlL avses med flykting en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av detta lands skydd. Enligt 5 kap. 1 § UtlL har en flykting rätt till uppehållstillstånd. och migrationsdomstolarna ska med grund i de skäl som anförs och det underlag som presenterats avgöra om det finns ett skyddsbehov eller någon annan grund för uppehållstillstånd. En individuell bedömning görs i det enskilda fallet. Utöver avgöranden från Migrationsöverdomstolen, förarbeten och andra sedvanliga rättskällor har utvecklat ett eget stöd för bedömningarna i ärendena. Databasen innehåller landinformation och omvärldsanalyser, och myndigheten publicerar rättsliga ställningstaganden. publicerades ett reviderat ställningstagande om metoden för prövningen då religion, inklusive konversion och ateism m.m., åberopas som asylskäl (RS/027/2021). Även för utredning och prövning av risken för personer som åberopar skyddsskäl på grund av sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller könsuttryck följer ett rättsligt ställningstagande (RS/015/2021), liksom för utredning och bedömning av förföljelse på grund av kön avseende kvinnor (SR 26/2017). För att kontrollera den rättsliga kvaliteten i fattade beslut genomför även kvalitetsuppföljningar. fick i uppdrag av regeringen att vara strategisk myndighet för hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter (Ku2018/01457/DISK). Av årsredovisningen framgår att två av myndighetens tillståndsenheter hbtq-certifierades samt att medarbetare genomgick RFSL:s utbildning kring normer och bemötande av hbtq-personer. Vidare genomfördes utbildningar framtagna av Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) rörande sårbara grupper. Samverkan med övriga strategiska myndigheter har också skett, liksom dialog med regeringen och civilsamhället. För att säkerställa rättslig kvalitet i asylärenden där religiös uppfattning åberopas genomförde en fördjupningsutbildning som slutfördes . har även tagit fram analyser och rapporter, bl.a. innehållande en kartläggning av verksamhetens behov när det gäller handläggning av ärenden där religiös uppfattning åberopas. Utskottet vill återigen framhålla att bedömningen av de asylskäl som det nu är fråga om ofta är svår. Det gäller inte minst när sökanden hänvisar till förföljelse på grund av religiös uppfattning och uppger att han eller hon har konverterat under vistelsen i . Utskottet kan konstatera att det alltjämt finns ett utrymme för förbättringar och ett fortsatt behov av kompetensutveckling hos , inte minst vad gäller bedömningarna av asylärenden om konvertiter och hbtq-personer. Av redogörelsen ovan framgår att arbetar aktivt med frågorna. Vidare har publicerat reviderade rättsliga ställningstaganden som stöd för utredningarna och prövningarna. Myndigheten ingår också i myndighetsnätverk och har kontakter med andra aktörer. Utskottet finner med det sagda att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av de aktuella motionerna. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3663 (KD) yrkandena 26 och 27, 2020/21:3261 (L) yrkande 15, 2020/21:1657 (S) och 2020/21:2702 (MP) yrkande 8. I fråga om fara för könsstympning som grund för asyl konstaterar utskottet att könsstympning utgör ett tydligt exempel på könsspecifik förföljelse riktad mot kvinnor och som sådan kan ligga till grund för flyktingstatusförklaring (prop. 2005/06:6 s. 22 och 27 samt MIG 2012:12). Vidare noteras att regeringen avser att presentera ett samlat åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor samt hedersrelaterat våld och förtryck för perioden –2023. Åtgärdsprogrammet kommer att omfatta insatser mot bl.a. könsstympning. Utskottet finner därmed inte skäl att föreslå något tillkännagivande i enlighet med motion 2020/21:87 (-) yrkande 7, som avstyrks. Barn och unga i asylprocessen Med barn avses i utlänningslagen en person som är . Om den som ansöker om uppehållstillstånd som skyddsbehövande uppger att han eller hon är ensamkommande barn ska , om det finns skäl att ifrågasätta att sökanden är , göra en åldersbedömning och fatta ett tillfälligt beslut om åldern. Om det är uppenbart att sökanden är eller äldre krävs dock inte detta. Slutligt ställningstagande till åldern ska göras i samband med det slutliga beslutet i ärendet om uppehållstillstånd, och ett beslut om ålder gäller . Innan fattar ett tillfälligt beslut som innebär att sökanden bedöms vara eller äldre ska verket ge sökanden tillfälle att genomgå en medicinsk åldersbedömning. En åldersbedömning kan inte exakt ange en persons ålder utan är endast ett hjälpmedel för att bedöma sannolikheten för att en asylsökande är äldre eller . Utskottet noterar att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att granska metoden för medicinska åldersbedömningar (dir. 2020:64). Syftet med uppdraget är att stärka grunden för med vilken säkerhet det går att uttala sig om sannolikheten för att personer med okänd ålder är över eller under med hjälp av tillämpade metod. Utskottet kan inte finna att en ordning med obligatoriska medicinska åldersbedömningar skulle vara bättre än den ordning som gäller. Utskottet är inte heller berett att föreslå tillkännagivanden om medicinska åldersbedömningar tidigt i asylprocessen eller om följderna av att sökanden inte medverkar till en sådan utredning. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:3524 (M) yrkande 15, 2020/21:1619 (SD) yrkande 10 och 2020/21:3663 (KD) yrkande 28. När det gäller skyddet för barn i anknytningsärenden kan konstateras att det av gällande lagstiftning följer att det särskilt ska beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver (1 kap. 10 § UtlL; jfr även 5 kap. 17 § UtlL och artikel 3 ). gäller som svensk lag. Migrationsöverdomstolen har i avgörandet MIG 2020:24 beviljat ett 14-årigt barn, fött och uppvuxet i , uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter eftersom en utvisning ansågs stå i strid med . har i en rättslig kommentar framhållit att avgörandet har betydelse för handläggningen av samtliga ärenden som rör barn där utrymme finns i tillämpliga bestämmelser att väga in barnets bästa (RK/002/2021). Det är således tydligt att får en allt större betydelse i rättstillämpningen på migrationsområdet. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1618 (SD) yrkande 7 och 2020/21:2702 (MP) yrkande 6. och utlandsmyndigheterna har en utredningsplikt som innebär att ett ärende ska bli utrett i den omfattning som dess beskaffenhet kräver (23 § förvaltningslagen). Enligt artikel 16.4 i familjeåterföreningsdirektivet får medlemsstaterna utföra särskilda kontroller när det finns välgrundade misstankar om vilseledande eller skenäktenskap. I Europeiska kommissionens meddelande COM(2014) 210 anges att medlemsstaterna har en viss frihet att bedöma när det är lämpligt och nödvändigt att kontrollera familjebanden genom intervjuer eller andra undersökningar, däribland DNA-provtagning. Utskottet kan med hänsyn till vad som har anförts inte se några skäl för att göra tillkännagivanden till regeringen om DNA-test och oanmälda hembesök. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2020/21:1618 (SD) yrkandena 9 och 10. Utskottet är inte berett att föreslå ett tillkännagivande om att införa medborgarskap som villkor för att den som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning själv ska kunna fungera som anknytningsperson. Därmed avstyrks motion 2020/21:1618 (SD) yrkande 5. Asylärendens komplexitet varierar i stor utsträckning. Det gör därmed även det arbete och den tid ett offentligt biträde behöver lägga ned för att fullgöra sitt uppdrag. Det offentliga biträdet har enligt gällande regler rätt till skälig ersättning bl.a. för det arbete som uppdraget har krävt. När ersättningen till det offentliga biträdet beslutas har och förvaltningsdomstolarna att pröva både om de vidtagna åtgärderna har varit nödvändiga och om den begärda ersättningen är skälig. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att bör göra ett tillkännagivande till regeringen om att begränsa rätten till ersättning för offentliga biträden i asylärenden och avstyrker därför motionerna 2020/21:3524 (M) yrkande 27 och 2020/21:1619 (SD) yrkande 12.