bet · H801KU22 · 2021-03-05 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 och 2020/21 om offentlig förvaltning. Motionsyrkandena rör tillgång till statlig service, samverkan mellan myndigheter, digitala tjänster inom förvaltningen, värdegrund och utbildning av statsanställda, tjänstemannaansvar, en översyn av förvaltningslagen, en medborgarombudsman, reglering av språktolkar, ett nationellt säkerhetsråd, lättläst svenska, legalitetsprincipen, demokratisk delaktighet, tillsättning av myndighetschefer, landshövdingar och ambassadörer, skydd för beslutsfattare, genomlysning av tillämpningen av EU-direktiv, regelförenkling, barnperspektiv, rätt till offentligt finansierad språktolk, opinionsbildande verksamhet vid myndigheter, styrningsmodeller, myndigheternas ledningsformer, handläggningstiden vid myndigheter, vägledning för tillämpning av lag samt beaktande av äganderätten i ärenden hos myndigheter. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, KD, L). Cirka 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tillgång till statlig service Digitala tjänster inom förvaltningen Värdegrund och utbildning av statsanställda En översyn av förvaltningslagen Tillsättning av myndighetschefer, landshövdingar och ambassadörer Genomlysning av tillämpningen av EU-direktiv Motioner som bereds förenklat 1.Tillgång till statlig service, punkt 1 (SD) 2.Tillgång till statlig service, punkt 1 (C) 3.Tillgång till statlig service, punkt 1 (KD) 4.Tillgång till statlig service, punkt 1 (L) 5.Samverkan mellan myndigheter, punkt 2 (SD) 6.Digitala tjänster inom förvaltningen, punkt 3 (M) 7.Digitala tjänster inom förvaltningen, punkt 3 (SD) 8.Digitala tjänster inom förvaltningen, punkt 3 (C) 9.Tjänstemannaansvar, punkt 5 (SD) 10.Tjänstemannaansvar, punkt 5 (C, L) 11.En översyn av förvaltningslagen, punkt 6 (SD) 12.Reglering av språktolkar, punkt 8 (KD) 13.Ett nationellt säkerhetsråd, punkt 9 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tillgång till statlig service 2019/20:17 av (SD), 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:2550 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2019/20:2720 av (M) yrkande 1, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 69, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 37, 2020/21:543 av (SD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:1326 av (M) yrkande 1, 2020/21:1595 av och (båda S), 2020/21:2697 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 83, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (L) 2019/20:203 av (C) yrkande 11, 2020/21:409 av (C) yrkande 11 och 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 5 (SD) Digitala tjänster inom förvaltningen 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 16, 2020/21:328 av (C) yrkande 1, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:1472 av (S), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 86, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 3, 14 och 15 samt 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Värdegrund och utbildning av statsanställda 2019/20:405 av (C) yrkande 4, 2019/20:915 av Per Schöldberg och (båda C), 2019/20:2259 av (M) yrkande 1, 2019/20:2563 av (M), 2020/21:623 av Per Schöldberg och (båda C), 2020/21:961 av (M) yrkande 2, 2020/21:1064 av (M) yrkande 1 och 2020/21:1260 av (M). 2019/20:544 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:696 av (KD), 2019/20:2060 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:2198 av (M), 2019/20:2233 av (M), 2019/20:3144 av och (båda SD), 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:601 av (SD) yrkande 4, 2020/21:682 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:695 av och (båda KD), 2020/21:1745 av (M), 2020/21:2270 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3152 av (SD), 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:3418 av m.fl. (SD). Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C, L) En översyn av förvaltningslagen 2019/20:544 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:682 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 11 (SD) 2019/20:1723 av (KD). 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 38 och 39. Reservation 12 (KD) 2019/20:2110 av (L) och 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 13 (C) 2019/20:1617 av Per Lodenius och (båda C) och 2020/21:463 av Per Lodenius och (båda C). 2019/20:2284 av (M), 2020/21:961 av (M) yrkande 1 och 2020/21:962 av (M). 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 4. Tillsättning av myndighetschefer, landshövdingar och ambassadörer 2020/21:601 av (SD) yrkandena 17 och 18. 2020/21:964 av (M). Genomlysning av tillämpningen av EU-direktiv 2020/21:980 av (M) yrkande 3 och 2020/21:1221 av (M). Motioner som bereds förenklat 2019/20:4 av (SD), 2019/20:544 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:1075 av m.fl. (M), 2019/20:1293 av (M), 2019/20:1320 av (M), 2019/20:1800 av och (båda C), 2019/20:1904 av (M), 2019/20:2255 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2259 av (M) yrkande 2, 2019/20:2303 av m.fl. (S), 2019/20:2369 av (M), 2019/20:2538 av (C), 2019/20:2550 av Per Åsling (C) yrkande 3, 2019/20:2561 av (M), 2019/20:2676 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:2712 av och (båda M) yrkande 1, 2019/20:2713 av och (båda M), 2019/20:2742 av m.fl. (L) yrkande 3, 2019/20:2743 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3–5, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2844 av Boriana (M), 2019/20:2995 av (M), 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 39, 2020/21:4 av (SD), 2020/21:327 av (C), 2020/21:581 av och (båda C), 2020/21:588 av Per Åsling (C), 2020/21:682 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:985 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1064 av (M) yrkande 2, 2020/21:1114 av (M), 2020/21:1168 av och (båda M), 2020/21:1235 av (M), 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:1699 av m.fl. (M), 2020/21:1821 av (M), 2020/21:2100 av och (båda S), 2020/21:2187 av (M), 2020/21:2266 av (M), 2020/21:2295 av m.fl. (M), 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 4–6, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 32, 2020/21:3013 av och (båda M), 2020/21:3014 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 29, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 37, 2020/21:3430 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3, 2020/21:3432 av m.fl. (L) yrkande 3, 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9 samt 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och Per (SD). I betänkandet behandlar utskottet ca 140 motionsyrkanden om offentlig förvaltning från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Av dessa behandlas ca 60 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Yrkandena handlar om tillgång till statlig service, samverkan mellan myndigheter, digitala tjänster inom förvaltningen, värdegrund och utbildning för statsanställda, tjänstemannaansvar, en översyn av förvaltningslagen, en medborgarombudsman, reglering av språktolkar, ett nationellt säkerhetsråd, lättläst svenska, legalitetsprincipen, demokratisk delaktighet, tillsättning av myndighetschefer, landshövdingar och ambassadörer, skydd för beslutsfattare, genomlysning av tillämpningen av EU-direktiv, regelförenkling, barnperspektiv, rätt till offentligt finansierad språktolk, opinionsbildande verksamhet vid myndigheter, styrningsmodeller, myndigheternas ledningsformer, handläggningstiden hos myndigheter, vägledning för tillämpning av lag samt beaktande av äganderätten i ärenden hos myndigheter. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan till betänkandet. Tillgång till statlig service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgång till statlig service. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (KD) och 4 (L). (SD) föreslår i motion 2019/20:17 och motion 2020/21:543 att man ska utreda hur , och kontor kan samlokaliseras. I motionerna anförs att dessa tre myndigheter är viktiga för privatpersoner, som ofta besöker dessa. Vidare anförs att man i ärenden om bl.a. sjukskrivning och skuldsanering ofta har kontakt med flera av dessa myndigheter. En samlokalisering av myndigheternas regionala kontor skulle därför underlätta kontakterna med myndigheterna för allmänheten. I kommittémotion 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslås en ökad samverkan mellan myndigheter för att bibehålla och utveckla den offentliga servicen på landsbygden. Liknande förslag finns i kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 15 och kommittémotion 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 6. I motionerna anförs att myndigheter och kommuner satsat på att alltmer erbjuda information och service på internet. finns hushåll i glesbygden som saknar tillgång till en snabb och stabil internetuppkoppling. I motion 2019/20:2550 av Per Åsling (C) yrkande 1 föreslås att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner ska decentraliseras. Även i kommittémotionerna 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 30 föreslås att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner ska decentraliseras. I motionerna anförs att myndigheter och kommuner ger alltmer information och service på internet. Vidare anförs i motionerna att drygt 1 miljon människor inte använder internet. I många fall behöver man träffa en tjänsteman. Mot den bakgrunden anser motionärerna att myndigheterna måste bli mer decentraliserade, vilket innebär en ökad offentlig service i hela landet. (M) föreslår i motion 2019/20:2720 yrkande 1 och motion 2020/21:1326 yrkande 1 att offentlig service görs tillgänglig även för de som saknar digital uppkoppling. I motionerna anförs bl.a. att det beräknas att ca 400 000 äldre personer står utanför det digitala samhället. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotionerna 2019/20:2760 yrkande 69 och 2020/21:2808 yrkande 83 att myndigheter samlas i servicecenter. I motionerna anförs att kommuner och statliga myndigheter bör samordna sin grundläggande service till medborgare och företag genom att samarbeta i lokala servicecenter. och (båda S) föreslår i motion 2020/21:1595 att man överväger behovet av lokala kontakt- och servicepunkter för statlig verksamhet i kommunerna. I motionen anförs att allt fler av kommunerna saknar fast statlig närvaro. Polisen, Arbetsförmedlingen, och har centraliserat sin verksamhet. Vidare anförs att statliga servicekontor finns i ett antal kommuner men att enskilda medborgares möjlighet till personlig kontakt med statliga myndigheter har försämrats. I motion 2020/21:2697 av och (båda MP) yrkande 2 föreslås att man ser till att det alltid går att få kontakt med myndigheter via telefon. I motionen anförs att telefon för en del personer är den enda möjligheten till kontakt med myndigheter. I kommittémotion 2020/21:3247 av m.fl. (L) föreslås (yrkande 3) att det säkerställs att utbyggnaden av lokala servicekontor fortsätter och att fler myndigheter ansluts för att kunna erbjuda statlig service av god kvalitet och med hög kostnadseffektivitet i hela landet. Vidare föreslås (yrkande 4) att man ser över möjligheten att skapa bättre förutsättningar för samverkan mellan de lokala servicekontoren och de lokala och regionala myndigheterna. I motionen anförs att det är viktigt att det återupprättas statlig service till medborgarna i hela landet. Detta kan med fördel ske i en gemensam organisation i s.k. servicekontor. I 6 § första stycket förvaltningslagen (2017:900) anges att en myndighet ska se till att kontakterna med enskilda blir smidiga och enkla. I 7 § första stycket anges att en myndighet ska vara tillgänglig för kontakter med enskilda och informera allmänheten om hur och när man kan kontakta myndigheten. I förarbetena anförs att det i den dåvarande förvaltningslagen angavs att myndigheterna skulle ta emot besök och telefonsamtal från enskilda (prop. 2016/17:180 s. 68). Vidare anförs att i stället för att särskilt ange på vilka sätt en myndighet ska vara tillgänglig bör det i den nya lagen införas ett allmänt krav på att myndigheterna ska vara tillgängliga för kontakter med enskilda. På så sätt markeras att kravet på tillgänglighet inte är avsett att begränsas till enbart besök och telefonsamtal och vissa andra i lagen utpekade former utan bör ges en vidare innebörd. Ett allmänt formulerat krav om tillgänglighet främjar också en snabbare utveckling av god förvaltningssed på området, eftersom man inte låser sig vid de varianter som förekommer utan öppnar för nya lösningar när det gäller digitala kommunikationsformer. Bestämmelsen ska dock enligt propositionen inte tolkas alltför vidsträckt. Den bör t.ex. inte uppfattas som ett åliggande för myndigheterna att använda sociala medier för att erbjuda allmänheten ytterligare digitala kontaktvägar än enbart former av sådan kommunikation som sker i myndigheternas egen regi, ofta via deras webbplatser. Lagen om viss gemensam offentlig service Enligt 1 § lagen (2019:212) om viss gemensam offentlig service får statliga myndigheter och en kommun eller en region ingå serviceavtal om att för varandras räkning lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda och i övrigt handlägga förvaltningsärenden. Den statliga myndighet som regeringen bestämmer ska ingå avtal om att för andra myndigheters räkning utföra sådana uppgifter. I 2 § anges att det i serviceavtalet ska anges vilka förvaltningsuppgifter som omfattas av avtalet. Förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning eller som kräver tillgång till personuppgifter ska redovisas särskilt i avtalet. När regeringen föreslog lagen angav den att man tills vidare avsåg att endast ge Statens servicecenter i uppdrag att tillhandahålla lokal statlig service åt andra myndigheter (prop. 2018/19:47 s. 19). Vidare avsåg regeringen att ge , och i uppgift att ansluta sig till Statens servicecenters lokala organisation. I propositionen anförs att detta inte hindrar andra myndigheter från att frivilligt ingå serviceavtal med Statens servicecenter och delta i samverkan vid servicekontoren. Det bör enligt propositionen inte heller finnas något hinder mot att andra statliga myndigheter frivilligt ingår avtal med varandra, med en kommun eller ett landsting (numera en region) om tillhandahållande av service. Av förarbetena framgår också att ärendehanteringen sker inom ramen för den ursprungligt ansvariga myndighetens verksamhet. Det rättsliga ansvaret för ärendehanteringen ligger således på , och , och inte på Statens servicecenter. gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att kartlägga statlig närvaro i länen och kommunerna. I uppdraget ingick att redovisa både vilka statliga myndigheter som bedriver verksamhet i länen och vilka statliga tjänster och vilken servicenivå som tillhandahålls. Länsstyrelserna skulle även ta fram metoder för att löpande följa upp och redovisa den statliga närvaron. överlämnade länsstyrelserna den första delrapporten av statlig närvaro och service i länen – En samlad delredovisning (2019:23). Redovisningen visar att 275 av 290 kommuner har statlig närvaro. 15 kommuner saknar statliga arbetsställen, dvs. platser där myndigheter är verksamma. Totalt finns 2 930 arbetsställen runt om i . De 15 kommuner som helt saknar närvaro är i huvudsak mindre kommuner där arbetsställen finns i angränsande kommuner. I rapporten redovisas också en bild av samverkan mellan myndigheter för att upprätthålla en närvaro i olika delar av landet och tillgängliggöra myndighetens service till medborgarna. De flesta myndigheter arbetar med någon form av servicesamverkan. Det kan t.ex. handla om statliga servicekontor eller nyttjande av kommuners eller andra myndigheters lokaler vid tillfälliga besök. framkommer det i kartläggningen att samverkan mellan myndigheter kan utvecklas ytterligare. Utredning om de statliga servicekontoren gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå hur serviceverksamheten vid de statliga servicekontoren kan utvecklas. Utredningen lämnade , som en delredovisning, promemorian En utvecklad organisation för lokal statlig service – delredovisning avseende lämpliga platser. lämnade utredningen slutrapporten utvecklad organisation för lokal statlig service – slutredovisning (Ds 2020:29). Av slutrapporten framgår att och 2008 började samarbeta om lokal service i gemensamma servicekontor. Även deltar i samverkan sedan sitt bildande . Statens servicecenter tog över ansvaret för de lokala servicekontoren . Statens servicecenter ansvarar för en samlad organisation för lokal statlig service som tillhandahåller service avseende de tre nämnda myndigheterna och även avseende Arbetsförmedlingens kundtorgsverksamhet. Det finns 117 servicekontor fördelade på 110 av landets 290 kommuner, från i norr till i söder. Vid servicekontoren görs omkring 3 miljoner kundbesök . Kontoren sysselsätter ca 800 servicehandläggare. Den senaste etableringen av nya servicekontor skedde och avsåg fyra mindre kontor i , , och . Regeringen har också – efter förslag i utredningens delrapport – gett Statens servicecenter i uppdrag att öppna fyra nya servicekontor, i () och , och (). Enligt utredningen bör strävan efter lokal statlig närvaro i hela landet genomföras på ett effektivt sätt. Förutsättningarna varierar mellan olika delar av landet, i bl.a. geografiskt och demografiskt hänseende. Det är inte praktiskt möjligt att myndigheter skulle kunna erbjuda samma omfattning på service överallt i hela landet. I valet av lämpliga orter för nya servicekontor måste det därför beaktas vad som i olika delar av landet kan ses som rimlig tillgänglighet och närhet till service. Hänsyn behöver också tas till att servicekontoren ska kunna bedriva sin verksamhet på ett ändamålsenligt sätt, med avseende på bl.a. kompetens- och lokalförsörjning. För att beakta de demografiska och geografiska variationerna har utredningen analyserat lämpliga platser för nya servicekontor utifrån behoven i fyra olika områdeskategorier. Det handlar om gles- och landsbygd, orter som särskilt drabbats av nedläggningar av annan statlig verksamhet, storstadsområden samt socialt utsatta områden. Utredningen föreslår att ett antal nya servicekontor inrättas. Utredaren anser även att , , och Transportstyrelsen bör kunna ingå i kontorens verksamhet. Enligt utredningen är det också önskvärt att samverka med men här lämnas inget konkret förslag på grund av pågående förstudier. Utredningens förslag har skickats ut på remiss. behandlade utskottet motioner om samverkan och service i glesbygd (bet. 2010/11:KU23). Utskottet ansåg att beredningen av förslaget från Utredningen om utveckling av lokal service i samverkan samt den pågående översynen av den statliga regionala förvaltningen borde avvaktas och avstyrkte motionerna. Utskottet behandlade motioner om statliga och kommunala servicekontor (bet. 2012/13:KU19). Utskottet delade regeringens bedömning att den samverkan som inletts mellan myndigheter om förbättrad service till alla medborgare är positiv. Utskottet välkomnade också de initiativ från berörda myndigheter som förbättrar tillgängligheten till grundläggande statlig service för fler medborgare, t.ex. att grundläggande statlig service förmedlas via tekniska lösningar som tillhandahålls i kommunala servicekontor eller andra gemensamma kontaktpunkter i dialog med berörda kommuner. Utskottet ansåg dock att beredningen av de utredningsförslag som finns på området inte borde föregripas. Ansvarsfördelningen mellan samarbetande parter och rättssäkerhetsfrågor borde beaktas. Med det anförda avstyrktes motionerna. En reservation lämnades (S, MP, V). I betänkande 2013/14:KU26 avstyrktes motioner om statliga och kommunala servicekontor efter förenklad beredning. avstyrkte utskottet motionsyrkanden om statliga och kommunala servicekontor (bet. 2015/16:KU17). Utskottet pekade på att det pågick ett arbete som gällde statliga myndigheters beslut om lokalisering. Regeringen hade beslutat om ett myndighetsuppdrag som syftade till att ge regeringen en samlad bild av den statliga närvaron i landet samt underlag för bedömning av huruvida styrningen av myndigheterna behövde förtydligas i det avseendet. Ett annat uppdrag gällde analys av och förslag på vilka funktioner inom de statliga myndigheterna som kan vara lämpliga att bedriva samordnat i staten och utanför storstadsområdena. Utskottet välkomnade initiativ som förbättrar tillgängligheten till grundläggande statlig service för fler medborgare, t.ex. att grundläggande statlig service förmedlas via tekniska lösningar som tillhandahålls i kommunala servicekontor eller andra gemensamma kontaktpunkter i dialog med berörda kommuner. Utskottet ville dock inte föregripa resultatet av de uppdrag och det övriga arbete som pågick. En reservation lämnades (C, KD). föreslog näringsutskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om lokalisering och organisering av statliga myndigheter (bet. 2015/16:NU17). Utskottet ansåg att regeringen skulle pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter från större städer till landsbygden. Regeringen borde enligt utskottet i ett lämpligt sammanhang återrapportera till vilka åtgärder den hade vidtagit och hur de principer som fastställt tillämpas. beslutade i enlighet med näringsutskottets förslag (rskr. 2015/16:201). Även finansutskottet har behandlat motionsyrkanden om lokalisering av myndigheter (bet. 2015/16:FiU25). Utskottet föreslog ett tillkännagivande om att regeringen borde se till att statliga myndigheter under regeringen lokaliseras till förorter och lägen utanför de dyraste områdena i samt även pröva lokalisering till andra delar av landet. Som skäl angav finansutskottet bl.a. att en flytt av offentlig förvaltning kan bidra till fler arbetstillfällen och till att höja statusen på stadsdelar som präglas av utanförskap. beslutade i enlighet med finansutskottets förslag (rskr. 2015/16:208). avstyrkte motionsyrkanden om statliga och kommunala servicekontor och om statlig närvaro i hela landet (bet. 2017/18:KU37). Fyra reservationer lämnades (SD), (C), (V) och (KD). Utskottet anförde följande: har i uppdrag att analysera och föreslå hur vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamhet kan organiseras på ett mer sammanhållet sätt. Syftet är att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service för medborgare och företag i hela landet. Regeringen har som ett led i arbetet med att säkerställa och stärka den lokala statliga servicen även gett , och i uppdrag att fram till etablera tio nya servicekontor. Regeringen har också aviserat att arbetet med att stärka den statliga närvaron i landet, bl.a. genom omlokalisering av myndigheter, ska fortsätta. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår med att förbättra tillgängligheten till grundläggande statlig service för medborgare och företag i hela landet. Utskottet anser att resultatet av detta arbete inte bör föregripas och avstyrker därför motionerna. I samband med att utskottet behandlade proposition 2018/19:47 Samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service avstyrkte utskottet motionsyrkanden om lokal statlig service (bet. 2018/19:KU35). Utskottet anförde följande: Utskottet anser att de förslag som regeringen lagt fram i propositionen är ett steg i rätt riktning mot ökad tillgång till statlig service. Utskottet noterar vidare att regeringen tagit initiativ till en kartläggning av statlig närvaro i länen och kommunerna. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena om tillgång till lokal statlig service. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Regeringen har låtit en särskild utredare analysera och föreslå hur serviceverksamheten vid de statliga servicekontoren kan utvecklas. Utredaren lämnade sin slutrapport .