bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — Eftersom det har gått sedan de nämnda besluten om karriärvägar infördes är det ännu för tidigt att dra slutsatser om effekter av besluter. UKÄ:s uppföljning är dock ett underlag i det fortsatta arbetet, och myndigheten kommer att få fortsatt uppdrag att följa utvecklingen. Regeringen planerar även ett antal åtgärder som syftar till att ytterligare förstärka det pågående förändringsarbetet och aviserar ett antal sådana i propositionen för kännedom. När det gäller doktoranders villkor visar UKÄ:s statistik att andelen nybörjare på utbildning på forskarnivå med doktorandanställning har ökat markant , från . har utbildningsbidrag helt upphört som försörjningsform bland nybörjarna, medan det i början av perioden var som försörjde sig så (UKÄ:s årsrapport ). Detta tyder på att doktoranders villkor har förbättrats. Frågan är fortsatt prioriterad för regeringen. Arbetet med goda studie- och arbetsvillkor inom utbildning på forskarnivå är långsiktigt och nära sammanlänkat med det fortgående arbetet med att göra högskolan till en tryggare och attraktivare arbetsplats. Regeringen betonar att det är viktigt att universitet och högskolor arbetar aktivt med att öka antalet biträdande lektorer. Särskilda lärosätesspecifika mål för antalet biträdande lektorer kommer att sättas upp och regeringen ska följa upp måluppfyllelsen för detta, inklusive könsfördelningen, inom ramen för myndighetsstyrningen. Regeringen påpekar vidare att det är ett strategiskt arbetsgivaransvar för universitet och högskolor att själva organisera lokala meriteringssystem. Regeringen avser att följa upp lärosätenas strategiska arbete med karriärvägar och meriteringssystem genom ett uppdrag till UKÄ. Regeringen anser vidare att andelen visstidsanställningar bör minska och avser att följa upp frågan inom ramen för myndighetsstyrningen. För att få en bättre bild av omfattningen av s.k. staplade anställningar, dvs. upprepade tidsbegränsade anställningar, avser regeringen att ge en relevant myndighet i uppdrag att undersöka och analysera denna fråga. Mobiliteten mellan högskolan och andra sektorer bör enligt regeringen öka. Regeringen menar att det är ett strategiskt ansvar för varje lärosäte att på ett öppet och transparent sätt främja mobiliteten vid exempelvis rekrytering och meritering. Lärosätenas arbete med detta ska följas upp inom ramen för myndighetsstyrningen. Regeringen avser även att se över eventuella hinder för att förena en anställning vid ett universitet eller en högskola med en annan relevant anställning. Det gäller i synnerhet för personer som är i början av sin karriär och för vilka en förenad anställning skulle kunna vara ett viktigt led i meriteringen. Enligt regeringen bör andelen i befolkningen som påbörjar och slutför en utbildning på forskarnivå öka. Att det finns tillräckligt många personer med utbildning på forskarnivå är viktigt för som kunskapsnation och för svensk konkurrenskraft. Dessutom är det viktigt att ha tillgång till personer med utbildning på forskarnivå för kompetensförsörjningen inom högskolesektorn och för kvaliteten i den högre utbildningen. Behov av personer med utbildning på forskarnivå finns såväl inom högskolan som näringslivet och bland offentliga aktörer i alla delar av landet. För att få en uppdaterad bild av kompetensbehoven och en god arbetsmarknadskoppling är universitets och högskolors samverkan med näringsliv och omgivande samhälle av stor vikt. Regeringen anser vidare att andelen utländska doktorander som stannar i bör öka. infördes särskilda uppehållstillstånd för forskning, studier inom högre utbildning och praktik med anknytning till högre utbildning (prop. 2019/20/20:9, bet. 2019/20:SfU10, rskr. 2019/20:72). Syftet med denna reform är att locka fler studenter, forskare och andra högkvalificerade personer till samt att underlätta för dem som utbildats i landet att stanna kvar och arbeta här. Kartläggning av forskares utsatthet Regeringen anger i propositionen att forskare, studenter och andra anställda vid högskolor och universitet måste kunna känna sig trygga. Detta är en grundförutsättning för ett starkt och demokratiskt samhälle och en grundpelare för akademisk frihet. Akademisk frihet är också en förutsättning för att universitet och högskolor ska kunna uppfylla sitt samhällsuppdrag. Lärosätena ska kunna vara en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhället. Universitet och högskolor har, liksom alla arbetsgivare, ansvar för ett förebyggande arbete för sina anställdas säkerhet och trygghet samt för att vidta de nödvändiga åtgärder som krävs. Högskolor och universitet ska vara trygga arbetsplatser med bra arbetsvillkor och god arbetsmiljö, vilket är en grundläggande faktor för hög kvalitet. Högskolan ska jobba systematiskt med aktiva åtgärder mot hot, sexuella trakasserier och utsatthet. Det är av stor vikt att få en tydligare bild av hur situationen ser ut inom universitet och högskolor. Regeringen välkomnar därför den nationella kartläggning av forskares utsatthet som genomför tillsammans med universitetslärare och forskare samt Nationella sekretariatet för genusforskning vid . Regeringen avser att följa frågan om hat och hot vid universitet och högskolor och vid behov vidta ytterligare åtgärder. I regleringsbrevet () har UKÄ fått i uppdrag att följa upp konsekvenserna för högskolans verksamhet, med anledning av beslut och insatser som vidtagits på grund av det nya coronaviruset. Uppföljningen ska enligt uppdraget inkludera effekterna av övergången till distansundervisning och de insatser som har beslutats av regeringen i fråga om t.ex. högskolans utbyggnad. Syftet är att kunna följa resultaten av insatserna och dra lärdom av effekterna på högre utbildning och forskning på både kort och lång sikt. Uppföljningen ska bl.a. ta hänsyn till frågor om kvalitet, rättssäkerhet och dimensionering. Uppdraget ska genomföras i samråd med universitet och högskolor. Myndigheten ska hålla () löpande informerat om hur uppdraget genomförs och löpande redovisa resultaten av uppföljningen samt lämna en slutrapport . Myndigheten lämnade sin första delrapport . I rapporten anges att studier av hur bl.a. doktorandernas situation har påverkats av pandemin pågår inom ramen för uppdraget och att resultat från undersökningar kommer att publiceras löpande . I UKÄ:s senaste årsredovisning anges bl.a. att statistiska uppgifter om stipendiefinansierade doktorander, meriteringsanställningar och visstidsanställningar har eller kommer att publiceras samt att man överväger om det är möjligt att ta fram andra uppgifter. Även när det gäller mobilitet har viss statistik publicerats. Dessutom har myndigheten publicerat flera analyser som avser mobilitet ur olika aspekter (UKÄ, Årsredovisning 2020). I en ändring av regleringsbrevet för för UKÄ har regeringen beslutat att ge myndigheten ett antal uppdrag utifrån vad regeringen tidigare aviserat i den forskningspolitiska propositionen 2020/21:60: – UKÄ ska följa upp lärosätenas strategiska arbete med karriärvägar och meriteringssystem med öppen och transparent rekrytering. I uppdraget ingår att kartlägga hur meriteringssystemen premierar undervisning, samband mellan forskning och utbildning, och samverkan med omgivande samhälle. Vidare ingår att kartlägga hur kvinnors och mäns möjligheter att meritera sig tillvaratas. Uppdraget ska redovisas . – UKÄ ska undersöka förekomsten av och analysera s.k. stapling av tidsbegränsade anställningar. UKÄ ska inhämta synpunkter från . Uppdraget ska redovisas . – UKÄ ska följa upp andelen visstidsanställningar vid universitet och högskolor. Uppdraget ska delredovisas och . En slutredovisning ska lämnas . – UKÄ ska följa upp mobiliteten, i båda riktningarna, mellan högskolan och andra sektorer. Uppdraget ska delredovisas och . En slutredovisning ska lämnas . – UKÄ ska följa upp universitets och högskolors dimensionering av utbildning på forskarnivå. Uppdraget ska delredovisas och . En slutredovisning ska lämnas . Arbets- och anställningsvillkor för doktorander och forskare I kommittémotion 2020/21:3321 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslår motionärerna att en utredning tillsätts med syftet att effektivisera doktorandutbildningarna och därigenom öka möjligheten till samarbete med näringslivet. Den långa gör att det kan vara svårt att få extern finansiering via ett företag, enligt motionärerna. I kommittémotion 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 12 efterfrågar motionärerna förbättrade anställningsvillkor för forskare, bl.a. genom ett förenklat förfarande för ansökningar om forskningsanslag samt ökade möjligheter till anställning. I kommittémotion 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 4 framför motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning som granskar förutsättningarna för forskare med funktionsnedsättning inom universitet och högskolor samt vilka åtgärder som krävs för att öka tillgängligheten. I yrkande 7 begär motionärerna en förändring i högskoleförordningen i syfte att öka anställningstryggheten för doktorander. Enligt motionärerna bör det begränsas hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en tillsvidareanställning. I yrkande 8 anser motionärerna att det bör utredas hur stipendier som finansieringsform för doktorander och postdoktorer kan avskaffas. I yrkande 9 framför motionärerna att de vill se en förstärkning och utveckling av stöd och villkor för postdoktorer med syfte att utländska doktorander eller forskare som har studerat eller forskat i ska kunna stanna här. I yrkande 10 föreslår motionärerna att regeringen ger lämplig myndighet i uppdrag att följa upp lärosätenas arbete med att stötta doktoranderna under pandemin. Det finns skäl att se över hur möjligheten till prolongation av studietiden används, enligt motionärerna. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 7 menar motionärerna att det bör vara krav på att en andel av basanslaget öronmärks för trygga och attraktiva anställningar och villkor för unga forskare. I yrkande 19 framhåller motionärerna vikten av säkra, tydliga och förutsägbara karriärvägar för forskare, baserade på meriteringsanställningar inom akademin. I yrkande 20 efterfrågar motionärerna förändringar i högskoleförordningen i syfte att förbättra förutsättningarna för en anställning som biträdande lektor. De bestämmelser som enligt motionärerna bör ändras är de som anger att en doktorsexamen maximalt får vara liksom att ett biträdande lektorat inte kan kombineras med en anställning inom sjukvården. I yrkande 21 menar motionärerna att en utredning bör göras om förutsättningarna för att en kombinationsanställning ska kunna omfatta en anställning vid ett lärosäte och en anställning vid en gymnasieskola. I yrkande 24 anser motionärerna att forskares engagemang inom den tredje uppgiften i högre utsträckning än ska premieras inom ett meriteringssystem. I kommittémotion 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 12 efterfrågar motionärerna reformer för ökad trygghet och bättre anställningsformer inom akademin. I kommittémotion 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 16 anser motionärerna att anställningstryggheten behöver stärkas för lärare och forskare på universitet och högskolor. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 13 begärs att får ett uppdrag att ta fram ett underlag med rekommendationer för att öka forskarmobiliteten. Viktiga områden är t.ex. förändringar som stärker rekryteringen från andra lärosäten samt bättre möjligheter till kombinationsanställningar vid lärosäten och i den privata och offentliga sektorn. Särskilt viktig är frågan om internationella rekryteringar och hur ska få fler utländska doktorander att stanna här. I yrkande 14 begär motionärerna att möjligheten till en mobilitetspremie ses över. En sådan skulle enligt motionärerna kunna stärka incitamenten till rörlighet. Kartläggning av forskares utsatthet I kommittémotion 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs att regeringen tillsätter en egen kartläggning om forskares akademiska frihet och utsatthet. Enligt utskottet är goda arbets- och anställningsvillkor för de verksamma i högskolan en förutsättning för hög kvalitet i den högre utbildningen och forskningen. Det är också viktiga förutsättningar för att t.ex. en utbildning på forskarnivå och en karriär som forskare ska vara intressant för den enskilde. Självklart ska också högskolan vara välkomnade för alla. Utskottet menar att de förändringar som har genomförts , med åtgärder för att skapa bättre karriärvägar för doktorander och unga forskare, är positiva. Utskottet konstaterar också att regeringen avser att fortsätta att följa utvecklingen av tidigare beslut om doktoranders villkor, reglering av anställningar m.m. och att UKÄ har fått ett flertal särskilda uppdrag att följa upp lärosätenas arbete med karriärvägar och meriteringssystem, omfattning av tidsbegränsade anställningar, mobilitetsfrågor liksom dimensioneringen av utbildning på forskarnivå. Utskottet vill också uppmärksamma att regeringen aviserar att den avser att se över eventuella hinder för att förena en anställning vid ett universitet eller en högskola med en annan relevant anställning. Utskottet vill vidare påminna om att har beslutat om nya regler från om uppehållstillstånd för forskning och studier inom högre utbildning och för att söka arbete eller starta näringsverksamhet i efter slutförd forskning eller slutförda studier. Utskottet understryker vikten av att universitet och högskolor ska vara trygga arbetsplatser med bra arbetsvillkor och god arbetsmiljö och att lärosätena ska jobba systematiskt med aktiva åtgärder mot hot, sexuella trakasserier och utsatthet. Den pågående nationella kartläggningen av forskares utsatthet som genomförs är enligt utskottet mycket värdefull för att få en tydligare bild av problemets omfattning. Utskottet välkomnar att regeringen avser att följa frågan och vid behov vidta åtgärder. Utskottet menar vidare att UKÄ:s pågående uppföljning av coronavirusets effekter för högskolans verksamhet är betydelsefull, bl.a. för att få kunskap om behov av särskilda åtgärder utifrån resultatet. Utifrån regeringens redogörelse av pågående och planerade uppföljning av frågor om arbets- och anställningsvillkor ser utskottet inte skäl att föreslå ytterligare åtgärder. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:1937 (SD) yrkande 12, 2020/21:3050 (MP) yrkande 16, 2020/21:3321 (M) yrkande 12, 2020/21:3431 (L) yrkande 12, 2020/21:3805 (SD) yrkande 6, 2020/21:3813 (V) yrkandena 4 och 7–10, 2020/21:3833 (KD) yrkandena 7, 19–21 och 24 samt 2020/21:3834 (M) yrkandena 13–14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämställdhet inom högskolans verksamhet samt forskningen. Jämför reservation 35 (M, KD), 36 (SD), 37 (SD), 38 (V) och 39 (KD). Av högskolelagen (1992:1434) framgår att de statliga universiteten och högskolorna har en skyldighet att alltid iaktta och främja jämställdhet mellan kvinnor och män i sin verksamhet (1 kap. 5 § andra stycket). Det ska vid beslut om anställningar endast fästas avseende vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet, i enlighet med regeringsformen och lagen (1994:260) om offentlig anställning. Ett av de tre delmålen till regeringens forskningspolitiska mål anger att en övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske och jämställdheten ska öka. Regeringen anger i propositionen i en övergripande bedömning av måluppfyllelsen av detta delmål att jämställdheten inom svensk forskning ökar i form av att andelen kvinnor på olika positioner ökar men att utvecklingen inte har gått så snabbt som önskat och att andelen nyanställda kvinnor i gruppen professorer har minskat . Regeringen avser att utveckla myndighetsstyrningen så att den tydligare främjar en jämställd högskola med goda arbetsvillkor. Regeringen bedömer att två jämställdhetsfrågor är prioriterade i myndighetsstyrningen. Den första gäller andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer och den andra är könsfördelning vid val av utbildning. Det är av yttersta vikt att universitet och högskolor arbetar för att skapa lika möjligheter för kvinnor och män att göra karriär och meritera sig, både inom utbildningen på forskarnivå och senare i forskarkarriären. Regeringen anser att kvinnor och män i högskolan ska verka på lika och trygga villkor. För att åstadkomma jämställdhet inom forskningen är jämställd resursfördelning och jämställda villkor för forskare grundläggande förutsättningar, enligt regeringen,. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att göra karriär inom universitet och högskolor, meritera sig till de högsta anställningarna och tilldelas forskningsmedel. Uppföljning visar dock exempelvis på snedrekrytering till utbildningar samt i stegen mellan olika utbildningsnivåer och anställningar (2016). Problemen utgör hinder för att ska nå de jämställdhetspolitiska målen (skr. 2016/17:10), t.ex. i fråga om lika möjligheter till karriärvägar, könsbundna studieval och genomströmning samt för att även ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation. Åtgärder för ökad jämställdhet inom högskolan är därför en fortsatt prioriterad fråga för regeringen. En anställning som biträdande lektor ger möjlighet att utveckla självständighet som forskare och meritera sig såväl vetenskapligt respektive konstnärligt som pedagogiskt för att uppfylla behörighetskraven för en anställning som lektor. En användning av sådana anställningar är även ett led i att tidigt säkerställa att kvinnor och män har lika möjligheter att meritera sig så att det är individens kunskaper och kompetens, inte individens kön, som har betydelse för forskarkarriären. Öppen och transparent rekrytering till alla anställningar liksom till utbildning på forskarnivå är viktigt för kvalitet, mobilitet och jämställdhet. och högskolor har haft regeringsuppdraget Jämställdhetsintegrering i högskolor och universitet. I uppdraget ingår att varje universitet och högskola ska fortsätta arbeta utifrån en individuell plan för lärosätet med utvecklingsbehov, mål och aktiviteter som lärosätet avser att vidta samt beskriva på vilket sätt jämställdhet ska integreras och bli en del av lärosätets ordinarie verksamhet. Uppdraget har följts upp av som i sin slutredovisning konstaterar att det är angeläget att universitet och högskolor fortsätter sitt arbete med jämställdhetsintegrering för att säkerställa fler och långsiktiga resultat. I slutredovisning görs bedömningen att uppdraget har intensifierat universitets och högskolors jämställdhetsarbete och förbättrat deras möjligheter att nå de jämställdhetspolitiska målen. Regeringen delar bedömning och har aviserat att universitet och högskolor ska fortsätta att arbeta med jämställdhetsintegrering. var en av de första myndigheterna som ingick i regeringens satsning på jämställdhetsintegrering i myndigheter (), och har myndigheten haft ett fortsatt uppdrag för jämställdhetsintegrering. Även Formas, Forte och ingår i satsningen. driver också ett nätverk för s.k. JIM-myndigheter med ansvar inom högskolan. arbete med jämställdhet visar att deras insatser för att utbilda och uppmärksamma personal och granskare på jäv och fallgropar när det gäller jämställdhet har gett resultat. Beviljandegraden vid ansökan om bidrag hos är jämn mellan män och kvinnor, även om tillfälliga variationer förekommer. Regeringen anger att det är viktigt att bevara det goda resultatet som arbetet har bidragit till och att även fortsättningsvis aktivt arbeta för ökad jämställdhet samt sprida medvetenheten om hur jämställhetsfrågor bör hanteras i ansökningsberedningen. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 11 efterfrågar motionärerna en översyn av styrningen och målen för jämställdhet för lärosäten och forskningsfinansiärer. En sådan bör göras för att öka transparensen och legitimiteten för jämställdhetspolitiken samt för att säkerställa att kvotering och genusperspektiv inte går före meriter, kompetens och relevans inom svensk forskning. I kommittémotion 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 4 framför motionärerna att de detaljerade könsmässiga målen för andelen professorer på lärosätena ska avskaffas. Särskilda insatser för jämställdhet I kommittémotion 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 2 understryker motionärerna att någon kvotering inte ska förekomma inom svensk högskola, vare sig för tjänster eller styrelseplatser. När det gäller ansökningar till anslag och tjänster kan ett anonymt förfarande övervägas för att säkerställa ett rättvist system, enligt motionärerna. Samma fråga tas upp även i kommittémotion 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 4. I kommittémotion 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslår motionärerna att ska få i uppdrag att jämställdhetsgranska användningen av bibliometri. Enligt motionärerna missgynnas kvinnor när detta verktyg används för att bedöma forskningskvalitet. I yrkande 5 efterfrågar motionärerna en jämställdhetsbonus i lärosätenas basanslag för att främja en jämnare könsfördelning inom forskningen och akademin. I yrkande 6 begär motionärerna att regeringen utreder möjligheten till att införa ett mål att högst hälften av samtliga statligt finansierade forsknings- och innovationsanslag ska gå till manliga forskare. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 22 framhåller motionärerna att det är viktigt med ett aktivt och medvetet jämställdhetsarbete för att motverka undermedvetna fördomar vid t.ex. rekryteringsprocesser. Yttrande från annat utskott anger i sitt yttrande att forsknings- och innovationspolitiken ska iaktta och främja jämställdhet och att kvinnors innovation är en viktig del i detta. Utskottet framhåller utvärderingen av jämställdhetsintegrering och myndighetens egen bedömning som visar på positiva resultat. Utskottet vill understryka vikten av jämställdhet inom forskningen och instämmer i regeringens bedömning att vägen framåt för detta är genom en jämställd resursfördelning och jämställda villkor. Utvecklingen mot ökad jämställdhet sker på flera sätt, och regeringen redogör för det arbete som pågår vid lärosätena utifrån uppdraget om jämställdhetsintegrering liksom den styrning som görs, bl.a. utifrån de satta målen för andelen kvinnor av nyrekryterade professorer. Utskottet noterar också att regeringen avser att utveckla myndighetsstyrningen på området. Enligt högskolelagen har också lärosätena en skyldighet att iaktta och främja jämställdhet. Vid beslut om anställningar ska lärosätena endast fästa avseende vid sakliga grunder. Utskottet noterar att uppföljningar visar att det finns vissa brister i fråga om kvinnors och mäns lika möjligheter att göra karriär inom universitet och högskolor och välkomnar att regeringen avser att prioritera åtgärder för ökad jämställdhet. Utskottet anser också att det är positivt med det arbete som genomförs hos forskningsfinansiärer med ökad jämställdhetsfokus och kan konstatera att ökad medvetenhet ger resultat, vilket t.ex. beviljandegraden vid bidragsansökningar hos är ett exempel på. pekar på positiva resultat av arbete med jämställdhetsfokus. Sammantaget anser utskottet det mycket värdefullt att regeringen avser att även framöver arbeta med frågan om ökad jämställdhet och ser inte skäl att i övrigt föreslå några åtgärder. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:1932 (SD) yrkande 2, 2020/21:1937 (SD) yrkande 4, 2020/21:3805 (SD) yrkande 4, 2020/21:3813 (V) yrkandena 3, 5 och 6, 2020/21:3833 (KD) yrkande 22 och 2020/21:3834 (M) yrkande 11. Forskning om klimat, miljö m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning om klimat, energirelaterad forskning, forskning om livsmedel, forskning om hav och vatten samt forskning om hållbart samhällsbyggande. Jämför reservation 40 (M), 41 (SD), 42 (SD, KD), 43 (M), 44 (M) och 45 (M). Regeringen anger i propositionen att ska bli ett fossilfritt föregångsland och vara ledande i genomförandet av och Agenda 2030. De utmaningar som Agenda 2030 pekar ut kräver genomgripande förändringar, inte minst inom miljö- och klimatområdet.