bet · H901AU6 · 2021-12-09 00:00:00 — Detta tillsammans med reformeringen av Arbetsförmedlingen med en kraftig utbyggnad av matchningstjänster hos fristående aktörer har enligt myndigheten gett avtryck i volymerna i de arbetsmarknadspolitiska insatserna. I såväl årets som förra årets regleringsbrev har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att öka antalet anvisningar att söka reguljär utbildning för att få fler arbetssökande att ta del av utbildning och därmed ges förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har i två återrapporter respektive redovisat att myndigheten har lyckats öka antalet anvisningar att söka reguljär utbildning. I den senare rapporten betonas också behovet av bl.a. att ha tydliga samverkansprocesser och att det finns tillräckligt med utbildningsplatser. avseende Arbetsförmedlingen innehåller vidare fler mål för myndigheten som har en tydlig inriktning på verksamheten med arbetsmarknadspolitiska program och insatser: • Antalet deltagare i utvecklade matchningstjänster ska öka väsentligt. • Antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildningar ska öka väsentligt. • Andelen som övergår till reguljär utbildning, särskilt yrkesutbildning, ska öka väsentligt bland dem som saknar gymnasial utbildning eller har behov av omställning för att möta kompetensbehoven på arbetsmarknaden. Uppfyllelse av målen i regleringsbrevet redovisar myndigheten normalt i samband med sin årsredovisning. Jobbstimulans och ökad drivkraft till arbete i försörjningsstöd I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 168 f.) anför regeringen att det är centralt att fler personer når arbetsmarknaden och blir självförsörjande. Det är bl.a. viktigt att det blir mer lönsamt för biståndsmottagare att ta tillfälliga jobb och utöka sin arbetstid. Regeringen föreslår därför en förändring av jobbstimulansens särskilda beräkningsregel vid försörjningsstöd för att minska marginaleffekterna vid arbete. Förändringen i beräkningen av jobbstimulansen föreslås träda i kraft och medel avsätts . I budgetpropositionen anges även att regeringen avser att tillsätta en utredning för att se över möjligheter att öka drivkraften till arbete i försörjningsstöd och belysa möjligheter att göra försörjningsstödet beskattningsbart för att minska marginaleffekterna. Enligt uppgift från pågår beredning av direktiven till utredningen. Uppdrag att analysera Arbetsförmedlingens och arbetsmarknadsutbildningens roll för kompetensförsörjningen En utredare inom har getts i uppdrag att analysera hur reformeringen av Arbetsförmedlingen påverkar arbetsmarknadspolitikens del i kompetensförsörjningen (A 2020:B). Analysen ska bl.a. omfatta arbetsmarknadspolitikens uppgift att tillhandahålla ett ändamålsenligt utbud av utbildningsinsatser i syfte att både underlätta för den enskilde att få eller behålla ett arbete och motverka att arbetskraftsbrist uppstår på arbetsmarknaden. Det gäller bl.a. vilka utbildningsinsatser som myndigheten själv ska ansvara för, respektive hur myndigheten ska använda sig av utbildningsinsatser i utbildningsväsendet inklusive folkbildningen. Utredaren ska föreslå hur Arbetsförmedlingens roll för kompetensförsörjningen kan tydliggöras. Utredaren ska även föreslå åtgärder för att förbättra jämställdheten i tillgång och anvisningar till olika former av utbildningar. Utredaren ska också analysera övrig utveckling inom området, i synnerhet det arbete som görs inom som påverkar arbetsmarknadsutbildning och andra strukturer för kompetensförsörjning på nationell och regional nivå. Uppdraget löper t.o.m. . I Regeringens handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag (N2010/1894/ENT) tydliggörs vad som avses med begreppet arbetsintegrerande sociala företag. Begreppet avser företag som driver näringsverksamhet (producerar och säljer varor och/eller tjänster) • med övergripande ändamål att integrera människor som har stora svårigheter att få och/eller behålla ett arbete, i arbetsliv och samhälle • som skapar delaktighet för medarbetarna genom ägande, avtal eller på annat väl dokumenterat sätt • som i huvudsak återinvesterar sina vinster i den egna eller liknande verksamheter • som är organisatoriskt fristående från offentlig verksamhet. Definitionen återges i en rapport från (i – kartläggning och dialog om definition, Rapport 0353). påpekar även på sin webbplats att det inte finns något särskilt regelverk eller någon särskild företagsform för arbetsintegrerande sociala företag. Företagen är dock ofta kooperativ som ägs och drivs av de som verksamheten är till för. Många är organiserade i företagsformen ekonomisk förening, men de drivs även t.ex. i form av ideell förening eller som aktiebolag med begränsad vinstutdelning. I finns även möjlighet till certifiering för arbetsintegrerande sociala företag. Certifieringen hanteras av Skoopi, de arbetsintegrerande sociala företagens intresseorganisation, och erbjuds de företag som uppfyller vissa kriterier. Skoopi har också antagit en definition av vad ett arbetsintegrerande socialt företag är som ligger nära den definition som anges ovan. Felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Utskottet behandlade en proposition från regeringen som bl.a. innehöll förslag om att förbättra förutsättningarna för att stärka kontrollfunktionen och motverka felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (prop. 2019/20:117, bet. 2019/20:AU12). beslutade i enlighet med utskottets förslag och lagändringarna trädde i kraft (rskr. 2019/20:282). Motionsyrkanden om arbetsmarknadspolitiska program och insatser behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen (s. 21 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:55). Utskottet välkomnar det stora intresse som motionärerna i detta avsnitt visar för frågan om hur olika arbetsmarknadspolitiska program och insatser bör utformas. En väl avvägd utformning av de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna är enligt utskottet avgörande för en aktiv och effektiv arbetsmarknadspolitik. Det är viktigt att ha en flexibel och väl fungerande arbetsmarknadspolitik för att möta de utmaningar som covid-19-pandemin fört med sig i form av bl.a. en långtidsarbetslöshet som bitit sig fast. När det gäller kommittémotion 2021/22:2565 (SD) yrkande 6 om att förlänga det arbetsmarknadspolitiska programmet Stöd till start av näringsverksamhet från konstaterar utskottet att just en sådan förlängning gäller tillfälligt som en del av krisåtgärderna mot covid-19-pandemins effekter. Förlängningen gäller beslut om stöd som fattas fram t.o.m. . Utskottet menar att detta var en väl avvägd åtgärd under rådande förutsättningar. Utskottet är dock inte berett att rekommendera en permanent förlängning av programmet i enlighet med vad som förespråkas i motionen. Yrkandet bör därför avslås. Kommittémotionerna 2021/22:3226 (C) yrkande 2 och 2021/22:469 (V) yrkande 19 behandlar olika aspekter av nystartsjobben. Utskottet menar att det är viktigt att det inom arbetsmarknadspolitiken finns tillgång till olika insatser anpassade till de arbetssökande. Nystartsjobben är och bör fortsätta att vara en del av möjliga insatser. Det är också centralt att hitta en rimlig nivå för kraven på anställningsförmåner som ska kunna ställas på arbetsgivare för att få anställa personer med nystartsjobb. Nivån bör vara sådan att den uppmuntrar arbetsgivare att skapa vägar in på arbetsmarknaden för flera. Utskottet menar att det nuvarande regelverket är väl avvägt för just detta. Utskottet ser inte skäl till något initiativ på området, varför yrkandena bör avslås. I kommittémotion 2021/22:469 (V) framställs även ett par yrkanden inriktade på att skapa ordning och reda när det gäller subventionerade anställningar (yrkandena 20 och 22). Utskottet vill i det sammanhanget på nytt lyfta fram vikten av att motverka att subventionerade anställningar används i felaktiga syften. Ordning och reda måste givetvis gälla på hela arbetsmarknaden oavsett i vilken form någon utför arbetet. Utskottet konstaterar också att regeringen har varit aktiv för att skapa ordning och reda på arbetsmarknaden. Som exempel kan nämnas förbättrade förutsättningar för att stärka kontrollfunktionen och motverka felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och insatser mot arbetslivskriminaliteten. Det finns också skäl att påpeka att en central del i reformeringen av Arbetsförmedlingen är att myndigheten ska ha ett tydligt fokus på kontrollfunktioner. Utskottet ser inte något skäl till ytterligare åtgärder i linje med det som efterfrågas i yrkandena, som därför bör avslås. Även i kommittémotion 2021/22:4184 (KD) yrkandena 24 och 29 belyser motionärerna vikten av ordning och reda för att undvika att olika insatser och bidrag som administreras av Arbetsförmedlingen missbrukas. I likhet med vad som anförts ovan menar utskottet att regeringen är aktiv för att motverka just detta. Utskottet noterar att motionärerna särskilt lyfter fram den arbetsmarknadspolitiska bedömning som görs av Arbetsförmedlingen. Det är ett område som är centralt i reformeringen och där utskottet utgår från att utvecklingsarbete pågår. Mot bakgrund av det pågående arbetet ser utskottet inte skäl till något initiativ med anledning av yrkandena, som därför bör avslås. Vidare noterar utskottet att motionärerna i kommittémotion 2021/22:2612 (V) yrkandena 3, 4, 6 och 7 framhåller vikten av utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken. Motionärerna efterfrågar bl.a. insatser i fråga om möjligheterna för Arbetsförmedlingen att använda sig av både reguljär utbildning och arbetsmarknadsutbildning. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen tydligt prioriterar utbildning som en del av arbetsmarknadspolitiken och även reguljär utbildning på ett generellt plan. Regeringen har också varit tydlig i sin styrning av Arbetsförmedlingen med bl.a. kontinuerliga uppdrag till myndigheten om att öka antalet anvisningar till att söka reguljär utbildning. Vidare noterar utskottet att det pågår en utredning inom om hur reformeringen av Arbetsförmedlingen påverkar arbetsmarknadspolitikens del i kompetensförsörjningen. Där har frågor om olika typer av utbildningsinsatser en helt central roll. Utskottet konstaterar således att regeringen är aktiv inom det område där motionärerna vill se åtgärder. Enligt utskottet finns det inte skäl för några ytterligare åtgärder, varför yrkandena bör avslås. När det gäller situationen för arbetsintegrerande sociala företag, som lyfts fram i kommittémotion 2021/22:4164 (KD) yrkande 3 och motion 2021/22:3396 (MP) yrkandena 1 och 2, står utskottet fast vid att det är angeläget att skapa vägar till arbete för personer som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet ser dock inget behov av några åtgärder med anledning av vad som anförs i motionerna utan sätter sin tilltro till regeringens arbete med att förstärka insatserna för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Yrkandena bör därför avslås. Utskottet noterar att motionären i motion 2021/22:1169 (C) vill se arbetsmarknadsinsatser där praktik, utbildning och arbete kombineras. Utskottet delar visserligen motionärens önskan om att insatser ska formas efter den arbetssökandes behov och förutsättningar. Motionären har dock en alltför negativ bild av möjligheterna för en arbetssökande att ta del av olika typer av insatser . Inom ett ramprogram är det möjligt att anvisas till flera olika typer av insatser. I sammanhanget finns även skäl att lyfta fram det omfattande förändringsarbete som pågår i form av reformeringen av Arbetsförmedlingen. Det finns inte skäl till något initiativ från regeringen, varför yrkandet bör avslås. När det gäller kommittémotion 2021/22:4212 (KD) yrkande 18 om statlig dagpenning och motionerna 2021/22:1697 (S) yrkande 2 om krav på kollektivavtal och 2021/22:2154 (S) om en nationell strategi konstaterar utskottet att det i samtliga fall är fråga om likalydande förslag som behandlats under innevarande mandatperiod. Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor utan anser av samma skäl som tidigare att det inte finns skäl för något tillkännagivande till regeringen på dessa områden. Yrkandena bör därför avslås. Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att tillsätta utredningar, att avskaffa begreppet nedsatt arbetsförmåga och situationen för personer i behov av tolktjänst i arbetslivet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 16 (SD), 17 (C), 18 (KD) och 19 (L) samt särskilt yttrande 3 (V). I kommittémotion 2021/22:2566 av m.fl. (SD) anför motionärerna att begreppet nedsatt arbetsförmåga bör ersättas med ett icke-diskriminerande begrepp (yrkande 1). Motionärerna anser vidare att Arbetsförmedlingen bör få i uppdrag att säkerställa att myndigheten har det stöd och den specialistkompetens som personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har rätt till (yrkande 2). Arbetsförmedlingen föreslås också få i uppdrag att arbeta förebyggande genom att erbjuda rehabiliterande insatser och hjälpmedel till de som drabbas av en funktionsnedsättning som de är i anställning (yrkande 4). I motionen föreslås också att det tillsätts en utredning för att utreda varför sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning inte påverkas av konjunkturläget (yrkande 5). En annan utredning som motionärerna vill se är en utredning inriktad på att ge förslag på en ny finansieringsmodell för tolktjänster i arbetslivet för döva, hörselskadade och personer med dövblindhet (yrkande 6). Vidare ser motionärerna i kommittémotion 2021/22:2566 behov av att utreda kostnaden för och möjligheten att koppla lönebidragstaket till det index som följer den allmänna löneutvecklingen (yrkande 8). Motionärerna anser också att det finns skäl för att ge de för ärendet aktuella myndigheterna i uppdrag att lägga till parametern funktionsnedsättning i de stora befolkningsundersökningarna (yrkande 9). En annan utredningsinsats som förespråkas är att utreda förutsättningarna för att ge Arbetsförmedlingen det fulla ansvaret för arbetsinriktat stöd (yrkande 11). I motionen föreslås även att regeringen ser över möjligheten att införa någon form av flexjobb för den som har väsentligt eller permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom (yrkande 12). Ett liknande förslag om flexjobb framförs även i kommittémotion 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 24. I kommittémotion 2021/22:3806 framställs även krav på att undersöka möjligheterna att underlätta för personer i behov av teckentolk att komma in på arbetsmarknaden (yrkande 26) och flexiblare insatser för att personer i behov av teckentolk ska få eller kunna behålla ett arbete (yrkande 27). m.fl. (C) tar i kommittémotion 2021/22:3512 upp att en stor andel unga och vuxna med funktionsnedsättning ofrivilligt står utanför arbetslivet. Motionärerna anser att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att utreda välfungerande inkluderingsinsatser i regi av svenska arbetsgivare samt se över vilka hinder och möjligheter som finns för att fler arbetsgivare ska anställa personer med funktionsnedsättning (yrkande 47). I kommittémotion 2021/22:4165 av m.fl. (KD) anser motionärerna att det bör utredas hur det kan förenklas för små och medelstora företag att anställa personer med funktionsnedsättning (yrkande 40). Utredningen ska ta hänsyn till de samhällsekonomiska kostnaderna som följer av att personer med funktionsnedsättning ställs utanför arbetsmarknaden. m.fl. (L) anför i kommittémotion 2021/22:3964 att mer måste göras för att stärka arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. Motionärerna anser att dagens subventionerade anställningar för personer med funktionsnedsättning är krångliga och svåröverskådliga och vill därför utreda ett jobbcheckssystem för funktionsvarierade (yrkande 2). Vidare vill motionärerna se insatser för ökat stöd och yrkesvägledning till funktionsvarierade tidigt i livet (yrkande 3). I kommittémotion 2021/22:3978 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att arbetet är en viktig del av livet och vuxenidentiteten och att ett arbete bidrar till bl.a. förankring, livskvalitet och tillhörighet. Motionärerna anser att det finns skäl att samla ansvaret för att slussa ut unga med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden, inklusive ansvaret för aktivitetsersättningen, hos Arbetsförmedlingen (yrkande 18). Vidare menar motionärerna att de arbetsmarknadspolitiska stöden för personer med funktionsnedsättning bör bli färre men mer flexibla (yrkande 19). I motion 2021/22:3726 av (S) anser motionären att insatser behövs för att se över hur fler personer med funktionsnedsättning kan komma i arbete. I motion 2021/22:2828 av och Kopparklint (båda M) anser motionärerna att termen nedsatt arbetsförmåga bör avskaffas såsom den används i dagens arbetsmarknadspolitik (yrkande 2). Termen ger inte en tillräcklig förklaring till den berörda individens situation. I motion 2021/22:3183 av (M) anför motionären att det är viktigt att sänka trösklarna in till arbetsmarknaden för människor med funktionsnedsättningar och att bl.a. se över situationen med lönebidragsanställningar för företag som inte har kollektivavtal. I motion 2021/22:437 av Per Lodenius (C) anser motionären att personer med funktionsnedsättning måste få bättre möjligheter att driva eget företag. Motionären tar bl.a. upp att olika stöd som en person kan ha behov av inte är anpassade för eget företagande. Den övergripande arbetsmarknadspolitiska verksamheten regleras bl.a. i lagen (2000:625) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och de underliggande förordningarna (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. När det gäller personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga finns även bestämmelser i förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. I 1 § räknas de särskilda insatserna upp: bidrag till hjälpmedel på arbetsplatsen bidrag till litteratur och tolk för personer med syn- eller hörselnedsättning bidrag för personligt biträde särskild stödperson för introduktion och uppföljning () bidrag till uppstartskostnader vid start av näringsverksamhet Förordningen innehåller också flera bestämmelser för var och en av de olika insatserna och dessutom vissa gemensamma bestämmelser. Regeringen har gjort en ändring i 1 och 37 §§ i förordningen som syftar till att förtydliga att enbart personer med nedsatt arbetsförmåga till följd av en funktionsnedsättning får anvisas till (SFS 2021:290). Ändringarna trädde i kraft . Regeringen framhåller i budgetpropositionen att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har tillgång till Arbetsförmedlingens hela utbud av insatser. Det finns också särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, vilka finansieras under anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. Till sådana särskilda insatser hör subventionerade anställningar i form av lönebidrag för anställning, lönebidrag för trygghet i anställning, lönebidrag för utveckling i anställning, lönebidrag för utveckling i anställning, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare och skyddat arbete hos . Regeringen föreslår i budgetpropositionen ökade medel till arbetsförberedande insatser inom ramen för Arbetsförmedlingens upphandlade tjänst Introduktion till arbete, bl.a. i syfte att stärka stödet till personer med funktionsnedsättning. Regeringen bedömer att insatserna till övervägande del riktas till kvinnor, som generellt tar del av dessa insatser i större utsträckning än män. Regeringen avsätter även medel för till () för undersökningar om situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. Av resultatredovisningen framgår bl.a. att anställningar med lönebidrag och skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare minskade något jämfört med . Antalet personer som fick del av övriga insatser som alternativ eller komplement till lönebidrag och skyddat arbete, såsom olika bidrag eller stödperson, minskade också något jämfört med . Översyn av termen nedsatt arbetsförmåga I en återrapport till regeringen redovisar Arbetsförmedlingen en översyn av termen nedsatt arbetsförmåga inom arbetsmarknadspolitiken. Av översynen framgår att personer som berörs av termen påverkas av den. Vissa personer som är direkt berörda av den anser att den är rimlig medan andra anser att den är nedsättande. Funktionshindersrörelsen är kritisk till termen. Sammantaget gör Arbetsförmedlingen bedömningen att termen i en del fall har en negativ påverkan på personer som är direkt berörda. Termen kan också ha en negativ påverkan på den allmänna bilden av personer med funktionsnedsättning. Arbetsförmedlingen gör bedömningen att det behövs ett nytt språkbruk och föreslår att termen nedsatt arbetsförmåga avskaffas, såsom den används inom arbetsmarknadspolitiken . Arbetsförmedlingen föreslår inte någon ersättningsterm utan menar att ett varierat språkbruk bör användas för att i varje enskild situation kunna beskriva det som faktiskt avses. Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning SCB redovisade i enlighet med ett uppdrag i sitt regleringsbrev resultaten från en undersökning av situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. Av statistiken framgår bl.a. att sysselsättningsgraden är lägre bland personer med funktionsnedsättning än i befolkningen 16–och har varit så . För personer med funktionsnedsättning låg andelen sysselsatta på åren 2013–2017. Därefter ökade andelen till 2019. var sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning medan den hos befolkningen totalt var . När det gäller sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga var den 2020. Det är en tydligt lägre nivå än hos sysselsatta utan nedsatt arbetsförmåga och befolkningen totalt, där sysselsättningen var . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om förstärkt tolktjänst för jämlikhet och delaktighet (dir. 2020:79). I detta uppdrag ingår att ta fram en handlingsplan för den långsiktiga utvecklingen av tolktjänsten. I direktiven betonas bl.a. att åtgärder behöver vidtas för att skapa bättre möjligheter för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet att delta på lika villkor i utbildning och i arbetslivet. Uppdraget ska redovisas senaste . Åren 2018–2020 hade Myndigheten för delaktighet i uppdrag från regeringen att informera arbetsgivare och andra berörda aktörer om ansvar och insatser för att tillhandahålla tolk och andra stöd. I uppdraget ingick att informera om teknik och tjänster, främja utveckling och innovation och redovisa goda exempel. I sin slutrapport om tolktjänst i arbetslivet (2021:12) beskriver myndigheten sitt arbete och resultat under hela uppdraget. I betänkandet Flexibel rehabilitering (SOU 2018:21) har en särskild utredare studerat om det finns skäl att se över om personer som har en nedsatt arbetsförmåga till följd av funktionsnedsättning eller sjukdom behöver flexiblare insatser (exempelvis flexjobb) för att förbättra möjligheterna att komma i arbete eller behålla ett arbete. Utredningens bedömning är att inga förändringar av regelverket behövs eftersom det redan tillåter flexibla insatser. Uppdrag till Arbetsförmedlingen i regleringsbrev Regeringen har i regleringsbrevet avseende Arbetsförmedlingen lämnat flera uppdrag som har koppling till situationen för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Enligt uppdrag 8 ska Arbetsförmedlingen analysera processen och tillämpningen när det gäller förekomsten av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga samt rutinerna för kodningen.