bet · H801SfU20 · 2021-04-09 00:00:00 — Motionärerna anger att kommuner, regioner och statliga myndigheter samt företag och organisationer alla måste arbeta målinriktat. Nödvändiga åtgärder är t.ex. bestämmelser för offentliga tjänstemän att meddela när en person som vistas illegalt i påträffas eller åtgärder mot kommuner och regioner som väljer att erbjuda den som vistas illegalt i mer än akut vård och omsorg. Regeringen måste leda arbetet genom ett besked om att ett skuggsamhälle inte tolereras och ett tydligt uppdrag till myndigheterna att ta frågan på allvar. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om kartläggning av skuggsamhället. Tillförlitlig statistik och andra fakta saknas enligt motionärerna, men rapporter och uttalanden från myndigheter tyder på att det rör sig om flera tiotusentals personer. En kartläggning är viktig för att motverka ett ökat utanförskap och kriminalitet. I motion 2020/21:359 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att genomföra en annonskampanj i likhet med vad har gjort i syfte att minska antalet asylsökande och anhöriginvandrare som tar sig till . I motion 2020/21:360 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att låta det svenska folket få besluta om den svenska invandringspolitiken i en folkomröstning. m.fl. (SD) begär i motion 2020/21:3123 yrkande 1 ett tillkännagivande om ett nationellt mål om återvandringsnetto. Motionären anger att ett sådant mål skulle sända en tydlig signal till potentiella migranter och bidra till den faktiska återvandringen. I yrkande 2 begär motionären ett tillkännagivande om en särskild återvandringsmyndighet. I motion 2020/21:3413 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten med ett system där man tar hänsyn till flyktingars kvalifikationer i samband med vidarebosättning för att möjliggöra en snabbare anpassning. I motion 2020/21:3614 yrkande 1 begär (SD) ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda kostnaderna för asyl- och anhöriginvandringen till , för att få vetskap om hur mycket av skattebetalarnas pengar som gått till migrations- och asylpolitiken. m.fl. (C) begär i motion 2020/21:2521 ett tillkännagivande om att fler funktioner måste ges mandat att identifiera brottsoffer för människohandel och ansöka om reflektionsperiod. Motionärerna anger att det i endast är en förundersökningsledare som kan avgöra huruvida brottsoffret får den grundläggande rätten till reflektionsperiod. Perioden kopplas därmed enbart till förundersökningen. I kommittémotion 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om förslag som minskar risken för papperslöshet till följd av coronapandemin. Motionärerna föreslår att alla personer som har lagakraftvunna utvisningsbeslut och som inte kan återvända till följd av coronapandemin bör beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd. Samma sak bör gälla för personer som inte kan förlänga sina uppehållstillstånd. Tillstånden bör gälla så länge som pandemin omöjliggör återvändande. För personer som inte kan styrka sin identitet med giltigt pass till följd av stängda gränser och stängda ambassader bör tillfälligt undantag göras från passkravet i utlänningslagen. I kommittémotion 2020/21:597 av m.fl. (V) begärs i yrkande 23 ett tillkännagivande om att bör verka för ökat samarbete mellan de nordiska länderna i syfte att stärka rätten till asyl och familjeåterförening. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om asylansökningsområden. I sådana ska en första registrering och bedömning av ansökan göras. Med asylansökningsområden blir handläggningen och beslutsprocessen snabbare och det blir lättare att hindra asylsökande från att avvika. och (båda KD) begär i motion 2020/21:1004 yrkande 1 ett tillkännagivande om att utreda asylmottagningscenter. Motionärerna anger att sökandena skulle vistas i ett center under hela asylprövningsprocessen. I motion 2020/21:2680 av (L) begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett nationellt fristadsprogram för förföljda politiker, aktivister och oberoende journalister i svenskt närområde. Motionären anger att många svenska kommuner har infört programmet fristadsförfattare och att behöver ta ett större ansvar för oppositionella som verkar i vårt närområde. I motion 2020/21:1627 av (S) begärs ett tillkännagivande om situationen för de ensamkommande som kom 2015. Enligt motionären bör det belysas och utvärderas hur har bemött och hanterat dessa personer. I kommittémotion 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att förekomsten av verkställighetshinder ska vara föremål för prövning redan vid den första asylansökan samt att permanenta uppehållstillstånd ska vara huvudregel vid uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder. Verkställighetshinder kan bero på allvarlig sjukdom, att hemlandet inte tar emot personen eller att det har framkommit nya skäl för uppehållstillstånd. Återkallelse av och nekat uppehållstillstånd I kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om att det i lag tydligt ska anges vilka skyldigheter en asylsökande har och att det ska leda till konsekvenser om skyldigheterna inte fullgörs. Motionärerna anger att den som söker asyl ska göra det utan dröjsmål, lämna identitetshandlingar och medverka till att identiteten utreds, komma vid kallelser, meddela adressändring samt medverka till DNA-prov och medicinsk åldersbedömning. Om sökanden inte medverkar till utredningen ska ytterst ansökan kunna avslås. Andra konsekvenser om skyldigheterna inte följs kan vara nedsättning av ersättning, visitation, beslag, husrannsakan eller förvar. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om återkallelse av uppehållstillstånd. Motionärerna föreslår att bör ges ett särskilt uppdrag att prioritera och driva återkallelseärenden. Möjligheten att återkalla uppehållstillstånd om oriktiga uppgifter ligger till grund för ett tillstånd eller om betydande uppgifter har undanhållits bör användas i större utsträckning. En utredning bör alltid genomföras efter tips eller uppgifter som ger anledning att tro att tillståndet beviljats på felaktiga grunder. En översyn bör göras av reglerna om återkallelse och tiden för när det ska krävas synnerliga skäl att återkalla ett uppehållstillstånd måste förlängas. I kommittémotion 2020/21:3642 av m.fl. (M) begärs i yrkande 23 ett tillkännagivande om att en asylansökan ska avslås eller ett uppehållstillstånd återkallas om en utländsk medborgare begår ett brott med ett straffvärde motsvarande fängelse. Motionärerna betonar att detta ska ske inom de ramar som grundlagen och internationell rätt sätter. Även i motion 2020/21:2331 av Boriana (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att avslå asylansökan för personer som begår brott. Om en asylsökande döms för ett brott med fängelse i straffskalan bör enligt motionären ansökan avslås i större utsträckning än eftersom det indikerar att personen inte är lämplig att vistas i landet. I motion 2020/21:1277 begär (M) ett tillkännagivande om att utreda en skärpt lagstiftning för brott som begås under pågående asylprocess. Enligt motionären bör lagstiftningen och möjligheten till asyl skärpas om brott begås under pågående asylprocess. I motion 2020/21:3568 av (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att möjliggöra en snabbare handläggning, och eventuell utvisning, av asylsökande som gör sig skyldiga till brott. Ärenden där en asylsökande har gjort sig skyldig till brott bör prioriteras av för snabbare handläggning som kan leda till ett snabbare utvisningsbeslut. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att möjliggöra en snabbare handläggning, och eventuell utvisning, av ensamkommande som fått åldern brott för asylutredning. I motion 2020/21:1171 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om återkallelse av tillfälligt uppehållstillstånd vid semester i hemlandet, när tidsbegränsat uppehållstillstånd har beviljats på grund av skyddsskäl. I partimotion 2020/21:1620 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om regelbundna och automatiserade kontroller av uppehållsgrunder. I motionen anges att det kan gälla utbetald lön, bidrag och ersättningar samt slagningar mot folkbokföringsregistret. Om de omständigheter som gällde för beslutet om uppehållstillstånd inte kvarstår bör en förnyad prövning göras. Vidare anser motionärerna att ett förenklat utbyte av data på internationell nivå bör utredas, t.ex. om resehandlingar. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om återkallelse av uppehållstillstånd. Om grunden för uppehållstillståndet inte längre kvarstår bör det återkallas. Viss flexibilitet bör gälla om det finns särskilda skäl, men om personen har farit med osanning, annars har förvanskat omständigheter eller har dömts för grov eller upprepad brottslighet bör återkallelse alltid ske. Återkallelse bör alltid prövas i samband med åtal. I kommittémotion 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om ökade krav på asylsökande att medverka och samarbeta i asylprocessen. tillåter enligt motionärerna även att medlemsstater avbryter handläggningen av asylärenden om sökanden t.ex. försvunnit, avvikit eller vägrar samarbeta kring handläggningen av ärendet. Svensk lag reglerar inte dessa situationer och frågan bör utredas. I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om återkallelse av uppehållstillstånd grundat i skydd. Motionärerna föreslår att utlänningar som förklarats ha status som flykting eller alternativt skyddsbehövande, och som beviljats uppehållstillstånd av skyddsskäl, per automatik bör få sin status upphävd och tillståndet återkallat när deras tidsbegränsade uppehållstillstånd löper ut och de inte har beviljats förlängning. Ärenden om upphävande av statusförklaring och återkallelse av uppehållstillstånd bör alltid inledas när förhållandena i hemlandet förändras på ett sätt som föranleder detta. I kommittémotion 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 17 ett tillkännagivande om ökat fokus på återkallelse av uppehållstillstånd. Motionärerna anger att det inte är ovanligt att utlänningar som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till en partner avslutar relationen eller att skyddsbehövande återvänder till det land mot vilket man beviljats asyl. Det bör bli lättare att återkalla uppehållstillstånd, och bör ges i uppdrag att prioritera dessa ärenden. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om förbättrad kommunikation mellan myndigheter i ärenden om utlänningskontroll och återkallelse av tillstånd. Motionärerna anger att exempelvis och har svårt att kommunicera främst på grund av omfattande sekretessbestämmelser och icke-kompatibla system. Rådande sekretessbarriärer bör utmönstras. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om mer resurser till för återkallelse av tillstånd. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att införa en möjlighet att återkalla främlingspass och resedokument. Motionärerna anger att det är särskilt stötande att återkallelse inte är möjlig i fall som rör hedersvåld och tvångsgiftermål. Starka skäl talar för att återkallelse bör vara möjlig i en rad olika situationer. Återkallelse bör möjliggöras enligt villkor som liknar dem för återkallelse av pass. I kommittémotion 2020/21:3311 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 16 ett tillkännagivande om sexualbrott och asylansökan. Personer som söker asyl i och som begår sexualbrott bör enligt motionärerna få avslag på asylansökan och snabb avvisning ur landet. I kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) begärs i yrkande 30 ett tillkännagivande om att straffen för allvarliga fall av människosmuggling ska skärpas i och EU. Enligt motionärerna bör den som utnyttjar andras utsatthet för egen få ett kännbart straff. Straffen i bör skärpas väsentligt och bör driva på för höjda straff i det EU-rättsliga regelverket. I partimotion 2020/21:1620 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om sanktioner mot andra parter, t.ex. mot arbetsgivare som anlitar arbetskraft illegalt. Att medvetet bidra till att personer som saknar rätt att vistas i landet ändå gör det ska enligt motionärerna vara straffbart. Det bör även utredas på internationell nivå, särskilt gentemot länder som vägrar ansvara för sina egna medborgare. I kommittémotion 2020/21:657 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om skärpta straff för människosmuggling, som enligt motionärerna särskilt drabbar kvinnor som inom ramen för trafficking utnyttjas för prostitution. I kommittémotion 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att existerande möjligheter för sanktioner mot utlänningar som vistas illegalt i i större utsträckning bör användas. Motionärerna anger att de bestämmelser som finns knappt används. Myndigheterna bör åläggas att beivra illegal vistelse. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att kriminalisera undangömmandet av illegala migranter. är detta tillåtet om det inte görs för egen . Det bidrar till ett växande skuggsamhälle och strider mot basala rättsprinciper. Handlingen bör kriminaliseras på samma sätt som skyddande av brottsling och straffet skärpas. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om skärpt straff för människosmuggling. Gärningen riskerar migranters liv, utgör ett led i organiserad människohandel och sexuellt utnyttjande samt är inkomstkälla för den organiserade brottsligheten. I kommittémotion 2020/21:3311 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om skärpt straff för människosmuggling. De som ägnar sig åt människosmuggling straffas inte i tillräcklig omfattning. behöver agera, inte minst inom EU, men prioritet behövs också på hemmaplan. I kommittémotion 2020/21:2120 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att utövare av e-sport i regelverk likställs med andra idrottare och atleter. Även i motion 2020/21:2930 av (C) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att ge ett uppdrag till att se över sina regler så att e-sportare räknas som andra atleter vid ansökan om visum. I motion 2020/21:2077 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att stötta e-sporten, och även dessa motionärer anför att utövare av e-sport bör behandlas som andra idrottare av . I motionerna 2020/21:58 av (KD) yrkande 1 och 2020/21:873 av (S) begärs ett tillkännagivande om att verka för visumfrihet för Kosovos befolkning. Migrationen i världen ökar och är en del av den utvecklingen. För att ska kunna hantera denna utveckling både är det en förutsättning att migrationspolitiken är långsiktigt hållbar och rättssäker som asylrätten måste värnas. Asylrätten är en grundläggande rättighet som är fastställd i internationella konventioner. Antalet asylsökande i har varierat kraftigt. uppgick antalet till drygt 160 000 personer. Detta ledde till betydande utmaningar för det svenska asylsystemet, men medförde också utmaningar och påfrestningar för kommuner och berörda myndigheter. För att skapa ett andrum och därigenom hantera den akuta situationen och upprätthålla asylrätten behövdes ett andrum i det svenska flyktingmottagandet. De svenska reglerna anpassades därför temporärt till och internationella konventioners miniminivå genom tillfälliga lagen och tillfälliga identitets- och gränskontroller infördes. De åtgärder som vidtogs gjorde, tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU, att betydligt färre personer sökte asyl i som följde. Under 20162019 uppgick antalet asylsökande till mellan 22 000 och 29 000 personer (avser förstagångsansökningar). sjönk antalet till 13 000, av allt att döma till stor del beroende på stängda gränser och reserestriktioner med anledning av spridningen av covid-19. Tillfälliga lagen gäller t.o.m. . I den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan regeringen och och Liberalerna anges: ”Gör upp om den framtida migrationspolitiken i en parlamentarisk kommitté”. En utredning tillsattes därefter. Kommittén, med namnet Kommittén om den framtida svenska migrationspolitiken, överlämnade sitt utredningsbetänkande till regeringen och en proposition är aviserad till . Utskottet noterar att yrkanden väckta under allmänna motionstiden /21 som anknyter till den aviserade propositionen kommer att behandlas i samband med beredningen av propositionen. På migrationsområdet finns fler utredningar och förslag. I betänkande Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande (SOU 2018:22) redovisas flera förslag med syftet att skapa ett mer sammanhållet system för mottagande av asylsökande och nyanlända. Bland annat föreslås en ordning med särskilda ankomstcenter. Det ska enligt förslaget vara obligatoriskt för asylsökande att bo i ett ankomstcenter och ska få fatta beslut om att förlänga denna obligatoriska tid. Utskottet anser att det med hänsyn till utredningsförslaget inte finns anledning att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om transitcenter eller asylansökningsområden eller statligt huvudansvar för asylmottagandet och avstyrker därför motionerna 2020/21:1619 (SD) yrkandena 13 och 14, 2020/21:3663 (KD) yrkande 4 och 2020/21:1004 (KD) yrkande 1. Det framgår av webbplats att en person måste vara registrerad hos för att bli uttagen på den svenska flyktingkvoten och att UNHCR identifierar de mest behövande. Utskottet ser inte skäl för att komplettera denna ordning med ett system där personers kvalifikationer tillmäts betydelse vid den svenska kvotuttagningen. Motion 2020/21:3413 (SD) avstyrks därför. Utskottet avstyrker även motion 2020/21:1619 (SD) yrkande 4 om hjälp i närområdena samt motion 2020/21:2803 (M) yrkandena 1 och 3 om ett moratorium för asylinvandring och att det framtida asylmottagandet uteslutande bör ske via FN:s kvotflyktingsystem. Enligt utskottet är det värdefullt med ett nordiskt samarbete och erfarenhetsutbyte när det gäller migrationslagstiftningen. Utskottet är dock inte berett att föreslå ett tillkännagivande om att verka för ökat samarbete mellan de nordiska länderna. Utskottet anser att det i första hand får ankomma på regeringen att ta eventuella initiativ i den riktningen. Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:597 (V) yrkande 23. Covid-19 har drabbat många människor hårt och på olika vis, däribland personer med avvisnings- eller utvisningsbeslut. Utskottet, som utgår från att regeringen noga följer frågan, är dock inte berett att föreslå ett tillkännagivande om förslag som minskar risken för papperslöshet till följd av covid-19. Motion 2020/21:306 (V) yrkande 6 avstyrks därmed. Utskottet är av uppfattningen att det är ett stort problem att människor från andra länder lever utan tillstånd i , inte minst eftersom detta kan leda till utanförskap och misär. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom yrkanden om ett samlat grepp mot eller en kartläggning av dem som lever utan tillstånd i . Inte heller är utskottet berett att tillstyrka yrkanden om en informations- eller annonskampanj för att minska antalet asylsökande och anhöriginvandrare som tar sig till eller om en folkomröstning om den svenska invandringspolitiken. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:1619 (SD) yrkande 3, 2020/21:2552 (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:359 (SD) samt 2020/21:360 (SD). Utskottet finner inte anledning att föreslå ett tillkännagivande om ett nationellt mål om återvandringsnetto eller om en återvandringsmyndighet och avstyrker därmed motion 2020/21:3123 (SD) yrkandena 1 och 2. Utskottet är inte heller berett att föreslå ett tillkännagivande om att utreda kostnaderna för asyl- och anhöriginvandringen och avstyrker därför även motion 2020/21:3614 (SD) yrkande 1. I ett motionsyrkande tas frågan om konsekvensanalyser upp. Denna fråga har behandlats av utskottet , senast i betänkandet 2019/20:SfU20. Utskottet konstaterade att i sin rapport inför migrationspolitiska beslut (RiR 2017:25) angav att det finns brister på området samt att regeringen anförde att arbetet med konsekvensanalyser förbättrats men att kvaliteten bör höjas ytterligare och hänvisade till att arbete pågår. Utskottet har tidigare angett att det ser positivt på regeringens arbete och utgått från att regeringens arbete med analyserna fortsätter (bet. 2017/18:SfU28). Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att tillstyrka motion 2020/21:1620 (SD) yrkandena 20 och 21 om statistik över migration och förstärkta krav på konsekvensanalyser. har i rapporten av flyktingsituationen – beredskap och hantering (RiR 2017:4) granskat om , övriga ansvariga myndigheter och regeringen hade beredskap för en situation med många asylsökande och hur situationen hanterades. granskning visade på brister i samverkan. I betänkandet 2017/18:SfU8 såg socialförsäkringsutskottet positivt på att regeringen uttalat en avsikt att beakta bedömningar och arbeta vidare med rekommendationerna som gavs. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att föreslå ett tillkännagivande om informationsflöden och samordningsansvar och avstyrker därför motion 2020/21:1620 (SD) yrkande 22. På ansökan av förundersökningsledaren ska ett tidsbegränsat uppehållstillstånd meddelas om en utlänning vill ha betänketid för att återhämta sig och för att kunna ta ställning till om han eller hon vill samarbeta med de brottsutredande myndigheterna, förutsatt att det behövs för att en förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av regelverket om utvisning på grund av brott (dir. 2020:44). Utskottet konstaterar att det i uppdraget ingår att ta ställning till om ytterligare myndighetsaktörer ska kunna ansöka om uppehållstillstånd för betänketid för offer för människohandel. Uppdraget ska redovisas . Med hänsyn till detta ser utskottet inte skäl för att föreslå att ska göra ett tillkännagivande i denna fråga och avstyrker därmed motion 2020/21:2521 (C). Utskottet ser inte skäl för att föreslå ett tillkännagivande om att inrätta ett fristadsprogram för förföljda politiker m.fl. varför motion 2020/21:2680 (L) avstyrks. Utskottet ser vidare inte skäl för ett tillkännagivande om situationen för ensamkommande eller om att förekomsten av verkställighetshinder ska vara föremål för prövning redan vid den första asylansökan och avstyrker därför motionerna 2020/21:1627 (S) och 2020/21:2702 (MP) yrkande 10. Återkallelse av och nekat uppehållstillstånd Regler om återkallelse av tillstånd finns i 7 kap. UtlL. Bland annat ska ett uppehållstillstånd återkallas om det på grund av tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att utlänningen kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i . Uppehållstillståndet får dock inte återkallas om utlänningen har vistats här i landet . Vidare får ett uppehållstillstånd återkallas bl.a. om oriktiga uppgifter har lämnats eller omständigheter som har varit av betydelse för att få tillståndet har förtigits. Om utlänningen har vistats här i landet får uppehållstillståndet i dessa fall emellertid återkallas endast om det finns synnerliga skäl för det. Ett permanent uppehållstillstånd ska också återkallas om utlänningen är bosatt i eller om förutsättningarna för att medge uppehållstillståndet är uppfyllda. Vid bedömningen av om ett uppehållstillstånd ska återkallas när utlänningen har rest in i landet ska hänsyn tas till den anknytning utlänningen har till det svenska samhället och till om andra skäl talar mot en återkallelse. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan om handläggning av ärenden om återkallelse av uppehållstillstånd. Utskottet noterar även i sammanhanget att det framgår av årsredovisning under avsnittet 6.1.3 Utvecklingsinsatser att verket har gjort insatser för att möjliggöra digital handläggning av ärenden om återkallelse av uppehållstillstånd. Av webbplats framgår att om verket upptäcker att en person har begått ett brott i , så anmäler myndigheten det till polisen. En samverkan sker då efter behov i det enskilda fallet. Av årsredovisning (s. 89) framgår att verket medverkar i det myndighetsgemensamma arbetet mot den grova och organiserad brottsligheten.