bet · H901TU1 · 2021-12-03 00:00:00 — Investeringar i ny infrastruktur ska riktas till klimatvänliga transportslag och satsningar på järnväg och cykelinfrastruktur. Jag anser att trimningsåtgärder som förbättrar tillgängligheten och styr trafiken mot mindre energiintensiva trafikslag och till kollektivtrafiken ska prioriteras. Det finns vidare ett stort behov av satsningar inom det regionala järnvägsnätet och brister i cykelinfrastrukturen som hindrar ökad cykling både i städer och på landsbygden. Jag anser att dessa kräver en stadig statlig finansiering och föreslår därför en ökning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med totalt jämfört med regeringens förslag . Dessvärre är underhållet av järnvägsinfrastrukturen eftersatt och detta förorsakar störningar i trafiken som påverkar både person- och godstransporter negativt. För att komma upp till en nivå som åtgärdar underhållsskulden både på stambanorna och de regionala banorna behöver ytterligare tillföras, och för att stödja järnvägsbranschens återhämtning efter pandemin behöver banavgifterna halveras. Jag anser därför att anslaget bör ökas med för detta ändamål. Eftersom underhållet på vissa delar av vägnätet också är mycket eftersatt behövs det även ökade medel för att säkerställa tillgången till körbara, trafiksäkra vägar i hela landet. Jag vill därför se särskilda riktade satsningar på vidmakthållande av vägnätet på landsbygden och föreslår därmed en ökning av anslaget med i detta syfte. Sammantaget föreslår jag att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ska ökas med totalt jämfört med regeringens budgetförslag. Enligt uppgifter från behöver låneramen kopplad till investeringsbehov i nattågsfordon som används i den upphandlade nattågstrafiken successivt ökas. Eftersom de vagnar som används är ålderstigna och slitna föreslår jag därför en ökning av anslaget 1:7 Trafikavtal med för investeringar i vagn och lok för förbättrade nattåg. Under coronapandemin har resandet sjunkit kraftigt och detta har dessvärre orsakat ett stort intäktstapp för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Därför vill jag att branschen ska kompenseras för förlusterna även 2022. Det ökade anslaget ska också riktas till drift av kollektivtrafik i gles- och landsbygd i form av t.ex. anropsstyrd kollektivtrafik, byabussar och där så är lämpligt även linjetrafik. Mot denna bakgrund föreslår jag en ökning av anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik med jämfört med regeringens förslag. Utbyggnadstakten för fiberbredband har stannat av . Det är dock mycket angeläget att den digitala klyftan minskas och att även landsbygden ges digitala förutsättningar för framtida välfärd och stärkt beredskap. Mot denna bakgrund föreslår jag att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ökas med . Jag anser även att fem nya anslag bör införas. har stora ekonomiska problem som de inte har möjlighet att lösa på egen hand. Verkets intäkter varierar dessutom med konjunkturer och därutöver har coronapandemin påverkat intäkterna kraftigt. För en stabil ekonomi anser jag att det statliga finansieringsansvaret behöver bli tydligt så att inte tvingas att enbart förlita sig på osäkra inkomster från sjöfartsavgifter. För att undvika höjningar av farleds- och lotsavgifterna föreslår jag därför ett nytt anslag, Anslagsstöd , och att det ska tillföras . Jag vill vidare framhålla att transporterna med tågfärjan mellan och behöver öka markant för att förbindelsen ska bära sig ekonomiskt på lång sikt. Mot denna bakgrund och även att har pekat på att det kan krävas någon form av ekonomiskt stöd om tågfärjan ska kunna upprätthållas föreslår jag att ytterligare ett nytt anslag, Stöd till tågfärjor, ska införas och att det ska tillföras . Det finns ett stort behov av att rusta och bygga ut järnvägen som det råder brist på bantekniker, spårsvetsare, el-, signal- och teletekniker som kan göra detta. Jag föreslår därför att ett nytt anslag införs, Utbildningssatsning järnväg och sjöfart, och att det ska tillföras totalt . I detta ingår att ska få ett utökat anslag med för att kunna anställa upp till 200 studerande på deltid . Inom sjöfarten handlar det främst om att göra det möjligt för redan yrkesverksamma som blivit arbetslösa att få fortbildning för att kunna fortsätta inom sjöfarten men inom andra verksamheter, och därför bör ett tillskott göras med för att kunna utöka utbudet av relevanta kurser. Vidare vill jag att ytterligare ett nytt anslag, Godspendlar, ska införas och tillföras . Den politiska ambitionen att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart har inte fungerat och jag vill därför peka på att ett sätt att i närtid kunna stimulera en överflyttning är att inrätta tåglinjer för godstransporter på järnväg, s.k. godspendlar. Jag vill slutligen föreslå att ett nytt anslag, Konverteringsstöd för begagnade bilar, ska införas och anvisas 2022. Förslaget innebär att en konverteringspremie ska betalas ut till dem som konverterar en befintlig fossildriven bil till drift med förnybara bränslen som etanol och biogas. Jag vill framhålla att måste öka omställningstakten för att uppnå fossilfria transporter och att många inte har råd att köpa nya miljövänliga bilar och därmed ta del av befintlig klimatbonus. För många, inte minst på landsbygden, saknas dessutom alternativa möjligheter till bilen, som att resa kollektivt. Sammantaget föreslår jag en ökning av anslagen inom utgiftsområde 22 med totalt jämfört med regeringens förslag. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar 2022 jämfört med regeringens förslag. Tabell 18 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av vägnät på landsbygden Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Anslagsstöd (nytt anslag) Stöd till tågfärjor (nytt anslag) Utbildningssatsning järnväg och sjöfart (nytt anslag) Godspendlar (nytt anslag) Konverteringsstöd för begagnade bilar (nytt anslag) Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (L) (L) anför: Sedan coronavirusets utbrott har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Det svenska näringslivet står i grunden starkt efter krisen. har de strukturella problem som hade före pandemin förstärkts. Det är tydligt att den politik som har förts under den rödgröna regeringens tid vid makten inte har förmått att komma till rätta med utmaningar. Det behövs en ny start för , och för att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. En liberal reformagenda som ger förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland. beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är positivt att den nya budget som har antagit innebär en mindre rödgrön politik för . På viktiga områden genomförs kursomläggningar i liberal och borgerlig riktning, vilket vi i Liberalerna välkomnar. finns det inslag i budgeten som vi inte ställt oss bakom. Vårt eget budgetförslag är att betrakta som en helhet, och på majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 22. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som Liberalerna presenterar i budgetmotion 2021/22:4181 och utgiftsområdesmotion /22:3957. Pålitliga och miljövänliga transporter liksom väl fungerande kommunikationer och modern infrastruktur är viktiga för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Därför krävs det fortsatta investeringar i och underhåll av järnvägar, vägar och annan infrastruktur. Det är viktigt med en modern infrastruktur, och transportsystemet är en grundbult för landets utveckling framåt. Genom att satsa på klimatsmarta lösningar kan utvecklas och konkurrenskraften behållas. Jag föreslår en satsning för att anpassa vägnätet för längre lastbilar och att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur därmed ökar med jämfört med regeringens förslag . Jag kan vidare konstatera att det behövs en insats för att förbättra standarden på vägar där hastighetsbegränsningen av trafiksäkerhetsskäl har behövt sänkas . Jag föreslår därför en ökning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med för detta ändamål. För att förstärka utbyggnaden av bredband föreslår jag att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ökas med jämfört med regeringens förslag. I syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen föreslår jag också att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen reduceras på vissa myndigheter enligt följande: • anslaget 1:3 minskas med • anslaget 1:9 minskas med • anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas med • anslaget 1:13 Trafikanalys minskas med • anslaget 2:1 minskas med . Sammantaget innebär förslaget en ökning av anslagen inom utgiftsområde 22 med totalt 1 jämfört med regeringens förslag. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis Liberalernas förslag till anslagsändringar 2022 jämfört med regeringens förslag. Tabell 20 Liberalernas förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 22: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i för vissa infrastrukturprojekt som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 57 (avsnitt 3.6.1). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose Transportstyrelsens behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 1 (avsnitt 3.6.12). 3.Riksdagen godkänner att de ekonomiska målen för inte ska gälla –2024 (avsnitt 3.6.20). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar samt besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat (avsnitt 3.6.20). 5.Riksdagen godkänner investeringsplanen för –2024 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 3.6.20). 6.Riksdagen godkänner att de ekonomiska målen för inte ska gälla –2024 (avsnitt 3.6.21). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar samt besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat (avsnitt 3.6.21). 8.Riksdagen godkänner investeringsplanen för –2024 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 3.6.21). 9.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt tabell 1.1. 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:3189 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3195 av m.fl. (V): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inkludera anslagen till bland de anslag som räknas upp i regeringens budget och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C): 61.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att tillskjuta ytterligare medel för att i samverkan med kommuner och regioner förbättrar omfattning och standard på det svenska vägbelysningsnätet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om resurserna för väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansieringen av nya isbrytare bör göras via anslag och tillkännager detta för regeringen. 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja trafiksäkerhet för cykling och tillkännager detta för regeringen. 77.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att i samarbete med kommuner och landsting arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror och tillkännager detta för regeringen. 78.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt utbyggnad av bredband och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3888 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3957 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4052 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till vägunderhåll och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till enskilda vägar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till järnvägsunderhåll och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till regionala flygplatser och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till eftersök av vilt och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4135 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1. 2021/22:4219 av m.fl. (KD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om de icke-statliga regionala flygplatserna och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Myndigheten för digital förvaltning Förslag till anslag utöver regeringens förslag Näringslivspott för järnvägsanslutningar till industrier Näringslivspott till stöd för väganslutningar till industrier Bidrag till underhåll av enskilda vägar Inköp av två brandflygplan Utbildningssatsning järnväg och sjöfart Konverteringsstöd för begagnade bilar Stöd för utbyggd infrastruktur elflyg Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Fru talman och kära åhörare! Vi debatterar nu utgiftsområde 22 i statsbudgeten som rör kommunikationer. Det är ett rätt omfattande utgiftsområde som omfattar i nyinvesteringar och underhåll av vår infrastruktur. Det kan låta som mycket pengar, men behovet av en omställning av transportsektorn är mycket stort. Då är 77 miljarder inte tillräckligt, och har därför i sin budgetmotion anslagit hela 13,5 miljarder mer än regeringen, vilket betyder att vi anslår mest pengar av alla partier i denna församling. Varför gör vi denna stora satsning? Jo, för att en välfungerande infrastruktur är en bärande del i ett jämlikt och hållbart samhälle. Vi behöver en välfungerande infrastruktur för att ha jämlika möjligheter att ta oss till jobb, skola och så vidare. Vi behöver också välfungerande transporter i vårt samhälle för att kunna ställa om transportsektorn. Vi behöver göra stora investeringar i transportsektorn för att snabbt minska den stora belastning på klimatet som transportsektorn har . En tredjedel av våra utsläpp kommer från transportsektorn, och vi har en separat målsättning om att minska utsläppen från denna sektor till . tar denna målsättning på största tänkbara allvar, och det är därför vi investerar så mycket pengar i vår budget för att ställa om transportsektorn. Hur kan vi ha alla dessa pengar till att göra de här stora investeringarna? Jo, vi prioriterar ganska annorlunda än de andra partierna i . Vi prioriterar inte skattesänkningar för höginkomsttagare, storföretag och banker, utan tvärtom säger vi att just de ska bidra mer till att ställa om transportsektorn i . Dessutom tar vi principen om att förorenaren betalar på fullaste allvar. Vi menar att de som släpper ut mest också ska bidra mer till omställningen av transportsektorn. Det är därför vi vill ha en höjd och progressiv flygskatt och en vägslitageavgift för tunga transporter, och det är därför vi inte lägger några pengar på att bygga nya motorvägar utan på kollektivtrafik och utbyggd järnväg. vision är att ska ha en infrastruktur i världsklass. Det får vi genom att rusta upp det vi redan har och även satsa på nya investeringar. Låt mig göra några nedslag i de satsningar vi gör på detta område. Vi lägger 2,5 miljarder mer än regeringen på järnvägsunderhåll. Vi har en underhållsskuld på järnvägen på . Stora delar av dagens järnvägssystem håller på att förfalla och behöver rustas upp. Växlar måste bytas, kontaktledningar ersättas, räls förbättras och så vidare. Allt det vill vi göra. Vi vill också satsa på de så kallade mindre trafikerade banorna, på regionalbanor som , Dalabanan, Kinnekullebanan, Tjustbanan med flera. Görs inte dessa satsningar kommer de här banorna att förfalla och bli så dåliga att det snart inte går att köra tåg på dem längre. satsar också på att järnvägssektorn ska kunna få en återstart efter pandemin. Järnvägssektorn har tappat av sina resenärer under pandemin. Därför vill halvera tågföretagens banavgifter och anslår till det. Genom denna sänkning vill vi göra det lättare att resa med tåg och även att transportera gods på järnväg i . Vi satsar också mer pengar på vägunderhåll. Det är nämligen inte bara våra järnvägar som riskerar att förfalla. Vägarna runt om i vårt land, i synnerhet på landsbygden, är också väldigt dåligt underhållna. Där behöver det satsas mer pengar, och det gör vi i vår budget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Kollektivtrafiken är en av de sektorer som har drabbats hårdast under pandemin. Under pandemin har de regionala kollektivtrafikmyndigheterna tappat nästan i förlorade biljettintäkter. Vi i välkomnar de extramedel som regeringen har skjutit till som stöd till den regionala kollektivtrafiken, men det räcker helt enkelt inte. Därför föreslår vi i i vårt budgetförslag en storsatsning på kollektivtrafiken. Vi avsätter extra till kollektivtrafiken , och det är mest pengar av alla partier i denna församling. Vi menar att det är dags för en hållbar återstart av kollektivtrafiken. Alla som har slutat att resa kollektivt under pandemin hoppas vi ska hitta tillbaka till bussarna, pendeltågen, spårvagnarna och så vidare. Dessutom vill vi att fler än så ska resa kollektivt, för en välfungerande kollektivtrafik med hög kapacitet är en bärande del i klimatomställningen. Så kan vi verkligen snabbt minska utsläppen. kunde vi ta del av förslag till nationell plan för infrastrukturen för 2022-2033. Det är som ska investeras i nybyggnation och underhåll av infrastrukturen i . Det låter som mycket pengar, men det är långt ifrån tillräckligt utifrån de behov som finns. Att det är så otillräckligt med pengar är helt och hållet regeringens ansvar, för det är regeringen som har satt upp dessa strama ramar. Vi i säger också att allt inte kan rymmas inom ramen för infrastrukturplanen, utan vissa investeringar är till sin karaktär så stora och omfattande att de lämpar sig bättre som separata lånefinansierade projekt. Därför vill vi i , som ett exempel, lyfta ut satsningarna på ny järnväg för höghastighetståg ur den nationella infrastrukturplanen och finansiera dem med lånemedel och bygga höghastighetsbanor som ett separat lånefinansierat projekt. Då skulle man bygga den nya järnvägen . Det är lite märkligt att vi inte har en separat investeringsbudget för infrastruktur i . Alla som har varit aktiva i kommunpolitiken eller är med och driver ett företag vet att man separerar drift och investeringar. Så gjorde vi också i tidigare, men gör vi inte så längre. Våra investeringar i infrastruktur är alldeles för låga. låg de kring av bnp, men ligger de bara strax av bnp. Det håller helt enkelt inte. Med politik får vi inte bara nya stambanor för höghastighetståg, utan vi kan också bygga färdigt järnvägen längs , dubbelspår från upp till och och sedan vidare med en färdigställd Norrbotniabana hela vägen upp till . Vi vill också rusta upp , mer än järnväg från i norr ned till i . Och vi vill ha nya järnvägsförbindelser mellan och och även ny järnväg mellan och . Vi behöver fyrspår mellan och . är kanske största flaskhals, där det sker flest förseningar på Västra stambanan. På tal om fyrspår behövs det även här, från upp till , där belastningen är väldigt stor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det går att bygga allt detta , men då behöver vi pengar. Vi behöver en separat investeringsbudget, och vi behöver också mer pengar i den ordinarie budgeten. Jag vill påminna om att när vi byggde järnväg i byggde vi Västra stambanan, från till , och , från till , på ungefär . När var det? Jo, det var 1860. byggde man järnväg fortare än vad vi gör , och det är något att reflektera över, tycker jag. I vårt budgetförslag gör vi också stora öronmärkta satsningar på cykelinfrastruktur. Vi behöver regionala sammanhängande leder för ökad cykling i . Glädjande nog är cykel det enda trafikslag som faktiskt har ökat under pandemin. Det är positivt att fler har hittat till cyklarna för att ta sig till och från jobbet exempelvis, och detta vill vi i slå vakt om genom att investera mer i cykelinfrastruktur. Men då måste det bli tryggare att cykla, och det blir det genom att man bygger separat infrastruktur för cykel för att cyklisterna inte ska trängas mitt ute i körbanan bland bilar och lastbilar etcetera. Jag skulle vilja avsluta med att säga några ord om hållbara godstransporter. Jag har talat här om vikten av att vi människor och personer ska kunna transportera oss på ett mer hållbart sätt, men det gäller också godset, inte minst. Vi vet att det blir allt trängre på våra motorvägar. Det är allt fler lastbilar som kör gods på våra motorvägar , och en stor del av dessa transporter skulle kunna flyttas över till järnvägen eller sjöfarten. En stor del av utsläppen från transportsektorn sker just genom godstransporter på lastbil. Vi i har en plan för att göra överflyttningen från väg till sjöfart och järnväg så att vi får hållbara godstransporter. Vi vill införa en vägslitageavgift så att det kostar lite mer att köra lastbil på våra vägar. Vi vill också ha ett ekonomiskt stöd till godspendlar, alltså att man kör gods på järnväg. Om vi går in med ett ekonomiskt stöd kan vi kicka igång ett antal godspendlar som snart kommer att bära sig själva. Vi vill också ge separat stöd till sjöfarten så att vi kan flytta över godstransporter från väg till sjöfart. Är det inte lite märkligt att helt och hållet finansieras genom avgifter?