bet · H901FiU2 · 2021-12-14 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 2, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Även de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen begärt tillstyrks, däribland förslag om kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. Regeringens förslag om att ska godkänna investeringsplaner för och tillstyrks. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om att ska godkänna att regeringen –2025 får besluta om avsteg från principen om affärsmässighet vid förvärv av fastigheter som ska ingå i det slutna beståndet av försvarsanläggningar även om de har ett betydande värde, under förutsättning att det krävs för genomförandet av beslut om totalförsvaret. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (C, V, L). Ledamöterna från , och Liberalerna avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 14 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statens budget inom utgiftsområde 2 Agenda 2030, punkt 2 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 1 (C) 2.Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 1 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Tabell 1 Investeringsplan för 2022–2024 Tabell 2 Investeringsplan för 2022–2024 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 2 anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 2 punkt 11 och avslår motionerna 2021/22:3275 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3906 av m.fl. (SD), 2021/22:3940 av m.fl. (L), 2021/22:4115 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4140 av m.fl. (C), 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4–8 samt 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 33. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår, 2. för stabilitetsfonden besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 , 3. för resolutionsreserven besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 , 4. besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , 5. besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , 6. besluta om en kredit i för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , 7. besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 26 , 8. besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 15 . Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 2 punkterna 1–5, 8, 10 och 12. c) Godkännande av investeringsplaner 1. investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 som en riktlinje för investeringar, 2. investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 som en riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 2 punkterna 7 och 9. d) Förvärv av fastigheter godkänner att regeringen –2025 får besluta om avsteg från principen om affärsmässighet vid förvärv av fastigheter som ska ingå i det slutna beståndet av försvarsanläggningar även om de har ett betydande värde, under förutsättning att det krävs för genomförandet av beslut om totalförsvaret. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 2 punkt 6. 2021/22:2532 av m.fl. (SD). Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C)*, (M), (SD), (S), (S), (L)*, (SD), (MP), (M), (KD) och (V)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Propositionens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till 17 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är samma belopp som regeringen föreslagit i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår finansutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i förhållande till de riksdagsbundna målen behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 2. Slutligen behandlas en motion om Agenda 2030. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 I det följande redovisas resultaten och regeringens bedömning av måluppfyllelsen gällande följande riksdagsbundna mål: • minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen. När det gäller delområdet fastighetsförvaltning avser regeringen att återkomma till med ett förslag till mål. För delområdena prognoser, redovisning, statistik och uppföljning samt offentlig upphandling redogör regeringen för resultaten i förhållande till de mål som regeringen beslutat om. Regeringen beskriver sina delmål på dessa områden som preciseringar av, eller i linje med, det riksdagsbundna målet för den statliga förvaltningspolitiken. Finansmarknad och internationella finansiella institutioner har beslutat om följande mål för finansmarknadsområdet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118): • Det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. • Det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. • Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Regeringen lyfter fram följande resultatindikatorer som mest centrala för respektive delmål på finansmarknadsområdet: • hushållens skuldsättning (stabilitet) • storbankernas marknadsandelar (stabilitet och väl fungerande marknader) • storbankernas kapitaltäckning (stabilitet och högt förtroende) • kundnöjdhet (konsumentskydd, högt förtroende) • företagens finansieringsmöjligheter (väl fungerande marknader) • gröna obligationer (hållbar utveckling) • styckkostnad per statlig betalning (effektiv finansförvaltning). Regeringen konstaterar att måluppfyllelsen inom finansmarknadsområdet påverkas av effekterna av spridningen av covid-19. Det finns en fortsatt osäkerhet kring de sammanlagda effekterna av pandemin och dess påverkan på ekonomin och finansmarknaderna. Regeringen anser att det svenska finansiella systemet i huvudsak fungerar väl. Efter ett mycket omfattande regleringsarbete efter finanskrisen –2009 bedöms motståndskraften i systemet ha ökat. har krishanteringssystemet stärkts, framför allt för banker. Att storbankernas genomsnittliga kapitaltäckning har ökat bidrar positivt till uppfyllelsen av målet att det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende. Banksystemets koncentration till ett fåtal aktörer ökar dess sårbarhet eftersom problem kan sprida sig till hela banksystemet och skapa ett hot mot den finansiella stabiliteten och i förlängningen den reala ekonomin. Sårbarheter på företagsobligationsmarknaden visade sig i samband med pandemins utbrott. Regeringen vidtog därför åtgärder för att minska de risker som uppstod . Vidare för tillsammans med branschen en dialog om hur funktionsförmågan avseende marknaden för företagsobligationer kan stärkas. Den höga privata skuldsättningen medför en risk både för enskilda och för samhällsekonomin i stort. Det är därför positivt att vidtagna makrotillsynsåtgärder har bidragit till att öka hushållens motståndskraft. har konsumtionslånen ökat kraftigt . Trots detta utgör konsumtionslånen endast en liten del av hushållens skulder och de har därför en mindre inverkan på den finansiella stabiliteten. Ur ett konsumentskyddsperspektiv kan dock höga konsumtionslån innebära risker för den enskilde, inte minst eftersom ränteutgifterna för dessa lån är relativt höga. Regeringen har fortsatt att arbeta för att stärka konsumentskyddet och noterar att kundnöjdheten har ökat . Att kundnöjdheten är förhållandevis hög bland konsumenterna tyder på att de har ett stort förtroende för de olika sektorerna inom finansmarknaderna. Regeringen bedömer att de åtgärder som har vidtagits har bidragit till att konsumentskyddet stärkts. Försäkringssektorns motståndskraft bedöms vara god, vilket är en viktig del i målet om att det finansiella systemet ska vara stabilt. Försäkringsföretagen har trots sina stora tillgångar såsom aktier, fastigheter och olika typer av obligationer visat sig kunna hantera de stora rörelserna på de finansiella marknaderna till följd av pandemin. Försäkringsföretagen bedöms kunna möta sina åtaganden på både kort och lång sikt, men om det låga ränteläget består kan det innebära en ökad osäkerhet och svårigheter framöver. De finansiella marknadernas roll för att bidra till klimatomställningen har blivit tydligare och de ekonomiska riskerna kopplade till klimat integreras alltmer i aktörernas verksamhet. Regeringen har vidtagit flera åtgärder i syfte att öka uppfyllelsen av målet att finansmarknaden ska bidra till en hållbar utveckling. Bland annat har fått i uppdrag att följa upp finansmarknadsaktörers klimatrapportering. Regeringen har även tydliggjort i instruktion att myndigheten ska arbeta för att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. Regeringen bedömer att åtgärderna bidrar till att öka måluppfyllelsen. Även bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism är en viktig fråga ur ett hållbarhetsperspektiv. Regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder som bedöms ha haft effekt för måluppfyllelsen, bl.a. genom ett ökat antal rapporterade misstänkta transaktioner som skulle kunna indikera att de interna kontrollsystemen i privata sektorn har förbättrats. Kostnadseffektiviteten i den statliga betalningsmodellen har ökat, vilket regeringen bedömer bidragit till att öka måluppfyllelsen om att statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Statlig förvaltningspolitik, statliga arbetsgivarfrågor och Agenda 2030 har beslutat om följande mål för den statliga förvaltningspolitiken (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315): • En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att ta fram förslag på hur uppföljningen av det förvaltningspolitiska målet skulle kunna utvecklas med hjälp av indikatorer och andra bedömningsgrunder. I rapporten, som redovisades , föreslår Statskontoret bl.a. ett antal indikatorer för att följa upp målet (Statskontoret 2021:4). Ärendet bereds i . Följande indikatorer används för att redovisa resultaten inom området statlig förvaltningspolitik: • Effectiveness Index (Incise), som används för att bedöma effektiviteten i olika länders statliga förvaltning • undersökning om allmänhetens förtroende för den nationella regeringen • organisationen jämförelse av världens länder avseende korruption i den offentliga sektorn. Även om resultaten av de olika internationella indikatorerna ska tolkas med viss försiktighet, och med beaktande av att de till vissa delar även omfattar den kommunala sektorn, tyder de sammantaget på att den svenska statsförvaltningen i internationella jämförelser är välfungerande och presterar bra resultat. Europeiska jämförelser visar dock att trenden att halkar efter andra jämförbara EU-länder vad gäller digitaliseringen av den offentliga förvaltningen fortsätter. Regeringen kommer att fortsätta utveckla metoderna för analys och uppföljning i syfte att bättre kunna bedöma hur statsförvaltningen presterar utifrån målet. Även om har relativt sett höga värden i internationella index är tillit och korruption viktiga frågor som regeringen arbetar vidare med. Regeringens handlingsplan mot korruption, och ett uppdrag till Statskontoret att främja insatser mot korruption, bedöms ge förutsättningar för ett mer samordnat och strukturerat arbete mot korruption. granskning om administrationen i statliga myndigheter tyder på att det fortsatt finns utrymme för effektiviseringar av statsförvaltningen. Regeringen har tidigare konstaterat att myndigheter i ökad utsträckning bör organiseras och styras på ett sådant sätt att onödig administration i verksamheten undviks. Regeringen bedömer att Statens servicecenter har fortsatt att vidta åtgärder för ökad kostnadseffektivitet, förbättrad service och tjänster av god kvalitet samt minskade underskott. Myndigheten behöver dock vidta ytterligare åtgärder. Anslutningstakten till myndighetens administrativa tjänster har varit för långsam för att uppnå avsedda besparingar och effektiviseringar genom gemensamma tjänster. Myndighetens systematiska säkerhetsarbete vid utformningen av de tjänster myndigheten tillhandahåller bedöms komma kundmyndigheterna till del. Utvecklingen av den gemensamma organisationen för lokal statlig service har fortsatt sedan Statens servicecenter tog över ansvaret för verksamheten . Regeringen bedömer att den pågående utbyggnaden av antalet servicekontor har positiva effekter för tillgången till statlig service på fler platser i landet. Den anslutning av Arbetsförmedlingens kundtorgstjänster som påbörjades har vidare breddat serviceutbudet vid servicekontoren och visar hur ökad myndighetssamverkan kan bidra till ökad effektivitet och medborgarnytta. Regeringen bedömer att den ökade användningen av samordnade ramavtal bidrar till besparingar och effektiviseringar för staten. En effektiv och rättssäker statsförvaltning är viktig för att upprätthålla allmänhetens förtroende för förvaltningen. Samordnade tjänster i staten ska bidra till en effektivare statsförvaltning. Det är dock viktigt att arbetet med att effektivisera de administrativa tjänsterna, genom exempelvis ökad digitalisering och standardisering, fortsätter, och att kostnaderna för att använda myndighetens tjänster inte ökar för de myndigheter som använder dem. Det är även viktigt att kvaliteten i de administrativa tjänsterna utvecklas, bl.a. för att säkerställa att de uppfyller höga krav på informationssäkerhet. Regeringen konstaterar att arbetsgivarpolitiken är en del av förvaltningspolitiken. Regeringens mål för arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att myndigheterna har kompetens för att fullgöra sina uppgifter. Detta mål utgår från den långtgående delegeringen av arbetsgivarpolitiken i staten som utgör en viktig komponent i regeringens styrning av statsförvaltningen och beslutades av 1994 (prop. 1993/94:77, bet. 1993/94:KU19, rskr. 1993/94:264, bet. 1994/95:KU3, rskr. 1994/95:7 och 8). När det gäller arbetsgivarfrågor noterar regeringen att utvecklingen är fortsatt positiv för flertalet av de delmål som har ställts upp för staten som arbetsgivare och där utvecklingen följs upp med angivna resultatindikatorer. Kompetensförsörjningen i staten bedöms i huvudsak fungera väl. Målet för Agenda 2030 är att ska genomföra Agenda 2030 för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling genom en samstämmig politik nationellt och internationellt. Genomförandet ska präglas av agendans princip att ingen ska lämnas utanför (prop. 2019/20:188, bet. 2020/21:FiU28, rskr. 2020/21:154). behandlade regeringens proposition om genomförande av Agenda 2030 (prop. 2019/20:188, bet. 2020/21:FiU28, rskr. 2020/21:154). I samband med att antog förslaget i propositionen tillkännagav för regeringen att regeringen ska lämna en samlad redovisning av genomförandet och måluppfyllelsen av arbetet med Agenda 2030 till (bet. 2020/21:FiU28 punkt 2, rskr. 2020/21:154). Regeringen avser att återkomma till med en skrivelse om det samlade nationella genomförandet av Agenda 2030. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Regeringen bedömer att har ett gott utgångsläge och goda förutsättningar att nå de globala målen jämfört med många andra länder. rankades högst i flera globala jämförelser . En nyckel till framgångar är ambitiösa nationella mål, en god samverkan, ett engagerat näringsliv och engagerade samhällsaktörer. Dock kvarstår enligt flera utmaningar. Den ekonomiska och sociala ojämlikheten minskar inte, flera av de nationella miljömålen uppnås inte med nuvarande åtgärder, våld och kränkningar minskar inte och mobbning ökar bland unga. Regeringen bedömer att förutsättningarna för att integrera Agenda 2030 i statsförvaltningens ordinarie processer behöver stärkas för att även fortsättningsvis ska vara ledande i arbetet mot en hållbar utveckling. Propositionen om genomförande av Agenda 2030 är ett steg i den riktningen. Regeringen bedömer att den nationella samordnarens arbete stärker och främjar genomförandet av Agenda 2030 och bidrar till ett hållbart samhälle. Prognoser, redovisning, statistik och uppföljning Det övergripande målet för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen är att utbetalningarna från välfärdssystemen ska vara korrekta, andelen felaktiga utbetalningar minska och fel motverkas (prop. 2020/21:1 utg.omr. 2, bet. 2020/21:FiU2, rskr. 2020/21:150). Det övergripande målet för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen infördes . Målet syftar till att ge en helhetsbild av arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar och fusk inom de olika välfärdssystemen. Dessutom ska målet bidra till en samlad styrning och uppföljning. Uppföljningen av måluppfyllelsen kommer att baseras på en samlad analys av vilka åtgärder berörda statliga myndigheter har vidtagit, och vilken effekt de har haft på omfattningen av de felaktiga utbetalningarna. Enhetliga återrapporteringskrav har beslutats i berörda myndigheters regleringsbrev och kommer att ligga till grund för de resultatindikatorer som kommer att användas. Eftersom målet om att minska felaktiga utbetalningar infördes kommer det att vara möjligt att bedöma måluppfyllelsen först i budgetpropositionen . Enligt de studier som har genomförts bedöms de felaktiga utbetalningarna vara omfattande (SOU 2019:59 s. 94). För att komma till rätta med detta behövs förbättrade förutsättningar för att motverka felaktiga utbetalningar och en samlad uppföljning av vad som görs samt en bedömning av vilka effekter de olika åtgärderna har. har också välfärdssystemen blivit mer omfattande och komplexa. Av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar bedöms andelen som orsakas av misstänkta bidragsbrott vara hög (SOU 2019:59 s. 98), och den brottslighet som riktas mot välfärdssystemen har utvecklats och blivit mer avancerad och systematisk (SOU 2017:37 s. 194–199). () har på regeringens uppdrag lämnat rapporten i staten (ESV 2021:19). Rapporten beskriver den ekonomiska styrningen och syftar till att utgöra en kunskapskälla och ett diskussionsunderlag för den fortsatta utvecklingen av den ekonomiska styrningen. I en kompletterande rapport, Regeringens resultatstyrning av myndigheterna – En kartläggning av instruktioner och regleringsbrev (ESV 2021:18), presenteras en fördjupning om regeringens tillämpning av resultatstyrningen. I rapporten och intern styrning och kontroll 2021 (ESV 2021:14) bedömer ESV att den interna styrningen och kontrollen är betryggande och att den statliga internrevisionen fungerar väl. ESV bedömer även att internrevisionen är till nytta för myndighetsledningarna i arbetet med att förbättra myndigheternas interna styrning och kontroll. ESV nämner i rapporten att internrevisionsfunktionerna behöver tillräckliga resurser för att kunna bedriva arbetet i enlighet med internrevisionsförordningen (2006:1228) och god sed. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheterna ger internrevisionsfunktionerna vid myndigheterna tillräckliga resurser för att revisionen ska kunna utföras i enlighet med regelverk och god sed (prop. 2021/22:1 finansplanen s. 169). Utskottet noterar att det är första gången som målet för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen samt målet för Agenda 2030 återfinns i resultatredovisningen. I detta sammanhang vill utskottet påminna om att det har understrukit värdet av välmotiverade indikatorer och deras hållbarhet (t.ex. bet. 2020/21:FiU2 s. 12). Utskottet ser fram mot kommande resultatredovisningar avseende dessa nya mål. Statens budget inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt, däribland förslag om kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. godkänner också investeringsplaner för och . godkänner också det som regeringen föreslår om förvärv av fastigheter som ska ingå i det slutna beståndet av försvarsanläggningar. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 2 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (C), 2 (V) och 3 (L). I detta avsnitt behandlas regeringens och motionärernas förslag till anslag inom utgiftsområde 2, bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och investeringsplaner för () och (FortV). Även ett förslag i propositionen om förvärv av fastigheter som ska ingå i det slutna beståndet av försvarsanläggningar behandlas.