bet · H801KrU8 · 2021-06-14 00:00:00 — Utskottet vill också lyfta fram att Statskontoret, i sin utvärdering av likvärdighetsbidraget, bedömer att likvärdighetsbidragets möjligheter till lokala anpassningar ger ett mer effektivt stöd till skolhuvudmännen än att genom detaljstyrda bidrag utforma en lösning som är avsedd att passa alla huvudmän. Slutligen vill utskottet framhålla att regeringen i budgetpropositionen uttalat att ambitionen om att de riktade statsbidragen på utbildnings-området ska bli betydligt färre och enklare kvarstår, som det även fortsättningsvis kommer att finnas behov av väl avvägda riktade statsbidrag till specifika verksamhetsområden med stora utvecklingsbehov. Utskottet anser mot denna bakgrund att motion 2020/21:3942 yrkande 4 bör avstyrkas. Insatser för högpresterande elever När det gäller yrkandet om att införa en strategi för att öka andelen hög-presterande elever vill utskottet hänvisa till att det av skollagen framgår att elever som lätt uppnår kunskapskraven ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling (3 kap. 2 §). Utskottet anser att gällande rätt är väl avvägd i det avseendet. Utskottet vill även påminna om det uppdrag som redovisade med förslag på hur skolors arbete med elever i grund- och gymnasieskolan som har lätt att nå kunskapskraven kan stärkas och stödjas. Utskottet anser att regeringens beredning av dessa förslag bör inväntas. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2020/21:3942 yrkande 5 bör avstyrkas. När det gäller yrkandet om att en strategi bör införas för hur genomsnittsåldern för påbörjade högskolestudier ska sänkas vill utskottet anföra följande. Som regeringen framför i skrivelsen har antalet högskolenybörjare ökat. Regeringen framhåller även att andelen gymnasieelever som går direkt över till högskolestudier har ökat på lång sikt. I skrivelsen framhålls att utbyggnaden av högskolan syftar både till att fler ska kunna studera till ett bristyrke och att öka möjligheterna till omställning. Av budgetpropositionen framgår vidare att regeringen särskilt prioriterar att bygga ut bygga ut utbildningar för verksamhetsområden där det råder stor brist på personal med rätt kompetens och där det krävs investeringar för att klara samhällets kompetensbehov. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det finns skäl att införa en strategi för hur genomsnittsåldern för påbörjade högskolestudier ska sänkas och föreslår därför att motion 2020/21:3942 yrkande 6 avstyrks. Arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck När det gäller yrkandet om att det behövs ett intensifierat arbete inom förskola, skola och fritidsverksamhet med fokus på att upptäcka, ifrågasätta och förändra de värderingar och normsystem som utgör grunden för hederskulturen vill utskottet anföra följande. Motioner om värderingar och hederskultur behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:UbU12 Grundläggande om utbildning. Utskottet anförde då bl.a. att de viktigaste fundamenten för skolans värdegrund finns fastlagda i skollagen. Skollagens bestämmelser tydliggör att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. Utskottet står fast vid att det delar de uppfattningar som framförs i yrkandet om att det är viktigt att värdegrundsarbetet påbörjas i tidig ålder och fortsätter genom hela skoltiden. Utskottet ser även positivt på att det har vidtagits ett flertal åtgärder för att stärka skolans värdegrund och personalens kompetens när det gäller dessa frågor, bl.a. genom uppdraget till om att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, förtydligandet av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna samt de nya skrivningarna om hedersrelaterat våld och förtryck i läroplanen för det kunskapsområde som kallas sex och samlevnad. Utskottet ser inget skäl att göra en annan bedömning nu och anser mot den bakgrunden att motion 2020/21:3942 yrkande 16 bör avstyrkas. När det gäller yrkandet om att det bör vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart använda evidensbaserade antimobbningsprogram vill utskottet hänvisa till ställningstagandet i betänkande 2020/21:UbU12 Grundläggande om utbildning, som behandlade en liknande fråga om att sammanställa internationell evidens i syfte att ge rekommendationer på vetenskapligt beprövade metoder för att bl.a. motverka mobbning. Utskottet anförde vid det tillfället bl.a. att en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero är en av de viktigaste förutsättningarna för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden. tillsatte en utredare som ska biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan. Utskottet anser att regeringens beredning av dessa förslag bör inväntas. Utskottet kan konstatera att det pågår ett omfattande arbete när det gäller området trygghet och studiero. Utskottet kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen av frågan och regeringens fortsatta arbete inom detta område. Utskottet anser mot den bakgrunden att motion 2020/21:3950 yrkande 9 bör avstyrkas. En utbildning av hög och likvärdig kvalitet för barn och unga är centralt för att de ska kunna utvecklas till självständiga individer. Utskottet noterar att den genomsnittliga betygspoängen och andelen elever med grundläggande behörighet till högskolan har ökat bland såväl låg- som högpresterande elever. Indikatorn över hur många som lämnar årskurs 9 utan godkänt betyg i ett eller flera ämnen är dock jämn . Därtill skiljer sig kunskapsresultaten fortfarande åt mellan flickor och pojkar respektive kvinnor och män, mellan elever med utländsk bakgrund och elever med svensk bakgrund samt mellan elever med olika socioekonomisk bakgrund. Utskottet delar därmed regeringens bedömning att flera utmaningar kvarstår för både grund- och gymnasieskolan och vill i sammanhanget särskilt betona läsförståelsens betydelse för all inlärning och därmed vikten av läsfrämjande insatser. Likvärdighetsbidraget är ett sätt att främja skolans kompensatoriska uppdrag. Bidraget är viktat utifrån socioekonomiska faktorer och kommunerna kan välja vilka insatser de vill använda bidraget till inom utpekade skolformer. Här noterar utskottet att Statskontoret i sin utvärdering av likvärdighetsbidrag, rekommenderar att bidragets utformning tydligare inriktas mot socioekonomiskt kompenserade insatser då bidraget bedöms användas till allmänt kvalitetshöjande insatser (2021:2). Utskottet tycker att det i sammanhanget är viktigt att även uppmärksamma de förslag som lagt fram om hur man kan förbättra möjligheterna för de elever som har lätt att nå kunskapskraven att accelerera sitt lärande. Även trygghet och studiero i skolan är en förutsättning för goda kunskapsresultat. Dagens digitala samhälle har inte bara ökat det antal platser där kränkande behandling kan ske utan också förändrat formerna för detta, bl.a. hur många som kan delta – aktivt eller passivt. Utskottet välkomnar det arbete som pågår för att tillhandahålla ett regelverk som gör skolpersonalen trygg i sina befogenheter att agera när värdegrunden bryts. På samma sätt gör MUCF viktiga informationsinsatser om hedersrelaterat våld, hälsa och jämställdhet till aktörer som möter unga nyanlända och asylsökande i bl.a. grundutbildningen. Det är glädjande att se att andelen gymnasielever som går direkt över till högskolestudier har ökat. Uppgifterna stärks av delredovisning av sitt pandemiuppdrag som visar att var det fler sökande till högskolan utan tidigare högskoleerfarenhet jämfört med . Bland de 19-åringar som gick ut gymnasiet var ökningen jämfört med . Utskottet delar dock ämbetets bedömning att det är rimligt att anta att detta får konsekvenser, t.ex. på genomströmningen i utbildningarna utifrån att undervisningen till stor del blivit digital och att examinationsformerna har förändrats (2021:9). Utskottet finner därmed inga skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandena och avstyrker motionerna 2020/21:3085 (M) och 2020/21:3942 (SD) yrkandena 4–6 och 16. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetsmiljö för unga och ungas situation på arbetsmarknaden. Utskottet hänvisar till pågående insatser. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (KD). Att ungas sociala inkludering och etablering på arbetsmarknaden ska öka är en av regeringens fyra nya prioriteringar. Regeringen konstaterar att i och med covid-19-pandemin ökade arbetslösheten snabbt , vilket särskilt påverkade ungdomar och utrikes födda negativt. Andelen arbetslösa ungdomar i åldern 16–är nu på samma nivåer som under 1990-talskrisen och finanskrisen –2010. För att motverka covid-19-pandemins negativa följder för ungas möjligheter på arbetsmarknaden och underlätta för företag att behålla och nyanställa personal sänks arbetsgivaravgifterna t.om. Sänkningen uppgår till för de avgifter som betalas på ersättning om högst per kalendermånad till personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Skrivelsen redogör för att både minderåriga och vuxna omfattas av arbetsmiljölagen (1977:1160) och föreskrifter. För minderåriga gäller därutöver särskilda regler för arbetstider och arbetsuppgifter enligt arbetsmiljölagen och föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö (AFS 2012:03). Enligt dessa regler är bl.a. vissa arbetsuppgifter begränsade eller förbjudna för unga , arbetsgivaren ska göra löpande riskbedömningar och se till att det finns särskilda rutiner och instruktioner och att det finns en handledare. inspektions-meddelande med krav ökade inom bl.a. systematisk arbetsmiljö, användning av arbetsutrustning och maskiner, belastningsergonomi och kemiska riskkällor. har också tagit fram lektionsmaterial till gymnasieutbildningar och yrkesskolor inom de mest utsatta branscherna – bygg, gröna näringar, transport samt restaurang eftersom dessa löper större risk än andra åldersgrupper att drabbas av olyckor. Regeringen för fram att genom fortsatta satsningar på ungas entreprenörskap och innovationskraft stärks ungas kompetens och förut-sättningar att komma in på arbetsmarknaden. har avsatts och samma belopp beräknas avsättas 2022–2024 för att stödja entreprenörskap inom skolväsendet och högre utbildning. I kommittémotion 2020/21:3942 vill m.fl. (SD) yrkande 15 att regeringen ger i uppdrag att undersöka specifikt ungas arbetsmiljö. Motionärerna hänvisar till (2018:2) med uppgifter om bl.a. ökning i arbetsplatsolyckor bland dem som är och sexuella trakasserier (16–). m.fl. (KD) yrkar i kommittémotion 2020/21:3950 yrkande 3 på ett tillkännagivande om ungas situation på arbetsmarknaden. Motionärerna vill bl.a. se att arbetsgivaravgifter helt tas bort för arbetsgivare som anställer någon som varit arbetslös , ett dubbelt jobbskatteavdrag för dem som tar akademisk examen före sin 25-årsdag samt ett jobbskatteavdrag för unga upp till . Utskottet delar regeringens prioritering att öka ungas sociala inkludering och etablering på arbetsmarknaden. Detta är särskilt viktigt i ljuset av de negativa effekter som coronaviruset bl.a. haft på behovsanställningar som är en vanlig inkörsport till arbetsmarknaden för många unga. Ett eget arbete möjliggör en självständig försörjning och är därför en viktig övergång mellan ungdomen och vuxenlivet. Utskottet noterar att unga och unga vuxna omfattas av arbetsmiljölagen och föreskrifter tillsammans med bl.a. särskilda regleringar för ungas arbetstider och arbetsuppgifter. I sammanhanget vill utskottet referera till regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 där nollvisionen mot dödsolyckor utvidgas till att ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete, dvs. en nollvision mot både arbetsplatsolyckor med dödligt utfall samt arbetsrelaterad dödlighet i ett bredare hälsoperspektiv. Likaså ska föreskrifterna om organisatorisk och social arbetsmiljö som infördes utvärderas för att se om de bidrar till att bryta utvecklingen mot ökad arbetsrelaterad ohälsa utifrån bl.a. kränkande särbehandling eller ohälsosam arbetsbelastning. Här betonas även jämställdhetsperspektivet för att nå en god organisatorisk och social arbetsmiljö (skr. 2020/21:92, bet. 2020/21:AU11). Utskottet noterar att arbetsgivaravgifterna sänkts för unga i åldern 18–för att motverka covid-19-pandemins negativa följder för ungas möjligheter på arbetsmarknaden. Likaså har avsatts för att stärka ungas kompetens och förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:3942 (SD) yrkande 15 och 2020/21:3950 (KD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. boendeformer för unga, studentbostäder, migrationspolitikens inverkan på bostadsbristen, trångboddhet samt finansieringsmodeller för ungas bostadsköp. Utskottet hänvisar till gjorda insatser och pågående utredningsarbete. Jämför reservation 5 (SD) och 6 (KD). Regeringen skriver att ungdomar möts av hinder för etablering på bostadsmarknaden, bl.a. i form av inkomstkrav, kötid och kontantinsats i större utsträckning än befolkningen i stort. De flesta ungdomar bor bra men många bor trångt eller saknar egen bostad. De allra flesta kommuner bedömer att det är underskott på bostäder för unga på den lokala bostadsmarknaden. Det finns för få bostäder, de lägenheter som finns att tillgå är för stora eller dyra och byggandet av ungdomsbostäder tenderar att minska. Regeringen ser ett behov av åtgärder som riktar sig till förstagångsköpare och har tillsatt en särskild utredare som ska lämna förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare att komma in på marknaden för ägda bostäder. Häri ingår bl.a. att föreslå hur ett statligt startlån för förstagångsköpare bör utformas och kartlägga bankernas och andra kreditgivares villkor för förstagångsköpare av olika hushållstyper i olika delar av landet (dir. 2020:125). Uppdraget ska redovisas . Regeringen hänvisar vidare till rapporter om trångboddhet och att sådan är betydligt vanligare i bostadsområden med socioekonomiska utmaningar och bland individer födda utanför . Andelen trångbodda är större bland barnfamiljer än bland hushåll utan barn. var av ensamstående hushåll med barn trångbodda och av hushåll med två sammanboende vuxna med barn. En femtedel av hushållen med hemmaboende vuxna barn var trångbodda 2018, vilket är en markant högre andel än övriga hushåll. Regeringen har tillsatt en utredning om en socialt hållbar bostadsförsörjning (dir. 2020:53 och dir. 2020:126). Syftet är att underlätta situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor, motverka boendesegregation samt förbättra jämlika uppväxt- och levnadsvillkor. Utredaren ska bl.a. analysera kommunala bostadsförmedlingar, förturer, hyresgarantier m.m. Dessa frågor bedöms ha stor betydelse för ungdomars möjligheter på bostadsmarknaden. Utredningen ska redovisas . av unga i åldern 20–bor i en studentbostad. Regeringen redogör för att byggreglerna har ändrats för att underlätta byggnation av mindre studentbostäder. Kollektiva boendelösningar, t.ex. i form av s.k. partiella hyreskontrakt, har visat sig vara något som många studenter är intresserade av. Investeringsstödet för byggnation av hyresbostäder och bostäder för studerande infördes . Var åttonde lägenhet som produceras med hjälp av investeringsstöd ska fördelas till antingen sociala hyreskontrakt eller till unga vuxna upp t.o.m. . Enligt regeringen har investeringsstödet t.o.m. utgången av beviljats för ca 36 000 bostäder, varav ca en sjättedel är studentbostäder. Vissa förändringar i investeringsstödet har gjorts, bl.a. en ökad blandning av stora och mindre bostäder. har ramen för att bevilja investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande utökats med . Regeringen anför vidare att barn och unga behöver tillförsäkras god tillgång till byggda miljöer av hög kvalitet, natur och välplanerade utemiljöer för lek, aktiviteter och utveckling. Regeringen har gett i uppdrag att främja det statliga arbetet för ökad arkitektonisk kvalitet och samordna berörda myndigheter på arkitektur-, form- och designområdet. har fått i uppdrag att utarbeta en vägledning för kommuner och andra huvudmän för kvalitativ, tillgänglig och hållbar gestaltning av förskolors och skolors fysiska miljö, såväl inomhus som utomhus. m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2020/21:3942 att möjligheten för fastighetsägare att motverka trångboddhet utreds (yrkande 8). I samma motion vill motionärerna utreda fler möjligheter för finansiering av bostadsköp (yrkande 9) samt en bolånemodell för unga (yrkande 10). Vidare vill motionärerna låta utreda fler möjligheter till boende för unga och personer (yrkande 11) samt hur kommuner där det finns universitet eller högskolor, tillsammans med lärosätena ska planera för att studentbostäder finns tillgängliga (yrkande 12). Motionärerna vill i motionens yrkande 13 att regeringen redovisar och angriper problemet med den förda migrations-politikens påverkan på bostadsbristen hos ungdomar. I samma motion yrkande 14 föreslår motionärerna att regeringen vidtar åtgärder för att öka ungdomars inflytande över gemensamma offentliga miljöer. Motionärerna menar att regeringen fokuserar på en ökning av utbudet av bostäder och undviker att angripa migrationspolitikens påverkan på den bostadsbrist som ungdomar och andra samhällsgrupper drabbas hårt av. Motionärerna framhåller att det är viktigt att det finns utökad planering för att studentbostäder och att man vill att nollvisionen för hemlöshet för barn uppnås. Motionärerna lyfter även fram vikten av att ungdomar känner en förankring och hemhörighet i ett levande kulturarv. m.fl. (KD) yrkar i kommittémotion 2020/21:3950 yrkande 4 på ett tillkännagivande om bosparande och startlån. Motionärerna menar att unga vuxna behöver fler incitament för att spara mer till sitt första boende och vill även se ett förmånligt bosparande med ett visst skatteavdrag för alla unga i åldern 18–. Yttrande från civilutskottet (yttr. 2020/21:CU5y) begränsar sitt yttrande över skrivelsen till frågor om ungdomars boende samt, när det gäller följdmotioner, till kommittémotion 2020/21:3942 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 11, 12 och 13. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs ett fortsatt arbete för att motverka de utmaningar som finns inom bostadsområdet. Unga möter problemen på bostadsmarknaden i större utsträckning än många andra grupper. Som regeringen redovisar i skrivelsen beror detta på flera olika faktorer. Bristen på bostäder och låga inkomster för unga gör t.ex. att många bor hemma längre än de skulle vilja. När man inte kan etablera sig på bostadsmarknaden blir det svårt att starta ett självständigt liv som vuxen. Hur bostadssituationen ser ut kan t.ex. påverka möjligheten att ta ett jobb eller bilda familj. Att förbättra möjligheterna för unga att kunna bo självständigt i ett eget boende är därmed avgörande för att uppnå det ungdomspolitiska målet att alla ungdomar ska ha goda levnads-villkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på att regeringen i skrivelsen samlat redovisar både de utmaningar som finns när det gäller ungdomars boende och de insatser som görs för att främja ungdomars möjligheter till bostad. Som redogörs för ovan har utskottet så sent som behandlat liknande förslag som har väckts i kommittémotion 2020/21:3942 (SD) yrkandena 8, 11, 12 och 13. Utskottet vidhåller sina tidigare ställnings-taganden och anser därmed att kulturutskottet bör avstyrka yrkandena. Ett eget boende möjliggör det självständiga rum som varje individ behöver för att fullt ut kunna forma såväl sin livsstil som sina levnadsvanor. Utskottet konstaterar dock att bostadsmarknadsenkäten () fortsätter att redovisa ett högt underskott av bostäder för ungdomar. 210 av landets 290 kommuner uppger att de har ett underskott på bostäder för ungdomar. Även om det är en förbättring mot de 230 kommuner som 2019 uppgav samma sak, visar siffrorna på en mycket ansträngd situation för ungdomars bostadsmarknad. Utskottet välkomnar därför den utökade ramen för investeringsstödet. Utskottet noterar i sammanhanget att enligt regeringen skulle en persons genomsnittliga nettoinkomster, utifrån den nivå som motsvarar Kronofogdens förbehållsbelopp vid löneutmätning, kunna räcka till en enrumslägenhet oavsett region och produktionsform. Det är snarare hyresvärdars krav på inkomst och anställningsform samt hårda kreditrestriktioner för att låna till en köpt bostad som är svåra för målgruppen att uppfylla. De mål som beslutade om 2018 för gestaltad livsmiljö möjliggör ett ökat inflytande för ungdomar över gemensamma offentliga miljöer. Målen anger bl.a. att kunskap om arkitektur, form och design utvecklas och sprids, att det offentliga agerar förebildligt, att estetiska, konstnärliga och kulturhistoriska värden tas till vara och utvecklas samt att miljöer gestaltas för att vara tillgängliga för alla (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Utskottet vill referera till den uppgiftsfördelning mellan stat och kommuner som den svenska bostadspolitiken vilar på. I den ska staten svara för att rättsliga och finansiella instrument finns tillgängliga för bostadsbyggande medan kommuner ansvarar för planering och genomförande (prop. 2000/01:26, bet. 2000/01:BoU2, rskr. 2000/01:91). Utskottet finner mot bakgrund av detta att de utredningar som regeringen tillsatt och de uppdrag som getts till statliga myndigheter tillsammans med finansiella åtgärder svarar mot de yrkanden som väckts. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:3942 (SD) yrkandena 8–14 och 2020/21:3950 yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. barnäktenskap, brottsförebyggande insatser, socialsekreterares kompetens samt kompetens hos personalen på (Sis). Utskottet hänvisar till pågående insatser och resursförstärkningar. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD) och 9 (KD). Regeringen tar upp barnäktenskap och tvångsäktenskap som exempel på hedersrelaterat våld som man menar bygger på starka patriarkala föreställningar och är kollektivt utövat. Enligt regeringen lever uppskattningsvis mer än 100 000 barn och unga i under hedersförtryck. Den övergripande bild som framträder är att flickor som grupp begränsas och kontrolleras i betydligt högre grad än pojkar. Av de mest utsatta grupperna lever de flesta av ungdomarna i familjer med utrikes födda föräldrar. Regeringen lyfter fram att verksamheten vid det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i har en viktig roll i arbetet med att förebygga och motverka denna brottslighet. Verksamheten blir nu ett nationellt och förstärks med 2021 och därefter . Vidare har 180 miljoner avsatts för att öka kompetensen om hedersrelaterat våld och förtryck genom såväl stödinsatser till utsatta som förebyggande åtgärder. Med hjälp av myndighetsgemensamma uppdrag vill regeringen se en ökad samverkan mellan centrala aktörer. MUCF har 2021 fått i uppdrag att fördela för att fortsätta genomföra informationsinsatser om hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barn- och tvångsäktenskap, riktade till yrkesverksamma och andra vuxna som möter unga nyanlända och unga asylsökande i sitt arbete eller inom ideella engagemang. Regeringen konstaterar att ungdomar är överrepresenterade i statistiken över misstänkta och lagförda personer. Andelen som hade begått brott var oförändrad jämfört med och 2015, men typen av brott har förändrats något. Våldsbrotten har minskat något, narkotika- och stöldbrott har ökat något medan skadegörelse ligger på ungefär samma nivå. Arbetet måste enligt regeringen i högre grad utgå från den individuella situationen och myndigheternas insatser måste bidra till att stärka ungas tillit till samhället eftersom det kan påverka hur mottagliga de är för olika insatser. Regeringen hänvisar till sitt 34-punktsprogram med åtgärder för att stärka det brottsbekämpande och brottsförebyggande arbetet.