bet · H801NU14 · 2021-02-18 00:00:00 — Utskottet har avstyrkt motioner om inrättande av ekonomiska frizoner i enlighet med det som anförs i motionerna 2020/21:1116 (M) och 2020/21:3161 (C) och om en översyn av hur regionala utvecklingsmedel fördelas mellan länen i enlighet med det som anförs i motion 2020/21:1930 (M). Likalydande förslag i motionerna 2020/21:1238 (M) om myndigheternas ansvar för landsbygdspolitiken, 2020/21:2926 (C) yrkande 14 om en översyn om hur det regionala ansvaret hos myndigheter kan tydliggöras och stärkas och 2020/21:3499 (KD) yrkande 17 om att alla regioner i landet ska arbeta strategiskt med utveckling av den sociala ekonomin avstyrktes av utskottet med hänvisning till aktuella regeringsuppdrag och regionernas regionala utvecklingsansvar. Även en likalydande motion om regionalintegrering av budgetprocessen som är aktuell i motion 2020/21:2474 (S), avstyrktes av utskottet . När det gäller motion 2020/21:2926 (C) yrkande 33 om åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen i företag avstyrkte utskottet en likalydande motion med hänvisning till dels arbetet inom ramen för de regionala utvecklingsstrategierna, dels regeringens uppdrag till att analysera och föreslå åtgärder för att underlätta kompetensförsörjning i landsbygder. I fråga om industrins regionala betydelse avstyrktes ett likalydande yrkande till motion 2020/21:2112 (M) yrkande 1 med hänvisning till bl.a. det arbete som utförs inom projektet industri i regionerna 2.0 där det är regionernas specifika förutsättningar och behov som står i fokus. Även ett förslag identiskt med det som förordas i motion 2020/21:705 (SD) yrkande 5 om transportbidraget avstyrktes av utskottet . Likalydande förslag som berör EU:s regionalpolitik och strukturfonder i motionerna 2020/21:2808 (KD) yrkande 24 och 2019/20:3247 (L) yrkande 9 avstyrktes av utskottet med hänvisning till regeringens anförande i budgetpropositionen om att det gränsöverskridande samarbetet även fortsättningsvis ska ges hög prioritet, om vikten av att de territoriella samarbetsprogrammen ska skapa ett genuint mervärde för EU, om att programstrukturer och inriktningar bör ses över för att undvika överlappningar och om att de insatser som genomförs ska vara innovativa och ha högt mervärde för EU. Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande målet för landsbygdspolitiken som är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet och det beslutade nya målet för den regionala tillväxtpolitiken definierat som utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet. Utskottets uppfattning är att det krävs insatser på många olika områden och en aktiv och modern regionalpolitik där det regionala perspektivet synliggörs för att nå dessa mål. Genom att se till de skillnader som finns när det gäller möjligheter och utmaningar i olika regioner skapas förutsättningar för utveckling och tillväxt i hela landet. Politiken måste vidare enligt utskottet vara ett effektivt verktyg för en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling i alla regioner, såväl i gles- och landsbygder som i storstäder. Politiken kan på det sättet möta vår tids stora samhällsutmaningar som är kopplade till demografi, globalisering, klimat och energi. Utskottet anser att det behövs en aktiv och effektiv regional tillväxtpolitik som kommer hela landet till del. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om den rad av insatser och det arbete regeringen, regionerna och myndigheterna gör på området. Bland dessa insatser kan nämnas regeringens arbete med att ta fram en ny nationell strategi för hållbar regional utveckling och olika uppdrag för att stärka och utveckla arbetet med hållbar utveckling inom det regionala tillväxtarbetet och utveckling av de regionala företagsstöden avseende jämställdhet, integration och miljö. Således ser utskottet inget skäl till att bifalla förslagen i motionerna 2020/21:705 (SD) yrkande 1, 2020/21:2917 (C) yrkande 13 och 2020/21:3247 (L) yrkande 1 som på olika sätt förordar att alla regioner ska få möjlighet att utvecklas och att det ska finnas förutsättningar att leva, arbeta och driva företag i alla delar av landet. I motion 2020/21:700 (SD) yrkande 19 förordas att samtliga myndigheter och bolag som har uppdrag att främja näringsliv och arbetstillfällen bör få i uppdrag att beakta landsbygdsperspektivet. I motion 2020/21:733 (SD) yrkande 11 anförs att myndigheter som möter landsbygdsföretagare bör ha ett tydligt främjandeuppdrag. I motion 2020/21:2926 (C) yrkande 14 efterfrågas en översyn om hur det regionala ansvaret hos myndigheter kan tydliggöras och stärkas och i motion 2020/21:3499 (KD) yrkande 17 föreslås att alla regioner i landet ska arbeta strategiskt med utveckling av den sociala ekonomin. Med anledning av dessa motioner vill utskottet påminna om att regeringen, för att förbättra den nationella samordningen, inom ramen för en sammanhållen landsbygdspolitik har gett i uppdrag att verka för ett mer samordnat agerande bland statliga aktörer. Här vill utskottet även hänvisa till de utpekade statliga myndigheternas och Svenska Filminstitutets långsiktiga strategier för medverkan i det regionala tillväxtarbetet, regionernas (och med vissa undantag ) regionala utvecklingsansvar och förordningen om det regionala tillväxtarbetet, där bl.a. ansvaret för att ta fram regionala utvecklingsstrategier som ska bidra till sektorsövergripande samverkan mellan länen och mellan aktörer på lokal, regional, nationell och internationell nivå, regleras. När det gäller motion 2020/21:2926 (C) yrkande 33, om åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen i företag vill utskottet påminna om dels det arbete som bedrivs inom ramen för de regionala utvecklingsstrategierna, dels de rekommendationer som lämnat till regeringen för att underlätta kompetensförsörjning i landsbygder. Vad gäller förslaget om att öka informationsspridningen om möjligheterna att få transportbidrag i motion 2020/21:705 (SD) yrkande 5 vill utskottet upprepa det utskottet sagt om vikten av att de företag som är berättigade till stöd känner till att det finns. Utskottet noterar vidare uppdrag att analysera merkostnaderna generellt för transport av varor för företag i stödområdet för transportbidraget och pågående granskning av transportbidraget. Med anledning av förslagen som berör EU:s regionalpolitik och strukturfonder i motionerna 2020/21:2808 (KD) yrkande 24, 2020/21:3247 (L) yrkandena 7 och 9, 2020/21:3282 (L) yrkande 18 och 2020/21:3488 (M) yrkande 2 vill utskottet hänvisa till det regeringen anför i budgetpropositionen om att resultatorientering, förenkling i alla delar av genomförandet och nationell tematisk fokusering utifrån regionala behov ska fortsätta att vara vägledande för den nya programperioden, att insatserna som genomförs ska bidra till omställningen till en hållbar regional utveckling och att de ska vara innovativa och ha högt mervärde för EU, att stor hänsyn tas till olika territoriella förutsättningar och att det gränsöverskridande samarbetet genom Interregprogrammen har en fortsatt viktig roll i det regionala utvecklingsarbetet. Därtill noterar utskottet regeringsuppdraget till Tillväxtanalys om att utvärdera effekterna av företagsstödjande insatser inom de nio regionalfondsprogrammen för tillväxt och sysselsättning –2020. I motion 2020/21:597 (V) yrkande 6 uppmanas regeringen att verka för utökad nordisk samverkan för framtida landsbygdsutveckling. Utskottet vill här hänvisa till mål att göra till världens mest hållbara och integrerade region där satsningar ska rikta sig i lika hög grad till områden i städerna som på landsbygden. Utskottet noterar den regionala skattereduktionen som beslutade om för boende i vissa glest befolkade områden i syfte att kompensera för den större del av energi- och miljöskatterna som dessa invånare drabbas av på grund av det geografiska läget och ser därmed ingen anledning till att bifalla motion 2020/21:1313 (V) yrkande 23 där förslag på kompensatoriska åtgärder för att ekonomiskt återföra medel till landsbygders omställning med anledning av höjda drivmedelsskatter efterfrågas. I fråga om förslaget i motion 2020/21:1811 (S) om att närmare analysera ojämlikheten över landet hänvisar utskottet till uppdrag om att dels löpande följa och analysera genomförandet av den sammanhållna landsbygdspolitiken, dels utarbeta en metodik för landsbygdsanalyser och konsekvensbedömningar i olika samhällssektorer med utgångspunkt i hur statliga myndigheters verksamhet påverkar landsbygderna. När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utvecklingen i vissa län och regioner Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden med hänvisning till att åtgärder som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. m.fl. (S) lyfter i motion 2020/21:2053 yrkande 1 den ojämlika utvecklingen i kustnära kommuner på där semesterboende tränger ut åretruntboende med minskad samhällsservice som följd och kommuner i med långa pendlingsavstånd till arbete. För att åtgärda dessa obalanser och främja möjlighet till arbete och boende längs och i föreslår motionärerna ett antal åtgärder, såsom att kustkommunerna och ska garanteras grundläggande samhällsservice via servicekontor, att ge kommunerna skarpare möjligheter att avsätta mark för områden som syftar till åretruntboende, särskilt se över möjligheterna att öka bostadsbyggandet och bredda utbudet av boendealternativ i de berörda kommunerna och att uppgradera begreppet kommuninvånare så att de åretruntboende får ett större inflytande än de fritidsboende i planeringsprocessen. I motion 2020/21:2417 av m.fl. (S) menar motionärerna att regeringen bör förstärka näringspolitiken genom att studera förutsättningarna för att skapa en bättre näringspolitik i . Åtgärder som motionärerna förespråkar är bl.a. ökad statlig närvaro och tillgång till finansiering för företag till innovations- och exportsatsningar i . m.fl. (S) anför i motion 2020/21:2477 yrkande 1 att , som står för en knapp tredjedel av totala bruttonationalprodukt, är landets tillväxtmotor. Ett av de största problemen för stora delar av regionens näringsliv är bristen på rätt arbetskraft, vilket utgör det största tillväxthindret för området. För att stärka som tillväxtmotor förespråkar motionärerna bl.a. förbättrad matchning på arbetsmarknaden, satsningar på utbildning inom framtidsbranscher och reformer för bättre konkurrens om internationella talanger. m.fl. (M) anför i motion 2020/21:2627 yrkande 5 att det bör ske en kontinuerlig social utveckling för att öka bosättningen på landsbygden. Motionärerna menar att det behövs en politik som inte missgynnar de människor som väljer att bo på landsbygden, exempelvis skattehöjningar på fordon och bränsle, då består av landsbygd med kärnor av städer, vilket påverkar valet av transportmedel. I motion 2020/21:893 av Per Åsling (C) förordar motionären i yrkande 6 att de speciella åtgärder som föreslagit inom det s.k. stödområdet, t.ex. avskrivning av studieskulder, ska omfatta hela länet med undantag för de centrala tätorterna . (C) lyfter i motion 2020/21:1018 behovet av ett sammanhållet arbete för att utveckla Vätterbygden för att möta problem såsom klimatförändringar, miljöfarlig verksamhet och översvämningsrisker samt värna vattenkvalitet och dricksvattenuttag. Motionären vill därför att regeringen utreder förutsättningarna för en utvecklingsstrategi med syftet att värna och utveckla Vätterbygden I motion 2020/21:2538 av Per Åsling (C) yrkande 1 uppmanar motionären regeringen att se över olika åtgärder såsom tillgång till service, utbildning, kapital, sjukvård m.m. för att förbättra förutsättningarna för människor och företag att växa och utvecklas i . I yrkande 2 förordar motionären att bör utses till ett försökslän för att genomföra frihetsreformer. Motionären nämner i detta sammanhang etablering av datacenter och menar att regeringen bör ta fram en strategi för hur ska försvara och utveckla sin position inom denna framtidsbransch, med som en försöksregion för den löpande utvecklingen av konkreta satsningar på datacenteretableringar. m.fl. (C) konstaterar i motion 2020/21:2938 att i betänkande 2019/20:NU13 uttalat sig för att åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Motionären framhåller dock att detta förutsätter att de regionala organen och olika myndigheter ges tydliga direktiv för att önskvärt resultat ska uppnås, och att om dagens modell inte leder till önskvärt resultat krävs andra åtgärder, och då kan inte kan frånsäga sig ansvaret. Motionären vill därför uppmana regeringen att överväga nödvändiga åtgärder för en klimatsmart genom entydiga uppdrag till och berörda myndigheter för att säkerställa ett tydligt stöd för denna utveckling. I motion 2020/21:2668 av m.fl. (L) yrkande 1 pekar motionärerna på att har placerat sig som en av och världens mest innovativa regioner, med ledande universitet, starka startup-miljöer och ett välutvecklat samverkansklimat. För att befästa och stärka denna ledande position vill motionärerna att officiellt utpekas som nationellt innovationsområde. Detta skulle vara till nytta för hela . Vidare lyfter motionärerna i yrkande 5 behovet att främja kustsamhällena i genom att på olika sätt främja en hållbar utveckling av det lokala näringslivet och besöksnäringen. Utskottet har återkommande, , behandlat motioner där åtgärder och insatser för specifika delar av landet begärts (bet. 2019/20:NU13). Utgångspunkten i utskottets prövning av motioner av detta slag har varit det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. I ett antal motioner förordas åtgärder och insatser för att främja utvecklingen i särskilda län eller regioner. I likhet med föregående år när förslag om insatser och åtgärder i särskilda län och regioner har behandlats vill utskottet inledningsvis uttrycka sin förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa geografiska avgränsade områden. Utgångspunkten i utskottets prövning av motioner av detta slag har dock varit det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet ser inte heller något skäl att frångå utskottets principiella hållning att de åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Stöd till lanthandlare, punkt 1 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. är ett till ytan stort land med omfattande landsbygd och glesbygd. Människor ska kunna leva, bo och arbeta i hela . Dessvärre upplever många människor som bor utanför städerna att landsbygdens villkor är otillräckliga och att det i för liten utsträckning går att påverka sin situation. För oss är det därför helt centralt att utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tillvaratas i hela landet, och att människor och företag ges möjligheter att växa och utvecklas oavsett var i man bor eller verkar. Vi står bakom ett fortsatt förstärkt driftstöd till små butiker i sårbara och utsatta glesbygder. I linje med det som anförs i motionerna 2020/21:700 yrkandena 11–12, 2020/21:705 yrkandena 9–10 och 2020/21:3488 yrkandena 3–4, anser vi att det är mycket viktigt att det förstärkta driftstödet till små butiker i sårbara och utsatta glesbygder som beslutat om noggrant följs upp och utvärderas av ansvarig myndighet för att säkerställa att det har avsedd effekt. Det finns också anledning att se över möjligheterna att genomföra en mer behovsanpassad prövning vid ansökan om driftstöd, utöver de uppställda grundkraven för stödet. Vid beviljande av driftstöd bör även hänsyn tas till kostnader som följer av eventuella påtvingade investeringar med anledning av t.ex. nya lagar och EU-regler. Vidare menar vi att det bör bli enklare för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag. De dagligvarubutiker som drivs i glest befolkade delar av landet fyller en viktig funktion. är det svårt att få en dagligvarubutik på landsbygden att klara sig ekonomiskt. Möjligheten att erbjuda flera typer av service är därför viktig för handlarna, både för att kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli ekonomiskt mindre sårbar. Det kan exempelvis handla om att vara ombud för post, paketförmedling, apotek, spel och systembolag. Lanthandlarna utgör viktiga nav i de bygder däri de är verksamma, och den potentiella skada som förlusten av dessa ombudstjänster skulle innebära för lokalbefolkningen om lanthandeln som tillhandahåller dem tvingas lägga ned kan inte försummas. Vi anser därför att statliga bolag såsom , , och Postnord bör få tydliga uppdrag att genomlysa sina villkor för att identifiera och ändra villkor som i onödan gör det svårt för lanthandlare och andra verksamheter i glest befolkade delar av landet att bli ombud. Därtill bör regeringen ge de statliga bolagen i uppdrag att se över sin modell för hur om-buden i glesbygd ersätts och återkomma med ett förslag på höjd ersättning för de lokala ombuden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:479 av och (båda C), 2020/21:2007 av m.fl. (S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 86, 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 5. Många mindre samhällen är åderlåtna på samhällsservice genom nedlagda skolor, butiker och lanthandlare. När dessa får stryka på foten tenderar det att leda till utflyttning. Läggs en skola ned så leder det i förlängningen till att lanthandeln får sämre underlag och läggs lanthandeln ned försämras elevunderlaget på skolan. Detta går hand i hand. Utarmandet av servicetjänster och institutioner på landsbygden kan även försvåra landets funktion vid kris. Vi anser därför att möjligheterna för ett kompletterande samhällsstöd till lanthandlare utanför kommunernas centralorter bör utredas, för de många servicetjänster många handlare måste ha för att överleva. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 86 och 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:479 av och (båda C), 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:2007 av m.fl. (S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 5. En av förutsättningarna för att stävja utflyttningen från små orter är att skapa förutsättningar som gör livet i glesbygden enklare att leva. Rimliga avstånd till grundläggande service, såväl offentlig som kommersiell, ger fler den praktiska möjligheten att bo kvar på landet – eller att flytta dit. Stat och kommun behöver samverka med det lokala näringslivet och det civila samhället för att skapa förutsättningar för en grundläggande kommersiell service utifrån den lokala bygdens förutsättningar. I vissa glesbygder är förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till och skapa en god tillgång till kommersiell service. Det statliga stödet till kommersiell service på landsbygden är därför viktigt. Grundläggande offentlig service ska vara lättillgänglig för alla i landet och jag anser att man behöver underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta kring detta. Ett bra sätt är att upprätta s.k. servicecenter i anslutning till den lokala lanthandeln eller andra etablerade samlingspunkter i landsortssamhällena. Det finns uppgifter som en lanthandel kan sköta på uppdrag av det offentliga, vilket fler borde få upp ögonen för. Därigenom kan knutpunkten i bygdens gemensamma liv bli ännu starkare. I arbetet med att få en välfungerande service i hela landet har landsbygdens och näringarnas intresseorganisationer viktiga roller att spela, men inte minst måste kommuner och regioner se dessa möjligheter och ta vara på dem. Jag menar därför att regeringen dels bör se över regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer, dels bör förbättra samverkan mellan offentliga aktörer och marknadsaktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:479 av och (båda C), 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:2007 av m.fl. (S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 86 och 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 5. För att medborgare ska vilja bo och företag ska kunna verka i hela är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande grundläggande service på rimligt avstånd. Detta gäller inte minst kommersiell service. I gles- och landsbygd har särskilt servicelösningar som bygger på lokala förutsättningar och samverkan med företagare och civilsamhället möjlighet att bli långsiktiga och bärkraftiga. Jag anser därför att behöver ta ett särskilt ansvar för att invånarna och företagen får tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Många lanthandlare i mindre tätbefolkade delar av är särskilt viktiga då de ofta även tillhandahåller många olika tjänster. När det gäller att underlätta för lanthandlare att bli och vara ombud för statliga tjänster och ersättningar för dessa fattas besluten av de enskilda bolagen utanför kompetens. Däremot finns det inom ramen för gällande stödförordningar en möjlighet för de regionala aktörerna att när de betalar ut servicebidrag prioritera de lanthandlare som agerar ombud. Regeringen bör därför utreda om det kan finnas skäl att ändra i stödförordningen så att de lanthandlare som är ombud ska prioriteras när det gäller att betala ut servicebidraget. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bygdemedel för vindkraft, punkt 4 (SD, V) av (SD), (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 17. Vi anser att bör uppmana regeringen att återkomma med ett förslag till reglering av vindkraftens bygdepeng.