bet · H801AU9 · 2021-03-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. De handlar bl.a. om mottagande av nyanlända invandrare, insatser och , samt om integrationskapacitet och utsatta områden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsprocesser och till reformarbete inom ramen för januariavtalet. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och fem särskilda yttranden (C, KD, L). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mottagandet av nyanlända invandrare Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m. Särskilt om nyanlända kvinnors etablering Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen Integrationskapacitet och utsatta områden 1.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (M) 2.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (SD) 3.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (V) 4.Samhällsinformation, punkt 2 (M) 5.Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m., punkt 3 (SD) 6.Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m., punkt 3 (C) 7.Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m., punkt 3 (V) 8.Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m., punkt 3 (KD) 9.Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m., punkt 3 (L) 10.Etableringsinsatser m.m., punkt 4 (M) 11.Etableringsinsatser m.m., punkt 4 (KD) 12.Etableringsinsatser m.m., punkt 4 (L) 13.Etableringsinsatser m.m., punkt 4 – motiveringen (SD) 14.Ansvaret för etableringsinsatserna, punkt 5 (M) 15.Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 6 (M) 16.Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 6 (KD) 17.Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 6 – motiveringen (SD) 18.Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen, punkt 7 (KD) 19.Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen, punkt 7 (L) 20.Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 8 (V) 21.Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 8 (KD) 22.Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 8 (L) 1.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (C) 2.Samhällsinformation, punkt 2 (KD) 3.Samhällsinformation, punkt 2 (L) 4.Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 6 (L) 5.Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen, punkt 7 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mottagandet av nyanlända invandrare 2020/21:173 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:2183 av (M) och 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 4. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 35 samt 2020/21:3471 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 4 (M) Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m. 2020/21:173 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:919 av (SD), 2020/21:1004 av och (båda KD) yrkande 2, 2020/21:1946 av Boriana (M), 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 16, 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 9, 11 och 12, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) Reservation 9 (L) 2020/21:1702 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1893 av (S), 2020/21:2351 av Boriana (M), 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 4, 2020/21:2792 av (M), 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 15 och 21, 2020/21:3347 av (M) yrkandena 1–7, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 11 samt 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 15 och 16. Reservation 10 (M) Reservation 11 (KD) Reservation 12 (L) Reservation 13 (SD) – motiveringen 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 14 (M) Särskilt om nyanlända kvinnors etablering 2020/21:450 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 22. Reservation 15 (M) Reservation 16 (KD) Reservation 17 (SD) – motiveringen Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen 2020/21:3028 av (M), 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 27, 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 18 (KD) Reservation 19 (L) Integrationskapacitet och utsatta områden 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 10, 2020/21:1006 av (KD), 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 1–4 och 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 20 (V) Reservation 21 (KD) Reservation 22 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (M), (SD), (C), (SD), (S), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (M), (S), Ciczie Weidby (V), (S) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet 66 motionsyrkanden om integration från allmänna motionstiden /21. Motionsyrkandena rör frågor om bl.a. mottagande av nyanlända invandrare, insatser och samt om integrationskapacitet och utsatta områden. Motionsyrkandena återges i bilagan. Mottagandet av nyanlända invandrare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. nyanlända invandrares bosättning. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsprocesser och till att det befintliga regelverket är väl avvägt. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD) och 3 (V) samt särskilt yttrande 1 (C). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) har motionärerna invändningar mot den tvingande lagstiftningen när det gäller mottagandet av nyanlända invandare. Motionärerna anser att det är kommunernas förmåga att ta emot asylsökande som ska vara avgörande, och därför bör anvisningslagen avskaffas (yrkande 8). m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2020/21:3285 att det ska utredas hur rutiner för utbetalning och uppföljning av kommunersättningarna för asylmottagande kan förbättras (yrkande 2). Vidare anser motionärerna att det är upp till varje kommun att tolka bosättningslagen och om en nyanländ invandrare ska ha rätt till boende efter etableringstiden, som kommunen fortfarande har försörjningsansvar för den nyanlända även . I ljuset av detta föreslår motionärerna att det görs en uppföljning av bosättningslagens syfte att alla kommuner ska ta ett långsiktigt delat ansvar (yrkande 4). I kommittémotion 2020/21:173 av m.fl. (V) anser motionärerna att det behöver genomföras en utvärdering av bosättningslagen, bl.a. med syfte att göra den mer flexibel så att de kommuner som önskar kan få ta emot ett större antal nyanlända. Motionärerna anser också att det bör förtydligas hur långt kommunernas ansvar sträcker sig samt införas möjlighet till sanktioner mot de kommuner som inte följer lagen (yrkande 2). I motion 2020/21:2183 pekar (M) på att bosättningslagen inte specificerar hur kommunen har bostadsförsörjningsansvar, vilket lett till olika tolkningar kommuner emellan. Motionären förslår därför en nationell reglering med innebörden att nyanlända som omfattas av bosättningslagen maximalt erbjuds bostad av kommunen . har tagit ett stort ansvar för att ta emot skyddsbehövande på flykt undan krig, konflikter och förföljelse, inte minst . Utskottet anser att som det har varit en stor utmaning för olika verksamheter innebär mottagandet också stora möjligheter i kommunerna och för . När det gäller enskilda reformer på området anser utskottet att bosättningslagen har bidragit till ett bättre fungerande mottagande och att inriktningen bör vara att vidta åtgärder för att få lagen att fungera väl i tillämpningen. Utskottet delar därmed inte uppfattning i kommittémotion 2020/21:1615 yrkande 8 om att en frivillig ansvarsfördelning för mottagandet kommunerna emellan vore att föredra framför den nuvarande ordningen. Mottagandet av nyanlända invandrare måste vara ett gemensamt ansvar för alla kommuner. En ordning där ett begränsat antal kommuner tar ett oproportionerligt stort ansvar är varken rimlig eller hållbar och också något som ger ett totalt sett otillräckligt mottagande. Att utskottet ställer sig bakom principen om att mottagandet måste vara ett gemensamt ansvar och en skyldighet för kommunerna innebär dock inte att utskottet är berett att gå till mötes i fråga om möjligheten att införa sanktioner för de kommuner som inte följer beslut om anvisning så som föreslås i kommittémotion 2020/21:173 yrkande 2. Utskottet utgår ifrån att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att bosättningslagen ska följas. När det gäller frågan om att ändra kommuntalen som föreslår i samma motion kan utskottet konstatera att kommunerna har möjlighet att kontinuerligt lämna in önskemål om ändringar till i den s.k. årsplaneringen. Utskottet har i övrigt inga synpunkter på bestämmelserna om fördelningen av antalet anvisningar till respektive län och därefter fördelningen inom respektive län genom kommuntalen. Vidare när det gäller bosättningslagen vill utskottet också nämna det förslag som återigen för fram i kommittémotion 2020/21:3285 yrkande 4 och som går ut på en uppföljning av lagstiftningens syfte att alla kommuner ska ta ett långsiktigt delat ansvar. Här noterar utskottet också den problematik som uppmärksammas i en enskild motion om de olika tolkningar som görs av vilken typ av bostäder, permanenta eller tillfälliga, som kommunerna ska ordna efter beslut om anvisning. Utskottet kan i och för sig instämma i att en viktig del i att skapa effektiva åtgärder och ändamålsenlig lagstiftning är att följa upp och utvärdera de reformer som görs på olika områden. Utskottet är dock inte övertygat om nödvändigheten i att nu tar initiativ till en utvärdering av bosättningslagen. Tills vidare vill utskottet uppmärksamma att Riksrevision inlett en granskning av införandet och tillämpningen av bosättningslagen. Utskottet kommer med intresse att ta del av denna granskning och därefter regeringens skrivelse med anledning av granskningen. Vidare när det gäller mottagande av nyanlända invandrare bör slutbetänkande uppmärksammas (SOU 2018:22). Utredningen har haft i uppdrag att se över systemet för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända och föreslå åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system. Det är utskottets bedömning att utredningens förslag rör flera av de frågor som tas upp i motionerna, bl.a. fördelningen av kostnader mellan staten och kommunsektorn för åtaganden inom mottagandet av nyanlända invandrare, som tas upp av i kommittémotion 2020/21:3285 yrkande 2 och i en enskild motion. Utskottet vill avvakta såväl den pågående beredningen i av förslag som annat pågående arbete innan det kan bli aktuellt att överväga något initiativ från sida när det gäller de förslag som tas upp i motionerna om kommunernas långsiktiga ansvar. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samhällsinformation. Utskottet hänvisar bl.a. till reformarbetet inom ramen för januariavtalet och till övrigt pågående utrednings- och beredningsarbete. Jämför reservation 4 (M) och särskilt yttrande 2 (KD) och 3 (L). I kommittémotion 2020/21:3471 av m.fl. (M) betonas vikten av att nyanlända invandrare, inte minst pojkar och flickor, får information och kunskap om sina rättigheter, möjligheter och skyldigheter. Motionärerna föreslår att det tas fram ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända invandrare om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, , hedersrelaterat våld och förtryck, könsstympning samt skyldigheter och rättigheter i (yrkande 1). m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2020/21:3234 att kunskaper om det svenska samhället, demokratiska värderingar, jämställdhet och barnrättsperspektiv är centralt för att kunna bygga sin framtid i (yrkande 9). Motionärerna anser att det behövs en obligatorisk samhällsinformation för såväl vuxna som barn. Vidare i samma kommittémotion föreslås det att nyanlända invandrare redan vid anvisningen till en kommun ska få vetskap om sitt eget ansvar för att hitta både jobb och bostad, t.ex. genom att ställa sig i bostadskö (yrkande 35). Utskottet anser att alla nyanlända invandrare ska ha tillgång till relevant information om det svenska samhället och om grundläggande demokratiska principer om bl.a. jämställdhet, mänskliga rättigheter och barns rättigheter. På detta sätt kan nyanländas inträde på arbetsmarknaden och delaktighet i samhällslivet påskyndas och underlättas. Mot bakgrund av överenskommelsen i januariavtalet om att samhällsintroduktion ska bli obligatorisk från dag ett i föreslog regeringen i budgetpropositionen att samhällsintroduktion till asylsökande ska utökas. Utskottet välkomnar att har godkänt regeringens förslag (prop. 2020/21:1 utg.omr. 8, bet. 2020/21:SfU4, rskr. 2020/21:149). Utskottet kan inte annat än instämma i den allmänna inriktningen i förslag om ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända invandrare om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet m.m., liksom i Liberalernas förslag om obligatorisk samhällsinformation om demokratiska värderingar m.m. och om att nyanlända invandrare redan vid anvisningen till en kommun ska få vetskap om sitt eget ansvar för att hitta jobb och bostad. Efter beslut om en utökad samhällsintroduktion till asylsökande har fått i uppdrag att förbereda en obligatorisk samhällsintroduktion som ska införas . Enligt regeringens beslut föreslås samhällsintroduktionen motsvara en heldags muntlig information som ska lämnas så som möjligt efter att en ansökan om asyl har registrerats (Ju2021/00356). Utskottet noterar att enligt uppdraget ska samhällsintroduktionen i lämplig omfattning innehålla information om asylprocessen, livet i , svensk lagstiftning, demokrati, normer och värderingar. I avsnittet om svensk lagstiftning ingår information om bl.a. rättigheter, skyldigheter och möjligheter i samhället, barns rättigheter samt jämställdhet. I avsnittet om demokrati, normer och värderingar ingår information om bl.a. utmärkande drag i den svenska demokratin, individens fri- och rättigheter, former för demokratiskt inflytande, öppenhet, jämställdhet, jämlikhet och allas lika deltagande på arbetsmarknaden. I avsnittet livet i ingår bl.a. information om boende och arbetsliv. I den moderata motionen pekas pojkar och flickor särskilt ut som en målgrupp, och utskottet kan konstatera att regeringen i ovan nämnda uppdrag till anger att det även ska tas fram ett skriftligt material som ska ges till barn och ensamkommande barn och som ska motsvara den muntliga information som lämnas i samhällsintroduktionen. Utskottet välkomnar det arbete som pågår och anser att det ligger i linje med de förslag som förs fram i motionerna som därför får anses vara tillgodosedda. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. etableringsprogrammet och etableringsersättningen. Utskottet hänvisar bl.a. till att det befintliga regelverket är väl avvägt. Jämför reservation 5 (SD), 6 (C), 7 (V), 8 (KD) och 9 (L). I kommittémotion 2020/21:3285 av m.fl. (C) anser motionärerna att nyanlända invandrare i högre grad bör kunna bidra till den långsiktiga finansieringen av sin försörjning och föreslår därför etableringslån i stället för etableringsbidrag (yrkande 3). I kommittémotion 2020/21:173 av m.fl. (V) anser motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning av etableringsprogrammet (yrkande 1). Till de frågor som bör utredas hör tidsperioden för etableringsprogrammet och den bristande jämställdhet som karakteriserar etableringsprogrammet. I kommittémotion 2020/21:3409 av m.fl. (KD) vill motionärerna införa möjligheten till ett förlängt etableringsprogram, t.ex. för dem som behöver fortsätta sin utbildning för att bli anställningsbar, och föreslår att detta utreds (yrkande 14). Ett liknande förslag om ett flexibelt etableringsprogram framför m.fl. (KD) i kommittémotion 2020/21:3405 yrkande 8. Vidare i kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) anförs att av ett sådant flexibelt etableringsprogram bör vara obligatoriska, eftersom den första delen av programmet som består av svenskundervisning, samhällsorientering och arbetsmarknadsförberedande utbildning är av särskild vikt för en introduktion till (yrkande 9). I kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) beskriver motionärerna att många nyanlända invandrare ofta flyttar mellan olika kommuner, vilket riskerar att svenskundervisning och samhällsorientering inte kommer igång under den första delen av etableringstiden. Motionärerna föreslår därför att det ska införas en bosättningsplikt av det etableringsprogram som föreslås ovan (yrkande 12). Detta förslag finns även i kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 8. I kommittémotion 2020/21:3409 av m.fl. (KD) föreslås att alla anhöriginvandrare från länder utanför EU/EES som väljer att stanna permanent ska erbjudas plats i etableringsprogrammet (yrkande 15). Detta förslag finns även i kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 11. I kommittémotion 2020/21:3225 uppmärksammar m.fl. (L) att det saknas bestämmelser om en koppling mellan etableringsersättningen och närvaro vid sfi-undervisning. Motionärerna föreslår en utredning om att ersättningen ska dras in för dem som har upprepad ogiltig frånvaro från sfi-undervisningen (yrkande 7). I kommittémotion 2020/21:3234 av m.fl. (L) anser motionärerna att förväntningarna och kraven på att delta i etableringsinsatser måste öka. Bland annat måste kopplingen mellan deltagande i etableringsinsatser och rätten att få etableringsersättning göras tydlig, t.ex. genom en nedsättning av ersättningen till vid frånvaro på grund av vård av barn (yrkande 16). m.fl. (MP) menar i kommittémotion 2020/21:2701 att etableringsprogrammet bör göras mer individanpassat (yrkande 3). En ökad individanpassning innebär enligt motionärerna att etableringsprogrammet ska kunna vara både kortare och längre än . Förslag om ett mer individualiserat etableringsprogram framförs även i kommittémotion 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 3. Boriana (M) anser i motion 2020/21:1946 att kraven för efterskänkning av hemutrustningslån via bör skärpas. (SD) menar i motion 2020/21:919 att det inte är rimligt att det finns ett statligt lån speciellt riktat till nyanlända invandrare för inköp av hemutrustning, och därför bör det s.k. hemutrustningslånet avskaffas. I motion 2020/21:1004 av och (båda KD) föreslås att staten tar ett större ansvar för etableringen genom ett femårigt mottagandeavtal med respektive kommun, vilket enligt motionärerna skulle innebära att de som kommunplaceras får bättre förutsättningar att etablera sig (yrkande 2). Utskottet konstaterar att det förändrade etableringsuppdrag som gällt har inneburit att det regelverk som styr insatserna för nyanlända har fått större likheter med det regelverk som gäller för övriga arbetssökande. Denna harmonisering har inneburit att etableringsuppdraget i ökad utsträckning regleras på förordningsnivå. Nyanlända ska anvisas till ett arbetsmarknadspolitiskt program, ett etableringsprogram, i stället för att som tidigare ha rätt till en lagreglerad etableringsplan. Inom ramen för detta etableringsprogram ska, som för övriga arbetssökande, en individuell handlingsplan upprättas för en nyanländ som i sin tur ska lämna aktivitetsrapporter utifrån handlingsplanen. Liberalerna anser i kommittémotion 2020/21:3234 yrkande 16 att kopplingen mellan deltagande i etableringsinsatser och rätten att få etableringsersättning bör göras tydligare, t.ex. genom att ersättningen sätts ned till vid frånvaro på grund av vård av barn. I kommittémotion 2020/21:3225 yrkande 7 föreslår Liberalerna att ersättningen ska dras in vid upprepad ogiltig frånvaro från sfi-undervisning. Utskottet konstaterar att den nuvarande ordningen med ett etableringsprogram innebär att deltagarna kan varnas eller stängas av från rätt till ersättning på motsvarande sätt som övriga arbetssökande, dvs. deltagarna i etableringsprogrammet omfattas av ett proportionerligt åtgärdssystem. Utskottet ser positivt på att rätten till ersättning på detta vis villkoras av ett aktivt deltagande i insatserna. Utskottet vill i sammanhanget också nämna att Arbetsförmedlingen tillsammans med har fått i uppdrag att analysera hur ett förbättrat informationsutbyte och samverkan kan åstadkommas mellan kommuner och Arbetsförmedlingen i fråga om bl.a. vuxenutbildning (Arbetsförmedlingens regleringsbrev ). Utskottet gör bedömningen att detta arbete kan underlätta Arbetsförmedlingens kontrolluppdrag när det gäller nyanlända invandrares deltagande i sfi-undervisning. Utskottet ser inte skäl att nu införa särskilda sanktioner eller rapporteringskrav för nyanlända invandrare på det sätt som föreslås. Utskottet utgår från att regeringen vid behov ändrar reglerna i detta avseende. För att få nyanlända invandrare att i högre grad bidra till sin försörjning föreslår i kommittémotion 2020/21:3285 yrkande 3 etableringslån i stället för etableringsersättning. Utskottet anser att det är viktigt med en effektiv arbetsmarknadsetablering, men är inte övertygat om att ett etableringslån skulle påskynda etableringen och bidra till att nyanlända invandrare kommer i egen försörjning. När det gäller frågan om obligatoriskt deltagande i etableringsprogrammet så som föreslås av i kommittémotion 2020/21:3405 yrkande 9 håller utskottet självfallet med motionärerna om att det är viktigt att delta i insatser som samhällsorientering och arbetsmarknadsförberedande utbildning för en lyckad introduktion till livet i . Nära kopplad till frågan om obligatoriskt deltagande hör partiets förslag i samma motion yrkande 12 och i kommittémotion 2020/21:3663 yrkande 8 om en bosättningsplikt för att undvika flyttar mellan kommuner , vilket enligt skulle bidra till ett bättre deltagande i svenskundervisning och samhällsorientering. Utskottet bedömer att den nuvarande regleringen med ett proportionerligt åtgärdssystem bidrar till det som motionärerna rimligen vill åstadkomma, nämligen ett deltagande med hög aktivitetsgrad. I alla händelser är utskottet inte berett att ta initiativ till en annan ordning. I kommittémotion 2020/21:2701 yrkande 3 och i kommittémotioner 2020/21:3405 yrkande 8 och 2020/21:3409 yrkande 14 framförs förslag om en utökad flexibilitet när det gäller etableringsprogrammets längd, bl.a. en förlängning , och möjlighet till en mer individuell anpassning. föreslår i kommittémotion 2020/21:173 yrkande 1 bl.a. att etableringsprogrammet ska pågå längre än . Utskottet kan konstatera att när den maximala tiden i etableringsprogrammet (36 månader) är förbrukad har deltagaren möjlighet att delta i övriga insatser hos Arbetsförmedlingen. Att i princip samma regler nu gäller för nyanlända som för andra arbetssökande underlättar enligt utskottet övergången till andra arbetsmarknadspolitiska program efter etableringsprogrammet. Den stora majoriteten av nyanlända övergår till olika arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd, framför allt jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar. Utskottet har förståelse för syftet med förslagen om förlängd programtid, men gör bedömningen att den tid nyanlända invandrare har möjlighet att få ta del av insatser som bidrar till etablering och samhällslivet är tillräckligt lång och flexibel. Utskottet vill vidare framhålla att ett viktigt skäl till att införa den nuvarande ordningen med att Arbetsförmedlingen upprättar en individuell handlingsplan för nyanlända, som för övriga arbetssökande, var att skapa förutsättningar för långsiktighet och flexibilitet i Arbetsförmedlingens och individens planering av insatser. Med den tidigare ordningen kunde en etableringsplan, som det då hette, med vissa undantag omfatta högst 24 månader.