bet · H801SoU24 · 2021-06-07 00:00:00 — Motionärerna anser att det återstår ett betydande informationsbehov och att ytterligare insatser måste till för att underlätta för olika aktörer att få information om hur man metodmässigt kan gå till väga när man tolkar och tillämpar . I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om en översyn av målet och indikatorerna för barnrättspolitiken. I motion 2020/21:1400 av och Kopparklint (båda M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att påtala och informera om barns ansvar och skyldigheter. I kommittémotion 2020/21:1305 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utarbeta en nationell handlingsplan mot barnfattigdom. En redogörelse för innehållet i finns i avsnittet Adoption ovan. Bakgrund och pågående arbete Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). Målet grundar sig bl.a. på de åtaganden som gjort genom att ratificera och syftar till att främja och skydda barnets rättigheter och intressen i samhället. Målet innebär att alla barn, oavsett bl.a. ålder, kön, ursprung och funktionsnedsättning, ska få sina rättigheter tillgodosedda. I budgetpropositionen anför regeringen bl.a. följande när det gäller det fortsatta behovet av insatser för barn i utsatta situationer (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 192): Regeringens arbete med att säkerställa att särskilt utsatta grupper av barn och unga får sina rättigheter tillgodosedda fortsätter. Uppväxtvillkoren behöver förbättras bl.a. för barn som lever i områden med socioekonomiska utmaningar, i hemlöshet, som är utsatta för eller bevittnar våld eller behöver samhällets vård eller stöd. För att förbättra barns uppväxtvillkor i områden med socioekonomiska utmaningar, såsom barnets rätt att växa upp i en trygg och stabil miljö, kommer arbetet med att minska och motverka segregation vara fortsatt viktigt (utg.omr. 13 avsnitt 6). Barnfamiljer ska t.ex. inte behöva leva i trångboddhet eller hemlöshet. Ansvar för samordning och utveckling av länsstyrelsernas tillämpning av barns rättigheter Länsstyrelserna ska enligt regleringsbrevet för länsstyrelserna samordna och utveckla länsstyrelsernas tillämpning av barns rättigheter samt stödja arbetet med att säkerställa den praktiska tillämpningen av barns rättigheter i kommuner och regioner, i enlighet med tidigare regeringsbeslut (A2019/01274/MRB, Fi2021/00468). Uppdraget ska samordnas av i och slutredovisas . Stöd i arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter hade –2019 i uppdrag att stödja kommuner och regioner i arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter inom centrala verksamhetsområden (dnr S2016/07874/FST). hade också i uppdrag att stödja särskilt berörda statliga myndigheter i arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i myndigheternas verksamhet (dnr S2016/07875/FST). Hållbar socialtjänst – en ny socialtjänstlag lämnade utredningen socialtjänst sitt slutbetänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47). En del av utredningen behandlar frågan om ett förtydligat barnrättsperspektiv. I den delen lämnar utredningen förslag om att en kompletterande bestämmelse ska införas som anger att hänsyn ska tas till barnets åsikter vid bedömningen av barnets bästa och om att det ska anges i socialtjänstlagen att den som lämnat information till barnet så långt det är möjligt ska försäkra sig om att barnet har förstått informationen. Betänkandet bereds inom . Svar på interpellation om barnrätt Statsrådet besvarade en interpellation (ip. 2020/21:262) från (SD) om en barnrätt för alla barn och anförde bl.a. följande (anf. 79 i prot. 2020/21:65): Som jag hänvisade till i svaret på en skriftlig fråga från interpellanten med liknande innehåll är målet för barnrättspolitiken att alla barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Målet syftar till att främja och skydda barnets rättigheter och intressen i samhället och innebär att alla barn ska få sina rättigheter tillgodosedda. För att ska få genomslag i praktiken krävs, vid sidan av en inkorporering och fortsatt transformering, en kombination av olika åtgärder såsom vägledning, utbildning och samordning mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället. Att öka kunskapen om barnets rättigheter bland statliga myndigheter, kommuner och regioner och vad dessa rättigheter innebär i praktiken är en grundförutsättning för att uppnå de barnrättspolitiska målen och för att alla barn ska få sina rättigheter tillgodosedda. Regeringens kunskapslyft för barnets rättigheter pågår och syftar till att höja kunskapen och stärka kompetensen om barnets rättigheter och i synnerhet hos offentliga aktörer. Totalt har 17 statliga myndigheter haft uppdrag av regeringen inom ramen för satsningen om ett kunskapslyft. Det är i kommuner och regioner som de flesta verksamheter som rör barn finns. Inom socialtjänst, utbildning och barnomsorg, fysisk planering, hälso- och sjukvård och kultur och fritid fattas beslut som har direkt inverkan på barns vardag och deras livssituation. Undersökningar visar att kännedomen om barnets rättigheter och engagemanget för frågorna generellt är mycket hög bland både beslutsfattare och yrkesverksamma i kommuner och regioner. Däremot behövs mer kunskap om hur bestämmelserna i kan omsättas i praktiken. för barnets rättigheter kommer att utvecklas och fördjupas. Regeringen har beslutat att åtta nya statliga myndigheter ska delta i arbetet , och två som redan deltagit får verksamhets-anpassade uppdrag. Inom ramen för har Barnombuds-mannen tidigare bland annat tagit fram en webbutbildning om barn-konventionen, webbseminarier samt ett digitalt processtöd som kallas Barnrättsresan. får nu möjlighet att utveckla sitt stöd. Om ska få ett reellt genomslag i alla barns och ungas liv är det även viktigt att kommuner och regioner får fortsatt stöd. För att bidra till att tillämpningen av barnets rättigheter i större utsträckning säkerställs i praktiken har regeringen därför gett i fortsatt uppdrag att, i samverkan med , samordna och utveckla länsstyrelsernas tillämpning av barnets rättigheter samt stödja arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i kommuner och regioner. Svar på skriftlig fråga om statlig vägledning inom barnrätten Statsrådet besvarade en skriftlig fråga (fr. 2020/21:883) av (SD) om statlig vägledning inom barnrätten och anförde bl.a. följande: Enligt artikel 42 i åtar sig konventionsstaterna att genom lämpliga och aktiva åtgärder göra bestäm-melser allmänt kända. Vikten av insatser för att stärka kunskapen om betonas i den av antagna strategin för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232). Här konstateras bl.a. att kunskap om barnets rättigheter och vad dessa rättigheter innebär i praktiken är en grundförutsättning för att leva upp till åtagandena enligt . Beslutsfattare och de yrkesgrupper vars arbete rör barn behöver ha kunskap om vilka rättigheter barn har, om hur rättigheterna kommer till uttryck i svensk lagstiftning och om hur dessa på bästa sätt kan omsättas i deras respektive verksamheter. , vars uppdrag är att företräda barns och ungas rättigheter och intressen utifrån , bevakar hur efterlevs i samhället och driver på genomförandet i statliga myndigheter, kommuner och regioner. Ombudsmannen ska uppmärksamma brister i tillämpningen av och föreslå förändringar i lagar och förordningar. När inkorporerades i svensk rätt fanns det behov av ökad kunskap om konventionen för att säkerställa att barnets rättigheter tas tillvara i rättstillämpningen. publicerades en vägledning som kan användas vid tolkning och tillämpning av . Regeringen har gett i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser om vägledningen och att sprida den till statliga myndigheter, kommuner och regioner. Resultatet och erfarenheterna av för barnets rättigheter visar på att det i statliga myndigheter, kommuner och regioner finns ett fortsatt behov av kunskap och stärkt kompetens om barnets rättigheter och . Att sådan kunskap förmedlas är därför centralt för det fortsatta implementeringsarbetet. Arbetet inom kommer att utvecklas och fördjupas inriktat på åtgärder och särskilda angelägna rättigheter för att förverkliga barns rätt att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem och handfast kunskap om tolkning och tillämpning av som lag. MFoF har ingått i för barnets rättigheter. I sitt regleringsbrev har myndigheten fått i uppdrag att inom ramen för satsningen ta fram och sprida informationsmaterial som syftar till att öka kunskapen om med särskilt fokus på barnets rätt att komma till tals och bedömningen av barnets bästa (S2020/05953). Materialet ska spridas till familjerättssekreterare och familjerådgivare på nivå. Uppdraget ska redovisas . Regelverket för underhållsstöd och bostadsbidrag Regeringen har tillsatt en utredning som ska göra en översyn av regelverket för underhållsstöd och bostadsbidrag så att dessa moderniseras och får en förbättrad fördelningsmässig träffsäkerhet (S 2018:13, dir. 2018:97, dir. 2020:14 och dir. 2021:7). Uppdraget ska redovisas . Motionsyrkanden om bl.a. vägledning och tolkning av behandlades av socialutskottet i betänkande 2019/20:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2019/20:309). Motionsyrkanden om att överväga en nollvision för barnfattigdom, om en översyn av barns ekonomiska villkor och andra åtgärder mot barnfattigdom behandlades av socialförsäkringsutskottet i betänkande 2020/21:SfU17 Ekonomisk familjepolitik. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:95). uttalade i denna del följande: har flera steg tagits för att förbättra barnfamiljers ekonomiska standard genom höjningar av bl.a. underhållsstödet, föräldrapenningen på grundnivå, barnbidraget och bostadsbidraget. För att stärka inkomsten för ensamstående föräldrar höjs underhållsstödet ytterligare . Det är en höjning som särskilt kommer ensamstående kvinnor med barn till del. I detta betänkande framkommer också att det pågår flera utredningar för att förbättra ekonomin och villkoren för barnfamiljer. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet inte att det finns skäl för att göra tillkännagivanden om att regeringen ska göra en översyn av barns ekonomiska villkor eller vidta åtgärder mot barnfattigdom. Utskottet avstyrker därför motionerna. Motionsyrkanden om att följa upp och vid behov vidta åtgärder som syftar till att säkerställa att de grundläggande principerna i efterlevs och tillämpas i enlighet med svensk rätt behandlades i utskottets betänkande 2017/18:SoU25 (förslagspunkt 3) i samband med behandlingen av regeringens proposition 2017/18:186 Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. Utskottet tillstyrkte motionsyrkandena. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:389). I regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen följande: Promemorian Vägledning vid tolkning och tillämpning av FN:s konvention om barnets rättigheter (Ds 2019:23) har publicerats och uppdrog regeringen åt att genomföra utbildnings- och spridningsinsatser om vägledningen. Uppdraget ska slutredovisas . (S 2018:03), som haft i uppdrag att genomföra en kartläggning för att belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med , överlämnade sitt betänkande och svensk rätt (SOU 2020:63) . Betänkandet, redovisning av uppdraget om vägledningen och resultatet av det pågående för barnets rättigheter bör beaktas innan ett uppföljningsuppdrag lämnas av regeringen. Regeringen avser därför att återkomma till i frågan om uppföljning av att de grundläggande principerna i efterlevs och tillämpas. Punkten är inte slutbehandlad. När det gäller motionsyrkanden om att följa upp arbetet med att förverkliga och återrapportera till noterar utskottet att regeringen har för avsikt att återkomma till i frågan om uppföljning av att de grundläggande principerna i efterlevs och tillämpas. Regeringens redovisning bör avvaktas. bör därför inte ta något initiativ. Motionerna 2020/21:2035 (SD) yrkande 1 och 2020/21:3480 (KD) yrkande 4 bör avslås. Utskottet konstaterar att MFoF har i uppdrag att ta fram och sprida informationsmaterial som syftar till att öka kunskapen om . I detta sammanhang noterar utskottet i uppdrag att samordna och utveckla länsstyrelsernas tillämpning av barnets rättigheter samt stödja arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i kommuner och regioner. behöver därför inte ta något initiativ. Motion 2020/21:3275 (L) yrkande 2 bör avslås. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget om ökat stöd till barnrättsorganisationers verksamhet för utsatta barn. Motion 2020/21:1612 (SD) yrkande 24 bör därför avslås. Även motion 2020/21:1400 (M) yrkande 4 bör avslås. Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Enligt utskottet är detta mål väl avvägt. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom förslaget om en översyn av målet för barnrättspolitiken. Motion 2020/21:3275 (L) yrkande 3 bör avslås. Utskottet konstaterar att regeringen fortsätter arbetet med insatser för barn i utsatta situationer. Utskottet anser därför att det inte finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionerna 2020/21:2035 (SD) yrkande 40 och 2020/21:1305 (V) yrkande 7. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hemlöshet. Jämför reservation 70 (C) och 71 (L). I motion 2020/21:3548 av (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att underlätta för kommuner att samarbeta i arbetet mot hemlöshet. I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 66 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell standard för hur hemlöshet ska definieras, mätas och rapporteras. I kommittémotion 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att kommunerna i större grad ska få använda sociala förturer vid förmedling av hyresrätter. Enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, har kommunen en skyldighet att tillhandahålla bostäder till särskilda grupper och har det yttersta ansvaret för att personer som bor i kommunen får den hjälp och det stöd som de behöver. Bakgrund och pågående arbete I budgetpropositionen uttalar regeringen att ett stort antal individer är utestängda från den ordinarie bostadsmarknaden på grund av bl.a. låga inkomster och brist på bostäder och att många i denna grupp söker sig till för att få hjälp att lösa sin bostadssituation när de inte själva klarar det (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 163). När det gäller förebyggande av hemlöshet anför regeringen (s. 168): har en betydelsefull uppgift när det gäller att förebygga hemlöshet. Det handlar både om strukturinriktade insatser som medverkan i samhällsplaneringen och individuellt inriktade insatser. kan erbjuda olika former av insatser, t.ex. samtal, rådgivning och boendeinsatser med olika former av stöd. Regeringen avser att fortsätta fördela statsbidrag också för att stärka kommunernas arbete att förbättra situationen för hemlösa kvinnor och män i akut hemlöshet till de kommuner med högst antal hemlösa. Utredningen om en socialt hållbar bostadsförsörjning En särskild utredare har fått ett uppdrag av regeringen om en socialt hållbar bostadsförsörjning (Fi 2020:06, dir. 2020:53). Utredaren ska bl.a. analysera hur de kommunala bostadsförmedlingarna och förturssystemen fungerar som verktyg för en socialt hållbar bostadsförsörjning och vid behov föreslå hur det allmännas roll i förmedlingsfrågor kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Svar på skriftlig fråga om hemlöshet Socialminister besvarade en fråga av (SD) om hemlöshet bland svenska medborgare (fr. 2020/21:1478) och anförde bl.a. följande: Regeringen har tagit flera initiativ för att motverka hemlöshet. Regeringen har –2021 beslutat om statsbidrag om till de 10 kommuner med flest personer i akut hemlöshet för att förbättra situationen och motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. har regeringen beslutat om i statsbidrag för att stärka ideella organisationers insatser mot hemlöshet bland unga vuxna. Medlen ska användas till åtgärder mot hemlöshet bland unga vuxna där psykisk ohälsa kan vara en bidragande orsak till hemlöshet. har regeringen även gett länsstyrelserna i uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med att motverka vräkningar. Regeringen gav i uppdrag att inkomma med analys och förslag på åtgärder för att motverka och förebygga hemlöshet. kommande underlag är en viktig del i regeringens fortsatta arbete på hemlöshetsområdet. Förslag på åtgärder för att motverka och förebygga hemlöshet Regeringen har gett i uppdrag att inkomma med en analys och förslag på åtgärder för att motverka och förebygga hemlöshet (S2020/08834). Enligt regeringens beslut ska förslagen ha som målsättning att långsiktigt bidra till minskat antal hemlösa och minskat antal avhysningar. samlade underlag ska bl.a. bestå av analys och förslag på åtgärder för att stödja kommunernas införande av den i de nationella riktlinjerna för missbruk och beroende föreslagna insatsen Bostad först, i syfte att öka antalet inskrivna och öka följsamheten. Underlaget ska vidare bestå av ett antal förslag på andra åtgärder när det gäller gruppen hemlösa. Uppdraget ska redovisas . beslutade om ett tillkännagivande om en expertgrupp för att vidareutveckla metoden Bostad först (bet. 2019/20:SoU9, rskr. 2019/20:309). Utskottet anförde bl.a. följande (s. 40–41): Varje kommun har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Utskottet ser positivt på både och Kammarkollegiets uppdrag att fördela medel till kommuner och civilsamhället för att stärka insatser mot hemlösheten. I detta sammanhang vill utskottet framhålla den metod som kallas Bostad först. Metoden tar sin utgångspunkt i att det första, och ibland det enda, en hemlös behöver är ett eget boende. De krav som ska ställas ska vara desamma som för andra hyresgäster, dvs. att betala hyran, att sköta sin lägenhet och att inte störa sina grannar. Av nu anförda skäl anser utskottet att regeringen bör inrätta en nationell expertgrupp för att vidareutveckla metoden Bostad först och bistå kommunerna i deras arbete. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet nu anfört och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motion […] I regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen följande (s. 155): beslutade regeringen om ett uppdrag till Social-styrelsen där myndigheten bland annat ska analysera och ge förslag på åtgärder för att stödja kommunernas införande av den i de nationella riktlinjerna för missbruk och beroende, föreslagna insatsen Bostad först, i syfte att öka antalet inskrivna och öka följsamheten. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Regeringen avser att återkomma till efter det. Punkten är inte slutbehandlad. Motionsyrkanden om en nationell handlingsplan mot hemlöshet och om behovet av tillförlitlig statistik som visar på hur situationen för hemlösa utvecklas behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 41). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:136, rskr. 2019/20:309). Varje kommun har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Som framgår ovan beslutade på förslag av utskottet om ett tillkännagivande om en expertgrupp för att vidareutveckla metoden Bostad först. Utskottet noterar i detta sammanhang regeringsuppdraget till att analysera och ge förslag på åtgärder för att motverka och förebygga hemlöshet, bl.a. att ge förslag på åtgärder för att stödja kommunernas införande av Bostad först, i syfte att öka antalet inskrivna och öka följsamheten till nationella riktlinjer. Utskottet noterar vidare Utredningen om en socialt hållbar bostadsförsörjnings uppdrag (Fi 2020:06, dir. 2020:53) att bl.a. analysera hur de kommunala bostadsförmedlingarna fungerar för en socialt hållbar bostadsförsörjning och att vid behov föreslå hur det allmännas roll i förmedlingsfrågor kan utvecklas. Utskottet uppmärksammar även de ekonomiska satsningarna för att motverka hemlöshet samt länsstyrelsernas uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med att motverka vräkningar. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte behövs någon åtgärd med anledning av motionerna 2020/21:2953 (C) yrkande 66, 2020/21:3548 (SD) yrkande 2 och 2020/21:3585 (L) yrkande 5. Motionerna bör avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i bl.a. betänkandena /19:SoU9 och 2019/20:SoU9 båda med namnet Socialtjänst- och barnfrågor och 2020/21:SoU5 Övervägande av vårdnadsöverflyttning, revidering av vårdplan för placerade barn och särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till detta. Utveckling och förbättring av arbete, punkt 1 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 8 samt 2020/21:59 av (SD), 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 2. Hemlösa familjer behöver garanteras långsiktigt tryggt boende. Uppbrott från barnens skola, förskola och vänner behöver motverkas. Lagstiftningen om förebyggande och uppsökande arbete för barnfamiljer i utsatthet behöver skärpas. Socialsekreterare uppger enligt granskning att de har blivit utsatta för hot och våld, men benägenheten att anmäla det är liten. Socialsekreterarna måste få stöd och hjälp att anmäla mer och att känna sig trygga i detta. Arbetsgivarna behöver utveckla och samordna riskbedömningar inför besök och hotfulla situationer. För att avlasta socialsekreterare bör det även införas socialtjänstassistenter. Regeringen bör se över dessa frågor och återkomma med förslag. Utveckling och förbättring av arbete, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:59 av (SD), 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 8, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 2. Många pensionärer har inte tillräckligt med pengar över för mat efter att hyra och andra utgifter är betalda. Regeringen bör låta utreda om kommunerna ska ta över ansvaret för att ha direktkontakt med de äldre för att se till att de har en rimlig levnadsstandard. Utveckling och förbättring av arbete, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:59 av (SD), 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 8 samt 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkande 5. är en del av det sociala skyddsnätet och viktig för hälsan hos de grupper som behöver samhällets stöd. Jag vill att nationella kunskapsbaserade riktlinjer införs för fler områden även utanför sjukvården, t.ex. inom äldreomsorgen och funktionshinderområdet. Regeringen bör se över frågan och återkomma med förslag.