bet · H801NU20 · 2021-04-30 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillsätta en kommission för jämställda livsinkomster, med uppdraget att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män i (dir. 2020:22). Förslagen ska bidra till det övergripande målet för jämställdhetspolitiken, att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Förslag ska främst lämnas på åtgärder som bidrar till att främja jämställda löner, jämställda livsinkomster, en jämställd fördelning av det offentligas stödåtgärder till kvinnor och män samt jämställda arbetsplatser. Kommissionen för jämställda livsinkomster ska också aktivt förmedla kunskap på området och föra samhällsdialog om denna. De förslag som lämnas ska inte påverka den svenska arbetsmarknadsmodellen och arbetsmarknadens parters ansvar för lönebildningen. Arbetet ska genomsyras av perspektiv som innebär att genomgående beakta och lyfta fram de olika villkor för ekonomisk jämställdhet som kan råda för inrikes respektive utrikes födda kvinnor och män, belysa de villkor som råder för kvinnor och män med låg disponibel inkomst samt även ta hänsyn till förhållandena för kvinnor och män med funktionsnedsättning samt beakta övriga diskrimineringsgrunder och andra faktorer som kan påverka kvinnors och mäns möjligheter till egen försörjning. Uppdraget ska redovisas . En delredovisning med en kartläggning av hur offentliga stödåtgärder fördelas mellan kvinnor och män, och en översyn av myndigheters information och vägledning ur ett jämställdhetsperspektiv, presenterades (Komm2021/00077/A 2020:01–1). Insatser för kvinnors företagande och företagare med utländsk bakgrund Regeringens utvecklingsprogram Jämställdhetsintegrering i myndigheter () syftar till att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering och innebär att ett jämställdhetsperspektiv ska införlivas i allt beslutsfattande. Utvecklingsprogrammet, som startade , omfattar ca 60 myndigheter och en organisation. Bland de myndigheter som ingår i utvecklingsprogrammet återfinns och . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera (S2017/05461/JÄM). överlämnade Statskontoret rapporten av regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (2019:14) till regeringen. I rapporten konstaterar bl.a. att har ökat andelen kvinnor som leder Vinnovafinansierade projekt inom området små och medelstora företag från våren . har också samtliga projekt inom programmet Utmaningsdriven innovation ett jämställdhetsperspektiv. När det gäller noterar Statskontoret att det har ökat andelen projekt som tillämpar ett jämställdhetsperspektiv i planering, genomförande eller uppföljning från 2018. Regeringen anger i budgetpropositionen att gör bedömningen att insatserna kopplade till myndighetens arbete för jämställdhetsintegrering i bedömningsprocessen varit framgångsrika. Det har stimulerat utveckling och verifiering av angreppssätt och metoder som gjort att närmat sig de uppsatta jämställdhetsmålen. beslutade regeringen om en ny programperiod för . –2025 ska myndigheterna inte bara åtgärda jämställdhetsproblem i den egna verksamheten utan också, i samverkan med relevanta samhällsaktörer, bidra till att öka jämställdheten i samhället. Regeringen anger att även har fått i uppdrag att stödja deltagande myndigheters arbete med jämställdhetsintegrering –2025. Stödet ska i relevanta delar planeras och erbjudas i samverkan med , och . I regeringens regleringsbrev för för framgår att myndigheten ska genomföra minst två utvärderingar av genomförda insatser. De insatser som utvärderas ska vara av budget- och verksamhetsmässig betydelse och extern expertis ska nyttjas. Ett jämställdhetsperspektiv ska ingå i utvärderingen. ska vidare föra dialog med Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) om vilka insatser som utvärderas och metoder inklusive utvärderingsbarhet för detta. Utvärderingarna ska omfatta resultat och när det är möjligt effekter av stödet från myndigheten. Uppdraget ska redovisas till regeringen . ska vidare fortsätta att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering för att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen (skr. 2016/17:10). Myndigheten ska redovisa inriktningen för det fortsatta arbetet med jämställdhetsintegrering –2025 till regeringen . bedriver ett löpande arbete med att främja företagare med utländsk bakgrund. Bland annat kan nämnas att regeringen gav myndigheten i uppdrag att främja nyanländas företagande i (N2016/07794/FF) och att regeringen beslutade om att bredda målgruppen som omfattas av uppdraget till att även omfatta personer med utländsk bakgrund utan erfarenhet av svenskt arbetsliv eller med begränsad sådan erfarenhet (N2018/04583/FF). nyanländas företagande (rapport 0319) lämnades . Inom ramen för regeringsuppdraget har finansierat 13 projekt som har genomfört insatser som ska underlätta för nyanlända och utrikes födda att starta företag i . Rapporten bereds inom . Därtill kan nämnas att regeringen gav i uppdrag att särskilt främja utrikes födda kvinnors företagande (N2018/00213/FF) genom bl.a. mentorskaps- och nätverksinsatser. En slutrapport ska lämnas . Vidare gav regeringen i uppdrag att öka kontaktytorna med arbetsmarknaden och stärka nätverkande för utrikes födda kvinnor och särskilt nyanlända kvinnor (N2018/01430/KSR). Syftet med uppdraget är att tillvarata kompetens och potential inom målgruppen inom framför allt den privata sektorn. En slutrapport ska lämnas . Det statliga bolaget erbjuder företagare rådgivning och finansiering. I ägaranvisning står att ett särskilt fokus ska riktas på kvinnor och personer med utländsk bakgrund, med målnivån att fokusgrupperna ska vara överrepresenterade bland kunder jämfört med motsvarande andel i företagsstocken och nyföretagandet som helhet. har i rapporten i låneverksamhet – otydlig styrning och återrapportering (RiR 2019:7) granskat om regeringens och arbete med uppdrag om kvinnors företagande bidrar till att uppfylla det jämställdhetspolitiska målet om ekonomisk jämställdhet. Granskningen är avgränsad till låneverksamhet –2017. övergripande slutsats är att och dess dotterbolag strävar efter att utföra uppdraget om kvinnors företagande på ett samstämmigt och konsekvent sätt. Dock konstaterar att det råder otydligheter i regeringens styrning av uppdraget och i återrapportering till regeringen. Med anledning av granskning överlämnade regeringen en skrivelse till (skr. 2018/19:123). I skrivelsen anför regeringen att den avser att göra en översyn av uppdragsmål och inom ramen för det arbetet kommer att beakta rekommendationer att överväga en omformulering av uppdragsmål med hänsyn till de jämställdhetspolitiska målen. Vidare anger regeringen att den kommer att efterfråga en mer detaljerad redovisning från när det gäller hur verksamheten når kvinnor. Utskottet behandlade regeringens skrivelse (bet. 2019/20:NU6). I betänkandet välkomnade utskottet de åtgärder som regeringen presenterade i skrivelsen med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Utskottet konstaterade att regeringen avsåg att göra en översyn av uppdragsmål och inom ramen för det arbetet överväga en omformulering av uppdragsmål med hänsyn till de jämställdhetspolitiska målen och efterfråga en mer detaljerad redovisning från när det gäller hur verksamheten når målen. Utskottet kunde konstatera att mätningar av det slag tar fram av hur låneverksamheten når kvinnor utgör ett viktigt underlag för att nödvändiga och fortsatta reformer inom näringspolitiken ska kunna identifieras och genomföras. För att säkerställa att framtida mätningar håller hög kvalitet och ger en rättvisande bild menade utskottet att borde understryka betydelsen av en mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att genom ett tillkännagivande borde tydliggöra för regeringen att den bör vidta åtgärder för att säkerställa en mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor, i syfte att skapa tillräckliga beslutsunderlag inför fortsatta reformer på området. I betänkandet finns en reservation (V). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) redovisar regeringen att det gjordes en översyn av uppdragsmål, där man inom ramen för arbetet beaktade såväl de rekommendationer som lämnade i rapporten i låneverksamhet – otydlig styrning och återrapportering (RiR 2019:7) som tillkännagivande. Målet för kvinnors företagande och relaterade krav på återrapportering har tydliggjorts i den ägaranvisning som beslutades vid . Med detta ansåg regeringen att tillkännagivande tillgodosetts och därmed slutbehandlats. Utskottet hade inget att invända mot regeringens bedömningar i fråga om tillkännagivandet (bet. 2020/21:NU1). Avslutningsvis kan nämnas att Winnet är en nationell paraplyorganisation för ett antal av de ideella organisationer och resurscentrum för kvinnor som verkar för jämställd tillväxt. har tidigare finansierat resurscentrumen. Insatser för unga företagare Särskilda insatser görs också för att stödja ungas entreprenörskap och företagande. är ansvarigt för att främja och vara samordnande i frågor som rör entreprenörskap vid universitet och högskolor. Bland annat lämnade myndigheten för perioden –2019 verksamhetsbidrag till i högre utbildning (FEHU). Föreningens medlemmar är , Drivhuset och . Verksamhetsbidraget syftar till att främja skapandet av nya företag och arbetstillfällen genom att inspirera unga till att engagera sig, testa och utvecklas när det gäller entreprenörskap och innovation. finansierar även nätverk och initiativ som ska stärka samverkan mellan aktörer som stöttar entreprenörskap i universitets- och högskolemiljö. Vidare utvecklar myndigheten, i samarbete med , kunskap om metoder och modeller för att arbeta med entreprenörskap i högre utbildning och genom att skapa samverkan mellan små och medelstora företag och studenter. Regeringen gav i uppdrag till och att få fler unga att utveckla kunskaper och färdigheter för att vilja och kunna starta företag (N2018/02777/FF, N2018/01800/FF). skulle stärka arbetet med entreprenörskap och företagande bland unga i och gymnasieskolan. Insatsen skulle göra det möjligt för fler organisationer och skolhuvudmän att få del av statsbidrag för entreprenörskap i skolan. skulle utveckla en modulbaserad digital utbildning riktad till unga företagare och en workshopmodell för rådgivning. Vidare fick i uppdrag att finansiera ett pilotprojekt hos (Iva) där elever i högstadiet skulle få pröva företagande för . presenterade sin slutrapport att stärka arbetet med entreprenörskap och företagande bland unga vid universitet och högskolor (dnr Ä 2018-747:03) . I rapporten anger myndigheten att den genomfört en 48-timmarsworkshop i entreprenörskap och företagande vid sex utvalda universitet och högskolor. Vidare anges i rapporten att myndigheten i samarbete med har utvecklat en digital utbildning för unga som studerar vid universitet och högskolor och som vill starta företag. anger i sin årsredovisning att myndigheten genomförde innovationstävlingen med totalt 119 bidrag från 16 skolor i nio län medverkande i tävlingen, vilket är en ökning med 7 skolor jämfört med . Vidare anges att tillsammans med Iva har tagit fram en gemensam strategi för hur arbetet med entreprenörskap i skolan kan utvecklas, vilket anses ha bidragit till mål att identifiera utvecklingsinsatser för att stärka arbetet med entreprenörskap i skolväsendet. har även publicerat nya webbsidor med reportage på webbplats i syfte att bl.a. ge exempel på hur skolor kan arbeta med entreprenörskap. Regeringen pekar i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) på att långsiktiga konkurrenskraft är beroende av att fler startar och utvecklar företag. Attityder och förmågor grundläggs tidigt i livet. Genom fortsatta satsningar på ungas entreprenörskap och innovationskraft stärks ungas kompetens och förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden, varför regeringen föreslog att avsätts –2024 för att fortsatt stödja entreprenörskap inom skolväsendet och högre utbildning (se även utg.omr. 16 avsnitt 4.5.1). biföll regeringens förslag (bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145). Ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuella om riktade insatser behandlades av utskottet (bet. 2019/20:NU12). Utskottet avstyrkte dessa med hänvisning till bl.a. pågående insatser. Förslag liknande de i motionerna 2020/21:619 (C) yrkandena 1–3, 2020/21:2477 (S), 2020/21:2926 (C) yrkandena 28 och 29 och 2020/21:3283 (C) yrkande 4 har inte behandlats av utskottet i närtid. Tillkännagivanden om att på olika sätt främja kvinnors företagande förordas i motionerna 2020/21:619 (C) yrkandena 1–3, 2020/21:2477 (S) yrkande 5, 2020/21:2926 (C) yrkandena 8 och 26–28 och 2020/21:3283 (C) yrkande 4. Åtgärder som efterfrågas är bl.a. insatser för att öka kvinnors entreprenörskap, fler kvinnor på ledande positioner, en jämn fördelning av statens insatser för företagande i form av riskkapital, rådgivning och stöd mellan kvinnor och män, ökad kunskap om kvinnors företagande samt återupprättande av vissa insatser för kvinnors företagande som tidigare genomförts. Utskottets uppfattning är att det är viktigt att fler ska välja att starta företag och få företagen att växa. Små och medelstora företag är viktiga jobbskapare och bidrar till konkurrenskraft. Utskottet anser därför att det är angeläget att fler personer oavsett kön, etnisk bakgrund eller ålder startar och driver företag. Utskottet noterar att har tagit fram en nationell strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor för perioden –2020 med det långsiktiga målet att kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund och ålder, ska kunna ta del av företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Vidare noterar utskottet att bl.a. och genom utvecklingsprogrammet för jämställdhetsintegrering har fått i uppdrag att ha ett jämställdhetsperspektiv i alla beslutsprocesser. Statskontoret konstaterade i utvärderingen av programmet bl.a. att ökat andelen kvinnor som driver Vinnovafinansierade projekt inom området små och medelstora företag samt att ökat andelen av sina finansierade projekt som tillämpar jämställdhetsperspektiv i planering, genomförande och uppföljning. Utskottet kan konstatera att utvecklingsprogrammet har förlängts till perioden –2025. Utskottet noterar därtill kommissionen för jämställda livsinkomster, som har i uppdrag att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män i (dir. 2020:22). , och har dessutom uppdrag som på olika sätt syftar till att främja företagande bland kvinnor och personer med utländsk bakgrund. har i uppdrag att särskilt främja utrikes födda kvinnors företagande genom bl.a. mentorskaps- och nätverksinsatser. Utskottet vill slutligen påminna om att regeringen, som en följd av tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa en mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor, har tydliggjort målet för kvinnors företagande och relaterade krav på återrapportering i ägaranvisning. När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes när utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika kapitalförsörjningsfrämjande insatser. Utskottet hänvisar till det arbete som redan pågår. Jämför reservation 15 (SD), 16 (C), 17 (KD) och 18 (L). m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2020/21:663 yrkande 3 att industriföretag i avfolkningsorter bör få hjälp med att expandera och utveckla sina verksamheter genom riktade satsningar. I kommittémotion 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att den statliga riskkapitalfinansieringen i högre grad än vad bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag och överlag styras mot de förkommersiella faserna. anser motionärerna att det är viktigt att statlig riskkapitalfinansiering följs upp och utvärderas för att säkerställa att den genererar resultat utan att snedvrida konkurrensen på marknaden. I yrkande 2 förordas därför att regeringen genomför en översikt och kartläggning av de näringspolitiska insatserna. Motionärerna påpekar i yrkande 3 även behovet av en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav, dvs. expansionslån, i avfolkningsorter. Syftet med en sådan fond skulle vara att kapital ska kunna riktas mot investeringar i avfolkningskommuner där hög risk gör att bankerna ger orimliga lånevillkor för exempelvis fastighetsinvesteringar som är kopplade till industriell verksamhet. Motionärerna menar därför att regeringen bör utreda möjligheten att införa en särskild fond för expansionslån. Vidare framförs att investeraravdraget syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i mindre bolag som riktar sig enbart till fysiska personer. Motionärerna anser att man bör låta allmänheten använda sig av avdraget för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag för att öka intresset för och användandet av avdraget. Enligt yrkande 7 bör regeringen låta bjuda in allmänheten att investera i de företag som avser att investera i, vilket i nästa steg skulle medföra rätt till investeraravdrag. (SD) framhåller i motion 2020/21:548 att en god tillgång på riskkapital skapar förutsättningar för småföretag med hög tillväxtpotential att växa till medelstora och stora företag. En marknadskompletterande riskkapitalfond skulle enligt motionären gynna innovationsutvecklingen och öka nyföretagsamheten. I kommittémotion 2020/21:2926 av m.fl. (C) anges att förutsättningarna att få fram kapital för investeringar och nya affärsidéer alltför ofta är bristfälliga. Motionärerna anför i yrkande 3 att det är nödvändigt att hela landet har tillgång till såväl privat lånekapital som det offentliga riskkapitalet. Enligt yrkande 12 bör regeringen verka för att det ska finnas tillgång till statligt riskkapital i hela landet för små och växande företag för att stärka den regionala tillväxten. Per Åsling (C) anför i motion 2020/21:893 yrkande 7 att det är viktigt att underlätta för fler företag att starta, växa och anställa. För att möjliggöra utveckling och tillväxt måste företagens kapitalförsörjning underlättas. Motionären anser därför att regeringen bör ge Inlandsinnovation ett uppdrag att återuppta verksamheten och aktivera satsningen på riskvilligt kapital. Per Åsling (C) pekar också i motion 2020/21:903 på att coronapandemins ekonomiska följder har haft stora konsekvenser för företag i såväl som världen över, inte minst för de s.k. tillväxtföretagen som pekas ut som framtidens tillväxtmotorer. Dessa bolag har mycket svårt att finansiera sig och risken är stor att väsentliga värden inom bl.a. livsvetenskap, teknik, cleantech och andra samhällsnyttiga sektorer förstörs. För att motverka detta förordar motionären i yrkande 1 att regeringen skyndsamt vidtar åtgärder för att säkra de s.k. tillväxtföretagens framtid. Vidare vill motionären i yrkande 2 att regeringen överväger att förse tillväxtbolagen med stöd i form av aktiekapital via . I kommittémotion 2020/21:2807 yrkande 2 anför m.fl. (KD) att det för en hållbar miljö- och klimatpolitik behövs ett slags grundläggande långsiktig riktning som inte riskerar att förändras dramatiskt vid varje riksdagsval. Detta behövs inte minst för att säkra investeringar som gynnar en klimatvänlig utveckling. Motionärerna efterfrågar därför ett tillkännagivande om behovet av långsiktiga förutsättningar som stimulerar investeringar i gröna företag i utvecklingsfaser. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2020/21:3144 yrkande 10 att den ideella sektorns insatser som utförare av välfärdstjänster har ökat i absoluta termer men minskat som andel av helheten. Motionärerna menar att de idéburna organisationerna har såväl ett stort förtroende hos allmänheten som en vilja att växa, men att ett av de problem dessa företag möter är kapitalförsörjning. Motionärerna anser därför att regeringen bör överväga möjligheten att införa en statlig investeringsfond för den ideella sektorn. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) anges att har en väl utbyggd sektor för riskkapitalförsörjning för företag, men att den behöver omstruktureras och utvecklas, eftersom tillgången till kapital för företag i tidiga skeden är ett ofta omvittnat problem. Motionärerna anser därför att det statliga riskkapitalet bör utvecklas i syfte att nå företag i en tidig fas. Det statliga kapitalet bör enligt yrkande 27 omstruktureras så att det i högre grad ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar. Motionärerna anser enligt yrkande 28 även att det behövs en översyn av de finansieringsmöjligheter som finns när det gäller privatpersoners, företags och andra aktörers möjligheter att investera i lokal företagsutveckling. m.fl. (L) anför i kommittémotion 2020/21:3247 yrkande 2 att statligt riskkapital i vissa fall kan behövas för att komplettera det privata kapitalet, särskilt när marknaden av olika skäl inte fungerar eller där glesbygd och geografiska utmaningar försvårar företagens kapitalförsörjning. Motionärerna menar att bör tillkännage för regeringen att det statliga riskkapitalet måste vara tillgängligt i hela landet så att alla företag ges goda förutsättningar. Detta kan göras med en s.k. fond-i-fond-lösning, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. är ett helägt statligt bolag som bildades och startade sin verksamhet 2017. Av ägaranvisningarna för Saminvest framgår att syftet med bolaget är att utveckla och förnya det svenska näringslivet och skapa fler växande företag i hela genom att bidra till att stimulera utbudet av privat kapital till de delar av kapitalförsörjningskedjan där privat kapital vid tillfället för investeringen inte finns i tillräcklig omfattning, dvs. i tidigare och mer riskfyllda faser. Saminvest förväntas bidra till att utveckla marknaden för riskkapital och ekosystemet för finansiering av innovativa bolag med hög tillväxtpotential i hela landet. Bolaget ska främja hållbar ekonomisk tillväxt och ett jämställt näringsliv. Genom Saminvest investeras offentligt kapital indirekt i företag via s.k. venture capital- och såddfonder tillsammans med privat kapital. blev även de statliga riskkapitalbolagen till . Av ägaranvisningen framgår att bolaget ska ansvara för en ansvarsfull hantering av nuvarande innehav i Fouriertransform och Inlandsinnovation samt för en ordnad långsiktig avveckling av dessa bolag. Sedan bolaget bildades har det bl.a. investerat i fonder som är kopplade till inkubatorer i , och . Bolaget har även investerat i fonder som inriktar sig på tillväxtbolag i tidiga skeden, en s.k. impact-fond som inriktar sig på teknikbolag som vill bidra till att lösa globala samhällsproblem, två livsvetenskapsfonder och en fond för universitetsnära teknikföretag. utfäste Saminvest även kapital till , den första svenska privata riskkapitalfonden som är specialiserad på klimatteknologi. Förutom affärsutveckling bedriver även låneverksamhet. Verksamheten syftar till att utveckla och finansiera små och medelstora företag i hela landet. Bolaget erbjuder fyra typer av lån: företagslån, mikrolån, innovationslån och exportfinansiering. är ett dotterbolag till som riktar sig till tillväxtbolag i tidiga skeden med skalbara affärsidéer och möjlighet till långsiktig värdetillväxt. har en nationell täckning via åtta regionala riskkapitalbolag samt ett nationellt riskkapitalbolag inom grön teknik, greentech. Greentech är en riskkapitalfond som riktar sig mot innovativa små och medelstora företag vars produkter och tjänster bidrar till att reducera klimatgaser.