bet · H801UbU10 · 2021-03-25 00:00:00 — Enligt förordningen får statsbidrag lämnas till den som är huvudman för en grundskola, grundsärskola, sameskola eller specialskola och till en ideell förening som arbetar med att ge hjälp med läxor eller annat skolarbete. Syftet med statsbidraget är dels att öka möjligheterna för alla elever att utvecklas så långt som möjligt i sitt lärande, dels att bidra till en ökad likvärdighet. Enligt bestämmelser i skollagen är huvudmän skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever i undervisning under skollov (10 kap. 23 a–23 f §§ skollagen). Enligt bestämmelserna ska en huvudman erbjuda lovskola till elever som avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskola ska även erbjudas elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått sådan behörighet. Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 8 respektive 9 och uppgå till minst i båda fallen. Enligt förordningen (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov lämnas statsbidrag till den som är huvudman för en grundskola, sameskola, specialskola eller gymnasieskola bl.a. för elever som går i årskurs 6–9 i , årskurs 6 i sameskolan eller årskurs 7–10 i specialskolan och som deltar i undervisning under skollov under läsåret eller efter att någon av dessa årskurser har avslutats. Utredningen om mer tid till undervisning (U 2020:01) Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolans nationella program ska ges bättre förutsättningar (dir. 2020:21). Utredaren ska bl.a. ta ställning till vilka skolformer och årskurser som bör omfattas av en läxhjälpsgaranti, föreslå hur elever i dessa skolformer och årskurser som riskerar att inte nå behörighet till gymnasieskolans nationella program ska garanteras läxhjälp samt bedöma i vilka skolformer och årskurser som behovet av en läxhjälpsgaranti är störst och lämna skalbara alternativa förslag. Utredaren ska vidare ta ställning till om huvudmannens skyldighet att erbjuda lovskola även ska gälla elever i årskurs 6 och 7 och på gymnasieskolans introduktionsprogram samt bedöma i vilka skolformer och årskurser som behovet av lovskola är störst och lämna skalbara alternativa förslag. Uppdraget ska redovisas . Ökade statsbidrag för läxhjälp och undervisning under skollov För att ge ytterligare möjlighet till stöd för elever i och gymnasieskolan som exempelvis riskerar att inte uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program eller lämna gymnasieskolan utan en gymnasieexamen har statsbidragen för läxhjälp och undervisning under skollov ökats med 2021. Regeringen har beräknat en ökning av statsbidragen med 2022 och 2023 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Utskottet vill framhålla att regeringen satsar på högre kunskapsresultat i en jämlik kunskapsskola. Fokus i skolan ska vara på kunskap och bildning. Alla elever har rätt att utvecklas och skolan ska ge alla möjlighet att nå kunskapsmålen oavsett bakgrund och behov. Därför måste alla skolor vara bra skolor. Utskottet kan konstatera att ett flertal yrkanden handlar om förslag på olika åtgärder för att höja kunskapsresultaten i skolan. Utskottet vill därför peka på en rad olika insatser och fortsatta reformer som äger rum för att stärka skolorna och ytterligare höja elevernas kunskapsresultat. Utskottet vill påminna om den viktiga läsa-skriva-räkna-garanti som infördes i skollagen 2019 och som har till syfte att elever ska få stöd tidigt utifrån sina behov. Utskottet är medvetet om de svårigheter som finns för att implementera garantin och inser att det måste få ta tid innan arbetet får fäste i skolorna, särskilt med hänsyn till den ansträngande covid-19-situationen som varit . Utskottet vill även påminna om den reform som från innebär att skolplikten är tioårig i och med att förskoleklassen gjorts obligatorisk (prop. 2017/18:9, bet. 2017/18:UbU7, rskr. 2017/18:43). En statlig utredning arbetar nu också med att ta fram förslag på hur kan göras tioårig. En tioårig grundskola som enligt utskottets mening kan bidra till att förbättra kunskapsresultaten genom att eleverna ges mer undervisning utifrån kursplaner och inom den struktur som har. Vidare har regeringen beslutat om ett nytt statsbidrag för fortbildning av förskollärare verksamma i förskoleklassen som en del av arbetet med att förbereda för att införa en tioårig grundskola. Utskottet avvaktar även regeringens beredning av slutbetänkandet Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (SOU 2021:11). Utskottet kan konstatera att utredningen bedömer att den gällande stödlagstiftningen har en fungerande utformning, men att den anser att skolorna behöver bättre verktyg i form av kunskapssammanställningar som utredningen föreslår att ska ges i uppdrag att ta fram. Utredningen ser också ett behov av att förtydliga elevhälsans uppdrag. Yrkandet om tydliga och tidiga former av kunskapsuppföljningar i anser utskottet vara delvis tillgodosett med hänvisning till att har beslutat om en möjlighet till betyg från årskurs 4 (bet. 2020/21:UbU9, rskr. 2020/21:212). När det sedan gäller yrkanden om lovskola och läxhjälp hänvisar utskottet till utredningen om mer tid till undervisning (U 2020:01) som bl.a. ska ta ställning till vilka skolformer och årskurser som bör omfattas av en läxhjälpsgaranti. Utredaren ska vidare ta ställning till om huvudmannens skyldighet att erbjuda lovskola även ska gälla elever i årskurs 6 och 7 och på gymnasieskolans introduktionsprogram samt bedöma i vilka skolformer och årskurser som behovet av lovskola är störst (dir. 2020:21). Utskottet avstyrker med hänvisning till gällande rätt och vidtagna och pågående åtgärder motionerna 2020/21:1020 (C), 2020/21:1832 (SD) yrkande 73, 2020/21:1933 (SD) yrkande 20, 2020/21:1979 (M) yrkande 1, 2020/21:2032 (SD) yrkande 48, 2020/21:2733 (MP), 2020/21:3050 (MP) yrkande 9, 2020/21:3139 (M) yrkande 17, 2020/21:3280 (L) yrkandena 1 och 8, 2020/21:3319 (M) yrkande 17, 2020/21:3405 (KD) yrkande 20 och 2020/21:3626 (KD) yrkande 81. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet. Jämför reservation 5 (V), 6 (KD) och 7 (L). I motion 2020/21:2448 av (S) anser motionären att man ska överväga nya modeller för såväl den statliga som den kommunala styrningen av skolan. Det är enligt motionären viktigt att rikta mer av resurserna till de skolor som har tuffast förutsättningar och att elever med de svåraste förutsättningarna får möta de skickligaste lärarna. I partimotion 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslår motionären att regeringen bör utreda möjligheten att flytta ansvaret för Sameskolstyrelsen till . Det skulle enligt motionärerna förbättra förutsättningarna för samisk utbildning och innebära en tydligare styrning. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 71 behandlar motionärerna behovet av en utredning av ett förstatligande av skolan, med möjlighet till statlig finansiering av skolan som en medelväg, för att skapa mer jämlika villkor. En så stor förändring som ändrat huvudmannaskap bör inte enligt motionärerna genomföras utan grundliga analyser och begrundanden. I yrkande 76 vill motionärerna att ska få i uppdrag att ta fram en modell för ökad statlig styrning och ökad likvärdighet i kvalitetsarbetet i stället för att varje skola, som , tar fram sitt eget systematiska kvalitetsarbete. I kommittémotion 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 2 begärs att skolan ska vara statlig . Motionärerna menar att det är avgörande att en färdplan för förstatligandet av skolan nu tas fram. Med staten som huvudman skapas bättre förutsättningar för långsiktigt hållbara villkor för den svenska skolan som likvärdigheten blir bättre. I motion 2020/21:854 av (S) yrkande 1 behandlar motionären frågan om vikten av att öka jämlikheten i skolan så att alla barn och unga får en bra start och goda förutsättningar vidare i livet. Det finns enligt motionären oacceptabla skillnader i vilka möjligheter barn och unga har för att klara skolan. I yrkande 2 vill motionären att man ska beakta behovet av att minska skolsegregationen. Skolan måste enligt motionären bli bättre på att kompensera för ojämlika förutsättningar. I motion 2020/21:2198 av m.fl. (S) yrkande 2 vill motionärerna att man ska överväga att ändra systemet med skolpengen. Motionärerna framhåller att skolpengen behöver ses över som en del i arbetet i att säkerställa likvärdigheten och för att ge alla skolor goda förutsättningar till en bra och kompenserande skola. I motion 2020/21:3558 av och (båda M) yrkande 6 önskar motionärerna att man ser över om skolpengen kan följa med fler elever som går i skola utomlands när föräldrarna är utlandsstationerade. Motionärerna framhåller att en skola utomlands måste följa svensk läroplan för att skolpengen ska betalas ut. I kommittémotion 2020/21:300 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs att regeringen bör utreda hur skolpengssystemet skulle kunna ersättas med en finansieringsmodell som bättre gynnar alla skolor. Resursfördelningen ska enligt motionärerna utgå ifrån behoven så att de ekonomiska resurserna prioriteras och fördelas till de insatser som spelar störst roll för elevernas kunskapsutveckling. I yrkande 4 anser motionärerna att regeringen bör utreda hur skolpliktsavdraget ska kunna återinföras för en mer rättvis fördelning av resurserna till skolan. Motionärerna framhåller att villkoren inte är lika för kommunala och privata skolor utan en kommun är skyldig att erbjuda alla skolpliktiga elever utbildning, måste garantera att alla barn som flyttar till kommunen har en skola att gå till och ha en beredskap för att ta emot elever från friskolor som går i konkurs. Partimotion 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 2 behandlar frågan om satsningar på skolor i utsatta områden. Motionärerna anser att pedagogiska insatser och satsningar i högre utsträckning måste utformas enligt en behovsstyrd princip. Skolan ska vara som starkast där elevernas förutsättningar är som svagast. I kommittémotion 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 8 framhåller motionärerna att tidiga skolmisslyckanden, dålig anknytning till skolan och en dålig skolmiljö är riskfaktorer för en ung persons kriminella utveckling. Enligt motionärerna ska skolans resurser fördelas så att de skolor som har större behov ska få mer ekonomiska resurser. Även i kommittémotion 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 6 vill motionärerna att skolans resurser ska fördelas så att de skolor som har större behov ska få mer ekonomiska resurser. I kommittémotion 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 1 önskar motionärerna ett ökat statligt ansvarstagande för en jämlik skola. Motionärerna kan inte acceptera ett samhälle där barn får olika livschanser beroende på vilken skola de går i. Skolväsendet omfattar skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning. I skolväsendet ingår också fritidshemmet (1 kap. 1 § skollagen). Obligatoriska skolformer är grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. och regeringen har ett övergripande nationellt ansvar för skolväsendets resultat och utveckling. Staten anger nationella mål, krav och riktlinjer för verksamheterna i skollagen, läroplanerna och andra författningar. Staten ansvarar för tillsyn, statlig kvalitetsgranskning samt nationell uppföljning och utvärdering genom de statliga förvaltningsmyndigheterna inom området (och Skolinspektionen). I 2 kap. skollagen finns bestämmelser om huvudmän och ansvarsfördelning inom skolväsendet. Inom skolväsendet är staten huvudman för specialskolan och sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. Kommuner, i vissa fall regioner, och enskilda kan vara huvudmän för övriga skolformer (förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet). Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar (2 kap. 8 § skollagen). Det innebär att huvudmännen ansvarar för att inom regelverkets ramar bedriva och organisera sin verksamhet så att målen nås. (U 2017:04) Skolmyndighetsutredning överlämnade sitt betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) till regeringen . Utredningen innehåller ett förslag om att ska bli huvudman för sameskolorna och att Sameskolstyrelsen därmed föreslås upphöra som myndighet. Betänkandet bereds av regeringen (). Beslutsunderlag för statligt huvudmannaskap Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, framgår att ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för statligt huvudmannaskap för skolan tas fram. Även av regeringsförklaringen från framgår att ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för statligt huvudmannaskap för skolan tas fram. Utredningen om ett statligt huvudmannaskap för skolan (U 2020:07) Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap för samtliga skolformer utom förskolan och den kommunala vuxenutbildningen (dir. 2020:140). Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Utredaren ska bl.a. föreslå hur staten kan ta över arbetsgivarskapet för lärare och skolledare och eventuellt övriga yrkesgrupper i de skolor som drivs av offentliga huvudmän, föreslå en finansieringsmodell där staten ansvarar för finansieringen av skolan, föreslå hur staten kan ta över ansvaret för ledning av utbildningen och den dagliga driften i de skolor som drivs av offentliga huvudmän, och analysera konsekvenserna för bl.a. det kommunala självstyret, möjligheter till anpassning utifrån lokala behov och förutsättningar samt möjligheter till ansvarsutkrävande. Uppdraget ska redovisas . Bakgrund och gällande rätt Den största delen av verksamheterna inom skolväsendet bedrivs av kommunerna och finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med statsbidrag som beslutar om efter förslag från regeringen i budgetpropositionen. Statsbidragen kan vara generella eller riktade. De generella statsbidragen finns inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna, som bereds av finansutskottet, och de riktade statsbidragen finns inom bl.a. utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, som bereds av utbildningsutskottet. Därutöver ersätts kommunsektorn för ökade kostnader till följd av reformer inom utbildningsområdet i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Sådana ersättningar finns också inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Kommunerna fördelar resurser för utbildning inom skolväsendet dels till sina egna förskole- och skolenheter, dels till andra huvudmän enligt särskilda bestämmelser om bidrag till fristående verksamheter, interkommunal ersättning och ersättning till statliga skolor. Enligt 2 kap. 8 b § skollagen ska kommuner fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Paragrafen omfattar fördelning av resurser såväl till kommunernas egna verksamheter som till enskilda huvudmän. Det är alltså förutsättningarna och behoven som ska vara styrande vid resursfördelningen. Bestämmelsen reglerar inte närmare hur resurserna ska fördelas men anger att de ska fördelas utifrån dessa grunder (prop. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). Bidraget till fristående verksamheter, dvs. verksamheter med enskild huvudman, består av ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggsbelopp. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelningen av resurser till den egna verksamheten – den s.k. likabehandlingsprincipen (10 kap. 37–39 §§, 11 kap. 36–38 §§, 14 kap. 15–17 §§, 16 kap. 52–55 §§ och 19 kap. 45–48 §§ skollagen). ändrades bestämmelserna i skollagen om bidrag till enskilda huvudmän för förskolor och skolor i form av tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever (se bl.a. 10 kap. 39 §). Genom ändringarna förtydligades det att tilläggsbeloppet ska vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov. Vidare bedömde regeringen att ett tilläggsbelopp också kan lämnas för sådana extraordinära stödåtgärder som ett barn eller en elev behöver i undervisningen. Syftet med åtgärderna var att säkerställa att enskilda huvudmän för förskolor och skolor får de resurser som behövs för att tillgodose varje barns och elevs behov av särskilt stöd (prop. 2015/16:134, bet. 2015/16:UbU19, rskr. 2015/16:255). får tilläggsbeloppet även omfatta situationen när elever deltar i lovskola (prop. 2016/17:156, bet. 2016/17:UbU22, rskr. 2016/17:293). Riktade statsbidrag till skolan I budgetpropositionen framhöll regeringen att den kvarstår vid sin ambition i budgetpropositionen om att de riktade statsbidragen på utbildningsområdet ska bli betydligt färre och enklare. Regeringen framhöll att det även i fortsättningen kommer att finnas ett behov av att staten riktar väl avvägda statsbidrag till specifika verksamhetsområden med stora utvecklingsbehov (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Skolsatsning i utsatta områden I budgetpropositionen föreslog regeringen en kraftig ökning av det statliga stödet till skolor i områden med socioekonomiska utmaningar. Regeringen ökade för ändamålet anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 2021 och beräknade en ökning med 2022 och därefter med 405 000 000 . I propositionen framgick att riktade satsningar ska gå till förbättrad arbetsmiljö och arbetsvillkor för lärare i utsatta områden. I budgetpropositionen föreslog regeringen en tillfällig allmän förstärkning av det statliga stödet till skolväsendet med . Det är en skolsatsning på t.ex. ökad undervisningstid, mer läxhjälp och bättre arbetsmiljö för lärare (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). På framgår att stödet betalas ut . Hälften av pengarna betalas ut och den andra hälften betalas ut till samtliga kommuner i landet. Pengarna ska användas till insatser i kommunala och fristående skolor. Bidraget syftar till att öka förutsättningen för alla barn och elever att få den utbildning de har rätt till, trots pandemin. Det är upp till varje kommun att själv bestämma hur pengarna ska användas för att trygga barnens rätt till utbildning. Kommunernas bidrag till enskilda huvudmän ska beräknas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten av motsvarande slag (). Det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Efter förslag från regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 10) infördes ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i förskoleklassen och (anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling). Regeringen föreslog i budgetpropositionen en förstärkning av anslaget med 1 2020 och beräknade en ökning av anslaget med 2 . anvisades 4 till anslaget (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120) och anvisades 6 till anslaget 1:15. beräknas anslaget uppgå till 6 respektive 6 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Utredningen om en mer likvärdig skola I betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) har utredningen lämnat förslag för en förbättrad resursfördelning. Utredningens centrala bedömningar och förslag vad gäller resursfördelningen är bl.a. att staten behöver ta ett större ansvar för ökad likvärdighet. Staten bör enligt utredningen använda finansiella styrmedel i syfte att minska de skillnader mellan kommuner och huvudmän som kvarstår då hänsyn tagits till skillnader i förutsättningar och uppdrag, samt för att säkra en socioekonomisk kompensation. Vidare föreslår utredningen att ett flertal riktade statsbidrag ska slås samman till ett sektorsbidrag. Utredningen föreslår även att beräkningen av grundbeloppet för enskilda huvudmän ska förändras. Elevens hemkommun ska göra ett avdrag för de merkostnader som hemkommunen har till följd av sitt ansvar att dels erbjuda alla barn i kommunen en plats i en skola nära hemmet, dels ha beredskap att ta emot nya elever. Beräkningen av avdraget ska redovisas och motiveras. Betänkandet har remissbehandlats och bereds av regeringen (). I lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor (U2018/03429/GV), som regeringen överlämnade till Lagrådet , föreslogs ändringar i skollagen i fråga om systemet för bidrag till enskilda huvudmän för barn och elever som går i fristående förskolor, skolor eller fritidshem. Frågan bereds av regeringen (). När det gäller frågor om ansvarsfördelningen i skolväsendet och styrningen av skolan vill utskottet påminna om att Utredningen om ett statligt huvudmannaskap för skolan (U 2020:07) har ett uppdrag som bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Utredaren ska bl.a. föreslå hur staten kan ta över arbetsgivarskapet för lärare och skolledare och eventuellt övriga yrkesgrupper i de skolor som drivs av offentliga huvudmän och föreslå en finansieringsmodell där staten ansvarar för finansieringen av skolan. Utskottet vill även uppmärksamma att (U 2017:04) betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) innehåller ett förslag om att ska bli huvudman för sameskolorna och att Sameskolstyrelsen därmed föreslås upphöra som myndighet. Utskottet avvaktar regeringens beredning av dessa frågor. När det gäller yrkanden som behandlar frågor om resursfördelningen inom skolväsendet vill utskottet inledningsvis påminna om det ansvar som kommunerna har enligt skollagen att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov och att resurserna ska fördelas såväl till kommunernas egna verksamheter som till enskilda huvudmän. Vid fördelning av resurser till enskilda huvudmän ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning till den egna . När det gäller tilläggsbeloppet för en elev som behöver särskilt stöd ska det vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov. Utskottet avvaktar även regeringens beredning av betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28), vari det finns förslag om avdrag för de merkostnader som en hemkommun har till följd av sitt ansvar för att dels erbjuda alla barn i kommunen en plats i en skola nära hemmet, dels ha beredskap att ta emot nya elever. Utskottet kan konstatera att det inte finns någon skyldighet i skollagen (2010:800) eller annan lagstiftning för kommuner att finansiera skolgång i skolor utanför landets gränser. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen i budgetpropositionen anser att det även i fortsättningen kommer att finnas ett behov av att staten riktar väl avvägda statsbidrag till specifika verksamhetsområden med stora utvecklingsbehov (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Utskottet vill även hänvisa till det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i förskoleklassen och som infördes (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 10). Vidare har regeringen infört en tillfällig allmän förstärkning av det statliga stödet till skolväsendet, t.ex. till ökad undervisningstid, mer läxhjälp och bättre arbetsmiljö för lärare, med (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141).