bet · H801MJU8 · 2021-02-24 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om fiskeripolitiska åtgärder från allmänna motionstiden /21. Förslagen handlar bl.a. om åtgärder för att ytterligare främja svenskt vattenbruk, revidering av det svenska spårbarhetssystemet för fiskeriprodukter och utflyttning av trålgränsen till sjöterritoriets gräns i havet. Utskottet hänvisar framför allt till redan vidtagna åtgärder och pågående utredningsarbete. I ärendet finns 24 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sju särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 150 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för ett konkurrenskraftigt hållbart fiske Åtgärder för ett miljömässigt hållbart fiske Motioner som bereds förenklat 1.Stöd till nyföretagande inom vattenbruk, punkt 1 (M) 2.Stöd till nyföretagande inom vattenbruk, punkt 1 (C) 3.Stöd till nyföretagande inom vattenbruk, punkt 1 (L) 4.Forskning och kunskap om vattenbruk, punkt 2 (C) 5.Lättnader för och ekonomiskt stöd till utsatta fiskare och vattenbruksföretagare, punkt 3 (M) 6.Anpassning av det svenska spårbarhetssystemet till europeisk procedur, punkt 4 (M, KD) 7.Spårbarhet genom företagens egna affärsmodeller, punkt 5 (KD) 8.Det småskaliga fiskets betydelse för livsmedelsproduktionen, punkt 6 (M) 9.Det småskaliga fiskets betydelse för livsmedelsproduktionen, punkt 6 (SD) 10.Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter, punkt 7 (M) 11.Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter, punkt 7 (SD) 12.Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter, punkt 7 (C) 13.Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter, punkt 7 (V) 14.Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter, punkt 7 (L) 15.Utflyttning av trålgränsen till sjöterritoriets gräns i havet, punkt 8 (M) 16.Utflyttning av trålgränsen till sjöterritoriets gräns i havet, punkt 8 (SD) 17.Fiske i skyddade områden, punkt 9 (M) 18.Fiske i skyddade områden, punkt 9 (L) 19.Hållbart fritidsfiske, punkt 10 (M) 20.Hållbart fritidsfiske, punkt 10 (L) 21.Artspecifika regleringar, punkt 11 (M) 22.Fredningsområden och andra fiskevårdande åtgärder, punkt 12 (SD) 23.Fredningsområden och andra fiskevårdande åtgärder, punkt 12 (KD) 24.Fredningsområden och andra fiskevårdande åtgärder, punkt 12 (L) 1.Utflyttning av trålgränsen till sjöterritoriets gräns i havet, punkt 8 (V) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (V) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (KD) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för ett konkurrenskraftigt hållbart fiske Stöd till nyföretagande inom vattenbruk 2020/21:777 av och (båda C), 2020/21:1974 av (M) yrkandena 5 och 6, 2020/21:1975 av (M) yrkande 3, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 44, 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 32. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Reservation 3 (L) Forskning och kunskap om vattenbruk 2020/21:1975 av (M) yrkande 1 och 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 43. Reservation 4 (C) Lättnader för och ekonomiskt stöd till utsatta fiskare och vattenbruksföretagare 2020/21:923 av (KD) och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 33. Reservation 5 (M) Anpassning av det svenska spårbarhetssystemet till europeisk procedur 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 32 och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 6 (M, KD) Spårbarhet genom företagens egna affärsmodeller 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 33. Reservation 7 (KD) Det småskaliga fiskets betydelse för livsmedelsproduktionen 2020/21:2508 av och (båda S), 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 16–18 och 2020/21:3668 av (SD) yrkande 5. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Åtgärder för ett miljömässigt hållbart fiske Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter 2020/21:394 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 52, 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkandena 5, 25 och 26 samt 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) Reservation 14 (L) Utflyttning av trålgränsen till sjöterritoriets gräns i havet 2020/21:394 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3668 av (SD) yrkande 1. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Fiske i skyddade områden 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 17 (M) Reservation 18 (L) 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 13, 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2020/21:3668 av (SD) yrkande 4. Reservation 19 (M) Reservation 20 (L) 2020/21:924 av (KD) och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 21 (M) Fredningsområden och andra fiskevårdande åtgärder 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkandena 6, 14 och 15. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (KD) Reservation 24 (L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (C) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet ca 150 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Förslagen handlar bl.a. om åtgärder för att ytterligare främja svenskt vattenbruk, revidering av det svenska spårbarhetssystemet för fiskeriprodukter och utflyttning av trålgränsen till sjöterritoriets gräns i havet. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till redan vidtagna åtgärder och pågående utredningsarbete. lämnade Havs- och vattenmyndigheten information till utskottet, bl.a. om myndighetens uppföljning av det pelagiska fisket och kustfisket i , möjligheterna till att utveckla grupplicens för det småskaliga fisket samt den pågående översynen av det svenska spårbarhetssystemet. lämnade representanter från Havs- och vattenmyndigheten samt länsstyrelserna i respektive information till utskottet om situationen för yrkesfisket i och och längs . Havs- och vattenmyndigheten lämnade även information om den promemoria som myndigheten tagit fram för att beskriva dels kunskapsläget, dels behovet av ytterligare kunskapsinhämtning och faktiska förvaltningsåtgärder för ökat skydd av sill/strömming i samt /. Vid utskottets sammanträde presenterade Miljömålsberedningens ordförande och hennes medarbetare delbetänkandet Havet och människan (SOU 2020:83). I betänkandet lämnar Miljömålsberedningen ett antal bedömningar och förslag avseende både yrkesfisket och fritidsfisket. Åtgärder för ett konkurrenskraftigt hållbart fiske Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om hur främjande av nyföretagande inom vattenbruk ska bedrivas, säkerställande av kunskap och forskning om vattenbruk, lättnader för och ekonomiskt stöd till utsatta fiskare och vattenbruksföretagare, revidering av det svenska spårbarhetssystemet för fiskeriprodukter samt åtgärder för att på olika sätt säkerställa det småskaliga fiskets betydelse för livsmedelsproduktionen. Jämför reservation 1 (M), 2 (C), 3 (L), 4 (C), 5 (M), 6 (M, KD), 7 (KD), 8 (M) och 9 (SD). Stöd till nyföretagande inom vattenbruk I ett antal motioner presenteras förslag för att på olika sätt stödja nyföretagande inom vattenbruk. Enligt kommittémotion 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 12 är vattenbruket en framtidsbransch som kan bidra till både jobb och tillväxt i hela landet. Denna utvecklingspotential måste tas till vara. Enligt kommittémotion 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 32 måste det tydliggöras vilken myndighet som har till uppgift att stödja nyföretagande inom vattenbruk. Motionärerna framhåller att företagare som ansöker om medel för att starta fiskodling ska ha möjlighet att söka stöd hos , men att företagare hänvisas till eftersom vattenbruk klassas som jordbruk. saknar dock anslag att fördela för detta ändamål. I yrkande 31 i samma motion föreslås det även att ska få i uppdrag att utreda varför kassodlare av matfisk flyttar sin verksamhet till andra länder. Skälen till detta måste analyseras och vid behov åtgärdas. I kommittémotion 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 44 föreslår motionärerna att regeringen ser över möjligheterna att öka investeringsstödet för landbaserade fiskodlingar. På liknande sätt föreslår motionärerna i motion 2020/21:777 av och (båda C) att regeringen via inför ett investeringsstöd till landbaserade fiskodlingar. Enligt motionärerna behöver stödstrukturen ändras omgående för att underlätta utvecklingen av svenskt vattenbruk. I motion 2020/21:1975 av (M) yrkande 3 föreslås det att Havs- och vattenmyndigheten får en förändrad instruktion där det slås fast att myndigheten har i uppgift att, likt , arbeta för ett konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet. Ett sådant främjandeuppdrag skulle kunna göra stor skillnad för såväl vattenbruket som yrkesfisket. (M) framför även detta förslag i motion 2020/21:1974 yrkande 5. Motionären föreslår dessutom i motion 2020/21:1974 yrkande 6 att staten ska pröva hur den kan ta ett större övergripande ansvar för näringens infrastruktur samt beredningsindustrin. Enligt motionären är det nödvändigt för att näringen ska kunna växa. Forskning och kunskap om vattenbruk Enligt kommittémotion 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 41 har landbaserade fiskodlingar stor potential att växa i . För att ta vara på potentialen i denna produktionsgren behövs det mer forskning som kan bidra till nya innovationer och verka kunskapshöjande. Vidare enligt yrkande 43 i samma motion föreslås att regeringen ska arbeta för att höja kunskapen hos myndigheternas handläggare som sköter ärenden om vattenbruk. Svenskt vattenbruk är en framtidsnäring men för detta krävs bättre kunskaper hos myndigheterna. Likaså föreslås det i motion 2020/21:1975 av (M) yrkande 1 att regeringen bör ta initiativ till ett kunskapslyft inom berörda myndigheter vad gäller vattenbruk. Lättnader för och ekonomiskt stöd till utsatta fiskare och vattenbruksföretagare I motion 2020/21:923 av (KD) föreslås att regeringen ser över hur en stödordning kan upprättas för de fiskare som är eller har varit verksamma i och som drabbats negativt till följd av torskfiskestoppet som beslutades . Motionären anser att en stödordning måste upprättas fram till dess att torskbeståndet återhämtat sig. Det föreslås i kommittémotion 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 11 att de ekonomiska förutsättningarna för yrkesfiskare ska utredas, däribland grunderna för a-kassa och reglerna för utbetalning av stilleståndsersättning. Bakgrunden är de ingripande politiska beslut på EU-nivå som inneburit tillfälligt nödstopp av fiske . I samma motion yrkande 33 föreslår motionärerna att miljötillstånd för vattenbruk som löper ut förlängs med . Enligt motionärerna är nuvarande miljötillstånd för korta för att näringen ska ha möjlighet att investera i ny och förbättrad teknik. gällande miljötillstånd för vattenbruk som löper till bör därför förlängas med , såvida dessa vattenbrukare inte belastas av anmärkningar. I ett antal motionsyrkanden förespråkas en revidering av det svenska spårbarhetssystemet för fiskeriprodukter. Enligt kommittémotion 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 21 måste spårbarhetssystemet ändras så att det blir likvärdigt med det system som används i andra EU-länder. Motionärerna framhåller att det svenska systemet bl.a. innebär att vi ska veta var, och av vilken fiskare, den fisk som säljs har fångats och landats. Enligt motionärerna innebär systemet onödig byråkrati och informationsinhämtning. Även i kommittémotion 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås att spårbarhet av fisk anpassas till europeisk procedur, dvs. spårbarhet av fångst och landning samt ett steg framåt och ett steg bakåt i värdekedjan. Motionärerna anser att det svenska spårbarhetssystemet har blivit en konkurrensnackdel. Enligt yrkande 5 i samma motion säkerställs spårbarhet bäst genom företagens egna affärssystem så som det gjordes . Den ansvariga myndighetens uppgift begränsas då till tillsyn. Även i kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33 föreslås att spårbarhet av fiskeriprodukter anpassas till europeisk procedur och att spårbarhet upprätthålls genom företagens egna affärssystem. Det småskaliga fiskets betydelse för livsmedelsproduktionen Enligt motion 2020/21:2508 av och (båda S) ska regeringen överväga ett tillägg i livsmedelsstrategin om kustfiskets betydelse för miljö och näringsliv. Med tanke på kustfiskets positiva påverkan på såväl livsmedel och miljö som näringsliv är det enligt motionärerna motiverat att kustfisket förs in i livsmedelsstrategin. I kommittémotion 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås att systematiskt följer och uppmärksammar hur det lokala fisket bidrar till att öka svensk livsmedelsproduktion i enlighet med målsättningen i livsmedelsstrategin. Motionärerna föreslår därutöver åtgärder för att säkra det småskaliga fiskets tillgång till fiskemöjligheter. I samma motion yrkande 16 föreslås det att en del av en EU-beslutad bifångstkvot av någon fiskart ska kunna tilldelas det småskaliga fisket på platser där arten i fråga har god beståndstillväxt och storlek. Av de globala Agenda 2030-målen följer att tillträde för det småskaliga fisket till resurser och marknader ska säkerställas. Vidare i yrkande 17 föreslås att även ägare till enskilda fiskevatten ska ha rätt till del i bifångstkvot. Ett sådant beslut skulle fattas nationellt och skulle gynna det småskaliga kustfisket. I motion 2020/21:3668 av (SD) yrkande 5 föreslås att regeringen tar initiativ till en dialog med de andra nordiska länderna för att utveckla förvaltningssystemen i de olika länderna så att de harmonierar med varandra. Målsättningen bör bl.a. vara att möjliggöra ett levande kustfiske. behandling och kompletterande uppgifter Stöd till nyföretagande inom vattenbruk har regeringen bedrivit ett arbete för att förbättra livsmedelsföretagens villkor. Arbetet följer bl.a. av de tillkännagivanden som riktade till regeringen om att vidta åtgärder för att dels säkerställa generellt goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan (bet. 2016/17:MJU23 punkt 3, rskr. 2016/17:338), dels ge myndigheter som arbetar med företag i livsmedelskedjan ett främjandeuppdrag (bet. 2016/17:MJU23 punkt 8, rskr 2016/17:338). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) redovisar regeringen att de båda tillkännagivandena är slutbehandlade till följd av de åtgärder som regeringen vidtagit. Några av dessa åtgärder redovisas nedan. Inom ramen för livsmedelsstrategin gav regeringen i uppdrag åt länsstyrelserna, , , (), Formas, Verket för innovationssystem () och att redovisa sina bedömningar av myndigheternas uppdrag i förhållande till livsmedelsstrategin. Enligt regeringen visade myndigheternas redovisningar på att alla dessa myndigheterna har ett flertal aktiviteter som främjar företagande kopplat till livsmedelsstrategin (prop. 2020/21:1 utg.omr. har vidtagit ett antal åtgärder för att göra det enklare att starta och driva livsmedelsföretag. Bland annat har myndigheten arbetat med att utveckla digitala verktyg för både inspektörer och företagare och för att öka samverkan mellan kontrollmyndigheter. påbörjade myndigheten ett tvåårigt internt företagsprojekt som syftar till att utveckla dialogen med livsmedelsföretagen. Andra uppdrag som är relevanta för tillkännagivandet är samordningsuppdrag för att stärka livsmedelsstrategins genomförande och uppdrag att vidareutveckla likvärdigheten i livsmedelskontrollen. Mer specifikt när det gäller vattenbruksföretagens villkor är det som har det s.k. sektorsansvaret och enligt sin instruktion har i uppdrag att främja och utveckla ett hållbart svenskt vattenbruk. har därmed även ansvar för marknads-, handels-, konsument- och livsmedelsfrågor som rör fiskeri- och vattenbruksprodukter. För detta syfte har myndigheten tagit fram en strategi för svenskt vattenbruk –2020 med tillhörande handlingsplan för konkretisering av strategin. Ett av målen i strategin är att vattenbruksproduktionen ökar genom förbättrad konkurrenskraft, vilket bl.a. innebär att möjliggöra att företagen nyinvesterar, specialiserar sig och satsar på kompetensutveckling. har även tagit fram webbportalen vilken ger samlad information till vattenbruksföretagare. har arbetet för att främja vattenbruk i stor utsträckning bedrivits genom uppdrag inom ramen för livsmedelsstrategin. gav regeringen i uppdrag att utreda hur prövningen av vattenbruksverksamheter kan bli enklare utan att miljöskyddet riskeras. Uppdraget gavs bl.a. för att tillmötesgå den uppmaning som riktat till regeringen om att se över reglerna för vattenbruk (bet. 2017/18:MJU13, rskr. 2017/18:182). riktade en ny uppmaning till regeringen om att skyndsamt vidta ytterligare åtgärder för att underlätta utvecklingen av det svenska vattenbruket och se över reglerna på området för att öka omfattningen av vattenbruk i (bet. 2019/20:MJU11, rskr. 2019/20:185). I redovisningen lämnar ett antal bedömningar av förslag till regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att åstadkomma en förenklad prövning. Förslagen omfattar även ”En dörr in” för olika tillståndsansökningar och förfrågningar. föreslår även att en särskild utredning tillsätts för att analysera hur prövning och tillsyn kan samordnas samt att tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten och ges i uppdrag att ta fram en tydlig nationell vägledning om bl.a. vattenbrukstillstånd. presenterades livsmedelsstrategins handlingsplan del 2 för perioden –2025. I handlingsplanen ingår ett paket med långsiktiga åtgärder inom vattenbruksområdet: ska vidareutveckla arbetet av vattenbruket och genom koordinering av den svenska vattenbruksnäringen skapa en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja. Vidareutvecklingen ska särskilt beakta förädlingens och innovationens möjligheter för vattenbruksnäringen samt främja regelförenkling, teknikutveckling och samverkan. Uppdraget ska slutredovisas . presenterade regeringen ytterligare åtgärder för att följa upp livsmedelsstrategins handlingsplan del 2 i syfte att stärka arbetet med att nå strategins övergripande mål. De samlade åtgärderna utgör tillsammans en ny handlingsplan, handlingsplan del 3, och är en del av januariavtalet mellan Socialdemokraterna, . Bland åtgärderna ingår bl.a. ett förenklingspaket för ökad tillväxt i hela livsmedelskedjan. Regeringen vill att det ska vara lätt att göra rätt och förenklingspaketet ska utgå från företagens vardag och verkliga behov så att tillväxten inom hela livsmedelskedjan kan öka. I budgetpropositionen aviserade regeringen en satsning på inledningsvis 2021–2023 för genomförandet av förenklingspaketet. Regeringen tillför därefter 2024–2025 och . Inom ramen för paketet har följande uppdrag beslutats: – Regeringen ger i uppdrag åt att i samråd med , och länsstyrelserna ta fram tjänster för att effektivisera och förenkla för företag inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöpåverkande verksamhet. Syftet med uppdraget är att ge förutsättningar för en effektiv och snabb ärendehandläggning. – Regeringen ger därutöver i uppdrag åt att öka likvärdigheten i livsmedelskontrollen i hela landet. I uppdraget ingår att förenkla och underlätta för företagen så att kontrollerna effektiviseras, företagens avgifter minskar och företagens tid och resurser sparas. Här ska ingå utveckling av samråd och samverkan med bl.a. livsmedelskedjans näringslivsorganisationer samt fortsatt arbete för ett mer ändamålsenligt regelverk. fick och Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag av regeringen att tillsammans ta fram en gemensam strategi för yrkesfisket, vattenbruket, fritidsfisket och fisketurismen samt nya sektorsspecifika handlingsplaner. Strategin ska utgå från en ekosystemansats och bidra till att stärka måluppfyllelsen i den maritima strategin och livsmedelsstrategin. Målet med den gemensamma fiskestrategin är att bidra till en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, särskilt genom att beakta kompetensförsörjning, diversifiering och lönsamhet samt minska antalet arbetsplatsolyckor och dödsolyckor. Uppdraget innebär att det strategiska arbetet inom yrkesfiske, fritidsfiske och fisketurism samt vattenbruk samordnas. Uppdraget ska redovisas . Därutöver har Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att inom ramen för sitt arbete med ett hållbart nyttjande och en hållbar förvaltning av fiskeresurserna redovisa hur myndigheten beaktat de blå näringarnas, inklusive vattenbrukets, förutsättningar och vilka effekter myndighetens arbete och förvaltningsbeslut har haft på fiskerinäringens utveckling. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) påpekar regeringen att den pågående pandemin har haft betydande konsekvenser för marknaden för färsk fisk, vilket även har påverkat svenskt vattenbruk. Regeringen beslutade därför om tillfälliga lättnader i fråga om ändringar i fiskodlingarnas tillstånd för att vattenbrukarna ska kunna hantera den uppkomna situationen. Regeringen beslutade även om tillfälliga processuella lättnader i fråga om fiskodlingarnas miljötillstånd. Enligt regeringen ökar lättnaderna förutsättningarna för att fisken ska kunna användas till livsmedel, i stället för att behöva destrueras, vilket i sin tur innebär att de negativa ekonomiska effekterna för företagen mildras. EU har mycket betydande befogenheter i fråga om statens möjligheter att stödja en viss verksamhet med offentliga medel. Vad gäller ekonomiskt stöd till vattenbruksföretagare, såsom investeringsstöd, har medlemsstaterna därför mycket begränsade möjligheter att anta egna bestämmelser. Villkoren för offentligt stöd för perioden –2020 regleras i och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av om Europeiska havs- och fiskerifonden m.m. (EHFF-förordningen). Fonden gäller även fram till dess att en ny fond för efterföljande programperiod antagits. EHFF ska bidra till EU:s övergripande mål inom 2020 om en hållbar ekonomi med hög sysselsättning, god produktivitet och social sammanhållning. För att uppnå de övergripande målen definieras i EHFF-förordningen sex s.k. unionsprioriteringar. Stöden till vattenbruket och beredningsindustrin bidrar till följande två av dessa: – Unionsprioritering 2. Främjande av ett miljömässigt hållbart, resurseffektivt, innovativt, konkurrenskraftigt och kunskapsbaserat vattenbruk (stöd till vattenbruk) – Unionsprioritering 5. Främjande av saluföring och beredning (stöd till beredning) Inom varje unionsprioritering finns ett antal stödmöjligheter som specificerats inom EHFF-förordningen. Varje medlemsstat ansvarar för att upprätta ett s.k. operativt program för nationellt genomförande. I är det havs- och fiskeriprogrammet som beskriver hur ska genomföra de unionsprioriteringar som EU är med och finansierar genom EHFF-förordningen. I havs- och fiskeriprogrammet använder sig av ett urval av de stödmöjligheter som finns i EHFF-förordningen. ansvarar för programmet. Som grund för stöden till vattenbruket finns en flerårig nationell strategisk plan för svenskt vattenbruk. presenterade en utvärdering av hur väl investeringsstöden för vattenbruk, beredningsindustri och saluföring stimulerar företagen till mer investeringar, vilket kan antas leda till miljöförbättringar samt ökad tillväxt och lönsamhet (SJV utvärderingsrapport 2019:2).