bet · H801CU13 · 2021-04-23 00:00:00 — m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:3408 yrkande 28 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagändringar i fråga om hanteringen av ödehus. Motionärerna anför att det finns många byggnader runt om i landet som förfaller, vilket kan störa omgivningen och medföra att attraktiv mark inte används. har i sin rapport tomter och förfallna byggnader konstaterat att byggnadsnämnderna relativt sällan ingriper i dessa ärenden och lämnat flera förslag till lagändringar. För att minska förekomsten av ödehus anser motionärerna att regeringen bör gå vidare med förslag. Motsvarande förslag finns i motion 2020/21:426 av (KD). m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:2927 yrkande 29 ett tillkännagivande om en översyn av reglerna så att kommunerna får möjlighet att på ett rimligt sätt förvärva vanvårdade fastigheter. I kommittémotion 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 15 finns ett liknande förslag om att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att se över hur hanteringen av misskötta fastigheter kan göras enklare och billigare för kommunerna. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2020/21:810 yrkande 2 ett tillkännagivande om åtgärdskrav och vite för de aktörer som inte respekterar kulturhistoriska och allmännyttiga skönhetsvärden. Motionärerna anför att det bör införas sådana krav i lag för att understryka lagstiftningens skydd för kulturmiljövärden. I motion 2020/21:3644 av och (båda MP) anförs att det finns behov av ändringar i de regler som gäller tillgänglighet och användbarhet enligt 8 kap. 12 § PBL. har i rapporten av reglerna om enkelt avhjälpta hinder lyft behovet av tillsyn och en tillsynsplan. Motionärerna anser att sådana åtgärder även bör kunna gälla hinder på gatan som påverkar framkomligheten såsom slängda elsparkcyklar, skyltar och marschaller. Kommunen bör enligt motionärerna ha ett välfungerande sätt att ha tillsyn över detta. Motionärerna begär därför tillkännagivanden om behovet av tillsyn i kommunerna (yrkande 2) och om ökad kunskap i kommunerna i denna fråga (yrkande 3). Motionärerna föreslår också ett tillkännagivande om att det bör införas en sanktionsavgift i lag som medför att det blir konsekvenser för de kommuner som inte i tillräcklig grad bryr sig om tillgänglighetsfrågor (yrkande 4). En sådan avgift skulle kunna finansiera kommunernas tillsyn. Tillsyn är en granskning i efterhand och syftar till att överträdelser ska rättas. Det är byggnadsnämnderna som utövar tillsyn över att PBL följs. Byggnadsnämnderna är skyldiga att ta upp en fråga om ingripande och påföljd så snart det finns anledning att anta att någon inte har följt en bestämmelse, en dom eller andra beslut enligt plan- och byggregelverket. Frågan om tillsyn, tillträde, ingripanden och påföljder regleras i 11 kap. PBL. Enligt 11 kap. 19 § får t.ex. byggnadsnämnderna förelägga en ägare, nyttjanderättshavare, väghållare eller huvudman för en allmän plats som låter bli att vidta en åtgärd och därigenom bryter mot bestämmelserna i lagen att inom vidta åtgärden (åtgärdsföreläggande). Byggnadsnämnderna får även förelägga om rättelse inom om det på en fastighet vidtagits en åtgärd i strid mot lagen (11 kap. 20 §). Byggnadsnämnderna beslutar om vite för vissa överträdelser. Den har också möjlighet att använda sig av olika förelägganden och förbud för att åstadkomma rättelse, att en åtgärd utförs eller för att stoppa fortsatt arbete, åtgärd eller användning. Förelägganden och förbud kan i de flesta fall förenas med verkställighetsmedel, t.ex. vite och handräckning. har rätt att få tillträde till fastigheter och byggnadsverk samt utföra de åtgärder som behövs för arbetet på platsen. Enligt PBL ska hinder mot tillgänglighet och användbarhet i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser avhjälpas. Detta gäller om det med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa hindren (8 kap. 2 § andra stycket och 12 § andra stycket). Praktiska förutsättningar handlar om det som fysiskt behöver göras för att avhjälpa hindret, medan ekonomiska förutsättningar handlar om kostnaderna för avhjälpandet och förmågan att bära kostnaderna (prop. 2009/10:170 s. 262). Ansvaret för att åtgärda enkelt avhjälpta hinder ligger på den som rättsligt råder över att hindret kan åtgärdas. I de flesta fall är det byggnadens ägare som gör det, men det kan ibland vara en verksamhetsutövare som hyr en lokal. Hur ansvarsfördelningen mellan en ägare, hyresgäst eller verksamhetsutövare ser ut behöver klargöras i varje enskilt fall (prop. 2009/10:170 s. 263). Bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder preciseras och konkretiseras i föreskrifter som bl.a. reglerar vilka hinder och brister som kan vara enkelt avhjälpta. I anslutning till föreskrifterna finns allmänna råd med förklarande text och beskrivningar av hur bristerna kan åtgärdas för att uppfylla kraven som ställs i föreskrifterna. Exempel på hinder som enligt föreskrifterna kan vara enkelt avhjälpta är avsaknad av ledstänger, bristande belysning och bristande ljudmiljö. Kommunernas byggnadsnämnder utövar tillsyn över bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder. Ett tillsynsärende kan aktualiseras efter en anmälan eller på eget initiativ. Vid en tillsynsprövning ska ta ställning till om hindret kan avhjälpas enkelt och om det finns anledning att vidta någon tillsynsåtgärd. Krav på underhåll av byggnadsverk och tomter Kraven på underhåll och skötsel av byggnadsverk och tomter finns i 8 kap. PBL. Till skillnad mot vad som gäller vid uppförande, nyanläggning och större ändringsåtgärder omfattas inte underhålls- och skötselkraven av någon generell process motsvarande lov- och byggprocessen. Det innebär att ägare av byggnadsverk och tomter på eget ansvar och utan uppmaning från någon myndighet ska följa kraven på underhåll och skötsel. tillsynsansvar och ingripandemöjligheter regleras i huvudsak i 11 kap. PBL. Enligt 8 kap. 14 § PBL ska ett byggnadsverk hållas i vårdat skick och underhållas så att dess utformning och de tekniska egenskaper som avses i 4 § i huvudsak bevaras. Bestämmelsen gäller på samma sätt för alla byggnadsverk, och det är den utformning och de tekniska egenskaper som det ställdes krav på när byggnadsverket uppfördes eller ändrades som genom underhåll av byggnadsverket i huvudsak ska bevaras. Enligt 8 kap. 15 § PBL ska en tomt hållas i vårdat skick och skötas så att risken för olycksfall begränsas och betydande olägenheter för omgivningen och för trafiken inte uppkommer. har, på uppdrag av regeringen, utrett hur tillsynen över ovårdade tomter och förfallna byggnadsverk kan förbättras. Uppdraget redovisas i rapporten tomter och förfallna byggnader (2015:32). I rapporten anför att mycket tyder på att det finns ett stort antal byggnadsverk och tomter som inte lever upp till kraven på underhåll och skötsel av byggnadsverk och tomter. kan konstatera att byggnadsnämnderna relativt sällan ingriper med tillsyn mot avvikelser från kraven. Det kan bero på att byggnadsnämnderna upplever att kraven är höga och svårhanterliga, att de inte utövar tillsyn i tillräcklig omfattning eller att det finns andra problem som i praktiken försvårar och ibland förhindrar ett framgångsrikt tillsynsingripande. lämnar flera förslag i rapporten, bl.a. att det ska bli lättare att delge rivningsförelägganden och förelägganden att anordna stängsel, om det finns allvarlig risk för olyckor, och att det införs ett statligt stöd för att mildra de ekonomiska konsekvenserna för kommuner som drabbas av kostnader i samband med rivningsförelägganden. Rapporten bereds inom . Förbudet att förvanska särskilt värdefulla byggnader När en byggnad ändras ska byggnaden uppfylla ett antal krav som ställs enligt PBL. Kraven gäller oberoende av om åtgärden är bygglovs- eller anmälningspliktig eller inte. Med ändring avses t.ex. vissa underhållsåtgärder av byggnader. Vid ändring av en byggnad ska hänsyn tas till byggnadens förutsättningar och ändringens omfattning. Dessutom ska ändringen utföras varsamt och de kulturhistoriska värdena tillvaratas. Byggnader, bebyggelseområden och allmänna platser som anses vara särskilt värda att bevara har ett förstärkt skydd. Dessa får inte förvanskas (8 kap. 13 §). För att en byggnad ska betraktas som särskilt värdefull krävs att byggnadens värde är så stort att det kan sägas utgöra ett verkligt allmänt intresse att bevara den. Detta gäller inte bara enskilda byggnader av monumental karaktär eller stort historiskt värde utan också byggnader och bebyggelsemiljöer som representerar olika tidsepoker eller något karaktäristiskt från skilda sociala miljöer. Bestämmelsen gäller också enskilda byggnader som i sig kanske inte är så värdefulla men som blir det genom samhörigheten i en grupp, ett kvarter, en fasadräcka eller liknande (prop. 1985/86:1 s. 510). Regleringen i PBL konkretiseras och preciseras i föreskrifter. I föreskrifterna finns bl.a. exempel på vilka byggnader som anses vara särskilt värdefulla. Dessutom kan en kommun i en detaljplan bestämma att en viss byggnad är ett sådant särskilt värdefullt byggnadsverk som avses i lag (4 kap. 16 §). Detta får till följd att byggnaden inte får förvanskas. Om någon ändrar en byggnad i strid mot förvanskningsförbudet i PBL kan bedöma om den åtgärd som vidtagits medför skäl för tillsynsåtgärder. Några av de åtgärder som nämnden kan vidta framgår av redogörelsen ovan. I rapporten av reglerna om enkelt avhjälpta hinder (2018:31) redovisar regeringens uppdrag att analysera reglerna om enkelt avhjälpta hinder. I rapporten gör bedömningen att det finns behov av att förtydliga regelverket i fråga om vem som har ansvar för att åtgärda hinder. föreslår att regelverket förtydligas genom att det införs en särskild regel som anger att utgångspunkten är att det är byggnadens ägare eller platsens huvudman som är ansvarig för att åtgärda hinder. anser dessutom att det är svårt att bedöma om vissa hinder är rent ekonomiskt enkelt avhjälpta och att detta medför problem för kommunernas tillsyn. anser vidare att kommunernas tillsyn inte är tillräckligt systematiserad. Tillsynsansvaret har enligt en betydande påverkan på om de krav som ställs i lag verkligen uppfylls. Detta innebär att det enligt finns behov av flera åtgärder, bl.a. att införa ett lagkrav på tillsynsplaner. Rapporten bereds inom . fick i uppdrag av regeringen att utreda vissa avgiftsfrågor (dnr Fi2020/00451/SPN). Uppdraget innebär att bl.a. ska utreda om byggnadsnämnderna bör ges möjlighet att ta ut avgifter för att täcka kostnaderna i samband med vissa tillsynsuppgifter enligt plan- och bygglagstiftningen. ska också utreda förutsättningarna för att införa en byggsanktionsavgift om enkelt avhjälpta hinder inte åtgärdas i enlighet med det förslag som myndigheten lämnar i sin rapport av reglerna om enkelt avhjälpta hinder. Genom ett regeringsbeslut utökades uppdrag på så sätt att myndigheten även ska utreda förutsättningarna för att införa en byggsanktionsavgift vid överträdelse av villkor för att få påbörja en åtgärd och om en åtgärd påbörjas innan lovbeslutet är verkställbart, samt föreslå en ändamålsenlig storlek på sådana avgifter. beslutades att uppdraget i sin helhet ska redovisas . Utskottet har behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om en översyn av PBL för att effektivisera tillsynen av olovliga boenden. hänvisade utskottet till att den befintliga lagstiftningen tillgodoser de krav som motionärerna förde fram (bet. 2018/19:CU12). behandlade och avstyrkte utskottet motionsyrkanden om krav och åtgärder som följer upp reglerna om skydd för kulturmiljövärden och enkelt avhjälpta hinder. Utskottet hänvisade till gällande rätt och pågående arbete (bet. 2019/20:CU16). Vad gäller motionsförslagen om enkelt avhjälpta hinder konstaterar utskottet att av reglerna om enkelt avhjälpta hinder, som bl.a. innehåller förslag om tillsynsplaner och sanktionsavgifter, fortfarande bereds inom . Därtill har ett pågående uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa sanktionsavgifter. Uppdraget ska redovisas , och utskottet anser att det saknas anledning att föregripa det pågående arbetet. Mot denna bakgrund bör motion 2020/21:3644 (MP) yrkandena 2–4 avslås. Vad gäller övriga motionsyrkanden anser utskottet fortfarande att byggnadsnämnderna enligt gällande rätt har goda förutsättningar att tillgodose de krav som motionärerna framför. Utskottet anser därför att det saknas anledning för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om tillgänglighet till idrottsanläggningar. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 59 (SD). I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 52 begärs ett tillkännagivande om att tillgängligheten till idrottsanläggningar ska säkerställas vid all nybyggnation och renovering. Motionärerna anför att många personer med funktionsnedsättning upplever träning som en börda och ställs inför utmaningar innan träningen ens har börjat till följd av bl.a. brister i idrottsanläggningens tillgänglighet. Bestämmelserna i om tillgänglighet i byggnader innebär i korthet bl.a. följande (8 kap. 1 och 2 §§ PBL). En byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Detta krav ska uppfyllas i samband med nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad. Vid nybyggnad ska kraven uppfyllas för hela byggnaden. Vid ombyggnad ska kraven uppfyllas för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggnaden som förnyas genom ombyggnaden. Vid annan ändring av en byggnad ska kraven uppfyllas för ändringarna. Hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde ska alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. Ett byggnadsverk ska ha de egenskaper som är väsentliga i fråga om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 4 § första stycket 8 PBL). Vad som gäller för att detta krav ska uppfyllas framgår av föreskrifter som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar med stöd av lagen. Om det behövs för att uppfylla kravet på tillgänglighet ska byggnaden vara försedd med en eller flera hissar eller andra lyftanordningar (3 kap. 18 § PBF). En bostad behöver emellertid inte vara tillgänglig genom en hiss om byggnaden har färre än tre våningar. Bestämmelserna i och PBF kompletteras av föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:13) om avhjälpande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser. har haft i uppdrag att analysera om reglerna för enkelt avhjälpta hinder behöver förtydligas eller förändras. redovisade uppdraget i rapporten av reglerna om enkelt avhjälpta hinder (2018:31). I rapporten bedömer att det fortfarande finns hinder mot tillgänglighet som inte är avhjälpta och redovisar några övergripande förslag till förtydliganden och ändringar i reglerna. Ett problem som lyfts fram i är att det är otydligt vem som ansvarar för att åtgärda ett hinder. Det är inte alltid fastighetsägaren som är ansvarig för eller förfogar över ett hinder. Det kan också vara en verksamhetsutövare som exempelvis hyr en lokal. I PBL pekas det inte ut vem som ska svara för avhjälpandet. anger i rapporten att en möjlig lösning på problemet är att införa en presumtionsregel i PBL, som anger att utgångspunkten är att det är byggnadens ägare, eller platsens huvudman, som är ansvarig för att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder. Om ägaren inte rättsligt råder över hindret är det ägaren som ska bevisa att så är fallet. Vissa åtgärder som är väldigt enkla och inte kostsamma skulle vidare enligt kunna undantas från den ekonomiska bedömning som ska göras vid bedömningen av om hindret är enkelt avhjälpt. Att undanta vissa utpekade åtgärder från bedömningen skulle förenkla tillämpningen av regelverket. har fått i uppdrag av regeringen att analysera hur en reglering av vem som är ansvarig för att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder mot tillgänglighet kan utformas, lämna förslag till en sådan reglering i PBL samt utreda om det är möjligt att undanta vissa enkla åtgärder, som inte är kostsamma, från den ekonomiska bedömning som ska göras för det enkelt avhjälpta hindret, och om så bedöms vara fallet lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. I uppdrag ingår att överväga om det är möjligt att införa en presumtionsregel för vem som ansvarar för att avhjälpa ett hinder. Avgörande för ansvarsfördelningen bör dock liksom vara vem som rättsligt råder över hindret (dnr Fi2020/04244). Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utskottet anser att det är viktigt att idrottsanläggningar och annan bebyggelse lever upp till de krav på tillgänglighet och användbarhet som ställs upp i plan- och bygglagstiftningen. Som framgår ovan har konstaterat att det fortfarande finns hinder mot tillgänglighet som inte är avhjälpta och att ett problem är att det är otydligt vem som ansvarar för att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder. har därför fått i uppdrag att bl.a. lämna förslag till en reglering av vem som är ansvarig för att avhjälpa ett enkelt avhjälpt hinder. Utskottet anser inte att det finns skäl att föregripa det pågående arbetet. Motionsyrkandet bör därför avslås. Översyn av , punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2020/21:1060 av (M) yrkande 3, 2020/21:2308 av (M) yrkande 1, 2020/21:2617 av (M) yrkande 1 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:872 av (S) och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 33. Bostadsbristen är påtaglig i hela landet. Tungrodd administration och vad som upplevs som svårhanterliga processer kan förhindra att byggandet når den takt som behövs för att råda bot på bostadsbristen. Ett sätt att öka och förenkla byggandet är att skapa en effektivare och mer lätthanterlig plan- och byggprocess. Kommunerna behöver få goda förutsättningar att minska sin administrativa börda, vilket enligt vår bedömning skulle leda till minskade kostnader för både företag och privatpersoner genom att ledtiderna kortas ned. Det behöver även övervägas andra förändringar och det är viktigt att förenklingar av PBL berör alla aktörer. Vad gäller privatpersoner anser vi att bestämmelserna om såväl byggande av nya bostäder som förändringar av befintliga hus och tomter bör förenklas. Vi föreslår därför att regeringen fortsätter att utreda möjligheterna att förenkla PBL. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av , punkt 1 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:872 av (S), 2020/21:1060 av (M) yrkande 3, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2020/21:2308 av (M) yrkande 1, 2020/21:2617 av (M) yrkande 1, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 33. Alltför ofta ser vi exempel på hur oseriösa fastighetsägare tillåts köpa mer mark för att bygga och köpa nya hus, trots tidigare tvivelaktig fastighetsskötsel. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på skärpt referenstagning inför försäljning och marktilldelning. PBL behöver ses över så att fastighetsägare som inte sköter sin förvaltning inte ska ha möjlighet att få mark- eller bygglov, göra en detaljplaneändring eller få möjlighet att köpa fler fastigheter av kommunen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av , punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2020/21:1060 av (M) yrkande 3, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2020/21:2308 av (M) yrkande 1 och 2020/21:2617 av (M) yrkande 1 och 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:872 av (S) och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 33. Trädgårdsstäder var ett koncept som växte fram i städer för att bekämpa den svåra bostadsbrist som rådde. Målgruppen var arbetarklass som för en överkomlig kostnad kunde bygga sig en bostad. De småhus som uppfördes kom sedan att associeras med social hållbarhet och goda uppväxtvillkor för barn. Jag anser att staten bör vara en aktiv part för att främja framväxten av nya trädgårdsstäder på platser som rimligen kan knytas till fungerande infrastrukturstråk. Ett första steg är en översyn av PBL för att möjliggöra tidsbegränsade undantag eller andra avvikelser från bestämmelser som står i vägen för bostadsbyggande. Det kan exempelvis handla om undantag från kraven om allmänna intressen, utformnings- och egenskapskraven för byggnadsverk, detaljplanekravet och reglerna för bygglov. Det är regeringens uppgift att initiera en sådan översyn. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av , punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 33 och 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:872 av (S), 2020/21:1060 av (M) yrkande 3, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2020/21:2308 av (M) yrkande 1, 2020/21:2617 av (M) yrkande 1 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 7. Bristen på transparens vad gäller markanvisningar är en av de faktorer som försvårar förverkligandet av byggprojekt. Det finns kommuner som på ett föredömligt sätt offentliggör markanvisningsprogram i vilka de tydligt och på förhand redovisar vilka kriterier de kommer att utgå från. Andra kommuner gör dock inte detta. För att skapa en transparent process för markanvisningar och underlätta för byggherrar att få tillgång till information om markanvisningar anser jag att det bör införas ett krav på att kommunerna ska offentliggöra sitt arbete med kommande markanvisningar. Informationen ska finnas tillgänglig digitalt på webben, på både engelska och svenska. Det är regeringens uppgift att vidta de åtgärder som krävs. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Allmänna och enskilda intressen enligt , punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:857 av (S), 2020/21:2073 av m.fl. (S), 2020/21:2102 av m.fl. (S), 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 32, 2020/21:3252 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 35. svepte en mycket kraftfull rivningsvåg över . Stora delar av ett mycket rikt arv i form av vacker historiskt och kulturellt värdefull arkitektur gick då tragiskt nog förlorade för alltid. Även rivs det alldeles för mycket i vissa områden och exemplen på bekymmersamma rivningar är många. Vi vill motverka denna utveckling och i stället värna värdefull arkitektur och offentliga miljöer. Kommunerna har en avgörande roll att spela för att bevara sådan arkitektur och offentliga miljöer, men vi anser att det bör klarläggas vad som kan göras på nationell nivå för att undvika fler rivningsvågor. Vi föreslår därför att regeringen tar initiativ till en översyn av lagstiftningen i detta syfte. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Allmänna och enskilda intressen enligt , punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 32,