bet · H801UbU13 · 2021-06-11 00:00:00 — Alltför strikta detaljregleringar riskerar att höja trösklarna för företag som vill ta emot lärlingar, menar motionärerna. I kommittémotion 2020/21:3223 av m.fl. (L) yrkande 2 lämnas förslag om lärlingsutbildning för hantverksyrken. Motionärerna anser bl.a. att alla lärlingsutbildningar ska avslutas med ett gesällprov, att en särskild anställningsform – gymnasial lärlingsanställning – ska inrättas samt att statsbidragen till lärlingsutbildningarna bör prioriteras och höjas. I motion 2020/21:1877 av (M) anförs att skolor målmedvetet ska informera eleverna om den cirkulära ekonomins behov av hantverkare. Stora pensionsavgångar väntas inom många hantverksyrken och att få unga att välja hantverksutbildning är därför enligt motionären att utbilda dem för arbete. I motion 2020/21:1929 av (M) lämnar motionären förslag om att kraftsamla för att fler ska utbilda sig till hantverkare för att möjliggöra den cirkulära ekonomin. Enligt motionären krävs dels garantier till kommunerna så att de kan hålla igång hantverksutbildningarna, dels information till unga och deras föräldrar om att hantverksutbildningarna leder till arbete. I kommittémotion 2020/21:3626 m.fl. (KD) yrkande 72 föreslås att studie- och yrkesvägledarnas uppdrag ska ändras till att i högre utsträckning, utifrån elevens intresse och fallenhet, rikta in sig mot studier eller yrkesutbildning kopplat till arbetsmarknadens behov och inom de sektorer och yrkesområden där det finns möjligheter att få jobb. I yrkande 73 framför motionärerna att står inför en stor kompetensbrist, bl.a. inom industri och hantverk, och att det är alltför få ungdomar som väljer ett yrkesinriktat program i gymnasiet. Motionärerna lämnar mot den bakgrunden förslag om att på ett bättre sätt marknadsföra yrkesutbildningar, yrkeshögskola och lärlingsutbildning som vägar att få en yrkesexamen och komma ut på arbetsmarknaden. I kommittémotion 2020/21:3223 av m.fl. (L) yrkande 6 lämnas förslag om en stärkt studie- och yrkesvägledning för att motverka avhopp och få fler ungdomar att söka yrkesutbildningar. bör alltid innehålla information om arbetsmarknadsutsikter och livslön för samtliga gymnasieprogram, och ska kontinuerligt bistå studie- och yrkesvägledarna med sådan information, föreslår motionärerna. Bakgrund och gällande rätt Av 15 kap. 3 § skollagen framgår att utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn. Enligt 15 kap. 7 § består utbildningen i gymnasieskolan av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Av 1 kap. 5 § gymnasieförordningen framgår att föreskrifter om ämnesplaner för yrkesämnen i gymnasieskolan ska meddelas efter samråd med ett nationellt programråd. Vidare framgår av 1 kap. 8 § att det för yrkesprogrammen ska finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv. Därutöver ska berörda nationella programråd höras dels innan meddelar föreskrifter om programfördjupning för yrkesprogram, dels om behandlar en ansökan om att inrätta en särskild variant som avser yrkesprogram (4 kap. 5 § och 5 kap. 9 § gymnasieförordningen). har i uppdrag att enligt 10 § förordningen (2015:1047) med instruktion för ansvara för nationella programråd för gymnasial yrkesutbildning. Det finns 13 nationella programråd, ett för varje yrkesprogram. Programråden syftar till att stärka samarbetet mellan gymnasieskolan och arbetslivet så att yrkesutbildningarna bättre ska motsvara arbetslivets behov. De nationella programråden diskuterar och ger råd i olika frågor som rör yrkesutbildning, exempelvis analyser av utbildningar utifrån arbetsmarknadens behov, yrkesutbildningarnas innehåll eller utformning av stöd till handledare. Ledamöterna i råden är representanter från arbetslivet med kunskap om programmens yrkesområden, t.ex. som ansvariga för utbildnings- eller kompetensförsörjningsfrågor (). Andra former för samverkan mellan arbetsmarknadens branschorganisationer och utbildningsanordnare av yrkesutbildning inom gymnasieskolan beskrivs ovan i avsnittet om kvalitetsgranskning av gymnasieskolan (s. 6). infördes lärlingsutbildning som en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Enligt 16 kap. 11 § skollagen får det inom yrkesprogrammen finnas en gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Den gymnasiala lärlingsutbildningen ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. En elev som genomgår en gymnasial lärlingsutbildning inom ett av gymnasieskolans yrkesprogram ska kunna vara anställd i en särskild anställningsform, gymnasial lärlingsanställning. Avvikelser från lagen får göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Arbetstagare som omfattas av lagen om gymnasial lärlingsanställning undantas från tillämpningsområdet för lagen (1982:80) om anställningsskydd. Lagändringarna trädde i kraft (prop. 2013/14:80, bet. 2013/14:UbU18, rskr. 2013/14:265). infördes ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare framgår av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Motsvarande bestämmelser om utbildningskontrakt infördes även för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan (prop. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). Den ersättning som en arbetsgivare kan få från huvudmannen uppgår per elev och läsår till totalt högst . Ytterligare i ersättning kan lämnas till arbetsgivare för varje elev som har en anställning enligt lagen (2014:421) om gymnasial lärlingsanställning (3 § förordningen [2011:947] om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning). har i uppdrag att (se bl.a. U2019/03315/GV [delvis]) genomföra utbildning för handledare och stärka kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet (APL). Inom ramen för uppdraget, som redovisades , skulle även informera om utbildningen till huvudmän och direkt till arbetsplatser som tar emot elever i APL. har erbjudit en mängd olika insatser inom ramen för uppdraget. För att utbilda handledare har en webbaserad handledarutbildning tagits fram. För yrkeslärare och andra i skolan som arbetar med APL har en APL-utvecklarutbildning erbjudits via ett antal lärosäten. Utbildningen ersätts med en modul för kollegialt lärande. Vidare har erbjudit kompetensutvecklingsdagar riktade till alla i skolan som arbetar med APL. uppföljningar och utvärderingar har visat att insatserna har varit uppskattade av målgrupperna och har bidragit till att stärka kvaliteten i APL i de skolor som tagit del av stödet. Enligt har insatserna bl.a. lett till bättre förberedda handledare och till ökad medvetenhet kring styrdokument, men även till att skolor i större utsträckning kartlägger arbetsplatserna innan de används för elevers APL, att skolor har fått bättre strukturer och rutiner kring APL och bättre samverkan med arbetslivet. framför dock att det finns fortsatta problem med att kvaliteten varierar i alltför stor utsträckning mellan skolor. Sammanfattningsvis är slutsats att eftersom kvaliteten i APL inte är fullgod och likvärdig behöver huvudmännens och skolornas insatser för att stärka kvaliteten i APL fortsätta. kommer även att följa utvecklingen i skolorna för att se hur APL påverkas av covid-19-pandemin (, dnr 2021:1099). Tillkännagivande om breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning ställde sig bakom ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra (bet. 2015/16:UbU13 punkt 6, rskr. 2015/16:169). Regeringen behandlade tillkännagivandet i propositionen En försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161) och framförde där att tillkännagivandet får anses slutbehandlat. har därefter framfört att den alltjämt anser att en lärlingsutbildning är en viktig del i utbildningssystemet och att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (bet. 2017/18:KU21, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.3.3 s. 110) att punkten åter är öppen. Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa en analys av utvecklingen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. ska också om det bedöms lämpligt föreslå hur lärlingsutbildningen kan utvecklas vidare samt lämna förslag på fortsatt hantering (Regleringsbrev U2020/00527/S). Regeringen framför i skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att punkten inte är slutbehandlad. redovisade uppdraget till regeringen . Bland de huvudsakliga resultaten av undersökningen kan följande nämnas: – Andelen gymnasieelever som väljer lärlingsutbildning har ökat sedan den infördes permanent 2011. /20 uppgick andelen lärlingar till av samtliga elever på yrkesprogram. – Huvudmännens erbjudande och utbud av lärlingsutbildning beror på elevintresset, möjligheterna att engagera arbetsgivare samt organisatoriska förutsättningar hos huvudmännen. – Elever som under första utbildningsåret påbörjat lärlingsutbildning har en förhöjd genomströmning jämfört med andra elever på yrkesprogram. – Lärlingar från yrkesprogram med inriktning mot bygg, tillverkning och industri är i något högre grad än elever från motsvarande skolförlagda program i relevant verksamhet efter utbildningarna. Av undersökningen framkommer även att lärlingsutbildningen, där arbetsplatsförlagt och skolförlagt lärande sker omväxlande, är krävande för eleverna. Detta innebär att den kräver ett engagemang av eleverna som inte passar alla. För de elever som lärlingsutbildning passar för, som valt och som stannat kvar på en lärlingsutbildning, innebär denna form däremot ett effektivt lärande. Vidare framförs i undersökningen att informationen och studie- och yrkesvägledningen om lärlingsutbildningen är otillräcklig, vilket får till följd att många elever som lärlingsformen skulle passa för inte väljer den som andra elever väljer lärlingsformen fast den inte är rätt för dem. Med anledning av resultaten föreslår bl.a. att lärlingsutbildningen huvudsakligen fortsätter oförändrad. Däremot bör man överväga att inleda lärlingsutbildningen under det första utbildningsåret. Vidare föreslås att information och vägledning om lärlingsutbildning utvecklas för att öka kunskapen om lärlingsformen. föreslår även att statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning justeras så att utbetalda medel i fortsättningen fördelas jämnt mellan terminerna. Detta skulle underlätta för huvudmännen att planera och bedriva lärlingsutbildning samt främja relationerna till arbetsgivare och tillgången till för eleverna (, Lärlingsutbildningen i gymnasieskolan, dnr 2020:438). I sitt betänkande Välja yrke (SOU 2015:97) diskuterade yrkesprogramutredningen frågan om en bättre matchning mellan ungdomars val av utbildning och arbetsmarknadens efterfrågan. Utredningen föreslog olika typer av insatser för att öka yrkesutbildningarnas attraktivitet genom att ge bättre beslutsunderlag inför gymnasievalet, öka tillgången till yrkesutbildning och förbättra utbildningarnas kvalitet genom en stärkt samverkan med arbetslivet. Utifrån utredningens förslag inleddes en försöksverksamhet med branschskolor. Syftet med försöksverksamheten är att öka attraktiviteten och förbättra tillgången till yrkesutbildning inom små yrkesområden. Försöksverksamheten ska pågå t.o.m. (lagen [2017:571] om försöksverksamhet med branschskolor och förordningen [2017:623] om försöksverksamhet med branschskolor och statsbidrag till vissa huvudmän). Beslutade förändringar i yrkesprogram beslutade regeringen om förändringar i flera av gymnasieskolans yrkesprogram. Ändringarna innebär att vissa inriktningar slås samman, att vissa inriktningar avvecklas, att nya inriktningar införs samt att det införs vissa justeringar av innehållet i utbildningen. Därmed infördes ändringar i bilaga 1 till gymnasieförordningen. har utifrån regeringens beslut infört ändringar i ämnesplaner och programstrukturer. Ändringarna medför att samtliga yrkesprogram har fått en mindre revidering av examensmålen när det gäller det arbetsplatsförlagda lärandet. Examensmålen har också reviderats i samtliga yrkesprogram, dock endast mindre revideringar i examensmålen för bygg- och anläggningsprogrammet och el- och energiprogrammet. I övriga yrkesprogram är revideringarna mer omfattande. Därutöver har ämnesplaner och tillhörande kurser i matematik, engelska och moderna språk reviderats. Syftet med ändringarna är att ämnesplanerna ska bli ett bättre arbetsverktyg för lärarna. Därigenom förbättras likvärdigheten i undervisningen och betygen blir mer rättvisande för eleverna (på gymnasial nivå, . Förändringarna trädde i kraft och bestämmelserna tillämpas första gången på utbildningar som påbörjas efter . Förändringarna berör även vuxenutbildningen på gymnasial nivå. Allmänt om riksrekryterande utbildningar Riksrekryterande utbildningar (förutom idrottsutbildningar) regleras genom 5 kap. 12 § gymnasieförordningen. En skolhuvudman som önskar bedriva riksrekryterande utbildning med egna examensmål ansöker om tillstånd hos . Fristående huvudmän måste även söka tillstånd hos Skolinspektionen. Riksrekrytering ska beslutas för nationella program, nationella inriktningar, särskilda varianter och gymnasiala lärlingsutbildningar i gymnasieskolan om det finns en nationell efterfrågan på de kunskaper och färdigheter som utbildningen ger ett nationellt intresse av att elever ska kunna rekryteras från hela landet eller ett nationellt intresse av att enskilda elevers behov av kunskaper och färdigheter kan tillgodoses. Därutöver ska utbildningen vara av god kvalitet och kostnaden för utbildningen vara rimlig i förhållande till utbildningens syfte och annan gymnasial utbildning. I motsats till vad som gäller för de nationella yrkesprogrammen omfattas inte de riksrekryterande utbildningarna med egna examensmål av uppdrag att bedriva nationella programråd. Inom pågår dock en egeninitierad process som syftar till att skapa ett programrådsliknande forum även för dessa utbildningar (uppgifter från , , ). Sjöfartsutbildningen är en riksrekryterande yrkesutbildning inom gymnasieskolan med egna examensmål. Innehållet i och utformningen av utbildningen styrs till stor del av internationella överenskommelser. Efter examen från utbildningen ska eleverna ha de kunskaper som behövs för att arbeta som befattningshavare inom däcks- eller maskinavdelningen ombord på handelsfartyg. Inom utbildningen ska eleverna också ges möjligheter att läsa kurser som förbereder för högskolestudier till fartygsbefäl och maskinbefäl (Examensmål för sjöfartsutbildningen, ). Som framgår ovan omfattas inte sjöfartsutbildningen av något av de 13 nationella programråden. Enligt uppgift från finns det däremot ett s.k. skolforum mellan de skolhuvudmän som bedriver sjöfartsutbildning. I detta forum deltar även bl.a. Transportföretagen, Transportstyrelsen och samt och Linnéuniversitetet. Maritimt utbildningsforum är ett forum som drivs i Transportföretagens regi och som huvudsakligen fokuserar på skolor och lärare. Därutöver finns ett branschråd som har ett bredare fokus på frågor som berör branschen. I detta råd ingår Arbetsförmedlingen Sjöfart, Transportstyrelsen, Transportföretagen, Skärgårdsredarna, , och (uppgifter från , , ). Enligt 2 kap. 29 § skollagen ska elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Enligt läroplanen för m.m. (Lgr 11) ska eleverna få underlag för att välja fortsatt utbildning. För detta krävs att skolan har en nära samverkan med de gymnasiala utbildningarna liksom en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt. Alla som arbetar i skolan ska också bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av könstillhörighet eller av social eller kulturell bakgrund. Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, ska informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, liksom vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Rektorn har ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Rektorn ska även organisera den studie- och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av fortsatt utbildning. På motsvarande sätt anges i läroplanen för gymnasieskolan (Lgy 11) att gymnasieskolan ska ha en nära samverkan med bl.a. arbetslivet, särskilt när det gäller yrkesutbildningen. Målet är att varje elev ska kunna ta ställning till sin fortsatta studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper. Eleven ska också bli medveten om att alla yrkesområden förändras i takt med den tekniska utvecklingen, förändringar i samhälls- och yrkeslivet m.m. och därmed förstå behovet av personlig utveckling i yrket. Skolans personal ska bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke samt informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. Rektorn har ett särskilt ansvar bl.a. för att studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrke. har tillkännagett att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet (bet. 2016/17:UbU18 punkt 7, rskr. 2016/17:251). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att ge alla elever inom skolväsendet möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkesval fattade utifrån goda kunskaper om arbetsliv och utbildningsvägar. I uppdraget ingick frågan om hur studie- och yrkesvägledarens roll kan stärkas och i högre grad integreras i verksamheten samt hur nätbaserade och interaktiva studie- och yrkesvägledningstjänster används och kan utvecklas (U 2017:10, dir. 2017:116, dir. 2018:60). lämnade utredaren betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4). Betänkandet har remitterats. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 avsnitt 3.6 s. 110) att medel skulle avsättas för att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). gav regeringen i uppdrag att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning. Uppdraget ska redovisas . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2020/21:75 s. 224). I betänkandet Framtidsval lämnades även ett antal förslag som syftar till att utveckla skolans studie- och yrkesvägledning så att elever ges likvärdiga förutsättningar att göra väl övervägda val utifrån goda kunskaper om utbildningsvägar och arbetslivet. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . har följt upp hur arbetet med studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan fungerar. Uppföljningen redovisas i i och gymnasieskolan – en uppföljning (2017/18:RFR24, ). I uppföljningen diskuteras bl.a. vikten av studie- och yrkesvägledningen ur ett matchnings- och arbetsmarknadsperspektiv och betydelsen av studie- och yrkesvägledningen för den enskilde individen och för samhället. Vidare redogörs för aktuell forskning om studie- och yrkesvägledningens effekter. Gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning Samverkan mellan arbetsmarknadens branschorganisationer och utbildningsanordnare är en förutsättning för att garantera yrkesutbildning av god kvalitet och att arbetslivets behov av rätt utbildad arbetskraft kan tillgodoses. Som framgår ovan kan samverkan ske dels i reglerad form i nationella och lokala programråd, dels i former som inte är reglerade i författningar eller inskrivna i skolans styrdokument, såsom exempelvis är fallet med den riksrekryterande sjöfartsutbildningen. Enligt utskottet är lärlingsutbildningen en viktig del i utbildningssystemet. Utskottet kan konstatera att det kontinuerligt pågår arbete som syftar till att på olika sätt förbättra lärlingsutbildningen; bl.a. infördes en särskild anställningsform för elever inom lärlingsutbildningar – s.k. gymnasial lärlingsanställning – och infördes ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet tydligare framgår av ett utbildningskontrakt. Här kan även särskilt nämnas det arbete som har redovisat, dels att genomföra utbildning för handledare och stärka kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet, dels att analysera utvecklingen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. redovisning av uppdragen visar att fortsatta insatser är viktiga, både för att stärka kvaliteten i APL och för att utveckla lärlingsutbildningarna. Mot denna bakgrund anser utskottet att det gällande regelverket är väl avvägt och att någon åtgärd från därmed inte är motiverad. Därmed avstyrks motionerna 2020/21:1677 (S), 2020/21:3223 (L) yrkande 2 och 2020/21:3330 (M) yrkande 7. När det gäller yrkanden om att på olika sätt stärka och utveckla studie- och yrkesvägledningen i skolan vill utskottet anföra följande. En väl fungerande studie- och yrkesvägledning är av stor vikt. Med väl underbyggda utbildningsval minskar risken för avhopp och felval, och fler unga kan gå vidare till högre studier eller arbete. är också viktig för att åstadkomma bättre balans mellan utbud och efterfrågan av kompetenser på arbetsmarknaden. Utskottet kan även konstatera att elever i grund- och gymnasieskolan enligt 2 kap. 29 § skollagen ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet tillgodoses. Utskottet vill påminna om att har i uppdrag att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning, vilket ligger i linje med vad har tillkännagivit till regeringen. Därtill bereds förslagen från utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning, som bl.a. handlar om att utveckla studie- och yrkesvägledningen så att elever får likvärdiga förutsättningar att göra övervägda val utifrån goda kunskaper om utbildningsvägar och arbetslivet. Utskottet avvaktar regeringens beredning av betänkandet. Mot bakgrund av pågående arbete ser utskottet inget behov av att föreslå att vidtar några åtgärder med anledning av ovanstående yrkanden om studie- och yrkesvägledning och avstyrker därför motionerna 2020/21:1877 (M), 2020/21:1929 (M), 2020/21:3223 (L) yrkande 6 och 2020/21:3626 (KD) yrkandena 72 och 73. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nya kunskapsområden i gymnasieskolan. Jämför reservation 7 (C) och 8 (V). I motion 2020/21:1898 av och (båda S) framförs att det blivit allt svårare och dyrare att ta körkort och att körkortet därför blivit en fråga om ekonomisk och social rättvisa. En omorganisation av körskoleutbildningen till gymnasieskolan och vuxenutbildningen bör därför övervägas, föreslår motionärerna.