bet · H801NU23 · 2021-05-27 00:00:00 — Lagändringarna som trädde i kraft innebär att straffskalorna för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång skärps genom att särskilda straffskalor för uppsåtliga grova brott införs i samtliga immaterialrättsliga lagar. Vid bedömningen av om brottet är grovt föreslog regeringen att det särskilt ska beaktas om gärningen har föregåtts av särskild planering, har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form, har varit av större omfattning eller annars har varit av särskilt farlig art. Vidare infördes nya brottsbeteckningar och ändrade regler för åtalsprövning i de immaterialrättsliga lagarna så att åklagare får väcka allmänt åtal för brott om åtalet är motiverat från allmän synpunkt. Av propositionen framgår vidare att kvalifikationsgrunderna för de grova brotten valts bl.a. för att säkerställa att enskilda personers oorganiserade och enstaka intrång som görs för personliga syften inte ska omfattas av de skärpta straffen. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att det behövs en översyn av proportionaliteten mellan olika sanktioner i strafflagstiftningen. Företrädare för i utskottet framförde en annan uppfattning i en reservation. tillsattes en parlamentariskt sammansatt kommitté i form av en trygghetsberedning (dir. 2020:32). Kommittén ska, biträdd av sakkunniga och experter, bistå regeringen med underlag till utformningen av en kunskapsbaserad och brett förankrad kriminalpolitik som ska bidra till att uppfylla de kriminalpolitiska målen att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Kommittén ska därför bl.a. bedöma vilka åtgärder som, inom ramen för ett straffsystem som grundas på principerna om proportionalitet och likabehandling, är mest angelägna för att utveckla ett modernt och sammanhållet straffsystem som kan bidra till att uppnå de kriminalpolitiska målen att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Kommittén ska även överväga om kraven på proportionalitet och likabehandling är tillgodosedda i strafflagstiftningen. Kommitténs arbete ska presenteras i en delredovisning och därefter i delredovisningar fram till slutredovisning . Skydd för urfolks traditionella kunskap och uttryck Enligt uppgifter från deltar i mellanstatliga kommitté IGC (, Traditional Knowledge and Folklore). I kommittén diskuteras frågor om skydd för bl.a. urfolks traditionella kunskap och uttryck. Enligt det nu gällande mandatet är slutmålet för förhandlingarna i kommittén att ett eller flera rättsliga instrument tas fram till skydd för genetiska resurser, traditionell kunskap och folklore. Inför förhandlingarna i kommittén koordineras en gemensam EU-position, vilken enligt i många delar sammanfaller med position. I förhandlingarna verkar bl.a. för att ett skydd för traditionell kunskap och traditionella uttryck ska vara evidensbaserat och värna om en rik publik domän, så att kunskaps- och kulturutbyten inom och mellan samhällen inte hämmas, t.ex. genom mekanismer som låser in kunskap och kulturyttringar . Ett enigt utskott har , (bet. 2019/20:NU18), mot denna bakgrund avstyrkt motionsyrkanden om att skydda samernas immateriella rättigheter. Utskottet vill först och främst framhålla att de immaterialrättsliga skydden skapar viktiga förutsättningar för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. Väl fungerande immaterialrättsliga skydd är därför mycket betydelsefulla för svenska företags konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. I motionerna 2020/21:2108 (S) och 2020/21:3483 (M) yrkande 12 förordas att regeringen tar fram en särskild immaterialrättsstrategi och i motion 2020/21:3483 (M) yrkande 14 anförs att reglerna som rör mönsterrätt bör ses över. Utskottet delar i grunden motionärernas syn på vikten av att intensifierar sitt arbete för att hjälpa svenska företag att kunna ta hand om sina immateriella tillgångar. Utskottet vill därför påminna om det arbete som initierats på EU-nivå och den handlingsplan om immateriella tillgångar som presenterats av . Utskottet kan även konstatera att en översyn av regelverken för mönsterskydd har inletts på EU-nivå och att väntas presentera konkreta förslag tidigast . Utskottet avser att noga följa det fortsatta arbetet och ser inget behov av att förorda några tillkännagivanden. När det närmare gäller den immaterialrättsliga intrångsproblematiken vill utskottet framhålla att den ser väsentligen annorlunda ut än för bara . Det är enligt utskottets uppfattning uppenbart att förekommer storskalig organiserad intrångsverksamhet som leder till stora skador för enskilda kreatörer, kulturskapare, företag och hela branscher. Sådan brottslighet snedvrider även konkurrensen för näringslivet och leder till att värdefulla arbetstillfällen och skatteintäkter går förlorade. Som redovisats antog en proposition som innebar skärpta straff för allvarliga fall av immaterialrättsintrång. I motion 2020/21:616 (SD) uttrycks en farhåga om att de nya reglerna i hög utsträckning kommer att omfatta enskilda i stället för storskalig intrångsverksamhet, och i yrkande 6 förordas att reglerna följs upp. Utskottet vill påminna om att de nya bestämmelserna innehåller s.k. kvalifikationsgrunder, dvs. vad som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt. Som redovisats i det föregående kan det på så sätt säkerställas att ett brott som regel kommer att bedömas som grovt, om det finns sådana omständigheter som lagstiftaren särskilt framhållit. Utskottet kan konstatera att kvalifikationsgrunderna i den föreslagna lagstiftningen tar sikte på sådan brottslighet som utövas i organiserad form. Utskottet vill även framhålla att organiserad storskalig intrångsverksamhet i ett internationellt perspektiv ofta har koppling till annan grov brottslighet. Det finns anledning att se allvarligt på denna typ av brottslighet. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om den parlamentariska trygghetsberedningen, som har i uppdrag att på ett övergripande plan överväga om kraven på proportionalitet och likabehandling är tillgodosedda i strafflagstiftningen. I motionerna 2020/21:717 (SD) yrkande 1 och 2020/21:2107 (S) föreslås att ett kunskapscenter för immaterialrätt införs. I motion 2020/21:717 (SD) yrkande 2 föreslås även att en myndighet utses som ska assistera svenska företag och uppfinnare vid immaterialrättsintrång. Utskottet kan konstatera att det framgår av propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för , som antog , att regeringen ska inrätta en arena för innovationsupphandling med syftet att öka och stimulera innovationsupphandlingar i . Det har redovisats i det föregående. I propositionen framgår även att pengar har avsatts till för denna satsning och att det inom ramen för detta arbete ingår att höja kunskapen hos berörda aktörer när det gäller vikten av strategisk hantering av immateriella tillgångar – så att bl.a. onödiga inlåsningseffekter av immateriella tillgångar kan undvikas. Utskottet vill vidare framhålla att det i finns innovationskontor på ett antal lärosäten, som till del har en rådgivande uppgift när det gäller immaterialrätt. Som redovisats lämnade en särskild utredare betänkandet Ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor (SOU 2020:59) till regeringen. Utskottet kan konstatera att det i betänkandet finns förslag om hur det strategiska arbetet bör utformas när det gäller kunskapshöjande insatser om immateriella tillgångar samt att beredningsarbetet inom pågår. Utöver detta kan påminnas om att det inom ramen för EU:s nämnda handlingsplan för immateriella tillgångar kommer att inrättas ett europeiskt informationscenter, som ska fungera som en s.k. one stop-shop för information om immaterialrätt. Avslutningsvis framhålls det i motion 2020/21:3344 (KD) yrkande 6 att regeringen bör se över möjligheterna att stärka samernas immateriella rättigheter till deras eget kulturarv. Enligt uppgifter från behandlas denna typ av frågor inom ramen för Wipos arbete där deltar och enligt utskottets uppfattning bör arbetet inte föregripas av att uttalar sig i frågan. Samtliga motionsyrkanden avstyrks härmed. Information om skyddade geografiska beteckningar, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3899 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3916 av m.fl. (KD). Som framgår av det föregående ställer vi oss bakom de förslag som regeringen lägger fram i propositionen. Vi ser i grunden positivt på ändringarna i varumärkeslagens bestämmelser om skadestånd och andra sanktioner som ska kunna tillämpas i samband med intrång i geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar som skyddas inom EU genom unionens tillträde till Genèveakten. Likaså välkomnar vi förslaget om att inkludera geografiska beteckningar som skyddas av frihandelsavtalen med och . Det är en självklarhet att både konsumenter och företag vill veta ursprunget på de varor man köper och säljer och att det vid förfalskningar och bedrägerier ska finnas kännbara sanktioner. Verkligheten är emellertid något mer komplicerad än så. Regeringen har i propositionen t.ex. inte tagit hänsyn till att det utöver sådana beteckningar som i princip alla känner till (som t.ex. ) finns många okända beteckningar som är skyddade. Det är inte en självklarhet att ett företag kan lotsa sig fram till vilka beteckningar som är skyddade utan en bra vägledning och lätthanterliga system. Regelkrångel, byråkrati och onödig administration ska undvikas i största möjligaste mån för att underlätta för företag att göra rätt. I detta fall menar vi att det är tydligt att ytterligare åtgärder bör vidtas. Regeringen bör därför återkomma till med förslag som säkerställer att företag kan informera sig på ett snabbt och effektivt sätt om vilka beteckningar som skyddas. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Uppföljning av ny lagstiftning, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3899 av m.fl. (M) yrkande 2. Inledningsvis vill vi åter framhålla att vi ställt oss bakom de lagförslag som finns propositionen. När det gäller de förslag som rör bestämmelserna som hindrar att ett varumärke eller företagsnamn registreras när en ansökan har gjorts i ond tro kan vi konstatera att förslaget innebär att ond tro kommer att vara ett absolut hinder mot en registrering. Vi välkomnar detta förslag men noterar att PRV anser att den hittillsvarande bestämmelsen om ond tro som ett relativt hinder också bör finnas kvar. Vi delar denna uppfattning. Som skäl anger myndigheten i sitt remissvar att man ofta uppmärksammas på att ond tro råder i förhållande till någon annans rättighet genom att någon invänder mot en varumärkesregistrering. Om bestämmelsen flyttas kan det medföra att parternas möjligheter att träffa en uppgörelse eller ett samexistensavtal om registreringen begränsas. Innehavaren av en äldre rättighet kan nämligen endast genom sitt medgivande möjliggöra en registrering i de situationer då ett relativt hinder föreligger. Vi menar att regeringen därför noggrant bör följa upp utvecklingen med anledning av att ond tro tas bort som ett relativt hinder i lagstiftningen. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor om upphovsrätt, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:667 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:2596 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 10, 2020/21:3397 av och (båda SD) och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 10. Immateriella värden har i takt med den tekniska utvecklingen och informationssamhällets mognad kommit att bli en alltmer betydelsefull del av samhällsekonomin. har utvecklingen inneburit att teknik och information sprids, konsumeras och förbrukas snabbare . Digital teknik och internet har kommit att ta platsen som den primära plattformen såväl för den demokratiska debatten och spridningen av information och nyheter, som för konsumtionen av kultur och underhållning. Det upphovsrättsliga regel-verket bygger dock fortfarande i stora delar på den ordning som tillkom när tryckpresstekniken var den gängse plattformen för informationsspridning. Att framställa och publicera bilder, att sprida vidare information på bloggar och sociala medier och att publicera texter av varierande verkshöjd för en potentiellt global publik är en naturlig del av vardagen för många och präglar hur människor interagerar på internet i det moderna samhället. Vi vill därför påpeka att sådana beteendemönster passar dåligt med dagens upphovsrättsliga regelverk där den som sprider vidare en bild, text eller artikel på sociala medier mycket väl kan begå upphovsrättsintrång om upphovsmannens medgivande saknas. Upphovsrätten behöver därför reformeras och anpassas till hur det digitala samhället fungerar i praktiken. Ett tydligt exempel på det anförda är det föråldrade systemet för privatkopieringsersättning, den s.k. kassettbandsskatten. Företrädare för i utskottet har länge krävt att detta system bör ändras eller avskaffas. gjorde också ett tillkännagivande om en översyn av detta system. Vi noterar att regeringen har tillsatt en utredning i enlighet med tillkännagivandet och vi avser därför inte att förorda några nya riksdagsuttalanden på området. Vidare vill vi framhålla att yttrandefriheten är en av de viktigaste grundpelarna i den västerländska demokratiska samhällsmodellen. Yttrandefriheten tillkommer envar och en allt viktigare del av samhällsdebatten och åsiktsbildningen sker på internet. Vi menar att det är fundamentalt att upprätthålla en god marginal mellan eventuella åtgärder för upphovsrättsskydd och skyddet för åsiktsbildning som sker genom exempelvis informationsförmedling, satir och debatt på internet. Vi kan konstatera att ett nytt upphovsrättsdirektiv antogs inom EU 2019 med syftet att stärka den digitala inre marknaden och skapa förutsättningar för innovation, kreativitet och investeringar. Vi menar att direktivet – så som det ser ut – med stor sannolikhet kommer att skapa betydligt fler problem än vad det löser och på flera sätt begränsa yttrandefriheten på internet. Företrädare för i utskottet ställde sig därför bakom tillkännagivande om att regeringen bör arbeta för att revidera direktivet. Utöver att detta viktiga arbete bör genomföras av regeringen i enlighet med tillkännagivandet menar vi att de upphovsrättsliga regler som gäller och begränsar yttrandefriheten bör ses över. Vi vill vidare framhålla att de inskränkningar som finns i upphovsrätten grundar sig i omoderna förhållanden för hur information används och sprids och behöver anpassas efter det moderna samhället. är inskränkningar möjliga t.ex. när det gäller framställning av tillfälliga exemplar av ett verk i en teknisk process, för privatkopiering och för undervisningsändamål. Det är också möjligt med undantag från upphovsrätten för att citera utifrån vad som överensstämmer med god sed. Citaträtten gäller dock inte bildmedier. Det är enligt vår mening nödvändigt att lagstiftaren verkar för att införa mer flexibla inskränkningar i upphovsrätten utifrån vad som är skäligt med hänsyn till samhällets utveckling, intresset av att nya informationstjänster ska kunna utvecklas och vad som i övrigt kan anses brukligt i samhället. Vi menar att det t.ex. innebär att rätten att använda upphovsrättsskyddade alster i satir, opinionsbildning och samhällskritik särskilt bör bejakas. Citaträtten bör därtill vidgas så att den även tillåter legitimt användande av framställningar i bildmaterial. I ett sådant sammanhang bör man särskilt dra lärdom av hur andra länder i västvärlden valt att utforma flexibla inskränkningar i upphovsrätten, t.ex. den amerikanska modellen för s.k. fair use. En oinskränkt ensamrätt till tankegods kan inte vara en självklarhet och upphovsrätt kan inte rakt av jämföras med äganderätt. En väsentlig skillnad från äganderätt är att upphovsrätten inte är evig, och huvudregeln i gällande rätt är att upphovsrätten löper ut efter upphovsmannens död. I praktiken innebär det att ett verk oftast är skyddat från fri användning i mer än ett århundrade efter att det skapats. Långa skyddstider kan innebära att allmänhetens respekt och förtroende för upphovsrätten undergrävs och att tillväxt- och utvecklingsintressen hämmas. Vi menar att detta inte är rimligt i dagens digitala värld. Skyddstiderna bör ses över och det bör tas hänsyn till om det eventuellt bör krävas en aktiv åtgärd från upphovsmannen för att bevara ensamrätten till hans eller hennes verk efter att förflutit. Vi vill vidare belysa behovet av att skapa goda förutsättningar för branschen att utveckla nya legala tjänster för spridning av upphovsrättsskyddat material. Vi ser att nya affärsmodeller vuxit fram som ger konsumenterna enkel och snabb tillgång till ett stort utbud av kultur och underhållning. Därmed minskar incitamenten att nyttja illegala tjänster. Med fullgoda alternativ till illegala tjänster som lever upp till konsumenternas förväntningar upprätthålls också den allmänna respekten för upphovsrätten. Det förutsätter självklart att upphovsrättslagstiftningen också är utformad för att uppmuntra och underlätta framväxten av sådana affärsmodeller. I sammanhanget bör även system för licensiering av skyddade verk, särskilt när det gäller rörliga medier, ses över för att en sådan utveckling ska bli verklighet. Avslutningsvis vill vi påpeka att ett internationellt rättsligt samarbete är viktigt för att bekämpa storskaliga intrång och illegala tjänster vars affärsmodeller bygger på att olovligen tillhandahålla upphovsrättsskyddat material genom nedladdning eller streamning. I ett sådant arbete är det dock viktigt att öppenheten på internet värnas. Strävan att bekämpa upphovsrättsintrång får aldrig bli överordnad intresset av ett fortsatt öppet internet och enskildas tillgång till ett fritt informationsflöde. bör därför inom ramen för EU och internationella forum motverka en utveckling som innebär att internetplattformar och tillhandahållare av sociala medier åläggs ett övergripande tillsyns- och ersättningsansvar för vad enskilda användare publicerar. Som nämnts ovan måste också särskilt respekten för åsiktsyttringar och en fri opinionsbildning genom satir, referat och nyhetsförmedling värnas vid övervägandet av nya åtgärder mot upphovsrättsintrång. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor om upphovsrätt, punkt 4 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2020/21:667 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2596 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3397 av och (båda SD) och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 10. Ett starkt skydd för immateriella rättigheter är avgörande för växande och välfärdsskapande företag. En del av de immateriella skydden är upphovsrätten, som är grundläggande för att uppmuntra och stimulera kreativt skapande. Vi vill understryka att upphovsrätten måste värnas och respekteras även på internet. Därför är det viktigt att det finns en modern lagstiftning som på ett ändamålsenligt sätt kan hantera upphovsrättsfrågor på den digitala marknaden. Ett arbete med att ta fram ett nytt upphovsrättsligt ramverk pågick inom EU och mynnade ut i att ett nytt upphovsrättsdirektiv antogs 2019. Tyvärr kan vi konstatera att det finns bestämmelser i direktivet som inte är väl avvägda och där balansen mellan olika viktiga intressen saknas. Det handlar främst om direktivets artiklar 15 och 17 (tidigare 11 och 13) som vi menar hotar yttrandefriheten på internet. Företrädare för i utskottet stod följaktligen bakom det tillkännagivande som utskottet förordade om att direktivet bör revideras i dessa delar. I anslutning till detta vill vi understryka att ett ogenomtänkt genomförande av direktivet i medlemsstaterna riskerar att göra situationen än värre. Självfallet borde regeringen ha hanterat dessa frågor på ett bättre sätt när direktivet arbetades fram. Beklagligt nog antogs direktivet i strid med den svenska uppfattningen, och vi kan inte annat än att konstatera att det svenska genomförandearbetet pågår. Mot bakgrund av de regler som inom ramen för denna process ska genomföras i svensk rätt anser vi att det är nödvändigt att regeringen vidtar åtgärder för att genomförandearbetet tar utgångspunkt i att bevara yttrandefriheten på internet och att detta även sedan får genomslag i den kommande lagstiftningen. Detta är något som vi anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Upphovsrättsskyddade konstverk på offentliga platser, punkt 5 (SD, C) av (C), (SD), (SD), (C) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:667 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 30. Den tekniska utvecklingen är snabb och vi lever i ett alltmer digitaliserat samhälle. Det är därför viktigt att lagar och regler är anpassade efter dagens verklighet. Upphovsrättslagstiftningen är i flera avseenden föråldrad och reglerar i mångt och mycket förhållanden som gällde . Ett sådant område är den s.k. panoramafriheten. Efter ett beslut i Patent- och finns det tveksamheter om huruvida man får dela bilder på offentlig konst digitalt utan att betala ersättning till konstnären. Att dela bilderna analogt är däremot tillåtet. Det är märkligt att avbildningar av offentlig konst, vars syfte är att fritt vara tillgängliga för folket, inte kan spridas fritt i digitala kanaler. För att upphovsrättslagen inte ska få negativa konsekvenser i detta hänseende behöver den moderniseras och bli teknikneutral så att bilder på offentlig konst kan delas online utan restriktioner. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kostnader i mål om patent, punkt 6 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 13 i denna del och 2020/21:717 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. De immaterialrättsliga skydden har stor betydelse för globala konkurrenskraft. Det gäller inte minst reglerna om skydd för patent. I takt med utvecklingen av innovationer, digitalisering och ny teknik måste det finnas möjligheter för och svenska företag att stå starka i den internationella konkurrensen. Ett starkt patentskydd är enligt vår mening en förutsättning för att innovationskraften i ska finnas kvar och stärkas. Detta innefattar även de regler som gäller vid patentmål i en domstol och vi menar att det måste finnas bättre möjligheter för innovatörer att försvara sina rättigheter i sådana processer än vad det gör . Ett stort problem som vi i detta sammanhang vill belysa är de höga kostnader som en patenttvist kan innebära för parterna, dels i form av långa handläggningstider, dels rättegångskostnader i övrigt. Vi menar att regeringen måste se över tider och kostnader i civilrättsliga mål om patent med inriktningen att dessa ska hållas nere. En sådan översyn bör ta sin utgångspunkt i en analys av hur processkostnader och handläggningstider ser ut i jämförbara länder. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kostnader i mål om patent, punkt 6 (SD)