bet · H801KrU2 · 2021-04-26 00:00:00 — Denna grundläggande princip för ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen är ändamålsenlig. Genom att ange syftet med bidragsgivningen anger staten en viljeinriktning för vad staten förväntar sig att bidraget främst skall leda till. Däremot föreskrivs inte hur detta skall gå till. Idrottsrörelsen skall vara fri och självständig. Däremot är det statens ansvar att, gentemot såväl idrottsrörelsen som samhället i övrigt, vara tydlig i fråga om vad staten vill uppnå med statsbidraget. Statens utgifter styrs av politiska mål och den förvaltningspolitiska processen kräver offentlig insyn och kontroll. Dessa mål och offentlighetskrav måste balanseras mot idrottsrörelsens självklara rätt att vara fri och oberoende. Statens bidrag måste därför utformas på ett sådant sätt så att det stödjer och stimulerar sådan verksamhet som ideella organisationer i demokratisk ordning fattat beslut om. I proposition 2018/19:126 gjorde regeringen följande bedömning om uppföljning av statens stöd till idrotten: ) bör ansvara för att genomföra en regelbunden och långsiktig uppföljning av statens idrottsstöd. Uppföljningen bör göras i form av en fortlöpande bevakning av det statliga idrottsstödets betydelse utifrån ett antal indikatorer, fördjupade analyser och kompletterande forskning samt genom en bevakning av forsknings-resultat med relevans för statens stöd till idrotten. , som är en del av Gymnastik- och , följer upp statens stöd till idrotten, och gör fördjupade analyser i ämnen som regeringen bestämmer, och genomför dessutom en regelbunden och långsiktig statistisk uppföljning av statens idrottsstöd med hjälp av ett indikatorsystem. tilldelades anslaget 13:1 Stöd till idrotten inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:KrU1, rskr 2020/21:106). Därutöver har idrottsrörelsen erhållit –för att mildra coronapandemins ekonomiska konsekvenser. Regeringen lämnade vidare proposition 2020/21:166, och föreslog där en ökning av anslaget med 1 för att ytterligare mildra de ekonomiska konsekvenserna av coronapandemin. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:FiU49, rskr. 2020/21:251). Dessutom föreslog regeringen i samma proposition att det skulle införas ett nytt anslag, 1:28 Evenemangsstöd inom utgiftsområde 24 Näringsliv, på statens budget med . Anslaget får användas för utgifter för stöd till evenemang som planerats genomföras juli–men som till följd av restriktioner med anledning av spridningen av covid-19 inte har kunnat genomföras eller har begränsats i stor utsträckning. Det gäller exempelvis idrotts- och sportevenemang. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:FiU49, rskr. 2020/21:250). Ett långsiktigt och stabilt stöd till idrottsrörelsen är enligt utskottet en förutsättning för att kunna bedriva en omfattande idrottsverksamhet i alla landets kommuner. Utskottet anser att det statliga stödet till idrottsrörelsen är och har varit stabilt och långsiktigt, och vill framhålla att idrottsrörelsen också med anledning av coronapandemin har fått ett omfattande kompensationsstöd. Utskottet anser inte att den av fastställda principiella ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen ska ändras, där staten anger de mål och syften som staten har med sin bidragsgivning och RF fördelar statsbidrag till idrottsverksamhet i enlighet med vad regeringen bestämmer, men själv formulerar målen för sin verksamhet. Utskottet vill också, i likhet med vad motionärerna gör, betona vikten av att idrottsrörelsen är fri och självständig. Utskottet anser inte att motionsyrkandena bör leda till någon åtgärd från sida och motion 2020/21:3252 (L) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att tillsätta en utredning om bl.a. hur coronapandemin har påverkat jämställdheten inom idrotten. Utskottet hänvisar till att pågående analys av coronapandemins påverkan på idrottsrörelsen inte bör föregripas. Jämför reservation 10 (C). Per Lodenius m.fl. (C) anser i kommittémotion 2020/21:3176 yrkande 14 att man bör tillsätta en utredning om jämställdhet och hur bl.a. effekterna av coronapandemin påverkar villkoren för jämställd idrott. Förutom de ordinarie anslagsmedlen har idrotten till tillförts ytterligare i krisstöd. Syftet med krisstöden har varit att mildra coronapandemins ekonomiska konsekvenser för idrottsverksamheter i hela landet, särskilt för barn och unga. Regeringen lämnade propositionen 2020/21:166 och föreslog en ökning av anslaget med 1 för att ytterligare mildra de ekonomiska konsekvenserna av coronapandemin. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:FiU49, rskr. 2020/21:251). RF har i sin rapport, Idrottsrörelsen och – scenarioplanering 2021–2022 analyserat effekterna för idrottsrörelsen av 2020. Rapporten pekar på att de fyra kategorier av föreningar och förbund som påverkats mest är de föreningar och förbund som har en stor del av sina intäkter från verksamheter som samlar många personer på samma plats har mycket närkontakt i sin idrott, i synnerhet kampidrotterna äger eller driver sin anläggning eller hyr idrottslokal av privat fastighetsägare har många anställda. RF anger att det i det material som finns tillgängligt inte finns något som tyder på att ojämställdheten inom idrottsrörelsen har ökat på grund av coronapandemin. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av coronapandemins påverkan på idrottsrörelsen. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utskottet noterar att ojämställdheten inom idrottsrörelsen inte har ökat på grund av coronapandemin enligt RF:s rapport, och anser vidare att CIF:s pågående analys av coronapandemins påverkan på idrottsrörelsen inte bör föregripas. Utskottet avstyrker motion 2020/21:3176 (C) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en fristående dopningsenhet. Utskottet hänvisar till att yrkandet får anses tillgodosett. (M) framhåller i motion 2020/21:3073 att regeringen bör ta initiativ till att skapa en fristående antidopningsenhet. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17) anger regeringen: RF ansvarar för antidopningsarbetet inom idrottsrörelsen. Världsantidopningsbyrån () har beslutat att ett riksidrottsförbund inte får vara huvudman för idrottens antidopningsarbete . RF har därför meddelat sin avsikt att förlägga antidopningsarbetet i en ny oberoende organisation och föreslagit att staten ska fördela medel till idrottens antidopningsarbete även fortsättningsvis. RF har även uttalat att de ser som en modell för hur en nationell antidopningsorganisation i bör arbeta framöver. Regeringen gör bedömningen att en nationell antidopningsorganisation utanför RF behövs för att uppfylla kodens bestämmelser, att de statliga bidragen bör gå till en sådan organisation och att regeringen bör medverka bl.a. genom att utse representanter i en sådan organisation. drivs det svenska antidopningsarbetet i ett separat bolag, (). Bolaget ägs av . Stiftelsen ska bestå av ordförande plus tre till nio ledamöter. Styrelsens ledamöter ska vara oberoende idrottsorganisationer som RF, specialidrottsförbunden och , vilket är ett krav i världsantidopningskoden. Med hänvisning till att det svenska antidopningsarbetet drivs av ett separat bolag, , får motionsyrkandet anses tillgodosett. Motion 2020/21:3073 (M) avstyrks. Stöd till privata aktörer som bedriver barn- och ungdomsidrott Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om stöd till privata aktörer inom barnidrotten. Utskottet hänvisar till att den princip som tidigare beslutats i frågan är relevant och viktig även . Jämför reservation 11 (M). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2020/21:3338 yrkande 5 att man bör utreda möjligheten att förändra befintlig lagstiftning så att även privata aktörer kan söka stöd för att bedriva barn- och ungdomsidrott. Motionärerna påtalar att det finns skillnader i flickors och pojkars idrottsutövande. Pojkar idrottar längre upp i åldrarna i lag, medan flickor i högre grad ägnar sig åt individuella sporter som dans och ridning, ofta i privata dansstudiors och stall. I propositionen Statens stöd till idrotten (prop. 2008/09:126) föreslog regeringen att den ordning som gällde, att RF fördelar statens stöd till idrotten, skulle bestå. biföll propositionen (bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243) Regeringen angav följande skäl för sin bedömning: Verksamhet som innehåller motion och idrott finns på skolområdet, vid privata och kommunala gym samt inom ett stort antal idrottsorganisationer. Under en stor del av fördelade RF även statligt stöd till utomstående idrotts- och friluftsorganisationer. förmedlar RF sådant statligt stöd enbart till de egna medlemsförbunden och till . Principen att endast idrottsorganisationer som är anslutna till RF eller dess medlemsförbund är bidragsberättigade innebär att stödet är lätt administrerat och förutsägbart. Med en enad idrottsrörelse under ett gemensamt riksförbund skapas de nödvändiga organisatoriska förutsättningarna för att staten ska kunna delegera ansvar och inflytande i anslagsfrågor till idrottens egen organisation. Idrotten får då också själv definiera vilka organisationer som bedriver idrott och vilka som inte gör det. RF samlar det stora flertalet av landets idrottsorganisationer. Några specialidrottsförbund (SF) som exempelvis har dessutom utökat antalet sektioner och organiserar därigenom fler idrotter. Det finns dock organisationer som av olika skäl står utanför och därmed är exkluderade från statens stöd till idrott. Några av dessa har nekats inträde i RF eftersom de inte uppfyller ett eller flera av RF:s villkor för medlemskap […] Ett förändrat system med innebörden att statens stöd till idrott även ska kunna ges till utanförstående organisationer kan innebära att regeringen själv måste avgöra vilka aktiviteter som ska anses berättigade till stöd vilket skulle kunna begränsa idrottsrörelsens självständighet och vilja till utveckling av idrottsbegreppet. Den nuvarande ordningen förutsätter emellertid att RF har en generös inställning till att acceptera nya medlemmar och att olika SF även i fortsättningen visar en öppenhet mot nya idrotter, grenar och stilar. Det är vidare viktigt att idrottens organisationer i sin användning av statliga bidrag inte otillbörligen snedvrider konkurrensen med utomstående näringsidkare. Av enkätstudien 2019 framkommer att idrottande i egen regi bland 15–16 åringar var den vanligaste motionsformen, med i svarsfrekvens. På andra plats kom idrott i privat regi, vilket uppgav sig utöva. På tredje plats kom föreningsidrotten, som av de svarande ansåg sig utöva. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 17) anges att ett övergripande mönster är att barns och ungdomars idrottande i alla åldrar minskade påtagligt i antalet deltagartillfällen i föreningsidrotten i förhållande till populationen –2018. Inom idrottsrörelsen pågår ett omfattande förändringsarbete under namnet Strategi 2025. Förändringsarbetet ska enligt RF framför allt leda till att fler ska vilja och kunna idrotta i förening – hela livet. Som framgår ovan angavs i den idrottspolitiska propositionen (prop. 2008/09:126), som beslutades av , att principen att endast idrottsorganisationer som är anslutna till RF eller dess medlemsförbund är bidragsberättigade innebär att stödet är lätt administrerat och förutsägbart. Vidare angavs att ett förändrat system med innebörden att statens stöd till idrott även ska kunna ges till utanförstående organisationer kan innebära att regeringen själv måste avgöra vilka aktiviteter som ska anses berättigade till stöd, vilket skulle kunna begränsa idrottsrörelsens självständighet. Utskottet anser att denna princip och denna slutsats är relevanta och viktiga även . De bidrar till en fri och självständig idrottsrörelse. Utskottet vill dock nämna att det i propositionen också angavs att ett system där RF fördelar medlen till medlemsförbund förutsätter att RF har en generös inställning till att acceptera nya medlemmar. Det kan vidare noteras att idrottande i förening minskat , och av den anledningen välkomnar utskottet RF:s arbete med Strategi 2025 som syftar till att fler ska vilja och kunna idrotta i förening hela livet. Sammanfattningsvis anser utskottet att motion 2020/21:3338 (M) yrkande 5 inte bör leda till någon åtgärd från sida varför yrkandet avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om motorsport. Jämför särskilt yttrande 1 (SD). (SD) framhåller i motion 2020/21:514 yrkande 1 vikten av att värna motorsporten. Motionären påtalar att värdet av motorsport och motorhobby är stort, men att dess utövare motarbetas av andra intressen i samhället. Motionären vill därför lyfta fram goda sidor hos motorsporten och visa på den samhällsnytta som den för med sig. Motionären betonar att motorintresset är en gemenskap som delas av många, oavsett ålder, kön och bakgrund. Idrott i allmänhet och motorsport i synnerhet hjälper enligt motionären samhällets unga till skötsamhet och en meningsfull fritid. Utskottet anser att motorsporten, i likhet med många andra sporter, bör värnas och vill i likhet med motionären framhålla att det finns många goda sidor som bör lyftas fram när det gäller motorsport som bl.a. gemenskap mellan åldrar och att det ger en meningsfull fritid för många. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därmed motion 2020/21:514 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgänglighet till naturen. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår inom området. Jämför reservation 12 (C). Per Lodenius m.fl. (C) påtalar i kommittémotion 2020/21:3176 yrkande 17 värdet av ett mer tillgängligt friluftsliv. Motionärerna framhåller att intresset för friluftslivet har ökat under coronapandemin och att fler initiativ bör tas för att göra friluftslivet tillgängligt för en större krets. Motionärerna anser att Friluftslivets år, som pågår , borde göras till ett återkommande arrangemang . m.fl. (MP) anser i motion 2020/21:2704 att det behövs ett naturkliv. Motionärerna vill göra naturen till en självklar del av fler människors vardag och helg, med fler kollektivtrafiklinjer till naturområden och fler jobb i skog och mark genom fler vandringsleder (yrkande 1). Motionärerna anser vidare att det bör formuleras ett friluftslivsmål om tillgänglighet till naturen, där det i genomsnitt ska vara max en kilometer från bostaden till ett naturreservat eller något annat särskilt värdefullt natur- eller friluftsområde (yrkande 2). Motionärerna framhåller i yrkande 3 vikten av grön återhämtning. Motionärerna påtalar att många under coronapandemin har vallfärdat till naturen, som har blivit en plats för trygghet i av oro. Motionärerna påtalar att vistelse i naturen bl.a. minskar stress och förbättrar hälsan och välmåendet. Målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv, och allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Fyra av de tio uppföljningsbara målen för friluftslivspolitiken är Tillgänglig natur för alla, Tillgång till natur för friluftsliv, Attraktiv tätortsnära natur och Friluftsliv för god folkhälsa. har i sin uppföljning av målen för friluftslivspolitiken som gjordes 2019[4] bedömt att utvecklingsinriktningen för målet Tillgänglig natur för alla är positiv, och att många kommuner har genomfört arbete för att öka tillgängligheten till natur. Information om var naturområden finns och hur man tar sig ut i naturen är enligt regeringen viktig för att fler ska ta sig ut i naturen, liksom friluftsorganisationernas och föreningarnas arbete. När det gäller målen Tillgång till natur och friluftsliv samt Attraktiv tätortsnära natur är enligt utvecklingsinriktningen oklar. Såväl som regeringen konstaterar att det saknas kunskapsunderlag. konstaterar att målet Friluftsliv för god folkhälsa bedöms neutralt, och har både en positiv och en negativ utvecklingsinriktning. Det positiva är att det nationella, regionala och lokala arbetet för, och kunskapen om, att främja friluftsliv för god folkhälsa har stärkts. beslutade att genomföra en uppföljning och utvärdering på området friluftsliv. Inriktningen är att fyra av friluftslivspolitikens tio mål särskilt ska följas upp: Allemansrätten, Tillgång till natur för friluftsliv, Attraktiv tätortsnära natur och Ett rikt friluftsliv i skolan. Uppföljningen föreslås fokusera på tre frågeställningar. Den första frågeställningen är friluftslivspolitikens åtgärder och insatser sedan senaste uppföljning 2019. Den andra frågeställningen är friluftsliv och coronapandemin. Fokus ligger här på tre av de valda målen Allemansrätten, Tillgång till natur för friluftsliv och Attraktiv tätortsnära natur. Den tredje frågeställningen är att inhämta kunskap för att bidra med bättre förståelse av orsakerna bakom den negativa utvecklingen av målet Ett rikt friluftsliv i skolan. Friluftslivets leds av med stöd av bl.a. och handlar om att lyfta friluftslivet, att få fler människor att prova friluftsliv och långsiktigt fortsätta samt öka medvetenheten om friluftslivets värden och allemansrätten. kommer aktiviteter med olika teman för att belysa friluftslivets olika delar att arrangeras, och kommer ca 150 olika aktörer inom friluftsliv att vara inblandade för att få fler att prova friluftsliv. En uppföljning av Friluftslivets år ska göras av . Projektet slutredovisar till , och därefter ska göra en sammanställning som beräknas vara klar sen . Utskottet vill i likhet med motionärerna betona värdet och vikten av ett tillgängligt friluftsliv, och ser med tillfredsställelse att utvecklingsinriktningen för målet Tillgänglig natur för alla är positiv och att många kommuner har genomfört arbete för att öka tillgängligheten till naturen. Utskottet vill också påminna om den uppföljning och utvärdering som utskottet genomför som bl.a. har inriktningen på friluftslivspolitikens mål Tillgång till natur för friluftsliv och Attraktiv tätortsnära natur. När det gäller återkommande bör arrangeras vill utskottet först välkomna de aktiviteter som arrangeras , men anser att resultaten av den kommande uppföljningen av Friluftslivets år inte bör föregripas. Utskottet vill också i likhet med motionärerna betona att friluftsliv med vistelse i naturen har flera positiva hälsoeffekter, såväl fysiskt som psykiskt; friluftsliv ger möjlighet till fysisk aktivitet, avkoppling, rekreation och återhämtning. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2704 (MP) yrkandena 1–3 och 2020/21:3176 (C) yrkande 17. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett nytt nordiskt friluftslivsår. Utskottet hänvisar till de diskussioner som pågår och vars resultat inte bör föregripas. Jämför reservation 13 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:2121 yrkande 1 att man bör utreda möjligheterna till ett närmare nordiskt friluftslivssamarbete och en satsning på ett nytt nordiskt friluftslivsår. Enligt pågår det diskussioner om ett nordiskt friluftsår, och Svenskt Friluftsliv har drivit frågan. Det kan nämnas att har ett friluftslivets år . Det pågår vidare enligt departementet ett tätt samarbete i , dels finns det en grupp under , dels har bilaterala kontakter och dels har Svenskt Friluftsliv kontakt med sina systerorganisationer. Med hänvisning till de diskussioner som enligt pågår om ett nordiskt friluftslivsår och vars resultat inte bör föregripas avstyrker utskottet motion 2020/21:2121 (SD) yrkande 1. Integrering av friluftsliv inom fler samhällssektorer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en nationell översyn av hur friluftsliv kan integreras inom fler samhällssektorer, t.ex. skolan. Utskottet hänvisar till att friluftsliv finns integrerat inom bl.a. de områden som motionärerna tar upp. Jämför reservation 14 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:2121 yrkande 2 att Svenskt Friluftsliv bör ges i uppdrag och få resurser för att göra en nationell översyn av hur friluftsliv kan integreras inom fler samhällssektorer, såsom skola, vård och omsorg. har fastställt det övergripande målet för friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37–38). Målet är att stödja kvinnors och mäns, flickors och pojkars möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Regeringen har vidare beslutat om tio mätbara mål för friluftslivspolitiken som redovisats till (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4, rskr. 2012/13:278). Ett mål är Ett rikt friluftsliv i skolan och ett annat Friluftsliv för god folkhälsa. För varje mål utpekas en till två myndigheter som ansvariga för uppföljning och utveckling av respektive mål. Dessa rapporterar till , som i sin tur rapporterar till regeringen. ska verka för att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas samt samordna myndigheternas arbete när det gäller friluftsliv och samverka med andra berörda. har av regeringen fått samordningsansvaret för uppföljningen av de tio målen inom friluftslivspolitiken med tillhörande rapportering. redovisningar ska göras i samråd med berörda myndigheter. Myndigheten rapporterade första gången och 2019. Svenskt Friluftsliv fördelar och betalar ut statsbidrag till friluftsorganisationer enligt förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer. När det gäller skolan konstaterade i sin uppföljning av målen för friluftslivspolitiken 2019 att utvecklingsinriktningen för målet Ett rikt friluftsliv i skolan är negativ. beslutade att genomföra en uppföljning och utvärdering på området friluftsliv. En av de tre frågeställningar som utskottet valt handlar om att inhämta kunskap för att bidra med bättre förståelse av orsakerna bakom den negativa utvecklingen för målet Ett rikt friluftsliv i skolan. Utskottet avser att vara klar med uppföljningen . När det gäller Friluftsliv för god folkhälsa pågår det enligt arbete i kommuner och på regional nivå, bl.a. Natur på recept och Grön rehab. Med hänvisning till att friluftsliv finns integrerat inom bl.a. de områden som motionärerna tar upp, och med hänvisning till den uppföljning som utskottets uppföljningsgrupp utför av målet Ett rikt friluftsliv i skolan, anser utskottet att motion 2020/21:2121 (SD) yrkande 2 inte bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därför yrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en åtgärdsplan mot nedskräpning. Jämför reservation 15 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:2121 yrkande 7 att Svenskt Friluftsliv ska ges i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan mot nedskräpning och sanitära olägenheter i naturen. Håll Rent är en ideell obunden stiftelse som grundades av och Returpack. Deras uppdrag är att påverka attityder och beteende så att vi får en minskad nedskräpning som följd. På anges bl.a. följande: Det här gör vi på Håll Rent för att stoppa nedskräpningen. Vi arbetar för att förändra människors beteende och stärka att det inte är okej att skräpa ner. Vi samlar den senaste kunskapen om nedskräpning genom mätningar, undersökningar, företagssamarbeten och kontakter med forsknings-världen. Vi tar fram konkreta verktyg för kommuner, skolor, företag, politiker och andra samhällsaktörer för att de ska kunna bidra till att minska nedskräpningen. Vi berättar om nedskräpningens konsekvenser och kommunicerar tydliga budskap om varför det är viktigt att inte skräpa ner. Vi skapar möjligheter för människor att engagera sig mot skräpet. På så sätt stärker vi känslan av att det tillsammans går att göra skillnad. Håll Rent anordnar bl.a. Skräpplockardagarna för förskola, skola och barn- och ungdomsföreningar. deltog 220 kommuner och över 600 000 barn.