bet · H901MJU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Regeringen redovisar att av stödet har gått till företags klimatinvesteringar. För att möta den stora investeringsviljan i hela landet föreslår regeringen att medel tillförs anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Vägen mot nettonollutsläpp kräver enligt regeringen även utveckling av och investeringar i innovativa och teknikskiftande lösningar inom industrin. För att ytterligare stärka och påskynda industrins klimatomställning föreslår regeringen därför att Industriklivet (anslaget 1:19) tillförs medel. Utöver dessa satsningar anser regeringen att det också behöver utvecklas nya tekniker som möjliggör negativa utsläpp. Regeringen tillför därför medel för att införa ett driftstöd för avskiljning, infångning och lagring av biogen koldioxid (bio-CCS) genom att använda s.k. omvända auktioner (anslaget 1:21). Den första auktionen beräknas ske 2022, med utbetalning . Vidare anför regeringen att det krävs kraftfulla åtgärder för klimatanpassning för att nå regeringens mål om ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar. Klimatanpassning måste vara en integrerad del i varje berörd aktörs ordinarie verksamhet. Fortsatt kunskapsuppbyggnad minskar osäkerheten och bidrar till vetenskapligt underbyggda beslutsunderlag. På så sätt kan fler förebyggande åtgärder vidtas. Regeringen föreslår därför en ökning av anslaget 1:10 Klimatanpassning. Omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi Regeringen framhåller att omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi är avgörande för att ska uppnå sina miljö- och klimatmål och de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . För att öka takten i arbetet har regeringen beslutat om en nationell strategi för cirkulär ekonomi som pekar ut riktningen och ambitionen för omställningen. Den första handlingsplanen för cirkulär ekonomi innehåller över 100 åtgärder som ska stärka omställningen. Regeringens pågående satsning Giftfritt från början är fortsatt en central åtgärd för att uppnå en säker omställning till en giftfri cirkulär ekonomi (anslaget 1:16). För att ta ytterligare steg i omställningen mot en cirkulär ekonomi kommer regeringen att ta fram en särskild handlingsplan för plast . Det blir regeringens andra handlingsplan efter strategin för cirkulär ekonomi. Plast är en särskilt prioriterad materialström för den cirkulära ekonomin och det krävs ytterligare åtgärder för att uppnå en hållbar plastanvändning med giftfria och cirkulära plastflöden utan läckage. Handlingsplanen ska komplettera strategin för cirkulär ekonomi genom att förtydliga vilka insatser som är aktuella för plastområdet och för fortsatta arbete för att uppnå en hållbar plastanvändning nationellt, inom EU och globalt. Regeringen föreslår därför särskilda medel för att möjliggöra åtgärder inom alltifrån cirkulär design till städning av plast i hav och natur samt ökad materialåtervinning och återanvändning (anslagen 1:1 och 1:4). Enligt regeringen kommer det också att krävas särskilda insatser för ett framgångsrikt genomförande av engångsplastdirektivet som syftar till att styra bort från en ohållbar användning av engångsplast. En förutsättning för att en omställning ska ske är att näringsliv och andra aktörer har förutsättningar och en drivkraft att ställa om till cirkularitet. Regeringen föreslår i årets budgetproposition åtgärder inom olika utgiftsområden för att öka takten på den gröna omställningen. Regeringen anför att det vidare krävs en fortsatt hög ambitionsnivå inom kemikalieområdet för att nå en giftfri miljö. Regeringen föreslår därför ytterligare medel för att bibehålla ambitionsnivån i kemikaliearbetet, öka takten i arbetet med sanering av förorenade områden samt en satsning för att minska spridningen av PFAS-ämnen (anslagen 1:1 och 1:4). Regeringen föreslår också att satsningen på avancerad rening av läkemedelsrester stärks och förlängs för att minska spridningen av läkemedelsrester i miljön och möjliggöra återanvändning av avloppsvatten (anslaget 1:11). Regeringen framhåller vidare att ska fortsätta att vara pådrivande inom EU och globalt i frågor om hållbar användning och hantering av kemikalier och avfall och i omställningen till cirkulär ekonomi. Regeringen arbetar aktivt för att få till stånd ett globalt ramverk för kemikalier och avfall samt för en global överenskommelse om plast som ska minska och förebygga utsläpp av plastavfall och mikroplast i haven. ska fortsätta att verka för ambitiösa åtgärder som minskar mängden mikroplast inom hela EU. Regeringen arbetar även aktivt för att industriutsläppsdirektivet i högre utsträckning ska omhänderta cirkulär ekonomi och kemikalier. Regeringen föreslår även en satsning för att stärka arbetet vid ett flertal myndigheter för att ytterligare förebygga och förhindra brottslighet inom avfallsområdet genom bl.a. förbättrad tillsyn, gränskontroll och förbättrat utredningsarbete (anslagen 1:1 och 1:6). Åtgärder för en god havs- och vattenmiljö Regeringen bedömer att det krävs kraftfulla åtgärder för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Klimatförändringarnas och havsförsurningens påverkan på haven understryker vikten av att förbättra havets motståndskraft. Flera EU-direktiv är av stor betydelse i arbetet. Genomförande av åtgärdsprogrammen i nästa förvaltningscykel inom både vatten- och havsmiljöförvaltningen är av stor betydelse för att nå målen. Regeringen fortsätter att driva på för att göra sambandet mellan klimatförändringar och förvaltning av havsmiljön tydligt, t.ex. vad gäller de ekosystemens viktiga roll för kolinlagring. Skydd av områden som är ekologiskt representativa, sammanhängande och funktionella bidrar till att säkerställa och bevara den biologiska mångfalden i kust- och havsområden (anslaget 1:11). Regeringen tillför även medel till arbetet mot invasiva främmande arter och för att öka takten i arbetet mot övergödningen av hav och vatten (anslaget 1:11). Regeringen avser vidare att fortsätta arbetet med att införa nödvändiga regleringar av fisket, bl.a. bottentrålning, för att nå bevarandemålen i skyddade områden. Regeringen föreslår mot denna bakgrund en förstärkning av Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsanslag (anslaget 1:15). Biologisk mångfald och tillgänglighet till naturen Regeringen redovisar att den biologiska mångfalden minskar globalt, ekosystemtjänsterna försämras och en miljon arter riskerar att utrotas från jordens yta. Enligt regeringen behövs det insatser för att formellt skydda värdefulla naturområden för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen (bl.a. anslagen 1:3 och 1:14). Insatser bidrar till ambitionen gentemot samt internationella åtaganden som det nya globala ramverket inom ramen för FN:s konvention för biologisk mångfald. För att främja biologisk mångfald, kulturmiljö, friluftsliv, renskötsel, jakt, fiske och besöksnäring föreslår regeringen en stor satsning för skydd av skog. I detta ingår frågan om möjlighet till ersättning till markägare för skydd av fjällnära skog. För satsningarna föreslås att tillförs anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur. Regeringen framhåller att den har som ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar, samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Staten ska vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Skydd av värdefulla skogar ska göras i god samarbetsanda med skogsägarna. Skogsägare ska få ekonomisk kompensation i den utsträckning de har rätt till i de fall då åtgärder för skydd av värdefull natur medför inskränkningar i ägande- och brukanderätten. För att skydda värdefull natur och värna rödlistade och akut utrotningshotade arter ska naturvården stärkas på ett sätt som bygger legitimitet hos de människor och verksamheter som berörs. Regeringen redovisar att det i finns 30 nationalparker och mer än 5 000 naturreservat, vilka är viktiga för friluftsliv och turism. Områdena behöver förvaltas och skötas för biologisk mångfald, kulturmiljövärden och friluftsliv. Regeringen föreslår därför en satsning på åtgärder för naturvård (anslaget 1:3). Därutöver behöver fler nationalparker inrättas för att skydda värdefull natur och bidra till landsbygdsutveckling över hela landet. Regeringen framhåller att friluftslivet har varit viktigt för många människor under pandemin och besökstalen i bl.a. naturreservat och nationalparker har varit höga. För att möta detta behov och som en del av den gröna återhämtningen kommer regeringen att fortsätta att utveckla arbetet med skydd av och åtgärder för värdefull natur. Regeringens ambition är att stärka den fria forskningen som forskningspolitiken ska svara mot nationella och globala samhällsutmaningar, bl.a. inom klimat och miljö. Regeringen anför att miljöforskningen driver på och utvecklar miljöpolitiken och på så sätt bidrar till att nå de nationella miljökvalitetsmålen och till genomförande av Agenda 2030. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas, anslaget 2:1) har en central roll i förverkligandet av forskningspolitiken. Regeringen har i samband med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2020/21:60, bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254) förstärkt och utökat Formas uppdrag. Regeringen förväntar sig att detta leder till ytterligare fördjupad samverkan mellan forskningsfinansiärer och till att synergier uppnås mellan nationell och internationell forskning, bl.a. inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och innovation (Horisont ). Ett nytt nationellt forskningsprogram för hav och vatten ska skapa förutsättningar för ett strategiskt och långsiktigt arbetssätt, med ett helhetsperspektiv på hav och vatten. Formas uppdrag att vara värd för den nationella kommittén för FN:s dekad för havsmiljöforskning möjliggör ytterligare synergier med den internationella forskningen på området. Regeringen anför att det är viktigt att fortsatt stödja forsknings- och innovationsprogram som bidrar till helhetslösningar och samverkan mellan forskning och samhälle. Formas har flera uppdrag som innebär ökad samverkan mellan berörda aktörer, bl.a. de strategiska innovationsprogrammen. Regeringen redovisar att det pågår ett arbete med att utveckla de strategiska innovationsprogrammen i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska proposition som har beslutat om. 1:1 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive myndighetens utgifter för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till utvecklingsarbete som andra än organiserat och som främjar de verksamheter som ansvarar för. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget tillförs medel eftersom det enligt regeringen är angeläget att myndigheten ges förutsättningar att hantera regeringens satsningar inom miljöområdet och att upprätthålla en hög ambitionsnivå. har en viktig roll i utvecklingen av en hållbar cirkulär användning och hantering av plast. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel för myndighetens arbete med hållbar plastanvändning, minskad nedskräpning samt genomförande av EU-lagstiftning. Vidare tillförs anslaget medel för att dels täcka vissa kostnader för tillsyn över förpackningsproducenter, dels kunna fullgöra uppgiften att rapportera till EU vilken mängd icke materialåtervunnet plastförpackningsmaterial som genereras i . Regeringen föreslår vidare att anslaget tillförs medel för att stärka myndighetens arbete mot brottslighet inom avfallsområdet. Anslaget tillförs också ytterligare medel för att stärka arbete med PFAS, t.ex. med att samordna och vägleda andra berörda aktörer för att minska spridningen av PFAS, och för att ska ha rätt förutsättningar att arbeta med sanering av förorenade områden. Ökningen ska enligt regeringens förslag finansieras genom en minskning av anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden. Vidare tillförs anslaget medel för ytterligare insatser för bl.a. tillsyn, vägledning och kunskapsunderlag i fråga om strandskydd. Slutligen tillförs anslaget medel för att stärka arbete med miljöprövning och tillsynsvägledning. Regeringen föreslår därutöver att godkänner en investeringsplan som en riktlinje för investeringar i fastigheter och markanläggningar –2024. Investeringarna, som avser samhällsändamål, avser främst förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden som avses skyddas enligt . Investeringarna avser även nyuppförande av naturum och andra byggnader som används bl.a. för informationsändamål samt renovering av befintligt byggnadsbestånd i skyddade områden. 1:2 Miljöövervakning m.m.: Anslaget får användas till utgifter och bidrag för miljömålsuppföljning, för miljöövervakning, för statsbidrag till ideella miljöorganisationer, till verksamhet vid och för arbete med miljöledningssystem. Anslaget får även användas till utgifter för internationell miljöövervakning samt internationell rapportering som följer av EU-direktiv och andra internationella åtaganden. Anslaget får även användas till Delegationen för cirkulär ekonomi. Anslaget får även användas till utgifter för uppdrag som syftar till att bidra till minskade utsläpp av växthusgaser. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Anslaget tillförs medel för bidrag till ideella miljöorganisationer för arbete med kärnavfallsfrågor. Anslaget 3:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, som har finansierat denna utgift, föreslås minskas med motsvarande belopp. För att genomföra den nuvarande klimatpolitiska handlingsplanen och ta fram underlag till nästa handlingsplan behöver regeringen underlag från ett antal myndigheter, och regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel. står värd för världsmiljödagen och Stockholm+50. Det civila samhället och ideella miljöorganisationer har en viktig roll i detta, och anslaget tillförs därför medel för att kunna förstärka stödet till ideella miljöorganisationer. Regeringen vill att livsmedelsresurserna, inklusive dricksvattnet, ska skyddas bättre. PFAS-ämnen förekommer i livsmedel, bl.a. dricksvatten och fisk, men eftersom kunskaperna om detta är otillräckliga föreslår regeringen att anslaget tillförs medel för särskilda insatser inom miljöövervakningen riktad mot kopplingen mellan miljö och livsmedelsproduktion. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Bemyndigandet behövs för att fleråriga avtal ska kunna tecknas med de aktörer som utför miljöövervakning i program som löper och för att skapa kontinuitet, kostnadseffektivitet och ökad kvalitet i verksamheten. 1:3 Åtgärder för värdefull natur: Anslaget får användas till utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. Anslaget får användas till statsbidrag inom dessa områden. Anslaget får särskilt användas till utgifter – för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning – för artbevarande och viltförvaltning – i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. Regeringen föreslår att ändamålet förtydligas på så sätt att anslaget även får användas för vissa utgifter för berörda myndigheters arbete inom anslagets ändamål. Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare insatser för skötsel av naturreservat, för vandringsleder och fjälleder samt för naturnära jobb riktade mot unga. Därför föreslår regeringen att anslaget tillförs medel. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2028. Bemyndigandet behövs för att fleråriga avtal om förvaltning av värdefulla naturområden ska kunna tecknas och för samverkansavtal mellan statliga myndigheter. Bemyndigandet behövs också för att möjliggöra medfinansiering av större EU-projekt. 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden: Anslaget får användas till utgifter för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas, för att ta fram prioriteringsunderlag samt för teknikutveckling och tillämpad forskning för sanerings- och efterbehandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och till akuta saneringsinsatser. Anslaget får vidare användas till utgifter för att inventera om det förekommer objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, och i så fall genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar av dessa. Anslaget får användas för efterbehandling av mark för bostadsbyggande. Anslaget får även användas till utgifter för omhändertagande av historiskt radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet. Anslaget får även användas till omhändertagande av övergivna eller uttjänta fordon. I linje med regeringens föreslagna satsningar på anslaget föreslår regeringen att det ska framgå av anslagsändamålet att anslaget ska få användas för omhändertagande av övergivna eller uttjänta fiskeredskap och fritidsbåtar som utgör en risk för miljön. Vidare föreslår regeringen att anslaget ska få användas för utgifter för att förebygga och förhindra stora saneringskostnader och risker med PFAS. Anslaget ska enligt regeringens förslag få användas för statsbidrag inom dessa områden. Regeringen föreslår vidare att det tydliggörs i anslagsändamålet att anslaget även får användas för vissa myndigheters arbete inom anslagets ändamål som finansieras från anslaget. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden. Regeringen vill att åtgärdstakten i saneringsarbetet ska fortsätta att öka, vilket är en förutsättning för en giftfri miljö och rena hav och vatten. Framförallt covid-19-pandemin har resulterat i förseningar av flera åtgärdsprojekt, vilket innebär att de ökade medlen inte beräknas användas fullt ut. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel. Anslaget tillförs ytterligare medel för att fler områden som förorenats av PFAS ska kunna åtgärdas på ett effektivt sätt genom bl.a. stärkt teknikutveckling. Satsningen ska också bidra till att få bort PFAS som är i omlopp i samhället genom insamling och destruktion av PFAS-baserade släckskum. Anslaget tillförs också medel för att städa upp och återvinna gamla fiskeredskap och övergivna fritidsbåtar som hotar hav och vatten. Satsningen ska bidra till en mer hållbar hantering av plasten som fiskeredskapen och fritidsbåtarna består av, genom att den i stället kan städas upp och återvinnas i den cirkulära ekonomin. Regeringen föreslår att anslaget minskas för att finansiera ökningar av anslaget 1:1 och anslaget 1:8 geologiska undersökning inom utgiftsområde 24 Näringsliv för att stärka dessa myndigheters arbete med förorenade områden. Minskningen beräknas inte påverka verksamheten inom saneringsanslaget utan syftar till att möjliggöra bättre utväxling för anslaget. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023–2050. Regeringen anför att ett beställningsbemyndigande är en förutsättning för att bidragshanteringen ska fungera effektivt. Saneringsåtgärder är ofta fleråriga, varför ett bemyndigande är avgörande för att aktörer och myndigheter ska ha möjlighet att genomföra åtgärder och undersökningar. 1:5 Miljöforskning: Anslaget får användas till utgifter för miljöforskning främst till stöd för arbete med miljökvalitetsmålen, och underlag för internationellt förhandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för statens andel av den forskning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Miljöforskning. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare insatser för internationell utvärdering av svensk ålförvaltning och föreslår därför att anslaget tillförs medel. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Bemyndigandet behövs för att regeringen ska kunna teckna avtal om fleråriga miljöforskningsprojekt, vilket i sin tur är en förutsättning för att medverka i t.ex. EU-gemensamma forskningssatsningar. 1:6 Kemikalieinspektionen: Anslaget får användas för Kemikalieinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till verksamheter som främjar en giftfri miljö. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Internationella kemikaliesekretariatet och . Vidare får anslaget användas för utgifter för att täcka eventuellt underskott i prövningsverksamheten inom det svenska rapportörsprogrammet (SERP) rörande riskbedömning av befintliga och nya verksamma ämnen i bekämpningsmedel. Anslaget får också användas för utgifter för att betala och för nationell prövning av växtskyddsmedel och biocidprodukter. Regeringen föreslår att anslagets ändamål ändras till att även få användas till utgifter för bidrag till verksamheter som främjar en giftfri miljö, i stället för bidrag till handlingsplanen för Giftfri vardag som har upphört. Ändringen möjliggör att myndigheten fortsatt får ge bidrag till verksamheter som främjar en giftfri miljö. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen. Regeringen vill stärka arbetet för en giftfri miljö, och för att säkerställa ambitionsnivån på kemikaliearbetet föreslår regeringen att anslaget tillförs medel. Marknadskontroll är en viktig del i arbetet med att säkerställa en hållbar hantering av kemikalier och regeringen avser att göra Kemikalieinspektionen till marknadskontrollmyndighet inom kemikalieområdet. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel även för detta ändamål. 1:7 Avgifter till internationella organisationer: Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer. Som värd för Stockholm+50 ska stå för FN-systemets kostnader för att förbereda och genomföra mötet, däribland täcka kostnaderna för FN:s miljöprogram som blivit utsett som fokalpunkt inom FN. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel. kommer att stå värd för världsmiljödagen. åtar sig att förbereda och genomföra en global kampanj medan värdlandet åtar sig att bl.a. finansiera Uneps kostnader. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel även för detta ändamål. 1:8 Klimatbonus: Anslaget får användas till utgifter för klimatbonusen, dvs. bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en klimatbonusbil. Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:8 Klimatbonus . Försäljningen av klimatbonusbilar har ökat kraftigt , och regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel för att möta det ökade finansieringsbehovet. 1:9 : Anslaget får användas för meteorologiska och hydrologiska instituts () förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . 1:10 Klimatanpassning: Anslaget får användas för utgifter för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar såsom förebyggande och kunskapshöjande insatser, utredningar, samordning och planer. Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden samt även för de administrativa utgifter som insatserna medför. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Klimatanpassning.