bet · H801UbU15 · 2021-06-11 00:00:00 — Utgångspunkten för utbildningen av en enskild elev ska vara elevens behov och förutsättningar. När det gäller vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå ska de som har störst behov av utbildning prioriteras (20 kap. 2 § skollagen, träder i kraft , se nedan). Behörig att delta i vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå är, med vissa undantag, en vuxen det år den vuxne fyller (20 kap. 11 och 20 §§ skollagen). Behörig är också den som är men har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor (20 kap. 20 § skollagen). En person som är kan också enligt 3 kap. 2 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning anses vara behörig om det finns särskilda skäl med hänsyn till den sökandes personliga förhållanden. Huvudmannen får med bibehållet huvudmannaskap lämna över uppgifter inom komvux på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. Huvudmannen kan därigenom välja att lägga ut delar av eller hela utbildningsverksamheten på entreprenad. Detta innebär att en huvudman med bibehållet huvudmannaskap överlämnar åt någon annan att utföra vissa uppgifter inom utbildningen. Huvudmannen behåller dock det yttersta ansvaret för att utbildningen följer de bestämmelser som gäller för den aktuella skolformen (23 kap. 1 och 2 §§ skollagen). biföll proposition 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning (bet. 2019/20:UbU22, rskr. 2019/20:348). De lagändringar i skollagen som bifölls syftar bl.a. till att vuxenutbildning (komvux) i högre grad ska bidra till arbetslivets behov av kompetens och bättre möta vuxnas behov av utbildning i olika skeden av livet. De övergripande målen med utbildningen har därför kompletterats så att det framgår att utbildningen även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. Vidare ändras prioriteringsregeln inom komvux så att de med störst behov av utbildning prioriteras. Detta innebär att inte bara de med minst utbildning utan även bl.a. arbetslösa och vuxna i behov av yrkesväxling ska prioriteras vid urval till utbildningen. För att bl.a. minska arbetsbördan för lärare och öka genomströmningen, ska en förenklad betygsskala införas inom delar av komvux. För att reglerna för gymnasieexamen i komvux ska bli mer flexibla ska ett komvuxarbete ersätta gymnasiearbetet i komvux. Särskild utbildning för vuxna (särvux), för vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada, är inte längre en egen skolform inom skolväsendet utan ingår i skolformen komvux. De lagändringar som innebär att målet för komvux kompletteras och att särvux blir en del av komvux trädde i kraft . De lagändringar som innebär en ny betygsskala i delar av komvux träder i kraft och övriga lagändringar . En utökad rätt till komvux gäller en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller behörighet till utbildning inom (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Det tidigare kravet på en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att en vuxen ska ha rätt till komvux på gymnasial nivå har tagits bort. Både när det gäller studier som ger behörighet till högskoleutbildning och när det gäller studier som ger behörighet till yrkeshögskoleutbildning gäller rätten till utbildning för vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå. infördes en modell för statsbidrag för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna, s.k. regionalt yrkesvux. Syftet var att i högre grad möta arbetsmarknadens behov av kompetens genom yrkesutbildning på gymnasial nivå. Utbildningarna ska planeras och bedrivas i samverkan mellan flera kommuner under medverkan av arbetslivet i de samverkande kommunerna. Bestämmelser om statsbidraget regleras i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. De samverkande kommunerna ska erbjuda kombinationer av nationella kurser i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde, s.k. sammanhållna yrkesutbildningar, eller enstaka kurser. Utbildningen ska organiseras så att eleverna kan kombinera denna med annan utbildning inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna (4 § och 6–7 §§). har på uppdrag av regeringen tagit fram sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. yrkespaket. De kan användas inom gymnasieskolans introduktionsprogram och komvux och kan fungera som påbyggbara utbildningar som stegvis kan leda till examen. Yrkespaketen består av en kombination av gymnasiala kurser som ska matcha de kompetenskrav som arbetsmarknaden ställer. Utbildningen kan därför variera i längd beroende på arbetslivets krav och individens förutsättningar och behov. Betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33) I betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33, ) redovisade Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola uppdraget att föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov. Utredningen föreslår bl.a. följande: • Utbudet av utbildning bör bestämmas med hänsyn till både elevers efterfrågan och behov och arbetsmarknadens behov. • Tillgången till och bredden av yrkesutbildning i komvux behöver öka. Staten ska stödja och styra skolhuvudmännen mer när det gäller planering och dimensionering av vilka utbildningar som ska erbjudas samt för gymnasieskolan hur många platser som ska finnas på dessa. Staten ska därför besluta om regionala ramar för utbudet inom gymnasieskolan och för yrkesutbildning inom komvux. Den s.k. gymnasiemarknaden bör balanseras med mer inslag av planering och samarbete mellan huvudmän. Genom fördjupat kommunalt samarbete ska vuxna ges ökade möjligheter att söka ett bredare utbud av yrkesutbildning inom ett större område än den egna kommunen. Betänkandet är under beredning inom . Pågående utredning Fler unga ska nå målen med sin gymnasieutbildning Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att fler unga ska nå målen med sin gymnasieutbildning, antingen i gymnasieskolan eller i vuxenutbildning (komvux) (dir. 2021:23). Möjligheterna till enklare övergångar mellan gymnasieskola och komvux behöver utredas. Även andra åtgärder för att få fler unga att nå målen med en utbildning i gymnasieskolan behöver övervägas. Åtgärderna ska syfta till att förbättra ungas möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden eller studera vidare. • analysera och vid behov föreslå hur övergången till komvux kan underlättas för elever som inte fullföljer sitt introduktionsprogram eller annan utbildning i gymnasieskolan • analysera hur yrkespaketen används inom introduktionsprogrammen och, om så bedöms lämpligt, föreslå hur användningen av yrkespaketen inom ett eller flera introduktionsprogram kan utvecklas för att skapa utbildningar av hög kvalitet och med hög relevans för arbetsmarknaden • överväga och vid behov föreslå andra åtgärder för att fler ska nå målen med en utbildning i gymnasieskolan • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har inrättat ett nationellt vårdkompetensråd som startade sin verksamhet vid . Rådet ska långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjning av personal inom vården. Initialt ska rådet inrikta sitt arbete mot de yrken som kräver högskoleutbildning, men förslag ska tas ta fram för hur rådet ska kunna omfatta fler yrkesgrupper, som t.ex. undersköterskor (se pressmeddelanden från och och ). Utskottet delar uppfattningen som framförs i motionerna om att komvux är en viktig del i det svenska skolväsendet och ser positivt på att det finns ett stort intresse för komvux och närliggande frågor. Med anledning av de motionsyrkanden som handlar om att i olika avseenden reformera komvux vill utskottet anföra följande. De senaste två valperioderna har komvux reformerats. biföll proposition 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning (bet. 2019/20:UbU22, rskr. 2019/20:348). De lagändringar i skollagen som bifölls syftar bl.a. till att komvux i högre grad ska bidra till arbetslivets behov av kompetens och bättre möta vuxnas behov av utbildning i olika skeden av livet. De övergripande målen med utbildningen har därför kompletterats så att det framgår att utbildningen även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. Vidare ändras prioriteringsregeln inom komvux så att de med störst behov av utbildning prioriteras. Detta innebär att inte bara de med minst utbildning utan även bl.a. arbetslösa och vuxna i behov av yrkesväxling ska prioriteras vid urval till utbildningen. För att bl.a. minska arbetsbördan för lärare och öka genomströmningen, ska en förenklad betygsskala införas inom delar av komvux. Särskild utbildning för vuxna (särvux), som är till för vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada, är inte längre en egen skolform inom skolväsendet utan ingår i skolformen komvux. De lagändringar som innebär att målet för komvux kompletteras och att särvux blir en del av komvux trädde i kraft . De lagändringar som innebär en ny betygsskala i delar av komvux träder i kraft och övriga lagändringar . Vidare gäller fr.o.m. en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller behörighet till utbildning inom (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Det tidigare kravet på en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att en vuxen ska ha rätt till komvux på gymnasial nivå har tagits bort. Det pågår också arbete inom . I betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33, ) redovisade Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola uppdraget att föreslå hur utbildning bl.a. inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov. Betänkandet är under beredning. Vidare har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att fler unga ska nå målen med sin gymnasieutbildning, antingen i gymnasieskolan eller i komvux (dir. 2021:23). Bland annat behöver möjligheterna till enklare övergångar mellan gymnasieskola och komvux utredas. Åtgärderna ska syfta till att förbättra ungas möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden eller studera vidare. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill också hänvisa till att regeringen har inrättat ett nationellt vårdkompetensråd som startade sin verksamhet vid . Rådet ska långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjning av personal inom vården. Utskottet vill i sammanhanget också nämna att regionalt yrkesvux infördes . Syftet var att i högre grad möta arbetsmarknadens behov av kompetens genom yrkesutbildning på gymnasial nivå. Utbildningarna ska planeras och bedrivas i samverkan mellan flera kommuner under medverkan av arbetslivet i de samverkande kommunerna. Vidare har på uppdrag av regeringen tagit fram sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. yrkespaket. De kan användas inom bl.a. komvux. Yrkespaketen består av en kombination av gymnasiala kurser som ska matcha de kompetenskrav som arbetsmarknaden ställer. Som framgår har omfattande insatser gjorts och pågår inom området. Utskottet anser att dessa stora reformer och insatser bör få tid att verka och få genomslag innan eventuella justeringar eller ändringar görs. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1475 (S), 2020/21:1935 (SD) yrkande 16, 2020/21:2188 (M) yrkande 3, 2020/21:2668 (L) yrkande 2, 2020/21:2729 (MP) yrkande 13, 2020/21:2953 (C) yrkande 31, 2020/21:3225 (L) yrkandena 4 och 11, 2020/21:3324 (M) yrkandena 7 och 11, 2020/21:3325 (M) yrkande 8 och 2020/21:3373 (M) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om validering. I motion 2020/21:1479 av m.fl. (S) önskar motionärerna att man ser över möjligheten att införa ett nationellt kvalitetssäkrat lärlingssystem, en kvalitetssäkrad lärlingsutbildning och ett kvalitetssäkrat valideringssystem. Motionärerna framhåller att det inom sotarbranschen finns sotare med lång erfarenhet men utan grundläggande gymnasiekompetens. Det finns därför ett behov av ett nationellt kvalitetssäkrat valideringsprogram så att arbetstagare ska kunna få den grundutbildning som behövs för yrket. I motion 2020/21:1162 av (M) anser motionären att man ska utreda möjligheterna att skapa valideringsutbildningar inom bristyrken för att ta till vara den kompetens som finns i verksamheterna och för att höja kompetensen inom svensk välfärd. Motionären framhåller att en stor grupp har tillgodogjort sig goda kunskaper i arbetet. Motionären anser också att nyanlända som har en utbildning från hemlandet som inte kan översättas till den svenska motsvarigheten är en resurs som bör tas till vara. I kommittémotion 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 12 vill motionärerna stärka valideringen av utländsk utbildning och kompetens inom den cirkulära ekonomin. Det är enligt motionärerna viktigt att det finns goda möjligheter för människor att skaffa sig ny kompetens under hela yrkeslivet. Bakgrund och gällande rätt En elev i vuxenutbildning kan få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de har förvärvats. Vidare ska den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt (20 kap. 42 och 43 §§ skollagen). Valideringsdelegationen hade –2019 regeringens uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på nationell och regional nivå (dir. 2015:120). I delegationens slutbetänkande Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande (SOU 2019:69) finns förslag till åtgärder för ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering i syfte att ge fler personer möjlighet att få sitt kunnande kartlagt, bedömt och erkänt. Delegationen föreslår att definitionen av validering i skollagen ska ändras. Validering ska enligt delegationen definieras som en strukturerad process för fördjupad kartläggning, bedömning och erkännande av kunnande som en person besitter oberoende av hur det förvärvats. Med definitionen behöver det enligt delegationen också följa en gemensam begreppsapparat, som på ett övergripande plan tydliggör vad validering innebär. Delegationen föreslår därför att en förordning med generella bestämmelser om validering införs. Förordningen ska innehålla skollagens definition av begreppet validering och ytterligare bestämmelser som beskriver hur en validering ska gå till. Den nya förordningen ska avse valideringsinsatser inom samtliga utbildningsformer, i arbetslivet och i övriga verksamheter som omfattas av SeQF (referensram för kvalifikationer för livslångt lärande). SeQF är ett system för att klassificera och utforma kvalifikationer baserade på läranderesultat för att säkerställa kvalifikationernas tydlighet, överförbarhet och kvalitet. Delegationen föreslår också en ökad tillgång till validering i komvux genom en skyldighet för kommunerna att erbjuda elever validering och en ökad tydlighet om kartläggning, bedömning och dokumentation vid validering. Betänkandet har remitterats och bereds inom (). Myndigheten för uppdrag och arbete med validering har Myndigheten för () uppdraget att följa och stödja det utvecklingsarbete som pågår inom valideringsområdet nationellt och regionalt. Myndigheten ska sprida kunskap och tillhandahålla övergripande information om validering samt samordna pågående myndighetssamarbete om valideringsfrågor (se U2019/04377 och MYH:s regleringsbrev ). I budgetpropositionen framgår att MYH:s uppdrag gäller i avvaktan på att regeringen fattar beslut om långsiktig hantering av valideringsuppdraget (prop. 2019/20:1 utg.omr.16, s. 147). Myndigheten har också förberett införandet av statsbidrag enligt förordningen (2020:268) om statsbidrag för utveckling av branschvalidering. Förordningen innehåller bestämmelser om statsbidrag för utveckling av kvalifikationer i arbetslivet och branschmodeller för validering. Branschvalidering – Operativ och Strategisk Samverkan (BOSS) är ett projekt som finansieras av Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). Det startade och vänder sig till företrädare för centrala branscher som arbetar med att utveckla och kvalitetssäkra validering av yrkeskompetens. I budgetpropositionen framgår att den första delen av det s.k. avslutades . Den utvärdering som genomfördes visar att projektet har gett avsett stöd till branscherna och att det har uppfattats som givande. Projektet har beviljats förlängning . I budgetpropositionen föreslog regeringen att ska avsättas för stöd till utveckling av branschvalidering. beslutade regeringen förordningen (2020:268) om statsbidrag för utveckling av branschvalidering och bidraget kommer att fördelas . Kvalitetskriterierna kommer också att användas vid kvalitetsgranskning av arbetet med validering. Kvalitetskriterierna är indelade i fyra områden: information och vägledning, kompetenskartläggning, kompetensbedömning samt kvalitetsarbete och dokumentation. (Se prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). ersatte regeringen yrkesvux och lärlingsvux med en modell för statsbidrag för en regional yrkesinriktad vuxenutbildning, s.k. regionalt yrkesvux. Den nya modellen ska i högre grad möta arbetsmarknadens behov av kompetens genom yrkesutbildning på gymnasial nivå. Regionalt yrkesvux ska kunna erbjuda ett brett utbud av utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner. Därför ska utbildningarna både planeras och genomföras på regional nivå av flera kommuner i samverkan. I budgetpropositionen framgår att regeringen fortsätter att satsa stort på yrkesutbildning för vuxna, främst genom satsningar på yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom komvux och särvux (regionalt yrkesvux). Antalet elever inom den statsbidragsfinansierade delen av regionalt yrkesvux ökade 2019 med 1 000 årsstudieplatser jämfört med föregående år. Regeringen framhåller i propositionen att regionalt yrkesvux volymmässigt inte har utvecklats i förväntad takt. Regeringen hänvisar till att den i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1) bedömt att statsbidraget för yrkesutbildning inom komvux bör kunna utnyttjas i högre grad och att insatser bör vidtas för att stärka individens möjligheter att få tillgång till kommunernas vuxenutbildning. För att underlätta utbyggnaden av den yrkesinriktade vuxenutbildningen har regeringen beslutat om förändringar i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning när det gäller villkoret att kommunerna ska finansiera motsvarande antal utbildningsplatser för att få del av statsbidraget. De nya bestämmelserna innebär att kravet på kommunerna att medfinansiera regionalt yrkesvux sänks. krävdes att de samverkande kommunerna med egna medel bekostade lika många årsstudieplatser som de fick statsbidrag för. ska de samverkande kommunerna sammantaget finansiera minst tre sjundedelar av de årsstudieplatser de får statsbidrag för. Från och med ansökningsomgången får kommunerna också besked om stats-bidraget , vilket ger dem bättre planeringsförutsättningar. (Se prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). I regeringens vårändringsbudget (prop. 2020/21:99) framgår att det finns behov av att påbörja en försöksverksamhet med inledande kartläggning och validering inom yrkesutbildning i komvux. Anslaget bör därför ökas med . Vidare aviserar regeringen att den avser att i budgetpropositionen återkomma med förslag om ytterligare medel för satsningen. Kommunerna bör enligt regeringen ersättas retroaktivt för sin medfinansiering av regionalt yrkesvux 2020. Anslaget bör därför ökas med . I budgetpropositionen framgår att det avsattes för kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning för vissa yrkesgrupper vid vissa lärosäten. Utbildningen syftar till att studenterna ska avlägga en examen som kan ges efter en högskoleutbildning som motsvarar deras utländska utbildning eller kunna få behörighet alternativt kunskaper för att i utöva ett yrke som den utländska utbildningen är relevant för. (Se prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Regeringen har gett flera universitet och högskolor i uppdrag att bygga upp nya kompletterande utbildningar för personer med utländsk utbildning till bl.a. apotekare, barnmorska, biomedicinsk analytiker, fysioterapeut, psykolog och socionom. Regeringen framhåller att man på så sätt bättre kan ta till vara den kompetens som finns i vårt samhälle. har det funnits kompletterande utbildning för personer med utländsk jurist-, lärar-, läkar-, sjuksköterske- och tandläkarutbildning. Totalt avsätter regeringen ca för kompletterande utbildning . (Se regeringen.se/regeringens-politik/kunskapslyftet/kunskapslyftet-2020-validering/.) Utskottet vill framhålla att en central del i arbetet med att ta till vara den kompetens som finns i är möjligheterna för personer att få sina kunskaper och kompetenser bedömda. Att arbetet med validering utvecklas ytterligare är enligt utskottets mening av största vikt, för individen och för samhället. När det gäller frågan om behovet att ett kvalitetssäkrat valideringssystem hänvisar utskottet till stödet till branschvalideringen och att Valideringsdelegationens slutbetänkande innehåller förslag till åtgärder för ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering. Utskottet vill inte föregripa det pågående arbetet med beredning av delegationens förslag. Utskottet noterar i sammanhanget att Myndigheten för uppdrag och arbete med validering gäller i avvaktan på att regeringen fattar beslut om långsiktig hantering av valideringsuppdraget. Utskottet vill även lyfta fram förslagen i regeringens vårändringsbudget om en försöksverksamhet med inledande kartläggning och validering inom yrkesutbildning i komvux. När det sedan gäller frågan om kvalitetssäkrade lärlingsutbildningar vill utskottet framhålla att regionalt yrkesvux ska kunna erbjuda ett brett utbud av utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner. När det gäller frågorna om valideringsutbildningar inom bristyrken och behovet av att stärka valideringen av utländsk utbildning kan utskottet konstatera att regeringen avsätter medel till kompletterande utbildningar för personer med utländsk utbildning i vissa yrkesgrupper. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1162 (M), 2020/21:1479 (S) och 2020/21:2729 (MP) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sfi m.m. Jämför reservation 10 (M, SD), 11 (C), 12 (KD) och 13 (L) samt särskilt yttrande 1 (SD). I kommittémotion 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 20 anförs att det inom sfi inte finns en bortre gräns eller resultatkrav. Motionärerna vill därför att det tillsätts en utredning för att se över studieformen sfi så att den blir likvärdig med övriga studier i . I motion 2020/21:3088 av (M) begärs att ett språktest tas fram för att säkerställa att medarbetare i skola och omsorg har tillräckligt goda kunskaper i svenska för att på ett tryggt och rättssäkert sätt kunna vara en del i verksamheten.