bet · H801UbU12 · 2021-03-25 00:00:00 — Vad gäller yrkandena om att allemansrätt, orientering och kartkunskap bör bibehållas som kunskapskrav i årskurs 6 och 9 i ämnet idrott och hälsa, och att det bör följas upp att borttagandet av kunskapskraven inte får till följd att undervisningen i och elevernas kunskaper om orientering och allemansrätten försämras, vill utskottet instämma i det som kommer till uttryck i motionerna, att det är viktigt att eleverna får kunskap om dessa frågor. Utskottet hänvisar till att allemansrätt, orientering och kartkunskap fortfarande ingår i det centrala innehållet för ämnet och därmed utgör ett obligatoriskt innehåll som undervisningen ska behandla. Vidare vill utskottet hänvisa till att det är regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, som beslutar om innehållet i skolans kursplaner. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2734 (MP) yrkande 3 och 2020/21:3338 (M) yrkande 9. Vad gäller yrkandet om att förtydliga att ämnet idrott och hälsa ska innebära mer fysisk aktivitet och mindre teori vill utskottet framhålla att antalet timmar i ämnet idrott och hälsa utökades. Vidare vill utskottet framhålla att de reviderade kursplanerna för i ämnet idrott och hälsa innebär att eleverna bl.a. ska ges förutsättningar att utveckla förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang samt planera, genomföra och värdera olika aktiviteter utifrån hur de påverkar fysisk förmåga och hälsa. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionen 2020/21:3626 (KD), yrkande 33. Vad gäller yrkandena om att säkerställa att alla högstadieelever har adekvata kunskaper i hjärt- och lungräddning och om att införa cykling som ett kunskapsmål inom ämnet idrott och hälsa vill utskottet framhålla den flexibilitet som finns i gällande regelverk för elevens val och skolans val. Vidare vill utskottet hänvisa till det centrala innehållet i ämnet idrott och hälsa vad gäller hjärt- och lungräddning, samt regeringens pågående satsningar för att främja ökad cykling. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1789 (S) och 2020/21:1902 (S). Sexualundervisning och våld i nära relationer En stärkt och förbättrad sexualundervisning är enligt utskottet en viktig och aktuell fråga. Utskottet ser därför positivt på de beslutade ändringarna i läroplanerna för kunskapsområdet sex och samlevnad som bl.a. syftar till att eleverna ska utveckla förståelse för egna och andras rättigheter, att skolan ska förmedla betydelsen av att sexualitet och relationer präglas av samtycke samt att maktstrukturer kopplade till kön och hedersrelaterat våld och förtryck kritiskt granskas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:185 (SD) yrkande 4 och 2020/21:3052 (MP) yrkandena 1 och 2. Vad gäller yrkandet om behovet av ökad kunskap om våld och tvång i ungas nära relationer och att motverka en eventuell negativ utveckling vill utskottet hänvisa till det uppdrag till Brå som beslutades som ska identifiera förebyggande och stödjande åtgärder mot våld i nära relationer bland unga samt vilka kunskapsluckor som finns. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionen 2020/21:2958 (C) yrkande 16. Övriga undervisningsämnen och kunskapsområden Vad gäller yrkandena om undervisning i särskilda ämnen och kunskapsområden vill utskottet framhålla den flexibilitet som finns i gällande regelverk för elevens val och skolans val. Vidare vill utskottet framhålla att det är regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, som utformar innehållet i skolans läroplaner och kursplaner. Utskottet vill också lyfta fram att det i läroplanerna anges fyra övergripande perspektiv som ska anläggas i all undervisning: det historiska perspektivet, miljöperspektivet, det internationella perspektivet och det etiska perspektivet. Vad gäller yrkandet om att utöka den fria läsningen vill utskottet framhålla de ovan beskrivna satsningarna för ökat läsande hos barn och unga som regeringen genomfört samt det beslutade uppdraget till om att genomföra kontinuerliga och långsiktiga insatser för att främja ett ökat läsande. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:852 (S), 2020/21:1989 (M), 2020/21:2734 (MP) yrkande 2, 2020/21:3361 (SD), 2020/21:3626 (KD) yrkande 10 och 2020/21:3652 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. tillsätta en utredning för att se över hur regler om arbetsmiljö samspelar med prao. Jämför reservation 15 (M). Enligt kommittémotion 2020/21:3330 av m.fl. (M) yrkande 4 bör regeringen tillsätta en utredning för att se över hur regler om arbetsmiljö samspelar med prao och hur dessa kan anpassas för att möjliggöra för fler företag att ta emot praoelever. Motionärerna anser även att den föreslagna utredningen bör innefatta relationen mellan skola och arbetsplats inom utbildningskontrakt på gymnasial lärlingsutbildning. Vidare anför motionärerna i yrkande 6 att prao ska vara kopplat till läroplanens mål och riktlinjer och kunna tillgodoses i annan form som skolan anser vara lämplig, exempelvis genom studiebesök. Samverkan mellan skola och arbetsliv Samverkan med arbetslivet och entreprenörskap är övergripande teman som betonas i läroplaner, examensmål samt ämnes- och kursplaner för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) samt gymnasieskolan (Gy 11). Rektorn har ett särskilt ansvar för att utveckla samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan så att eleverna får konkreta erfarenheter som har betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. I de övergripande målen för läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) anges t.ex. att skolans mål är att varje elev kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden och även har inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. För att uppnå detta ska alla som arbetar i skolan verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika skolan som en lärande miljö. Lärarna ska bl.a. medverka till att utveckla kontakter med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället. Vidare anges det i läroplanen att skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja att pröva egna idéer och lösa problem. Vidare ska skolan bidra till att eleverna utvecklar ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap. I de övergripande målen i läroplanen för gymnasieskolan (Gy11) anges bl.a. att skolan har ansvar för att varje elev har kunskaper om samhälls- och arbetslivet. Skolan ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande. Gymnasieskolan ska ha nära samverkan med arbetslivet, universiteten och högskolorna samt med samhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet och få underlag för val av kurser inom utbildningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. beslutade om en stärkt koppling mellan skola och arbetsliv genom att huvudmän för grundskolor och specialskolor blivit ansvariga för att anordna obligatorisk praktisk arbetslivsorientering, s.k. prao. Lagändringarna trädde i kraft (prop. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). I ska prao omfatta minst sammanlagt fr.o.m. årskurs 8. I specialskolan gäller samma omfattning som fr.o.m. årskurs 9. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval (10 kap. 8 a § skollagen). Regeringen konstaterar i förarbetena (prop. 2017/18:24 s. 16) att skälet till att prao ska omfatta minst är att det inom skolväsendet finns en rättslig reglering av t.ex. miniminivån för omfattningen av arbetsplatsförlagt lärande inom gymnasieskolan, nämligen 4 kap. 12 § gymnasieförordningen (2010:2039). För att säkerställa att alla elever får en reell möjlighet till prao anser regeringen därför att det är lämpligt att även i fråga om obligatorisk prao införa en reglerad miniminivå för omfattningen som en elev ska genomföra prao. Regeringen anför vidare att skolhuvudmännen har frihet att organisera arbetet och att det inte finns något som hindrar att en skola erbjuder eleverna prao i högre omfattning än vad som anges i lagen. Innan en elev placeras på en praoplats ska huvudmannen genomföra en undersökning och riskbedömning. I förarbetena (prop. 2017/18:24 s. 21) understryker regeringen vikten av att säkerställa elevernas säkerhet . Elever som genomgår utbildning på en arbetsplats ska likställas med arbetstagare i arbetsmiljöhänseende, enligt 1 kap. 3 § första stycket arbetsmiljölagen (1977:1160). Enligt föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö (AFS 2012:3) och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna ska arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare genomföra en undersökning och riskbedömning med särskild hänsyn till att arbets- och skoluppgifter kan komma att utföras av minderåriga som ännu inte är fysiskt och psykiskt mogna (4 §). Innan en elev placeras på en praoplats ska huvudmannen göra en bedömning av om den aktuella arbetsplatsen, utifrån riskbedömningen, är lämplig för en viss elev och vilka eventuella åtgärder som behöver vidtas. Åtgärder som kan bli aktuella är exempelvis att ta fram rutiner eller införskaffa skyddsutrustning. Av skollagen framgår att prao för en elev i första hand ska anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisning på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev (10 kap. 8 a § skollagen). Av förarbetena (prop. 2017/18:24 s. 39) framgår att det med synnerliga skäl avses att huvudmannen i princip ska ha uttömt möjligheterna att hitta en praoplats eller plats på ett yrkesprogram innan andra arbetslivsorienterande insatser erbjuds en elev. Vidare framhålls att det även kan tänkas finnas enstaka fall där huvudmannen bedömer att det inte är lämpligt att placera en elev på en arbetsplats, t.ex. till följd av den undersökning och riskbedömning som huvudmannen ska genomföra. En sådan bedömning kan innebära att andra insatser ses som mer lämpade för en enskild elev. Sådana insatser ska på annat sätt ge eleverna kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval och kan t.ex. bestå av entreprenörskapsprojekt i skolan, studiebesök på arbetsplatser eller att arbetslivsrepresentanter från olika branscher informerar elever om yrkesinnehåll och arbetsvillkor. Av skollagen framgår att det inom yrkesprogrammen, respektive de nationella programmen för gymnasiesärskolan, får finnas gymnasial lärlingsutbildning och att den i huvudsak ska vara förlagd till en eller flera arbetsplatser (16 kap. 11 § och 19 kap. 10 § skollagen). Utskottet instämmer i vikten av en välfungerande och ändamålsenlig samverkan mellan skola och arbetsliv, där såväl prao som andra former av arbetslivsorienterande insatser är värdefulla för att ge eleverna erfarenheter som har betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Vad gäller yrkandet om att prao ska vara kopplat till läroplanens mål och riktlinjer och kunna tillgodoses i annan form vill utskottet framhålla att skolans läroplaner och regelverk på olika sätt stimulerar till samverkan med arbetslivet, bl.a. genom rektorns ansvar för att utveckla samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan. Syftet är att eleverna ska få konkreta erfarenheter som har betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet anges vidare att skolans mål är att varje elev kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden och har inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. beslutade om ändringar i skollagen i syfte att stärka kopplingen mellan skola och arbetsliv, där det bl.a. reglerades att en huvudman för en grundskola ska ansvara för att prao anordnas under sammanlagt minst för alla elever i fr.o.m. årskurs 8. Utskottet vill vidare hänvisa till att det i dagens regelverk finns utrymme för huvudmännen att ta hänsyn till lokala förutsättningar vid planeringen av undervisningen och när praoverksamheten ska förläggas. Om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev. Det finns vidare möjlighet för huvudmannen att arrangera andra typer av arbetslivsorienterande insatser, t.ex. studiebesök eller besök från arbetslivsrepresentanter, utöver praoperioden. Utskottet anser därför att det befintliga regelverket är väl avvägt och avstyrker mot den bakgrunden motion 2020/21:3330 (M) yrkande 6. Vad gäller yrkandet om att tillsätta en utredning för att se över hur regler om arbetsmiljö samspelar med prao vill utskottet hänvisa till gällande regelverk på området. Enligt föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna ska arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare genomföra en undersökning och riskbedömning med särskild hänsyn till att arbets- och skoluppgifter kan komma att utföras av minderåriga som ännu inte är fysiskt och psykiskt mogna. Huvudmannen ska göra en bedömning av om den aktuella arbetsplatsen, utifrån riskbedömningen, är lämplig för en viss elev och vilka eventuella åtgärder som behöver vidtas. Utskottet vill framhålla vikten av att säkerställa elevernas säkerhet . Utskottet ser mot denna bakgrund inte skäl att tillsätta en utredning om hur reglerna om arbetsmiljö samspelar med prao och avstyrker därför motion 2020/21:3330 (M) yrkande 4. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under riksmötena /19 och 2019/20 gjordes detta i betänkandena /19:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12, 2019/20:UbU13 och 2019/20:UbU15, och avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Skolans värdegrund m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:332 av (C), 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:858 av (S) yrkande 1, 2020/21:1632 av m.fl. (S), 2020/21:2210 av (S), 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10, 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 24. Vi anser att det behövs ett intensifierat arbete inom förskola, skola och fritidsverksamhet med fokus på att upptäcka, ifrågasätta och förändra de värderingar och normsystem som utgör grunden för hederskulturen. Ett steg i detta arbete är att regelbundet arbeta med frågorna kring elevers attityder och erfarenheter när det gäller svenska demokratiska fri- och rättigheter likväl som skyldigheter. Det aktiva arbetet med frågorna kan kompletteras med exempelvis enkätundersökningar. De resultat som dessa visar ska därefter ligga till grund för fördjupade utbildningar inom dessa områden, anpassade efter elevunderlaget. Det är viktigt att det aktiva värdegrundsarbetet påbörjas i tidig ålder för att förhindra att barn i växer upp i en verklighet utanför majoritetssamhället. Det ger bäst förutsättningar att erbjuda utsatta flickor och pojkar verktygen och möjligheten att lättare bryta med hederskulturens normsystem eftersom det är under uppväxten som grunden för åsikter och värderingar läggs och befästs. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Skolans värdegrund m.m., punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:332 av (C), 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:858 av (S) yrkande 1, 2020/21:1632 av m.fl. (S), 2020/21:2210 av (S), 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 24. Våra attityder, normer och tankemönster formar samhället. En kultur som stödjer sexuell aggression och våld, sexistiskt språkbruk, sexuella trakasserier och objektifiering, ökar acceptansen för sexualbrott och våld. Det är därför av avgörande betydelse att arbetet med värderingar påbörjas redan på förskolan och sedan fortsätter . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Skolans värdegrund m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2020/21:332 av (C), 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:858 av (S) yrkande 1, 2020/21:1632 av m.fl. (S), 2020/21:2210 av (S), 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10, 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 24. Att kunna engagera sig politiskt är en central del i att vara en demokrati. Därför är det viktigt att elever har möjlighet att engagera sig politiskt i skolan och att möta representanter från olika politiska hemvister. har de politiska ungdomsförbundens möjlighet att komma ut på skolor kraftigt begränsats. Skollagen ändrades 2017 för att förtydliga lagstiftningen i fråga om politisk information. ges rådet från ansvariga myndigheter till skolor att de kan avgränsa den politiska informationen i skolorna till . Denna lösning tar sällan hänsyn till att de flesta som är politiskt aktiva gör detta ideellt. Det finns också ett problem som uppstår i valrörelser, nämligen att ett stort antal skolor väljer . Då blir det i stället ungdomsförbundens prioriteringar som styr vilka skolor och elever som tar del av vilken politisk information. Jag tycker att detta är en olycklig konsekvens av de begränsningar som gjorts. Ett problem som uppmärksammats i samband med politiska organisationers besök på skolor och som inte blivit löst är närvaron av rasistiska och nazistiska organisationer. Alla elever ska kunna känna sig trygga när de går till skolan. Jag anser att det är nödvändigt för demokratin att politiska organisationer under ordnade former tillåts sprida information på skolor, men tycker att det är orimligt att släppa in ungdomsförbund, organisationer och partier som genom sin politik och sitt budskap diskriminerar en stor del av elever och skolpersonal. Regeringen bör före nästa val utvärdera och utreda den senaste lagstiftningens effekter och vid behov lägga fram förslag som stärker elevers rätt till politisk information och skyddar elever från att utsättas för diskriminering. Skolans värdegrund m.m., punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2020/21:332 av (C), 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:858 av (S) yrkande 1, 2020/21:1632 av m.fl. (S), 2020/21:2210 av (S), 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 14. Dagens lagstiftning ger skolor med enskilda huvudmän rätt att ha konfessionella inslag utanför den direkta undervisningen som ska vara icke-konfessionell. Det finns exempel på skolor där sådana konfessionella inslag i sin helhet förläggs utanför den del av dagen som innehåller schemalagd undervisning, medan andra konfessionella skolor förlägger hela eller delar av de konfessionella inslagen mellan lektioner med icke-konfessionell undervisning. En sammanhållen skoldag utan religiösa inslag är enligt vår uppfattning det enda sättet att säkerställa att barn frivilligt väljer om de vill vara med på religiösa aktiviteter. Därför behöver vi se till att varje barn har rätt till en sammanhållen skoldag utan konfessionella inslag. Skolinspektionen bör därutöver ges ett särskilt uppdrag att granska existerande skolor med religiösa inslag samt friskolor som drivs av ideella föreningar och trossamfund. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Trygghet och studiero m.m., punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3298 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:282 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:1750 av (M) yrkande 2, 2020/21:1931 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:2401 av och (båda S), 2020/21:2432 av (S), 2020/21:3226 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 3. Många barn utsätts för olika typer av sexualbrott. Det är viktigt att förebygga dessa brott genom att barn får ökad kunskap om sexualbrott och hur förövare går till väga. Det är väldigt viktigt att barn får kunskap dels om hur förövare agerar mot barn på internet, men även i verkliga livet, dels om hur barn ska gå till väga för att få vård och stöd om de blivit utsatta. Alla skolor bör ha tydliga handlingsplaner för detta samt återkommande informera eleverna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Trygghet och studiero m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1931 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:282 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:1750 av (M) yrkande 2, 2020/21:2401 av och (båda S), 2020/21:2432 av (S), 2020/21:3226 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3298 av m.fl. (M) yrkande 9. En förutsättning för att ordning ska kunna införas är att lärare snabbt ska kunna visa ut elever som inte hörsammar deras tillsägelser ur klassrummet. För detta behöver skolor ha tillgång till jourklasser med personal som tar hand om dessa elever till dess att de uppför sig väl och kan återgå till den ordinarie undervisningen. Jourklassen bör finnas i eller i nära anslutning till varje skola, men vissa mindre skolenheter och kommuner behöver naturligtvis anpassa en dylik verksamhet till de egna förutsättningarna. Jourklassen ska ha personal som kan sätta tydliga gränser, som trivs att arbeta med dessa elever och som har lämplig utbildning. Det är önskvärt att fritidspersonal kompletterar personalstyrkan för barn i förskoleklass till årskurs 6. En elev som inte sköter sig får undervisning i jourklass till dess eleven fungerar i en normal skolsituation, vilket kan innebära allt från en lektions vistelse till den tid som krävs. Elever som återkommande tillbringar tid i jourklass, alternativt vistas där , bör genomgå utredning för att utröna huruvida eleven har neuropsykiatriska funktionsnedsättning och är i behov av specialpedagogik i liten undervisningsgrupp eller resursskola. Det är av stor vikt att vårdnadshavarna – som har det yttersta ansvaret för sina barns uppfostran och uppförande – görs delaktiga i detta mycket viktiga arbete. Det som avgör när en elev kan återgå till en normal skolsituation är självinsikt, vilja till förändring, uppvisad förmåga, samt gott uppförande i jourklassen. Det är i jourklass som det avgörs när eleven är mogen att återgå till den vanliga klassen. Elever som är våldsbenägna och utgör ett hot mot andra elever och skolans personal ska flyttas från skolan. Fortsatt undervisning bör de få på regionala jourskolor. Skollagen bör ändras så att ovanstående förslag kan genomföras. Trygghet och studiero m.m., punkt 2 (L) av (L) och (L).