bet · H801SkU22 · 2021-03-30 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 anförs att staten brister i kontrollen över folkbokföringen. Regeringen bör göra folkbokföringen mer tillförlitlig. Regeringen bör vidare ges i uppdrag att utöka underrättelseskyldigheten vid misstänkt felaktig folkbokföring genom att tillämpningsområdet för 2 § folkbokföringsförordningen utvidgas så att samtliga myndigheter och kommuner omfattas av skyldigheten att underrätta så snart det finns anledning att anta att den adress en person har inte är registrerad i folkbokföringen eller om det finns anledning att anta att uppgifter som är registrerade i folkbokföringen är felaktiga eller ofullständiga. I kommittémotion 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs att det bör utredas om folkbokföringsverksamhet ska utökas och ges direktåtkomst till andra myndigheters databaser så som anges i SOU 2017:37. I motion 2020/21:933 av (M) anförs att en översyn bör göras i syfte att komma tillrätta med problematiken kring utlandssvenskarnas situation. I motion 2020/21:1708 av (M) anförs att för att förhindra bidragsfusk bör man införa en elektronisk varning i system när fler än två vuxna individer folkbokför sig på samma adress. På så sätt kan myndigheterna då kontrollera vilka som bor där och deras relation till varandra. I motion 2020/21:3511 av (M) anförs att regelverket för hur och vart man får skriva sig behöver förändras så att när en person ansöker om att skriva sig på en specifik adress behöver detta godkännas av fastighetsägaren innan en ändring av folkbokföringsadressen kan ske. I motion 2020/21:240 av (SD) anförs att man bör utreda ett regelverk där det regleras hur många personer som tillåts folkbokföra sig i en specifik bostad i förhållande till bostadens storlek och antal rum. I motion 2020/21:2546 av och (båda SD) anförs att man bör bevara utlandssvenskars folkbokföring i det statliga personadressregistret . I motion 2020/21:3125 av (SD) anförs att i ett försök att minska problematiken med fall där personer aktivt använder sig av falsk folkbokföring i olika syften vore det önskvärt att få på plats ett system som informerar övriga folkbokförda på adressen när någon ny skriver sig där. Man bör därför utreda möjligheten att införa ett sådant system. I kommittémotion 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 33 anförs att hur många personer som helst alltjämt kan registrera sig på en och samma adress. Dessutom finns det problem med att personer skriver sig hos andra utan deras vetskap och nyttjar adressen för brottslig verksamhet. Detta måste upphöra. En begränsning av antalet personer som kan skriva sig på samma adress bör införas. I motion 2020/21:375 av (KD) anförs att en adress i folkbokföringsregistret bör bli giltigt först efter att hyresgästen fått ett intyg om godkännande från den som hyr ut bostaden i andra hand och av fastighetsägaren. I motion 2020/21:1003 av (KD) yrkanden 1 och 2 anförs att det är ett utbrett problem att enskilda personer registrerar sig i en lägenhet utan att fastighetsägaren känner till detta. Man bör därför ge i uppdrag att informera fastighetsägare om nya folkbokförda i deras fastigheter. Vidare bör man utreda fastighetsägares möjlighet att upprätta ett maxantal för hur många som får vara skrivna i en enskild lägenhet utan fastighetsägarens medgivande för att stoppa missbruket som finns när det gäller falska folkbokföringsadresser. I motion 2020/21:1046 av (KD) yrkande 6 anförs att regeringen bör begränsa antalet personer som kan vara folkbokförda på samma adress för att förhindra falsk folkbokföring. Utskottet anser att det är mycket positivt att nu har kunnat uppskatta folkbokföringsfelets omfattning . Att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden är en förutsättning för att samhällsfunktioner ska ha ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Genom de nya verktyg som fått när det gäller folkbokföring hoppas utskottet att arbetet med folkbokföringen skakunna förbättras ytterligare så att andra samhällsfunktioner har ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. De delar av regelverket som hanterar bl.a. en person ska vara folkbokförd i eller ska avregistreras på grund av utflyttning och vilka uppgifter som ska registreras t.ex. om medborgarskap får anses väl avvägda och funktionella. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:871 (S), 2020/21:933 (M) och 2020/21:2546 (SD) då utskottet inte finner skäl att rikta ett tillkännagivande med de inriktningar som framförs i motionerna. Det har på olika sätt kommit fram att det har funnits brister i kvaliteten i folkbokföringen. Genom ändringar i lagstiftningen om folkbokföring 2018 och 2019 har ett flertal åtgärder för att stärka och förbättra kvaliteten i folkbokföringen införts. har t.ex. fått möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Folkbokföringsbrott infördes på nytt. Straffansvar inträder således när någon uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet och åtgärden innebär fara i bevishänseende. Dessa förslag innebär stora förändringar och skärpningar vad gäller hanteringen av folkbokföringen, vilket utskottet anser är ett steg i rätt riktning. Regeringen har också lämnat en proposition som ska hanteras av med förslag om förbättringar när det gäller korrekta uppgifter i folkbokföringen. Arbetet med att förbättra folkbokföringen och att ytterligare höja kvaliteten i folkbokföringen är ett prioriterat område både inom och inom . Utskottet förutsätter därmed att regeringen löpande följer upp och utvärderar effekterna av de nya lagstiftningarna som har trätt i kraft eller snart kommer att träda i kraft. Vidare pågår arbete med de regeringsuppdrag om folkbokföringsfrågor som ska genomföras . Utskottet finner inte skäl att föregripa de arbeten som pågår. Utskottet avstyrker därmed resterande under rubriken angivna motioner. Folkbokföring av barn på två adresser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att barn ska kunna vara folkbokförda på två adresser och att brev till vårdnadshavare ska adresseras till samtliga föräldrar. Jämför reservation 31 (C). Barn, dvs. personer , ska folkbokföras enligt samma regler som vuxna och ska vara folkbokförda där de tillbringar sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvilan). Barn kan ibland bo på två ställen, vilket kan innebära dubbel bosättning. Det är t.ex. vanligt när föräldrarna har var sin bostad och barnet vistas hos båda föräldrarna. Huvudregeln är att barnet då får folkbokföras hos den av vårdnadshavarna som de båda är överens om. Detta gäller i de fall då föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet och barnet bor ungefär lika ofta hos båda sina föräldrar. Om huvudregeln inte är tillämplig, t.ex. när föräldrarna inte är överens om barnets folkbokföring, ska ett barn folkbokföras hos den förälder där barnet tillbringar flest nätter. Om barnet bor lika mycket tid hos båda föräldrarna ska folkbokföringen inte ändras så länge en förälder bor kvar i familjens tidigare gemensamma bostad. Detta gäller även om barnet tillbringar mer hos den andra föräldern. Om det inte finns någon sådan gemensam bostad och barnet bor lika många nätter hos båda föräldrarna eller om föräldrarna lämnar olika uppgifter om var barnet bor, ska barnets folkbokföring bestämmas utifrån barnets boendesituation. Vid denna typ av bedömning av ett barns folkbokföring är det som beslutar var barnet ska vara folkbokfört. I kommittémotion 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 12 anförs att för att säkerställa att alla vårdnadshavare får full information bör myndighetspost och meddelanden från exempelvis förskola och skola alltid skickas till båda vårdnadshavarna om de inte delar bostadsadress. All myndighetspost och information ska skickas till båda vårdnadshavarna för ett barn. I motion 2020/21:512 av (-) anförs att separerade föräldrar med gemensam vårdnad om barn ska ha rätt till samma information. Ett system måste införas där det är obligatoriskt för myndigheter att skicka samma information till båda vårdnadshavarna utan att man ska behöva be om det. Enligt (SOU 2009:75 Folkbokföringen s. 382) fanns det inte tillräckligt starka skäl för att införa en möjlighet att folkbokföra ett barn på två ställen eller att låta barnet vara folkbokfört hos den ena föräldern och registrera den andra förälderns adress i folkbokföringsdatabasen. 2012/13:SkU25, rskr. 2012/13:254) antog i stället bestämmelser som innebär att om vårdnadshavarna är överens ska de själva kunna välja var ett barn som bor ungefär lika mycket hos dem båda ska anses bosatt. En vårdnadshavare ska också vid gemensam vårdnad ensam kunna överklaga ett beslut om barnets folkbokföring. Utskottet är inte berett att tillmötesgå motionärernas förslag om ett tillkännagivande om att barn ska kunna vara folkbokförda på två adresser eller om hur utskick till vårdnadshavare sker. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om offentlighetsprincipens omfattning, om möjlighet till permanent skyddad identitet och skyddade folkbokföringsuppgifter för vissa myndighetspersoner. Jämför reservation 32 (SD), 33 (C) och 34 (KD). Offentlighetsprincipen innebär att enskilda har rätt till insyn i offentlig verksamhet och den utgör en i demokratiska statsskick. Principen regleras i tryckfrihetsförordningen och undantag från principen finns i offentlighets- och sekretesslagen. Sekretess och skyddade uppgifter Uppgifter som registreras i folkbokföringen är som regel offentliga. Sekretess gäller hos alla myndigheter om det av särskild anledning kan antas att den enskilde, eller någon närstående, kan lida skada eller men om uppgifter om personen lämnas ut (22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). En sådan särskild anledning som avses i bestämmelsen kan vara befarad personförföljelse. Om man på förhand kan misstänka att utlämnande av uppgifter om en person kan förorsaka personförföljelse eller annan skada kan sekretessmarkering i folkbokföringsregistren tillgripas som en första skyddsåtgärd. En sekretessmarkering är den lägre graden av skyddade personuppgifter och är en administrativ åtgärd som gör det svårare för andra att ta del av dina personuppgifter i folkbokföringsregistret. Sekretessmarkeringen omfattar alla dina personuppgifter. Markeringen anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess. En sekretessmarkering fungerar som en varningssignal för och andra myndigheter om att en prövning ska göras innan uppgifterna om dig lämnas ut. Det är alltså ingen absolut sekretess. En sekretessmarkering är en administrativ åtgärd som motsvarar hemligstämpeln på ett dokument. Genom folkbokföringen får hela samhället tillgång till uppgifter om befolkningen. Uppgifter från folkbokföringen om befolkningen sprids till myndigheter och övriga delar av samhället genom Navet (system för distribution av folkbokföringsuppgifter till samhället) och SPAR (Statens personadressregister). Navets funktioner regleras av lagen (2001:182) och förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Ett nytt skyddsinstitut – skyddad folkbokföring – infördes . Detta ersätter det tidigare skyddsinstitutet kvarskrivning och är tänkt att ge ett starkare skydd. Skyddad folkbokföring ger ett starkare skydd än sekretessmarkering. Genom skyddad folkbokföring ska en person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt, efter egen ansökan, få medges att vara folkbokförd på en annan folkbokföringsort än där personen är bosatt. En adress till registreras dit du får din post. Skyddad folkbokföring ska som regel ges för obestämd tid men ska också kunna begränsas till . Skyddad folkbokföring ska medges vid kvalificerade hotsituationer vilka ofta pågår . Ett medgivande ökar tryggheten för den enskilde. Våld eller hot mot tjänsteman Tillgången till uppgifter ur folkbokföringen och andra offentliga register gör att myndighetsföreträdare riskerar att exponeras för våld och hot också utanför arbetstid. Det är visserligen svårt att mäta i vilken grad subtila hot liksom den övriga utsattheten för våld och hot hos myndighetsutövare i praktiken riskerar att påverka ett korrekt beslutsfattande inom ramen för myndighetsutövning. Utifrån den samlade bild som regeringen har fått av förekomsten av våld och hot mot samhällets företrädare bedömer regeringen emellertid att faran för otillbörlig påverkan bör tas på stort allvar. Mot bl.a. denna bakgrund anser regeringen att det finns skäl att skärpa synen på våld och hot mot tjänsteman. beslutade (bet. 2019/20:JuU8, rskr. 2019/20:43) att i enlighet med regeringens framlagda proposition (prop. 2018/19:155) stärka det straffrättsliga skyddet för myndighetsutövning och uttalade att våld och hot mot samhällets företrädare är ett allvarligt problem och att otillbörlig påverkan på myndigheters beslutsfattande måste tas på stort allvar. Lagstiftningen trädde i kraft . uttalade vidare i sitt betänkande bl.a. följande Det finns enligt utskottet anledning att överväga ett utökat straffrättsligt skydd även för personal i andra viktiga samhällsfunktioner. Samma personer som utsätter blåljuspersonal och personal från och för angrepp utgör även hot mot andra yrkeskategorier. Det förekommer t.ex. att personal på akutmottagningar och sjukhus utsätts för hot och påtryckningar. Detsamma gäller för ordningsvakter som anställts av kommuner för att bidra till ordning och trygghet på allmän plats. En utredning bör därför tillsättas i syfte att bredda det straffrättsliga skyddet även för andra samhällsviktiga yrkesfunktioner. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2019/20:361 (SD) yrkande 1, 2019/20:300 (L) yrkande 2 och 2019/20:2878 (M) yrkande 3. föreslog i delbetänkandet Hur står det till med den personliga integriteten? (SOU 2016:41) att det skulle införas en skyldighet för Datainspektionen att löpande lämna en redovisning på området till regeringen som i sin tur skulle lämna en skrivelse i ämnet till . Regeringen beslutade , genom en ändring av förordningen (2007:975) med instruktion för Datainspektionen (numera , ), att myndigheten en gång ska lämna en redovisning till regeringen av utvecklingen när det gäller integriteten på it-området. Regeringen har meddelat att den har för avsikt att på grundval av myndighetens redovisning en gång per mandatperiod överlämna en skrivelse om utvecklingen på integritetsområdet till (pressmeddelande publicerat på regeringens webbplats). lämnade rapporten till regeringen. I rapporten beskrivs ett antal teknikområden som har stor betydelse för den personliga integriteten, däribland – nya tekniker för att samla in data via exempelvis sensorer och nya former av interaktion mellan människa och dator, som röststyrning – AI för att analysera stora mängder data – nya sätt att lagra, säkra och transportera data, som molnlagring och 5G. IMY:s bedömning är att sakernas internet (Internet of things, IoT) är ett av de utvecklingsområden som kommer att ha störst påverkan på den personliga integriteten , eftersom tekniken innebär att dagens möjligheter till spårning på nätet nu flyttar ut till städer och hem. Även den ökade insamlingen av biometriska uppgifter, i form av exempelvis fingeravtryck och ansiktsigenkänning, medför stora risker. anser i rapporten att behöver en tydligare integritetsskyddspolitik. Med detta menas enligt ett väl definierat politikområde som konkretiserar mål och åtgärder för att i den pågående digitaliseringen säkerställa människors rätt till privatliv och rätten till självbestämmande i samband med behandling av personuppgifter. En svensk integritetsskyddspolitik bör enligt bl.a. – särskilt fokusera på områden där integritetsriskerna är stora, som AI, sakernas internet och biometri – satsa på forskning och utveckling av teknik som skyddar människors rätt till personlig integritet – innehålla konkreta mål och åtgärder för att stärka enskilda individers rättigheter och möjligheter att kontrollera hur deras personuppgifter hanteras av myndigheter och företag. Av den s.k. propositionsförteckningen framgår att regeringen avser att överlämna skrivelsen Utvecklingen på integritetsområdet (förteckningen är publicerad på regeringens webbplats ). I motion 2020/21:960 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 1 och 2 anförs att man bör överväga förändringar av de gällande kraven på personuppgifter på tjänstelegitimation inom utsatta yrken. Inom vissa yrkeskategorier bör man också se över automatiskt skydd av bostadsadress. I motion 2020/21:2238 av (M) anförs att poliser ska kunna få dolda adresser och personuppgifter. Man bör införa en nivå av dold identitet utan att vidta alla åtgärder som gäller vid skyddad identitet. I kommittémotion 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 24 anförs att man bör införa stärkta skyddsmöjligheter för personer som lever under en ständig hotbild till följd av hedersförtryck. Det ska av denna anledning vara möjligt att i särskilt svåra fall bevilja en person livslång skyddad identitet. I motion 2020/21:3439 av m.fl. (SD) anförs att det inte finns någon anledning till att offentlighetsprincipen ska vara så omfattande som den är . Regeringen bör därför återkomma med förslag för att privatpersoner enklare ska kunna skydda känsliga uppgifter från främmande människor. I motion 2020/21:465 av (C) anförs att regeringen bör utreda möjligheten att skydda invånares personnummer så att kriminella inte kan komma åt människors personnummer och använda dem i syfte att begå ett brott. I kommittémotion 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 34 anförs att det bör utredas hur fler personer som arbetar på myndigheter kan få skyddade uppgifter av olika slag. Dessutom bör det utredas om anonyma handläggare även ska finnas på andra myndigheter som eller . I motion 2020/21:435 av (KD) anförs att personnummer inte är skyddade. Ett sätt att försvåra id-kapning är att personnummer skyddas och är en offentlig handling. Offentlighetsprincipen är en i demokratiska statsskick. Utskottet inser att det dock i vissa fall kan vara motiverat med inskränkningar i denna princip för att skydda enskilda personer eller tjänstemän. Det är också viktigt att lagstiftningen följer med i den utveckling som sker i samhället, bl.a. på it-området, för att på bästa sätt hantera avvägningen mellan offentlighet och sekretess. Att få sina identitetsuppgifter utnyttjade är en stor integritetskränkning och skyddet mot det stärktes 2016 genom att ett nytt brott infördes i , olovlig identitetsanvändning (bet. 2015/16JuU29). Med olovlig identitetsanvändning menas att någon använder en annan persons identitetsuppgifter utan att personen lämnat sitt samtycke. Straffbestämmelsen syftar till att motverka missbruk av identitetsuppgifter och ge skydd mot den integritetskränkning det innebär att få dessa utnyttjade. konstitutionsutskott uttalade i betänkande 2020/21:KU19 bl.a. att en ordning nu har införts som innebär att ska lämna en redovisning till regeringen av utvecklingen när det gäller integriteten på it-området och att regeringen har meddelat att den har för avsikt att på grundval av redovisningen en gång per mandatperiod överlämna en skrivelse till . En första sådan skrivelse ska enligt regeringen lämnas till . Även skyddet mot hot för vissa yrkeskategorier stärktes från genom regler om ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning (bet. 2019/20:JuU8). Dessa förändringar stärker skyddet för hotade och förföljda personer och även vissa utsatta yrkesgrupper. Vidare gjorde justitieutskottet ett tillkännagivande med krav på regeringen att återkomma med ytterligare förändringar för fler yrkesgrupper som arbetar i viktiga samhällsfunktioner. På folkbokföringsområdet tillstyrkte stora lagstiftningsändringar. Reglerna trädde i kraft . Utskottet ser att det pågår ett omfattande arbete med att skydda den personliga integriteten som offentlighetsprincipen bevaras. Utskottet anser att de nya lagstiftningar som trätt i kraft måste få möjlighet att tillämpas och se hur de fungerar i praktiken. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer upp och utvärderar utvecklingen av de nya regelverken och också följer upp tillkännagivande på detta område. Med detta avstyrker utskottet samtliga motioner under aktuellt avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att genomföra en folkräkning. Jämför reservation 35 (M), 36 (SD) och 37 (KD). En hushålls- och bostadsräkning, även kallad Census, innebär att samla in uppgifter om hushåll, boende och bostäder i ett land . fattade 1989 beslut om regeringens förslag om en folk- och bostadsräkning 1990 (prop. 1988/89:91 och 1988/89:121). Av proposition 1988/89:121 framgår att uppgifterna till folk- och bostads-räkningen skulle samlas in dels genom frågeblanketter till allmänheten, dels genom utnyttjande av uppgifter som fanns tillgängliga i vissa register. Vidare framgår att arbetet skulle ledas av under medverkan av kommunerna. Detta var den senaste folk- och bostadsräkning som genomfördes i . genomfördes inga folkräkningar i . fattade 2006 beslut om en lag om ett lägenhetsregister (SFS 2006:378) och förändringar i folkbokföringslagen (SFS 1991:481). Syftet var att möjliggöra en registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. Den kompletterades 2007 med en förordning som reglerade Lantmäteriets upprättande av registret. () genomförde 2011 en registerbaserad hushålls- och bostadsräkning som redovisas i rapporten 3.2 Hushålls- och bostadsräkning – (Census) 2011. I kommittémotion 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att staten brister i kontrollen över folkbokföringen. För att på riktigt återfå kontrollen över folkbokföringen i och för att stävja de brott som kostar staten miljarder krävs en folkräkning. Problemen har blivit mycket allvarliga och en folkräkning är en kraftfull åtgärd som bör vidtas. I kommittémotion 2020/21:3220 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att bristerna i folkbokföring har varit kända . gick därför fram med ett utskottsinitiativ i skatteutskottet om att genomföra en folkräkning och tillförde medel i budgetförslag i linje med utskottsinitiativet. Det är nu upp till att agera för att regeringen ska gå till handling. En folkräkning måste genomföras. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 26 anförs att har haft en storskalig invandring där många människor som finns i landet inte är registrerade eller folkbokförda. Andra är registrerade i men befinner sig i ett annat land och uppbär kanske sociala ersättningar trots att de har lämnat . Både välfärdens resurser och rättsstatens kapacitet försämras. Därför är det mycket viktigt att börja genomföra en folkräkning i . I motion 2020/21:11 av (SD) yrkande 3 anförs att för att komma tillrätta med haveriet i fråga om folkbokföringsadresser och olika typer av bidrag bör en folkräkning genomföras där samkörning av register tillåts. I motion 2020/21:3153 av (SD) yrkande 1 anförs att det är viktigt att vi vet vilka individer som lever och verkar i för att exempelvis kunna ha kontroll på vilka som har rätt att utnyttja olika samhällsfunktioner. Det är också viktigt för att olika statistiska beräkningar ska stämma överens med verkligheten. Man bör därför genomföra en folkräkning i . I kommittémotion 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att föreslog att en folkräkning skulle genomföras i syfte att rätta till de fel som finns i folkbokföringsregistret. Enligt bedömning finns det ungefär 200 000 fel i folkbokföringen.