bet · H901FöU1 · 2021-12-02 00:00:00 — Det internationella samarbetet inom , EU och Nato i beredskapsfrågor har fortsatt. Regeringen bedömer att utvecklingen av civilt försvar går mot mer konkreta åtgärder som bidrar till ökad motståndskraft för individer och organisationer. Det finns flera positiva exempel på åtgärder som utvecklar och stärker förmågan och en sammanhängande planering för aktörerna i det civila försvaret. När det gäller samhällets informationssäkerhet framgår det av redovisningen att statliga myndigheters rapportering av it-incidenter minskade jämfört med föregående år. Regeringen bedömer att det är bekymmersamt. Rapporteringen är viktig både för att öka myndigheternas egna förmåga och för att kunna inrikta arbetet med att utveckla informationssäkerheten i stort. MSB har arbetat aktivt för en ökad informationssäkerhet i samhället och det nya föreskriftspaketet, utbildningsinsatser och arbetet med uppföljningsstruktur är åtgärder som bidrar till ökad förmåga. Regeringen bedömer också att det nya cybersäkerhetscentret kommer att bidra till ökad samordning mellan myndigheterna på området. Det fortsatta arbetet inom ramen för den samlade informations- och cybersäkerhetsplanen är också viktigt. Inga allvarliga tillbud eller haverier inträffade vid kärntekniska anläggningar i . Inga dosgränser överskreds heller vid svenska kärnkraftverk eller andra kärntekniska anläggningar . En ihållande trend är att utsläpp av radioaktiva ämnen minskar och att stråldoserna är fortsatt låga. beslutade ägarna att stänga fyra kärnkraftsreaktorer. ställde permanent av . Regeringen bedömer att bidragit till att verksamheter med strålning, t.ex. kärntekniska anläggningar, har bedrivits säkert . arbete med att ställa krav på säkerhetshöjande åtgärder, såsom installationen av de oberoende härdkylningssystemen i reaktorer, har bidragit till en fortsatt positiv säkerhetsutveckling av de svenska reaktorerna. /21 har de sex kärnkraftsreaktorer som är i drift i ett nytt system för oberoende härdkylning som uppfyller de nya krav som beslutat ska gälla. Systemet är robust och har oberoende system för att pumpa in vatten och kyla i reaktorhärden om det uppstår extrema situationer. Regeringen redovisar att arbetet med civilt försvar och beredskap vid kärntekniska anläggningar har stärkts bl.a. genom inrättandet av nya beredskapszoner kring kärnkraftverken och upphandling av jodtabletter. har varit aktivt i internationella samarbeten kring kärnskydd, strålskydd och säkerhetsskydd och fortsatte ordförandeskapet i Internationella atomenergiorganets () styrelse. plats i styrelsen upprätthölls . Regeringen bedömer att arbete inom EU och globalt bidrar till ökad strålsäkerhet och stärkt skydd för . Regeringens redovisning av tillkännagivanden I budgetpropositionen för utgiftsområde 6 återrapporterar regeringen till hur den har tagit hand om tillkännagivande att regeringen bör säkerställa att ökade förvaltningsanslag för länsstyrelsernas krisberedskap går till avsedd verksamhet (bet. 2017/18:FöU7 punkt 8, rskr. 2017/18:219). Regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. I kommittémotion 2021/22:4014 av m.fl. yrkande 4 föreslår motionärerna att förslaget i utredningen veteranpolitik – Ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27) om en ny lag om civil personal vid internationella insatser förverkligas. Utskottets bedömning och ställningstagande Utskottet konstaterar att utvecklingen av den ekonomiska styrningen och resultatredovisningen har varit aktuell och anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet fortsätter från regeringens sida, bl.a. för att ska kunna få en tydlig uppfattning om utvecklingen . Detta inkluderar utvecklingen av uppföljningsbara och tydliga delmål samt relevanta bedömningsgrunder och indikatorer för hela totalförsvaret. Utskottet noterar att Försvarsmakten och MSB har getts i uppdrag att redovisa förmågebedömningar inom totalförsvarets olika områden och anser att det är positivt att dessa kommer att utgöra underlag för resultatredovisningen i kommande budgetpropositioner. Det är också positivt att de bevakningsansvariga myndigheterna ska redovisa en bedömning av vilken förmåga myndigheterna har att bidra till relevanta delar i målet för det civila försvaret. Utskottet ser skäl att fortsatt understryka vikten av att kunna bedöma hur utvecklingen ser ut på olika områden i förhållande till de mål som beslutats av . Utskottet noterar att resultaten inom utgiftsområdet påverkades av pandemin . Övningsverksamhet fick ställas in, vilket enligt regeringen t.ex. ledde till att den militära förmågan inte ökade 2020 utan vidmakthölls på samma nivå som . Pandemin, som innebar en prövning av samhällets uthållighet och funktion, bidrog till Försvarsmaktens förmåga att samverka med civila myndigheter och erfarenheterna av pandemihanteringen bedöms i stort ha bidragit till en stärkt nationell krishanteringsförmåga. Utskottet anser i likhet med regeringen att utmaningarna under pandemin understryker vikten av att stärka totalförsvaret och krisberedskapen. När det gäller det militära försvaret, välkomnar utskottet att möjligheterna att ge och ta emot militärt stöd bedöms ha stärkts genom bl.a. den nya lagen om operativt stöd mellan och som trädde i kraft . Utskottet välkomnar också utvecklingen inom cyberförsvaret och att grundutbildningen av cybersoldater har påbörjats. Att flygtidsproduktionen vände uppåt är ett positivt trendbrott. I fråga om redovisningen av större, pågående materielprojekt konstaterar utskottet att tidpunkten för planerad slutleverans har senarelagts för flera materielprojekt, jämfört med redovisningen i föregående års budgetproposition. I likhet med tidigare anser utskottet att det är oroande att mycket materiel ännu inte har levererats till Försvarsmakten och därför inte heller kan bidra till att stärka den operativa förmågan. När det gäller uppföljningen av riktlinjebeslut för investeringar kan noteras att det inte heller finns någon bedömning av de operativa konsekvenserna av de avvikelser som redovisas. Regeringens översyn av resultatindikatorer för att följa effektiviteten i materielförsörjningen pågår fortfarande. Utskottet välkomnar översynen och upprepar vikten av att indikatorer införs i budgetpropositionens resultatredovisning, så att kan följa hur materielförsörjningsprocessen effektiviseras framöver. Utskottet välkomnar att arbetet med att utveckla styrningen och uppföljningen på försvarsområdet fortsätter bl.a. när det gäller investeringsplaneringen och att regeringen lagt ett större fokus på styrningen av infrastrukturområdet. När det gäller samhällets krisberedskap och det civila försvaret, ser utskottet fortfarande utmaningar i möjligheter att styra och följa upp det fredstida krisberedskapsarbetet, som saknar riksdagsbundna mål, inte minst mot bakgrund av att samhällets krisberedskap ska utgöra en grund för det civila försvaret. I fråga om skydd mot olyckor, konstaterar utskottet att regeringen bedömer att samhällets förmåga att förebygga bränder har fortsatt att utvecklas positivt men att det finns områden som behöver utvecklas. Den samlade förmågan att genomföra räddningsinsatser bedöms i grunden vara god, även om förmågan varierar inom landet. När det gäller anser utskottet i likhet med föregående år att det är oroande att beredskapen inte kunnat upprätthållas i fråga om miljöräddningstjänst. Utskottet anser att det är angeläget att förmåga stärks. Utskottet välkomnar att utvecklingen inom civilt försvar går mot mer konkreta åtgärder som bidrar till ökad motståndskraft. Utskottet noterar vad regeringen anför om att genomförda åtgärder som finansierats med medel från anslaget 2:4 Krisberedskap bedöms ha stärkt samhällets samlade beredskap mot olyckor, kriser och krig. Utskottet anser att anslaget är ett viktigt styrmedel för att utveckla det civila försvaret och samhällets krisberedskap och har , med anledning av granskning av projektbidrag från anslaget (RiR 2021:7), anfört att det behöver göras en oberoende översyn av hur hela processen med projektbidrag kan bli mer ändamålsenlig, transparent och långsiktig (bet. 2021/22:FöU3) – detta mot bakgrund av att granskning har visat att det finns ett flertal brister i hanteringen av anslaget. Utskottet bedömer att det fortfarande finns behov av att utveckla samhällets informations- och cybersäkerhet och anser att det är bekymmersamt att statliga myndigheters rapportering av it-incidenter har minskat. Utskottet avser att fortsätta att noga följa utvecklingen av det nya cybersäkerhetscentret till vilket flera myndigheter bidrar. När det gäller strålsäkerhet, ser utskottet positivt på att steg har tagits för att stärka beredskapen vid kärntekniska anläggningar, bl.a. genom nya beredskapszoner och upphandling av jodtabletter. Utskottet välkomnar att arbete med säkerhetshöjande åtgärder, såsom installationen av oberoende härdkylningssystem i reaktorer, har bidragit till en fortsatt positiv säkerhetsutveckling av de svenska reaktorerna. Utskottet förutsätter att regeringen arbetar för att säkerställa en långsiktig nationell kompetensförsörjning inom strålsäkerhetsområdet. Regeringens redovisning av tillkännagivanden förslag om en ny lag till stöd och hjälp för civila som gjort en internationell insats har tidigare beretts av , som då tillkännagav för regeringen att den bör återkomma till med förslag till en särskild lag (bet. 2017/18:FöU1 punkt 2, rskr. 2017/18:100). Enligt utskottets mening var utredningens lagförslag en viktig del i arbetet med att konsolidera veteranpolitiken och ytterligare stärka stödet till veteranerna och deras anhöriga, vilket utskottet hade tillkännagett för regeringen i sin beredning av personalfrågor 2016 (bet. 2015/16:FöU8). Med anledning av tillkännagivanden har regeringen genomfört en förnyad beredning av förslaget från och hämtat in myndigheternas syn på en eventuell lagstiftning. Utifrån vad som framkommit i beredningen anser regeringen att en enhetlig författningsreglering som omfattar samtliga civila myndigheter inte är lämplig, vilket regeringen redogör för i budgetpropositionen utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utskottet vill fortsatt betona vikten av att ge personal som tjänstgör i internationella insatser och deras anhöriga ett stöd som står i proportion till de risker och påfrestningar som de utsätts för. Detta förutsätter en sammanhållen veteranpolitik och ett kontinuerligt arbete för att förbättra situationen för såväl veteraner som deras anhöriga. Utskottet ser dock inte skäl att på nytt rikta ett tillkännagivande till regeringen om en särskild lag till stöd för civila som gjort internationell insats, och avstyrker därför yrkande 4 i motion 2021/22:4014 (M). När det gäller regeringens återrapportering av hur den har behandlat tillkännagivande om att säkerställa att ökade förvaltningsanslag för länsstyrelsernas krisberedskap går till avsedd verksamhet konstaterar utskottet att regeringen bedömer att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utskottet har inte några invändningar mot regeringens bedömning. Statens budget inom utgiftsområde 6 Utskottets förslag i korthet anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt utskottets förslag i bilaga 4. bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. godkänner tre investeringsplaner och bemyndigar regeringen att besluta om vissa krediter i . bemyndigar regeringen att besluta om att överlåta försvarsmateriel i form av ännu inte förbandssatta artilleripjäser av systemet samt att Försvarsmakten får disponera försäljningsintäkter eller motsvarande för pjäserna. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). Bakgrund och tidigare behandling antog regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 6. Anslagen uppgick till ca . Därmed avslog de alternativa budgetförslag som förts fram i tre motioner (M, SD, V). antog också regeringens förslag om beställningsbemyndiganden som innebar att åtog sig att anvisa ca för betalningar som måste göras när de ekonomiska åtagandena infrias samt om godkännande av investeringsplaner för vissa av Försvarsmaktens investeringar och för beredskapsinvesteringar hos MSB. gav bl.a. också ett bemyndigande till regeringen att tillsvidare, under vissa förutsättningar, besluta om export av C/D genom att sälja eller hyra ut materiel. Övriga motionsyrkanden avstyrktes. Vidare såg utskottet positivt på att regeringen hade lämnat en försvarspolitisk proposition för perioden –2025 till och att anslagen till det militära och det civila försvaret tillfördes ytterligare medel. Utskottet ansåg att den utökade satsningen, som för det civila försvaret berör elva utgiftsområden, ställer höga krav på styrning och uppföljning. Utskottet utgick från att regeringen kommer att utveckla lämpliga former för resultatredovisning av måluppfyllelsen. Utskottet välkomnade redovisningen av kostnader för strids- och undervattensförmågan, tog upp risker i materielförsörjningsprocessen och vikten av att kunna följa hur materielprocessen effektiviseras och såg med oro på de redovisade avvikelserna i investeringsplanerna. Utskottet utgick från att regeringen avser att beskriva de operativa konsekvenserna av detta. godkände regeringens förslag om att införa ett övergripande mål för totalförsvaret och nya mål för det militära och det civila försvaret (prop.2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). De nya målen gäller . Överlåtelse av pjäser av artillerisystemet Regeringen har enligt 8 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) mandat att överlåta viss materiel. En förutsättning för en sådan överlåtelse är att materielen inte längre behövs för statens verksamhet, att den har blivit obrukbar eller att den inte anskaffats med statens medel. Utskottet har behandlat frågor om bemyndiganden till regeringen om överlåtelse och upplåtelse av materiel som inte faller inom ramen för budgetlagens mandat. Genom bifall till proposition 2004/05:5 (bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143) medgav exempelvis att regeringen i exportfrämjande eller säkerhetsfrämjande syfte genom internationellt samarbete sålde eller hyrde ut försvarsmateriel som inte längre behövdes för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kunde avvaras . Utskottet har behandlat bemyndiganden om överlåtelse och upplåtelse av C/D i samtliga budgetbetänkanden . bemyndigande 2006 regeringen att fatta beslut om renovering och modifiering av artillerisystemet Haubits 77B (prop. 2005/06:132, bet. 2005/06:FöU10, rskr. 2005/06:264). Kostnadsberäkningarna för projektet baserades på att hade en utländsk samarbetspartner att dela kostnaderna med. En överenskommelse om att utveckla artillerisystemet, som sedermera kom att benämnas , ingicks med behöriga myndigheter i efter bemyndigande från regeringen till Försvarsmakten och 2007 (Fö2007/112/MIL, Fö2007/2929/MIL). Regeringen beslutade att anskaffa 24 stycken pjäser. Enligt regeringsbeslutet förutsatte anskaffningen att samarbetet med fullföljs (Fö2009/881/MIL). Efter att aviserat att man avsåg att avbryta samarbetet med begärde regeringen i vårändringsbudgeten för 2015 bemyndigande att fullfölja anskaffningen av artillerisystemet. Regeringen anförde att hade ett operativt behov av artilleriförmåga som man bedömde att tillgodosåg. Om inte någon försäljning till tredje part av den norska delen av avtalet blev av kunde det uppstå fördyringar för och medföra ett utökat materiellt åtagande för staten. Regeringen hade för avsikt att återkomma till i fråga om omfattningen och konsekvenserna av detta. tillstyrkte förslaget och beslutade att bemyndiga regeringen att fullfölja anskaffningen av artillerisystemet (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). I höständringsbudgeten återkom regeringen till . Regeringen bedömde i propositionen att de 24 pjäser som valt att avstå från bör anskaffas och tills vidare placeras i Försvarsmaktens materielreserv. I syfte att möjliggöra en förstärkning av artilleriförmågan ansåg regeringen att cirka hälften av pjäserna borde vara kvar i Försvarsmakten medan resterande del avyttras . Med bifall till propositionen beslutade att bemyndiga regeringen att anskaffa ytterligare 24 haubitspjäser av artillerisystemet , att avyttra de pjäser som inte behövs utifrån de operativa kraven och att få disponera försäljningsinkomster vid en försäljning (prop. 2016/17:2, bet. 2016/17:FiU11, rskr. 2016/17:53). beslutade också att öka anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar med i syfte att finansiera anskaffningen. betonade i sitt betänkande betydelsen av att eventuellt ökade kostnader blir föremål för sedvanlig budgetberedning och prövas inom ramen för den ordinarie årliga budgetprocessen. Regeringen redovisade i budgetpropositionen att anskaffningen av 24 Archerpjäser, som var den ursprungliga svenska beställningen i den gemensamma anskaffningen med , hade slutförts och att pjäserna hade levererats till Försvarsmakten. Regeringens fokus är att genomföra den försvarspolitiska inriktning som framgår av propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). Förstärkningen fortsätter av det militära och civila försvaret för att öka den operativa förmågan. En sammanhängande planering ska utvecklas för totalförsvaret 2021–2025. Regeringen kommer också att verka för att den svenska försörjningsberedskapen utvecklas och att näringslivet involveras mer i arbetet med att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. Ett tvärsektoriellt näringslivsråd ska utvecklas och bl.a. utgöra en plattform för informationsutbyte. Regeringen avser att inrikta totalförsvarsmyndigheternas arbete på att stärka och tillgodose statens behov av it- och teletjänster med höga säkerhetskrav framför allt inom ramen för totalförsvarsplaneringen. Det är också viktigt att arbetet med säkerhetsskydd fortsätter att utvecklas för att öka förmågan att hantera antagonistiska hot och minska sårbarheter på alla nivåer i samhället. Cyberhoten mot och svenska intressen bedöms som omfattande. Inrättandet av det nationella cybersäkerhetscentret innebär enligt regeringen att samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot stärks. Regeringen avser att ta ställning till hur cybersäkerhetscentrets verksamhet fortsatt bör inriktas och bedrivas efter 2023. Samverkan inom ramen för centret inleddes och ska utvecklas stegvis . När det gäller om cybersäkerhetscertifiering, bedömer regeringen att det fortsatta arbetet på EU-nivå behöver ske i samarbete med berörda myndigheter och aktörer i näringslivet. Regeringen ska också följa i dess uppgifter som nationell myndighet för cybersäkerhetscertifiering. Uppföljningen och utvärderingen av förmågan i totalförsvaret behöver utvecklas. Regeringen avser att noga följa Försvarsmaktens och MSB:s arbete med att utveckla en sammanhängande totalförsvarsförmåga. kommer regeringen också att tillsätta en organisationskommitté för inrättandet av den nya myndighet för uppföljning och utvärdering som aviserades i totalförsvarspropositionen. Inriktning det militära försvaret Regeringens fokus 2022 och framåt är att genomföra den försvarspolitiska inriktning som framgår av totalförsvarspropositionen. De ekonomiska förstärkningarna ger nödvändiga förutsättningar för en tillväxt av det militära försvaret och för att öka den operativa förmågan. Regeringen redovisar att –2025 kommer nivån på anslagen till det militära försvaret att öka med , i jämförelse med 2020. Regeringen avser att fortsätta utveckla styrningen och resultatuppföljningen inom det militära försvaret och kommer att se över resultatredovisningen till och möjligheterna att mer utförligt redovisa hur den operativa förmågan utvecklas . Utmaningarna i materielförsörjningen kommer att följas. Regeringen anser att även styrningen av samhällsinvesteringar i infrastruktur för totalförsvaret bör ses över för att skapa bättre förutsättningar för att genomföra Försvarsmaktens verksamhet. Målen för Försvarsmaktens förmåga, som regeringen beslutade om , ska vara styrande för verksamhetens utformning och ekonomiska avvägningar. Av målen framgår bl.a. att Försvarsmakten successivt –2025, respektive 2025–2030, ska öka sin förmåga att i händelse av krig möta ett väpnat angrepp, fördröja fientlig etablering på svenskt territorium och utan förberedelsetid mobilisera krigsorganisationen. I fredstid ska Försvarsmakten successivt öka sin förmåga att bl.a. upptäcka och identifiera hot mot svenskt territorium och kunna lösa krigsuppgifter med hela krigsorganisationen inom efter beslut om höjd beredskap och allmän mobilisering. Regeringen anger att arbetet ska fortsätta med att genomföra den inriktning för Försvarsmaktens grund- respektive krigsorganisation som har beslutat för perioden –2025. Prioriterat är också att Försvarsmakten stärker sin förmåga att mobilisera och att krigsplaceringen av materiel slutförs. När det gäller armén kommer regeringen att prioritera arbetet med att organisera tre mekaniserade brigader. I fråga om marinen betonar regeringen bl.a. de väsentliga materielförstärkningar som pågår och anger när det gäller förseningar inom det området att Försvarsmakten avser att fortsätta beredningen av kompensatoriska åtgärder för att möta de operativa konsekvenserna av förseningarna och att myndigheten ska återkomma med förslag i budgetunderlaget . När det gäller flygvapnet är regeringens inriktning att flygtidsproduktionen och tillgängligheten inom stridsflygssystemet ska fortsätta öka . Av vikt är också att förbättra det personella vakansläget och förstärka flygbasorganisationen och förmågan till spridning av flygstridskrafter. Samarbetet om framtida stridsflygsutveckling inom ramen för det gemensamma stridsflygprojektet ska fortsätta. Regeringen redogör för avsikterna att harmonisera det svenska stridsflygssystemet med det finländska i det fall beslutar att anskaffa som stridsflygssystem. Regeringen anger att kostnaderna för eventuell harmonisering inte ska påverka genomförandet av beslut om propositionen Totalförsvaret 2021–2025 samt att man avser att återkomma till med de ytterligare åtgärder som krävs om beslutar om anskaffningen. För att möjliggöra åtaganden hänförliga till en harmonisering av det svenska stridsflygssystemet med det finländska, föreslår regeringen att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:3 ökas från till . Delar av det ökade beställningsbemyndigandet kommer att utnyttjas enbart om beslutar att anskaffa . Det ökade beställningsbemyndigandet kommer att kräva ökade anslag 2026–2032 och i den delen avser regeringen att återkomma till med förslag om nödvändiga anslagsökningar. Vidare redogör regeringen för att investeringsplanen för anslaget 1:3 behöver revideras om beslutar om anskaffningen. Objektsramen för stridsflygsområdet beräknas till ca 2021 och 2022 i investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel och till ca 2021 och ca 2022 i investeringsplanen för vidmakthållande av försvarsmateriel. Regeringen anger att beloppen inkluderar utgifter för C/D/E inklusive vapen, sensorer, övrig utrustning och system som bedöms vara nödvändiga för att ska kunna verka. Objektsramen för undervattensområdet beräknas till ca 2021 och 2022 i investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel och till 2021 och 2022 i investeringsplanen för vidmakthållande av försvarsmateriel. Regeringen anger att beloppen inkluderar utgifter för ubåtar, inklusive vapen och övrig utrustning. Av regeringens inriktning för det militära försvaret 2022 framgår också att cyberförsvarsförmågan, försvarsunderrättelseverksamheten samt den militära säkerhetstjänsten ska fortsätta utvecklas. Förstärkningen av forskningsverksamheten påbörjas.