bet · H801MJU9 · 2021-02-25 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar om det internationella klimatarbetet, EU:s klimatpolitik, övergripande svensk klimatpolitik, nationella styrmedel, negativa utsläpp och kompletterande åtgärder, forskning, industri och export, utvärdering och rapportering samt klimatanpassning. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och åtta särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 100 yrkanden från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Negativa utsläpp och kompletterande åtgärder Motioner som bereds förenklat 1.Klimatdiplomati, punkt 1 (M) 2.Klimatdiplomati, punkt 1 (C) 3.Globalt minimipris på koldioxidutsläpp, punkt 2 (M, SD) 4.Det nordiska samarbetet, punkt 3 (V) 5.EU:s klimatpolitik, punkt 4 (M) 6.EU:s klimatpolitik, punkt 4 (C) 7.EU:s klimatpolitik, punkt 4 (L) 8.Utsläpp från inrikes transporter, punkt 6 (KD) 9.Produktion av biodrivmedel, punkt 7 (M, KD) 10.Bonus–malus-systemet och klimatklivet, punkt 8 (KD) 11.Rättsliga hinder när det gäller CCS och bio-CCS, punkt 9 (M, KD) 12.CCS och bio-CCS i övrigt, punkt 10 (M) 13.Internationella utsläppsminskningar, punkt 11 (M, SD) 14.Utvärdering och rapportering, punkt 15 (M, KD) 15.Utvärdering och rapportering, punkt 15 (L) 16.Klimatanpassning, punkt 16 (C) 1.CCS och bio-CCS i övrigt, punkt 10 (L) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (V) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (KD) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (L) 8.Liberalernas förslag om LULUCF, forskning samt industri och export (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 41. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Globalt minimipris på koldioxidutsläpp 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 49 och 50 samt 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 43. Reservation 3 (M, SD) 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 4 (V) 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 3 i denna del och 7, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 44–46 samt 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 23 och 38–40. Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) Reservation 7 (L) 2020/21:1462 av (S), 2020/21:2503 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 7 och 24. Utsläpp från inrikes transporter 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 8 (KD) 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 9 (M, KD) Bonus–malus-systemet och klimatklivet 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 22. Reservation 10 (KD) Rättsliga hinder när det gäller CCS och bio-CCS 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 11 (M, KD) CCS och bio-CCS i övrigt 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 18. Reservation 12 (M) 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 53 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 45. Reservation 13 (M, SD) 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 9. 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 22. 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 42. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 41. Reservation 14 (M, KD) Reservation 15 (L) 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 25 och 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 16 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (KD) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 100 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /21. Motionsyrkandena rör det internationella klimatarbetet, EU:s klimatpolitik, övergripande svensk klimatpolitik, nationella styrmedel, negativa utsläpp och kompletterande åtgärder, forskning, industri och export, utvärdering och rapportering samt klimatanpassning. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , eller frågor som omfattas av propositioner som regeringen enligt sin senaste propositionsförteckning kommer att lämna till , och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Internationella avtal och Agenda 2030 enades världens länder i om ett nytt klimatavtal. Den globala uppvärmningen ska enligt avtalet hållas , och ansträngningar ska göras för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. Avtalet innebär att länder utarbetar, meddelar och upprätthåller s.k. nationellt fastställda klimatbidrag, dvs. löften om vad man avser att göra för att minska utsläppen av växthusgaser. Parterna ska successivt öka sina bidrag, och dessa ska förnyas . ratificerade och blev part , vilket innebär att formellt åtagit sig att genomföra avtalet. i , COP 24, resulterade i en gemensam regelbok för hur länderna ska planera, kommunicera, genomföra, rapportera och följa upp sina åtaganden under . I regelboken finns också regler för hur man ska följa upp det globala klimatarbetet för att se hur det svarar mot målen i . Länderna som deltog i klimatmötet i åtog sig inte att höja sina ambitioner när det gäller att minska koldioxidutsläppen, utan tidigare utsatta ambitioner står fast. Med dem skulle världens temperatur höjas med enligt FN:s klimatpanel IPCC:s specialrapport om global uppvärmning, alltså över de max som slår fast att temperaturen får höjas. hölls FN:s klimatkonventions 25:e partsmöte (COP 25) i . Ambitionen var att slutföra de återstående tekniska detaljerna i . En av de stora frågorna var utformningen av artikel 6, som handlar om frivilliga marknader för handel med utsläppsrätter. Någon överenskommelse kunde dock inte nås i denna del utan den sköts upp till COP 26. Det klimatmötet skulle ha hållits i men har skjutits upp med anledning av coronapandemin. antog världens länder 17 globala hållbarhetsmål till 2030, den s.k. Mål 13 Bekämpa klimatförändringarna är ett av dessa. EU:s klimatmål och långsiktiga klimatstrategi Följande kvantitativa mål ligger till grund för EU:s klimatpolitik: – antog EU:s långsiktiga mål som är att till 2050 minska utsläppen av växthusgaser med 80–jämfört med . – Till 2020 ska EU:s utsläpp minska jämfört med , andelen energi från förnybara energikällor ska öka till och energiförbrukningen ska minska . Målsättningen genomförs genom de rättsakter som antagits på EU-nivå under ett samlat klimat- och energipaket till 2020. – antog slutsatser med riktlinjer för ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030. Enligt beslutet ska utsläppen av växthusgaser till 2030 ha minskat inom EU jämfört med , och förnybar energi och bättre energieffektivitet ska uppnås. Enligt beslutet ska målet gälla för hela ekonomin. Dessutom ska regler fastställas för hur växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ska bokföras. Genom och rådets förordning (EU) 2018/841 av om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (LULUCF-förordningen) antogs regler om bokföring av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. presenterade Europeiska kommissionen sitt förslag till en europeisk klimatlag, COM(2020) 80. Förslaget syftar till att fastställa ett ramverk för att uppnå unionens gemensamma målsättningar om klimatneutralitet (nettonollutsläpp) av växthusgaser till 2050 och framsteg i klimatanpassningsarbetet. presenterade Europeiska kommissionen ett meddelande om en höjning av klimatambition , COM(2020) 562. I meddelandet konstaterar kommissionen att EU:s klimatmål till 2030 bör höjas så att nettoutsläppen av växthusgaser minskar med jämfört med . Kommissionen konstaterar vidare att åtgärder kommer att krävas i alla sektorer för att uppnå detta mål och att sektorsvisa ambitioner kommer att fastställas mot bakgrund av ett skärpt 2030-mål. beslutade om ett nytt klimatpolitiskt ramverk för . omfattar en klimatlag, ett långsiktigt klimatmål och etappmål för att minska inhemska växthusgaser samt ett klimatpolitiskt råd. beslutade i samband med ramverket även om en ny precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan som lyder: Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Till miljökvalitetsmålet hör fem etappmål, varav de fyra sistnämnda beslutades av 2017: Utsläppen av växthusgaser i från verksamheter som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) ska minska till 2020 jämfört med . ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn (Effort Sharing Regulation), dvs. växthusgasutsläppen utanför EU ETS, bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med . Miljökvalitetsmålet har kopplingar till tre globala hållbarhetsmål i Agenda , varav mål 7 Hållbar energi för alla och mål 11 Hållbara städer och samhällen har direkta kopplingar och mål 15 Ekosystem och biologisk mångfald har indirekta kopplingar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klimatdiplomati, ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp och det nordiska samarbetet. Jämför reservation 1 (M), 2 (C), 3 (M, SD) och 4 (V). I kommittémotion 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 4 anförs att ska vara ett föregångsland och utöva klimatdiplomati i det globala, europeiska och regionala klimatarbetet och främja regelverk på alla nivåer för att ekonomiska styrmedel effektivt ska kunna användas för minskad klimatpåverkan. Enligt motionärerna krävs ett starkt globalt klimatarbete. Även i kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 47 och partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 41 lyfter man frågan om klimatdiplomati. Motionärerna anför att regeringen ska verka för att EU använder sin klimatdiplomati för att andra länder ska skärpa sina nationella åtaganden enligt . Det bör vara prioriterat i samband med nästa klimattoppmöte. I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 49 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att verka för ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp. I yrkande 50 i samma motion och i partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 43 föreslås att ska ta initiativ till förhandlingar om ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp inför nästa klimattoppmöte. Motionärerna anför att FN:s klimatpanel lyfter fram ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp som ett av de viktigaste verktygen för att minska utsläppen och nå målet i . Kommittémotion 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 11 berör det nordiska samarbetet. Motionärerna anför att inom det nordiska samarbetet ska verka för ett stoppdatum till 2035 för försäljning av fossila drivmedel. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling överlämnade regeringen den första klimatpolitiska handlingsplanen till (prop. 2019/20:65). I handlingsplanen redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. När det gäller det internationella klimatarbetet anför regeringen i handlingsplanen att ska ta en ledande roll i genomförandet både av och av Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveckling. Regeringen anför vidare att det sedan COP 24 finns ett robust och långsiktigt regelverk för hur länder bl.a. ska planera och följa upp sina åtaganden enligt och att det nu är viktigt att fokusera på att genomföra avtalet och kontinuerligt höja den globala ambitionen i klimatarbetet. Regeringen verkar för att genomförandet av ska leda till att det internationella klimatarbetet stärks. Genom internationellt samarbete angrips utsläppsutvecklingen på ett effektivare sätt, och det möjliggör större utsläppsminskningar i länder med stora och växande utsläpp. Regeringen framhåller i klimathandlingsplanen att ledande roll i klimatarbetet underlättar den globala omställningen. Genom en ambitiös nationell klimatpolitik och ett omfattande utvecklingssamarbete, bl.a. genom stora bidrag till klimatfonder, är en trovärdig samarbetspart och ledande aktör på klimatområdet. En av hörnstenarna i är att rika länder ska gå före och minska sina utsläpp och stötta andra länder i deras omställning. I enlighet med åtaganden i ska inta en ledande position i fråga om att finansiera omställningen till klimatsmarta samhällen. Det gäller såväl offentliga medel som att göra finansiella flöden förenliga med en strävan mot låga växthusgasutsläpp och en klimatmässigt motståndskraftig utveckling. Vidare kan noteras att regeringen i klimathandlingsplanen anför att det är grundläggande för klimatpolitiken att sätta ett pris på utsläppen. Energi- och koldioxidskatterna har en särställning när det gäller påverkan på utsläppsutvecklingen i och är fortfarande av grundläggande betydelse för utsläppen från exempelvis transporter, fjärrvärmeproduktion och industrin utanför EU ETS. Regeringen anser att det är viktigt att verka för skärpta åtaganden för alla länder med stora utsläpp för att främja en global prissättning av växthusgasutsläpp. Regeringen anför även att klimatfrågan är en av regeringens främsta prioriteringar i EU-arbetet och att EU har en avgörande roll som global ledare i klimatfrågan, både genom att bidra till att nå långsiktiga mål och genom att visa omvärlden att det går att förena god ekonomisk tillväxt med klimatomställning. Regeringen framhåller att EU:s ambitionsnivå i klimatarbetet måste höjas för att EU ska kunna vidmakthålla sin ledande roll. När det gäller klimatdiplomati anför regeringen i klimathandlingsplanen att den svenska klimatdiplomatin bygger på tre element: policydialog, finansiering och innovativ teknologi. Dessa tre element samverkar för att stärka förutsättningarna för ett mer ambitiöst genomförande av och omställningen till klimatsmarta samhällen. Regeringen framhåller att genom policydialogen delar erfarenheter med andra länder av det nationella genomförandet av . Regeringen betonar vidare att omställningen till klimatsmarta samhällen kräver omfattande finansiering och att kan bistå både med biståndsmedel och med utbyte kring utformning av regelverk och incitament som styr finansiella flöden i linje med mål. Svenska företag kan erbjuda den innovativa teknologi och de lösningar som krävs för omställningen. De tre elementen i klimatdiplomatin stöttar enligt regeringen de svenska utlandsmyndigheterna i deras påverkansarbete för ett mer ambitiöst genomförande av på global, regional och nationell nivå. När det gäller klimatdiplomati inom EU kan vidare noteras att Europeiska unionens råd för utrikes frågor antog slutsatser om klimatdiplomati och . I slutsatserna anförde rådet bl.a. att det är avgörande att EU föregår med gott exempel om man ska lyckas höja den globala ambitionsnivån som helhet. Vidare anfördes att det är oerhört brådskande att stärka de globala åtgärderna för att bemöta klimatkrisen. Europeiska unionen är fast besluten att bidra till att höja den globala ambitionsnivån och kommer att använda alla de verktyg som står till dess förfogande. Vidare framhölls bl.a. att ett ökat och varaktigt internationellt engagemang är avgörande för att ta itu med klimatförändringarna. Utrikesminister anförde vid den utrikespolitiska debatten att kommer att fortsätta att visa ledarskap genom en klimatdiplomati som uppmanar andra länder till höjda ambitioner. Ministern framhöll att EU är en nödvändig kraft i det globala klimatarbetet och uttalade att ska fortsätta att visa ledarskap både inom och utanför EU. När det gäller det nordiska samarbetet anför regeringen i klimathandlingsplanen att nordiskt samarbete driver på för koldioxidneutralitet. Av handlingsplanen framgår att de nordiska statsministrarna antog en deklaration där de förbinder sig att arbeta för koldioxidneutralitet i de nordiska länderna. Deklarationen pekar ut ett stort antal områden för ökat nordiskt samarbete, och ett arbete har inletts för att identifiera nya möjliga samarbetsområden. antog statsministrarna också en ny vision för det nordiska samarbetet som innebär att ska bli världens mest hållbara och integrerade region till 2030. Insatser på klimatområdet står i centrum även här. Nordiska erfarenheter och nordiskt kunnande kan enligt regeringen bidra till att både främja höjd ambition under och främja dialog med andra länder i internationella förhandlingar. Det nordiska samarbetsprogrammet för miljö och klimat 2019–2024, som förhandlades fram under svensk ledning, har därför som målsättning att de nordiska länderna ska bidra till ett ambitiöst genomförande av och fortsätta att vara föregångare i den nödvändiga klimatomställningen. Regeringen anför att det nordiska samarbetet är prioriterat och att regeringen arbetar för att det ska stärkas ytterligare. Avslutningsvis kan noteras att miljö- och jordbruksutskottet har behandlat frågor om ambitioner i det internationella klimatarbetet, bl.a. i betänkande 2018/19:MJU4 Klimatpolitik. Där konstaterade utskottet att rikare länder som har ett särskilt ansvar enligt för att gå före i det globala klimatarbetet. Utskottet anförde att det delar regeringens syn att klimatfrågan är en global utmaning och att det är utvecklingen ur ett globalt perspektiv som är avgörande för möjligheterna att nå det övergripande klimatmålet. Utskottet instämde i regeringens bedömning att ambitionen i klimatarbetet bör höjas i linje med målsättningar. Utskottet bedömde även att redan är aktivt pådrivande i det internationella klimatarbetet liksom i genomförandet av . Utskottet instämde vidare i att agerar som ett föregångsland och att sätter det internationella klimatarbetet högt på dagordningen. Coronapandemins effekter har drabbat världen hårt. Klimatförändringarna är dock fortfarande vår tids ödesfråga, och det är viktigt att klimatomställningen blir tongivande i arbetet med återhämtningen efter coronakrisen. Det är av största vikt att det globala klimatarbetet fortsätter. Förverkligandet av långsiktiga mål kräver ett starkt globalt samarbete. Som utskottet har konstaterat har rikare länder som ett särskilt ansvar enligt för att gå före i det globala klimatarbetet. Utskottet ställer sig således bakom regeringens ställningstagande att ska ta en ledande roll i genomförandet av . Det är viktigt att fokusera på att genomföra avtalet och att kontinuerligt höja den globala ambitionen i klimatarbetet. Klimatfrågan är en av regeringens främsta prioriteringar i EU-arbetet och utskottet delar regeringens uppfattning att EU har en avgörande roll som global ledare i klimatfrågan. Utskottet välkomnar regeringens besked när det gäller klimatdiplomatin, både på svensk nivå och inom EU, och delar regeringens uppfattning att det är grundläggande för klimatpolitiken att det sätts ett pris på utsläpp av växthusgaser. Liksom regeringen anser utskottet att det är viktigt att verka för skärpta åtaganden för alla länder med stora utsläpp för att främja en global prissättning av växthusgasutsläpp. Utskottet anser mot denna bakgrund att motionerna 2020/21:2922 (C) yrkande 4, 2020/21:3349 (M) yrkandena 47, 49 och 50 samt 2020/21:3368 (M) yrkandena 41 och 43 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet välkomnar vidare det arbete för koldioxidneutralitet som pågår inom det nordiska samarbetet och noterar att detta arbete är prioriterat för regeringen och att det enligt regeringen ska stärkas ytterligare. Även motion 2020/21:597 (V) yrkande 11 kan därmed lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s klimatmål, den gröna given och EU ETS. Jämför reservation 5 (M), 6 (C) och 7 (L). EU:s klimatmål och den gröna given I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 44 och partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 38 anförs att regeringen ska verka för att EU skärper sina klimatmål till 2030 och 2050. Motionärerna välkomnar de höjda ambitionerna för EU:s klimatarbete som de uttrycks i den gröna given och anför att de står bakom Europeiska kommissionens förslag om nettonollutsläpp och lägre utsläpp jämfört med . Enligt yrkandena 45 respektive 39 i samma motioner ska regeringen verka för att EU:s klimatmål till 2050 ska gälla alla medlemsländer och inte enbart unionen i sin helhet. I yrkandena 46 respektive 40 i samma motioner anförs vidare att regeringen ska verka för att utsläppsminskningar från kompletterande åtgärder ska få användas för att uppnå EU:s klimatmål till 2030 och 2050. I kommittémotion 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att sträva efter ett skyndsamt genomförande av EU:s uppdaterade klimatmål inom ramen för den gröna given och stärka det internationella klimatarbetet för att nå Agenda 2030:s och mål. I yrkande 2 i samma motion anförs att den gröna given ska främja tillväxt i kombination med utsläppsminskning med mål om klimatneutralitet i EU som helhet såväl som i varje enskilt medlemsland . Motionärerna framhåller att den gröna given har potential att bidra till en omställning mot ett mer klimatsmart, resurseffektivt och energieffektivt EU där utsläppen är frikopplade från den ekonomiska tillväxten. Den stärker klimatmålen till 2030 och syftar till att påskynda utsläppsminskningstakten av växthusgaser i EU. I yrkande 3 i samma motion i denna del anförs att klimatmålen i EU bör skärpas ytterligare och att det långsiktiga målet bör vara att nå klimatneutralitet i EU som helhet såväl som i varje enskilt medlemsland 2040. Motionärerna i kommittémotion 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 5 anför att den gröna given ska bejaka bioekonomins potential att minska beroende av fossila källor genom substitution samt dess förmåga att bidra till uppfyllelse av EU:s klimatmål. I kommittémotion 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om ett fördjupat europeiskt samarbete inom klimat- och miljöpolitik i enlighet med EU:s gröna giv. Motionärerna anför att det är centralt att står upp för och prioriterar arbetet inom EU med den gröna given. EU:s system för handel med utsläppsrätter m.fl. föreslår i kommittémotion 2020/21:2922 (C) yrkande 7 att möjligheterna att införa ett bonussystem för minusutsläpp inom EU ETS ska ses över. Motionärerna framhåller att incitamenten för minusutsläpp måste stärkas, att tekniken för minusutsläpp är dyr och att det är viktigt att utvecklingen går framåt både nationellt och internationellt.