bet · H801KrU6 · 2021-04-26 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar främst till insatser som redan är gjorda och till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar om bl.a. förutsättningar för museernas verksamhet, de nationella minoriteternas kulturarv, tvärsektoriellt kulturmiljöarbete i staten samt skydd för världsarv. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 6 särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Förutsättningar för museisektorns verksamhet Skydd för utländska kulturföremål Statligt stöd till vissa museer och verksamheter Identifiering, repatriering och restitution av samiska föremål i museisamlingar Synliggörande av de nationella minoriteternas kulturarv roll i den transatlantiska slavhandeln Motioner som bereds förenklat 1.Förutsättningar för museisektorns verksamhet, punkt 1 (M) 2.Förutsättningar för museisektorns verksamhet, punkt 1 (SD) 3.Skydd för utländska kulturföremål, punkt 2 (M) 4.Skydd för utländska kulturföremål, punkt 2 (L) 5.Statligt stöd till vissa museer och verksamheter, punkt 3 (KD) 6.Identifiering, repatriering och restitution av samiska föremål i museisamlingar, punkt 4 (M) 7.Identifiering, repatriering och restitution av samiska föremål i museisamlingar, punkt 4 (C) 8.Identifiering, repatriering och restitution av samiska föremål i museisamlingar, punkt 4 (V) 9.Synliggörande av de nationella minoriteternas kulturarv, punkt 5 (SD) 10.Skydd för världsarv, punkt 6 (M) 11.Skydd för världsarv, punkt 6 (KD) 12.Det skogsfinska kulturlandskapet , punkt 7 (SD) 13.Kulturmiljöfrågor, punkt 8 (SD) 14.Sveriges roll i den transatlantiska slavhandeln, punkt 9 (V) 1.Statligt stöd till vissa museer och verksamheter, punkt 3 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förutsättningar för museisektorns verksamhet 2020/21:799 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:844 av m.fl. (S) och 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Skydd för utländska kulturföremål 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 3 (M) Reservation 4 (L) Statligt stöd till vissa museer och verksamheter 2020/21:130 av och (båda SD), 2020/21:279 av (KD), 2020/21:506 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 3 och 4, 2020/21:868 av (S), 2020/21:1592 av (S), 2020/21:2067 av (S), 2020/21:2105 av (S), 2020/21:2499 av (S), 2020/21:2531 av (S), 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2020/21:3615 av i (SD). Reservation 5 (KD) Identifiering, repatriering och restitution av samiska föremål i museisamlingar 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:2515 av (S), 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 6, 2020/21:3335 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Synliggörande av de nationella minoriteternas kulturarv 2020/21:801 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 9 (SD) 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 10 (M) Reservation 11 (KD) 2020/21:726 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2020/21:3600 av (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 12 (SD) 2020/21:810 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1421 av (L), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:2050 av (S), 2020/21:2220 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:2230 av (M) yrkande 2. Reservation 13 (SD) roll i den transatlantiska slavhandeln 2020/21:387 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8. Reservation 14 (V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 95 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 om bl.a. museifrågor, kulturmiljö och de nationella minoriteternas kulturarv. Av dessa behandlas 57 yrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I bilaga 1 finns en förteckning över de förslag som behandlas i detta betänkande. Motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. informerade representanter för och museer om hur Coronaviruset påverkar området kulturmiljö och museer. informerade utskottet om i . beslutade om nationella kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Följande prioriteringar för en förnyad kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281) har utarbetats för att det offentliga kulturarvsarbetet ska kunna vidareutvecklas och kulturarvets värden komma hela samhället till del: • Det gemensamma kulturarvet blir en angelägenhet för alla. • Det offentliga samtalet vidgas och fördjupas. • Medskapande och engagemang främjas. Nationella mål för kulturmiljöområdet I enlighet med de nationella mål för kulturmiljöarbetet som antog 2013 (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273) ska det statliga kulturmiljöarbetet främja – ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas – människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön – ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser – en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Nationella mål för gestaltad livsmiljö antog följande nationella arkitektur-, form- och designpolitiska mål: Arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livs-miljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön. Detta ska uppnås genom att – hållbarhet och kvalitet inte underställs kortsiktiga ekonomiska överväganden – kunskap om arkitektur, form och design utvecklas och sprids – det offentliga agerar förebildligt – estetiska, konstnärliga och kulturhistoriska värden tas till vara och utvecklas – miljöer gestaltas för att vara tillgängliga för alla – samarbete och samverkan utvecklas, inom landet och internationellt. Det nationella målet ska vara styrande för statens initiativ när det gäller arbetet med gestaltade livsmiljöer, arkitektur, form och design och kan vara vägledande för kommuner och landsting (numera regioner). Målet kompletterar andra nationella mål som berör den gestaltade livsmiljön (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Museilagen (2017:563) trädde i kraft med det huvudsakliga syftet att stärka museernas oberoende och status som kunskapsinstitutioner (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Museilagen innehåller bestämmelser om det allmänna museiväsendet, dvs. museer som drivs av staten, landstingen (numera regioner) och kommunerna samt t.ex. stiftelsemuseer vars styrelser i huvudsak utses av det allmänna. Lagen definierar ett museum som en institution som är öppen för allmänheten och som förvärvar, bevarar, undersöker, förmedlar och ställer ut materiella och immateriella vittnesbörd om människan och människans omvärld. Samtliga verksamhetsdelar ska vara uppfyllda för att en institution ska betraktas som ett museum. Lagen utgår från att det övergripande ändamålet för museerna i det allmänna museiväsendet är att främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning. Allmänna utgångspunkter för museernas arbete med samlingsförvaltning, kunskapsuppbyggnad och publik verksamhet anges i lagen. Kultursamverkansmodellen tillämpas för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet. uppgår anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet till . Medlen får användas till regionala och lokala kulturverksamheter inom följande områden: – professionell teater-, dans-, och musikverksamhet – museiverksamhet och museernas kulturmiljöarbete – biblioteks-, läs- och litteraturfrämjande verksamhet – professionell bild- och formverksamhet – regional enskild arkivverksamhet – främjande av hemslöjd. Förutsättningar för museisektorns verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förutsättningar för museisektorns verksamhet. Utskottet hänvisar till pågående berednings- och utredningsarbete. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). m.fl. (S) vill i motion 2020/21:844 att regeringen ser över om fri entré-reformen kan utökas även till landets regionala museer. Motionärerna menar att fri entré-reformen varit en stor framgång och viktig för att föra kultur till en bredare målgrupp. En gemensam finansiering av fri entré till samtliga regionala museer skulle enligt motionärerna innebära en mer likvärdig kulturpolitik. m.fl. (M) vill i kommittémotion 2020/21:3336 yrkande 9 att regeringen skapar goda förutsättningar för att bevara och utveckla kulturarvet i dess olika delar. Motionärerna anför att museer är viktiga för både lärande och bildning samt som förvaltare av kulturarv och historia. m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2020/21:799 yrkande 6 att regeringen tar fram exempel på en prioritetsordning mellan museernas olika uppdrag i de fall det offentliga inte avsätter tillräckliga resurser för verksamheten. Motionärerna menar att det kan förekomma att anslag inte motsvarar museernas olika uppdrag och att det kan vara problematiskt om ett alltför stort ansvar läggs på myndigheterna att prioritera i verksamheten. reglerar museilagen (2017:563) det allmänna museiväsendets publika verksamhet, kunskapsuppbyggnad, förvaltning av samlingar och samverkansuppdrag. I () redovisning[1] av sitt regeringsuppdrag att genomlysa förutsättningarna för de regionala museernas verksamhet beskrivs de 24 museerna som ett särskilt museikoncept med ett integrerat perspektiv på konst, kultur- och naturarv, inklusive kulturmiljö. RAÄ menar att museerna har en obalans i sin finansiering i relation till samhällets anspråk på verksamheten med ökade fasta kostnader och minskade anslag. Det framgår av rapporten att på intäktssidan har de regionala museerna under större delen av haft bidragsanställda med arbetsmarknadspolitiska medel och att bidraget från arbetsförmedlingen successivt har minskat, från ca 30 till , –2018. utgjorde entréavgifter den lägsta andelen av de regionala museernas inkomst, , i förhållande till uppdragsverksamhet som utgjorde . Motsvarande relation för centralmuseerna var entréavgifter och uppdragsverksamhet. Med anledning av granskning av fri entré-reformen (RiR 2019:39) anförde utskottet att det är viktigt att reformen inte inverkar negativt på museernas förutsättningar att utföra sina uppdrag och att utskottet avser att noga följa kostnadsutvecklingen inom museisektorn (skr. 2019/20:147, bet. 2019/20:KrU12). Utskottet vill i sammanhanget nämna att regeringen gett Statskontoret i uppdrag att analysera organisationsstrukturen för ett urval av museer (Ku2021/00953). Syftet är att utvärdera hur förändringarna i kulturarvspolitiken och intentionerna i museilagen har fallit ut, om processerna kring genomförandet av kulturarvspolitiken (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281) varit ändamålsenliga från regeringens sida och om regeringens styrning kan utvecklas och i så fall på vilket sätt. Uppdraget ska redovisas . Coronaviruset har påverkat förutsättningarna för museerna att bedriva sin verksamhet, det visar bl.a. museers rapport under press 2021 och fackförbundet om arbetsmiljön på svenska museer (2021:3). Utskottet vill lyfta fram att regeringen har gett de tolv centralmuseerna i uppdrag att redovisa Coronavirusets påverkan på verksamheten och hur de planerar att bedriva sina kärnuppgifter utifrån instruktion och museilagen inom de givna ekonomiska ramarna. Regeringen har även gett RAÄ i uppdrag att analysera och presentera förslag på hur myndigheten kan vara ett stöd i museers arbete att anpassa sig till de förändrade förutsättningar som Coronaviruset medfört. Utskottet menar att det är centralt att kontinuerligt följa upp frågor om styrning och finansiering för att säkra en ändamålsenlig museiverksamhet som kan bidra till att uppfylla de kulturpolitiska målen. Här är även den pågående pandemins påverkan på sektorn viktig att följa upp. Utskottet kommer att fortsätta att följa förutsättningarna för museernas verksamhet och ser positivt på regeringens insatser för att öka kunskapen i dessa frågor. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:799 (SD) yrkande 6, 2020/21:844 (S), samt 2020/21:3336 (M) yrkande 9. Skydd för utländska kulturföremål Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skydd för utländska kulturföremål. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utredningsarbete. Jämför reservation 3 (M) och 4 (L). m.fl. (M) påtalar i kommittémotion 2020/21:3336 yrkande 19 behovet av immunitetslagstiftning för att juridiskt skydda utländska konstföremål som lånas in till svenska museer. m.fl. (L) vill i kommittémotion 2020/21:3249 yrkande 10 att regeringen vidtar åtgärder som gör det enklare för museer och konsthallar att låna kulturella verk internationellt. Motionärerna pekar bl.a. på att osäkerhet kring ett verks ursprung och ägarhistoria kan försvåra inlåning samt att krav på museerna att lämna en deposition vid inlån försvårar för museer med små likvida medel. Utskottet menar att det är viktigt att möjliggöra fler inlån av kulturföremål till utställningar i för att främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. Utskottet noterar att en hel del arbete pågår för att finna lösningar på dessa ofta mångfacetterade frågor som i många delar förutsätter internationellt samarbete. () har representerat i expertgrupp för tullfrågor som rör kulturföremål och gett synpunkter på genomförandeförordning till EU:s importförordning (2019/880). fick RAÄ ett regeringsuppdrag att bedöma om det finns behov av att vidta särskilda åtgärder för att tydliggöra och underlätta den svenska efterlevnaden av Washingtonprinciperna samt Terezindeklarationen om nazikonfiskerade kulturföremål. I sin redovisning föreslog RAÄ bl.a. en satsning på kulturarvsinstitutionernas proveniensforskning . saknar ett regelverk som kan garantera att föremål som lånas in lämnas tillbaka. Utskottet noterar att utredningen om skydd mot processuella åtgärder för inlånade kulturföremål ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2019:61 samt dir. 2020:107). Syftet är att säkerställa att inlånade föremål lämnas tillbaka till den som har lånat ut dem. Utskottet ser fram emot att ta del av utredningens förslag om skydd för både stats- och privatägda kulturföremål som lånas in från utlandet samt analys av om det bör ställas upp krav på att ägandeförhållandet är utrett eller andra krav på dokumentation av föremålets proveniens inför beslut om skydd mot processuella åtgärder, tillsammans med en jämförelse av relevanta länders lagreglering. Utskottet finner inga skäl att föregripa pågående utredningarbete och avstyrker därmed motionerna 2020/21:3249 (L) yrkande 10 och 2020/21:3336 (M) yrkande 19. Statligt stöd till vissa museer och verksamheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd till vissa museer och kulturarvsverksamheter. Utskottet hänvisar till kultursamverkans-modellen och befintlig verksamhet. Jämför reservation 5 (KD) och särskilt yttrande 1 (SD). (S) yrkar i motion 2020/21:868 att regeringen ska se över åtgärder som kan utveckla och bevara bruken. Motionären berör bl.a. vallonbruken i vars malmbrytning gjorde området till ett av landets mest framgångsrika industrier och den yrkesskicklighet som vallonerna bidrog med. (S) yrkar i motion 2020/21:2105 att regeringen undersöker om bör ta över ägandet av för att bevara och säkra områdets långsiktiga förvaltning. Motionären refererar bl.a. till brukets helt intakta vallonsmedja. I motion 2020/21:1592 yrkar (S) att regeringen överväger en mer långsiktigt tryggad verksamhet för i . Motionären menar att det vore rimligt att föra samman Klostermuseet med () och på så sätt stärka svensk medeltids- och religionshistoria. i (SD) vill i motion 2020/21:3615 att regeringen utreder hur staten kan ta ett ökat ansvar för att säkerställa framtiden för . Motionären framför att museet drivs ideellt av , som har svårt att klara sig ekonomiskt. (KD) har ett liknande yrkande i motion 2020/21:279 och anför att Klostermuseet skildrar en viktig del av historia samt ger en unik inblick arkitektur. (S) yrkar i motion 2020/21:2067 att regeringen ska överväga att skapa ett folkrörelsernas museum samt att öka stödet till att bevara minnet av Folkrörelsesveriges framväxt. Motionären för bl.a. fram organisationernas vacklande ekonomi med små möjligheter att tillgängliggöra Folkrörelsesverige för en bredare allmänhet. (S) yrkar i motion 2020/21:2499 att regeringen överväger som ort för det planerade museet om Förintelsen. Motionären tar bl.a. upp som Hoppets hamn för de danska judar som flydde undan den nazistiska ockupationen och för den stora grupp judiska flyktingar som kom från koncentrationsläger efter krigsslutet . (S) yrkar i motion 2020/21:2531 att regeringen överväger som ort för det planerade museet om Förintelsen. Motionären tar bl.a. upp att både och ön var betydelsefulla knutpunkter –1953. och (båda SD) yrkar i motion 2020/21:130 att regeringen utreder möjligheten att etablera ett museum för regalskeppet , regalskeppet och amiralskeppet på eller i . Motionärerna menar bl.a. att det skulle vara mycket olyckligt om regalskeppet skulle täckas över i stället för att bärgas. m.fl. (KD) vill i kommittémotion 2020/21:3143 yrkande 6 att regeringen utreder ansvaret för det flytande kulturarvet. Motionärerna refererar till fiske- och skeppstraditionen på . Amineh Kakabaveh (-) yrkar i motion 2020/21:506 att regeringen ska ge Forum för levande historia i uppdrag att dels genomföra en kartläggning av antisemitiska attityder i samhället (yrkande 3), dels ta fram utbildnings-material om antisemitism (yrkande 4). Motionären hänvisar bl.a. till myndighetens undersökningar 2005 respektive 2009–2010 om antisemitiska attityder och föreställningar i . Utskottet vill inledningsvis hänvisa till att kultursamverkansmodellen innebär en tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ökat regionalt ansvar för bl.a. lokala museer och annan kulturarvsverksamhet. Utskottet noterar att län undertecknat ett vänlänsavtal med , en av tre federala regioner, för att främja länets band med inom bl.a. teknologi, besöksnäring och förvaltning. utsågs bruksmiljön i till belgiskt kulturarv utomlands av . Utskottet ser positivt på den breda och uppskattade verksamhet som i samarbete med olika aktörer bedriver vid . Utskottet noterar att verksamheten efterfrågar en mer stabil ekonomisk grund, bl.a. utifrån kommande hyreshöjningar. Utskottet vill i sammanhanget referera till att () ska upplåta mark och lokaler till statliga eller kommunala myndigheter eller till enskilda på marknadsmässiga villkor. Om ersättningen inte kan fastställas på marknadsmässig grund ska den fastställas efter vad som kan anses skäligt. Hänsyn bör då tas till faktorer som t.ex. fastighetens särskilda karaktär samt ekonomiska och tekniska livslängd (förordningen [1993:527] om förvaltning av statliga fastigheter, m.m.). I betänkandet Funktionalitet och enhetlighet – hyresmodell för fem kulturinstitutioners huvudbyggnader (SOU 2020:76) föreslås att en marknadsmässig hyresmodell införs för bl.a. de fastigheter som SFV förvaltar och som rymmer viktig kulturverksamhet. Utredningen konstaterar vidare att även om en ren marknadshyra är svår att hävda för vissa byggnader och hyresgäster, finns det utvecklade metoder för att göra anpassningar av hyressättningen som ändå kan anses marknadsmässig. Betänkandet remitteras t.o.m. . Utskottet vill lyfta fram några exempel på befintliga museer med offentlig finansiering som förmedlar och bevarar minnet av Folkrörelsesveriges framväxt. Stiftelsen , bl.a. Folkets hus och representerar några av folkrörelser. Stiftelsen i har det nationella uppdraget att utveckla museiverksamheten inom området arbete och arbetsliv i . Stiftelsen har till uppgift att bevara och levandegöra minnet av liv och arbete i . Den ideella föreningen får finansiellt stöd av och kommun driver ett kvinnohistoriskt museum . uppmärksammar av demokrati i med ett fyraårigt demokratijubileum med bl.a. vandrande utställningar, forskningsantologier, studiematerial för skolan och medverkan i . Även regeringen uppmärksammar, genom bl.a. en demokratikommitté, att det 2021 är det första riksdagsvalet där både kvinnor och män fick rösta. Utskottet kan konstatera att regeringen fattat beslut om att placera om Förintelsen i och att SHM fått i uppdrag att lämna förslag på hur om Förintelsen ska inrättas som ett museum inom myndigheten. SHM ska även ge förslag om verksamhetsinriktning för om Förintelsen utifrån Stockholmsdeklarationen samt genom den ministerdeklaration som () antog 2020. I uppdraget ingår att, i dialog med Forum för levande historia, lämna förslag på vilka av de uppgifter som utförs av Forum för levande historia som bör samlas i det nya museet. SHM ska även lämna förslag på lämplig lokalisering i . Uppdraget ska redovisas till regeringen . Regeringen har som ambition att om Förintelsen ska vara inrättat i SHM och inleda en publik verksamhet . Utskottet har vid tidigare behandling av motionsyrkanden om möjligheten att etablera ett marinarkeologiskt museum nämnt det museum, Vrak, som byggs upp inom Statens maritima och transporthistoriska museers verksamhet (SMTM) och som ännu så länge är digitalt. SMTM har även tillsammans med studier vid beviljats ca i forskningsstöd av –2026 för att kartlägga, dokumentera och forska om sjunkna skepp från svenska örlogsflottan –1850. vid SMTM har i uppdrag att spegla svensk kulturhistoria vid sjö och kust. Museet är –2030 partnerinstitution till FN:s årtionde för havsforskning. Museet ska vara mötesplats för bl.a. myndigheter, civilsamhällesorganisationer och intresserad allmänhet för att öka kunskapen om och ge perspektiv på hållbarhet utifrån marin miljö- och sjöfartshistoria. När det gäller yrkandena om antisemitiska attityder i samhället hänvisar utskottet till att Forum för levande historia har i uppdrag att senast samordna och följa upp den nationella planen mot rasism samt liknande former av fientlighet och hatbrott. Myndigheten ska även i samråd med , , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor samt erbjuda fortbildning och kunskapshöjande insatser med utgångspunkt i sin instruktion om olika former av rasism och intolerans i historien och . Utskottet avstyrker motionerna 2020/21:130 (SD), 2020/21:279 (KD), 2020/21:506 (-) yrkandena 3 och 4, 2020/21:868 (S), 2020/21:1592 (S), 2020/21:2067 (S), 2020/21:2105 (S), 2020/21:2499 (S), 2020/21:2531 (S), 2020/21:3143 (KD) yrkande 6 samt 2020/21:3615 (SD).