bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — har beslutat att stödja och ägarbolagen med för att bygga ett underjordiskt vätgaslager i pilotskala. Satsningen är en del i att förverkliga en fossilfri värdekedja från malm till stål. beviljar stödet till Hybrit inom ramen för regeringens satsning Industriklivet. Projektet kommer att vidareutveckla tekniken för vätgaslagring i bergrum under tryck. Vätgaslager och andra energilagringstekniker bedöms komma att bli viktiga för att öka flexibiliteten genom att flytta energi mellan sektorer, platser och olika tillfällen och möjligheten att balansera elsystemet. Forsknings- och innovationsprogram inom bioenergi har startat forsknings- och innovationsprogrammet Bio plus. Programmet ska pågå 2021–2025 och omfattar och syftar till att utveckla biobaserade lösningar och värdekedjor samt öka kunskapen och kompetensen om hur dessa bör samspela med varandra och med övriga energisystemet. Enligt myndigheten ska programmet bidra till att uppnår de energi- och klimatpolitiska målen samt att kan bli ett fossilfritt välfärdsland. De lösningar och värdekedjor som tas fram inom programmet ska vara konkurrenskraftiga, och om möjligt förbättra den ekologiska statusen i mark och vatten, bidra till trygghet och jämlikhet samt bidra till flexibilitet och robusthet i energisystemet. Programmet har följande utfallsmål: • effektfulla styrmedel och policy. Förslag liknande de i motionerna 2020/21:2922 (C) yrkande 20 och 2020/21:3679 (L) yrkandena 16, 17 och 20 har inte i närtid behandlats av utskottet. Förslag liknande de i övriga motioner i avsnittet behandlades (bet. 2019/20:NU14). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena bl.a. med hänvisning till den pågående beredningen inom av förslag från den s.k. , pågående initiativ och arbete när det gäller vätgas och begränsningar i vad som kan ses som uppgift. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – En nationell vätgasstrategi – Vissa övriga frågor om energigaser. I flera motioner förordas tillkännagivanden om att regeringen ska ta fram en nationell vätgasstrategi. Som framgår av det föregående produceras vätgas främst av fossila bränslen, vilket ger stora växthusgasutsläpp. kan vätgas tillverkas hållbart och den har potential att spela en viktig roll i klimatomställningen om man tillvaratar dess möjligheter inom energilagring, gröna transporter och fossilfri industriproduktion. Utskottet konstaterar att EU antagit en vätgasstrategi och att många medlemsländer redan tagit fram eller håller på att utarbeta nationella strategier. Utskottet delar motionärernas uppfattning att också bör ha en nationell vätgasstrategi. Som redovisats i det föregående har fått i uppdrag att ta fram förslag till en strategi för vätgas och elektrobränslen. Uppdraget ska redovisas . Mot den bakgrunden anser utskottet att kan lämna förslagen utan åtgärd. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Vissa övriga frågor om energigaser Hållbara energigaser kan komma att spela en allt större roll i den svenska energimixen. Biogas och hållbart producerad vätgas har breda användningsområden och fungerar både som drivmedel, som insatsråvaror inom industrin och för el- och värmeproduktion. Inhemskt producerad biogas och vätgas minskar dessutom behovet av natur- och biogasimport och främjar den svenska försörjningstryggheten. Vätgas kan dessutom fungera som ett lagringsmedium för hållbart producerad el. Utskottet konstaterar att regeringen har uppmärksammat de snedvridna konkurrensförhållanden som svenska biogasproducenter möter som en följd av att stödsystemen i bl.a. är annorlunda utformade än de svenska, vilket gynnar den danska exporten av biogas till . Som en följd av detta tillsatte regeringen en särskild utredare med uppgift att säkerställa de långsiktiga konkurrensförutsättningarna för de svenska biogasproducenterna. Den s.k. redovisade sedermera sitt uppdrag och förslagen har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma med förslag på området och ser inga skäl för att föregripa regeringens arbete. Därtill bör det påminnas om att svenska biogasproducenter har fått olika former av stöd för att bl.a. kunna möta konkurrensen från importerad biogas som har fått stöd i produktionsledet och som också omfattas av den skattebefrielse som gäller när gasen används i . Utskottet vill även påminna om att de partier som står bakom den s.k. januariöverenskommelsen har aviserat att det ska göras investeringar i produktion och distribution av biogas. Med hänvisning till detta gör utskottet den sammantagna bedömningen att bör avslå motionerna 2020/21:732 (SD) yrkande 6, 2020/21:3351 (M) yrkande 34 och 2020/21:3679 (L) yrkande 20. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att agera för att det ska utarbetas en nationell gasstrategi i linje med vad som föreslås i motion 2020/21:662 (SD) yrkande 24 innan regeringen har tagit ställning till förslag. Av samma skäl anser utskottet att bör avslå förslaget i den sistnämnda motionens yrkande 23 om att det bör tillsättas en utredning om potentialen i att framställa biogas och gödningsprodukter av alger och tång. När det gäller frågor om vätgas har utskottet i ett tidigare ställningstagande i betänkandet konstaterat att regeringen gett i uppdrag att ta fram en nationell strategi för vätgas och elektrobränslen. Som framgår av det föregående har vidare undertecknat en vätgasdeklaration där man har slutit upp bakom inriktningen att EU:s medlemsstater ska forska kring, och utveckla, vätgas som en energikälla och fordonsbränsle. EU har vidare beslutat om en vätgasstrategi. Utskottet vill därutöver framhålla att det bedrivs mycket intressant vätgasrelaterad verksamhet inom ramen för det s.k. som syftar till att kunna producera stål utan utsläpp av koldioxid. Projekt med koppling till vätgas finns också inom ramen för Klimatklivet. Sammantaget ser utskottet inget behov för att göra ett tillkännagivande enligt det som förordas i motion 2020/21:2922 (C) yrkande 20 om att utreda vätgasens potential. I fråga om förslaget i motion 2020/21:662 (SD) yrkande 19 om att bygga ut stamgasnätet är utskottets uppfattning – i likhet med vad det har anfört – att detta är en fråga för nätägaren Swedegas att avgöra på basis av affärsmässiga överväganden. Utskottet anser därmed att bör lämna förslaget utan åtgärd. Utskottet vill därtill påminna om att energigasbranschens färdplan för fossilfrihet, som har tagits fram inom ramen för det statliga initiativet Fossilfritt , anger att branschen ska bygga ut den infrastruktur som krävs och använda den för att leverera en växande andel förnybar gas. I uppdrag att ta fram en strategi för vätgas och elektrobränslen kan vidare noteras att det bl.a. ingår att analysera och kvantifiera potentialen för transport av vätgas, elektrobränslen och ammoniak. Utskottet noterar vidare mot bakgrund av förslagen om åtgärder för att fasa ut ångmetanreformering i motion 2020/21:3679 (L) yrkandena 16 och 17 att inriktningen för den nationella vätgasstrategin och de eventuella åtgärdsförslagen ska vara att underlätta för omställningen till fossilfrihet. I uppdraget ingår även att analysera Fossilfritt policyförslag på området, som bl.a. föreslagit ett planeringsmål om att ha 3 GW installerad elektrolyseffekt 2030 och minst 8 GW 2045 för att möjliggöra en fossilfri utveckling inom flertalet sektorer. När det gäller EU-nivån noterar utskottet att rådet i behandlingen av bl.a. lyft fram behovet av att ytterligare stimulera och skapa villkor för investeringar som avser utfasning av fossila bränslen eftersom vätgas från förnybara källor inte är tillräckligt konkurrenskraftig kostnadsmässigt. Som framgår av statsrådet svar på en skriftlig fråga som refererats i det föregående avser regeringen att i så stor utsträckning som möjligt och i samarbete med likasinnade verka för och driva att fossil vätgas inte ska få ta del av stöd från EU. Sammantaget anser utskottet att kan lämna förslagen om en utfasning av ångmetanreformering utan åtgärd. Slutligen när det gäller förslagen i motion 2020/21:982 yrkandena 1 och 2 om ett vätgascentrum i och ett utvecklingsprojekt kring vätgas på Kinnekullebanan anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till utskottets ställningstagande (bet. 2019/20:NU14). Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår förslag i motioner om biodrivmedel och biobränslen, däribland motionsyrkanden om att öka den inhemska produktionen av biodrivmedel och biobränsle, regler på EU-nivå och utveckling av biobaserade flygbränslen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredning, myndighetsuppdrag och den förda politiken. Jämför reservation 35 (M), 36 (C), 37 (KD) och 38 (L). I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. anför att har goda möjligheter att producera hållbara biodrivmedel från grödor, skog och avfall, som merparten av de biodrivmedel som används i landet är importerade. Motionärerna menar att detta i hög utsträckning beror på oförutsägbara regler för förnybara bränslen på EU-nivå. bör därför i enlighet med yrkande 10 uppmana regeringen att verka för långsiktiga och förutsebara regler för förnybara bränslen inom EU. Vidare anser motionärerna att förutsättningarna i behöver förbättras och förordar i yrkande 12 ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att den inhemska produktionen av biobränslen ökar. I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) förordas i yrkande 38 ett tillkännagivande om att öka användningen och produktionen av inhemska biodrivmedel. Motionärerna anser att regeringen bör intensifiera arbetet med en hållbar biodrivmedelstillverkning genom att tillsätta en utredning med syfte att förbättra de nationella förutsättningarna för biodrivmedelstillverkning. I yrkande 39 förordas ett likalydande tillkännagivande som det beskrivna yrkande 10 i motion 2020/21:3368 (M). Därutöver föreslår motionärerna i yrkande 41 att ska uppmana regeringen att i samband med översynen av direktivet för förnybar energi verka för att det inte innehåller restriktioner av andelen biodrivmedel från grödor som är hållbart producerade. I kommittémotion 2020/21:3467 av m.fl. (M) anförs att politikens uppgift är att skapa förutsättning för en fungerande marknad för klimatsmart bränsle. Motionärerna förordar därför i yrkande 11 att ska uppmana regeringen att intensifiera arbetet med en hållbar biodrivmedelstillverkning genom att tillsätta en utredning med syfte att förbättra de nationella förutsättningarna. Detta förutsätter enligt motionärerna att regeringen med kraft driver frågan inom EU för ett fortsatt nationellt undantag från unionens generella förbud mot storskalig biodrivmedelstillverkning. I kommittémotion 2020/21:2922 av m.fl. (C) framhålls vikten av att nå målen i , och motionärerna vill se mer kraftfulla åtgärder. En sådan åtgärd, som förordas i yrkande 10, är en utfasning av subventioner till fossila bränslen. Motionärerna anser därför att regeringen ska överväga en snabb utfasning av dessa. I yrkande 12 förordas vidare ett tillkännagivande om att regeringen ska påskynda arbetet med såväl elektrifiering av samhället som en ökad inhemsk produktion av biodrivmedel. Motionärerna efterfrågar en satsning på forskning och nya produktionsanläggningar, att det utformas långsiktiga regler för finansiering, förenklade regelverk och snabbare tillståndsprocesser för att få igång nya projekt samt en handlingsplan för hur på medellång sikt skulle kunna bli en exportör i stället för nettoimportör av biodrivmedel. I yrkande 16 föreslås därtill ett tillkännagivande om att regeringen ska se över hur bättre kan tillvarata den outnyttjade potentialen till inhemsk produktion av biodrivmedel med hög klimatnytta samt anta ett långsiktigt mål om att bli nettoexportör. I kommittémotion 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 14 förordas att regeringen ska tillsätta en övergripande utredning om biodrivmedel. Utredningen föreslås få i uppdrag att bereda frågan hur prissättning och produktionsmetoder för biogas och andra biodrivmedel kan utformas så att utvecklingen mot fossilfria drivmedel påskyndas. Motionärerna problematiserar att (SOU 2019:63) föreslog en kraftig subventionering av enbart rötad gas, en hållning som de menar blir väldigt teknikspecifik och därför verkar negativt gentemot ny förgasningsteknik. Motionärerna anser vidare att det är centralt att utveckla förnybara bränslen för att minska flygets klimatpåverkan. I yrkande 66 förordas därför ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen och för att säkra tillgången av biobränsle till flyget. Motionärerna konstaterar vidare att en framväxande komponent för flyg drivet av el är vätgas och de anser därför att det är angeläget att vätgasens potential för flyget beaktas i en övergripande svensk vätgasstrategi. I yrkande 70 förordas följaktligen ett tillkännagivande med den inriktningen. Länder med så god tillgång på biomassa som kan inte bygga sin biobränslestrategi på import. Den uppfattningen för Liberalerna fram i partimotion 2020/21:3679 av m.fl. I yrkande 25 förordas därför ett tillkännagivande om att den inhemska produktionen av biobränslen ska byggas ut. Politikens inriktning i budgetpropositionen I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21) konstaterar regeringen att användningen av fossil energi inom transportsektorn är fortsatt hög. Regeringen anför vidare att utsläppen från inrikes transporter, inklusive inrikes flyg, ska minska med jämfört med . Nettonollmålet innebär vidare att växthusgasutsläppen från transportsektorn i princip kommer att behöva vara noll . Regeringen avser att fatta beslut om successivt ökade kvotnivåer i reduktionsplikten för tiden , och inriktningen är indikativa nivåer på för bensin och för diesel 2030 med en kontrollstation 2022 (regeringen överlämnade proposition 2020/21:180 Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 till ). Enligt regeringen förväntas detta ge långsiktiga förutsättningar för ökad produktion av hållbara drivmedel i och kan ha en betydande effekt på minskade utsläpp. Regeringen framhåller att har goda naturresurser att förse en större del av efterfrågan på biodrivmedel genom en ökad inhemsk produktion. Reduktionsplikten är en del i arbetet för att skapa långsiktighet i politiken. Vidare bör enligt regeringen vara drivande för att det ges möjlighet till fortsatt skattebefrielse för höginblandade och rena biodrivmedel i den kommande översynen av statsstödsreglerna. Regeringen avser också driva på inom EU för en möjlighet att beskatta drivmedel på energiinnehåll i stället för volym. I propositionen framgår också att regeringen avser att genomföra förslaget från (SOU 2019:11) om en reduktionsplikt för flyget (regeringen överlämnade proposition 2020/21:135 Reduktionsplikt för flygfotogen till ). Regeringen framhåller att har i uppdrag att stödja forskning och utveckling av hållbara bioflygbiobränslen, och myndigheten har inrättat ett innovationskluster för fossilfria flygtransporter 2045. Regeringen föreslår i propositionen att satsningen förlängs och därutöver vidgas till en satsning som omfattar forskning och utveckling av elflyg. Uppdrag om inhemsk produktion av biodrivmedel fick i uppdrag att utreda behovet av ytterligare styrmedel för att främja ökad inhemsk produktion av biodrivmedel. – analysera behovet av ytterligare styrmedel för att främja biodrivmedelsanläggningar med teknik som befinner sig bortom demonstrationsnivå, där kostnaden för att den första fullskaliga produktionsanläggningen är för hög för att drivmedlet ska vara konkurrenskraftigt – analysera hur eventuella sådana styrmedel skulle kunna utformas med hänsyn till marknadens funktion och rättsliga förutsättningar – ta fram en prognos för hur produktionskapaciteten av hållbara biodrivmedel i väntas öka givet existerande och aviserade styrmedel – ta fram en prognos för hur snabbt produktionskapaciteten av hållbara biodrivmedel i kan öka om ytterligare styrmedel införs. I konsekvensutredningen av eventuella förslag om styrmedel ska myndigheten lägga särskild vikt vid att beskriva samhällsekonomiska konsekvenser inklusive förslagens effekter på utsläppen av växthusgaser. Uppdraget ska redovisas . Av uppdraget framgår att i enlighet med förslagen i (SOU 2019:11) och (SOU 2019:63) betänkanden bör beakta både flytande och gasformiga biodrivmedel för olika trafikslag. Det bör vidare vara avgränsat till biodrivmedelsanläggningar med teknik som befinner sig bortom demonstrationsnivå där kostnaden för den första fullskaliga produktionsanläggningen är för hög för att drivmedlet ska vara konkurrenskraftigt med befintliga styrmedel. Hållbarhetskriterier för biobränslen regleras inom EU i det s.k. förnybartdirektivet, dvs. och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Direktivet anger villkor för biodrivmedel som kommer att gälla på EU-nivå till 2030. Andra hållbarhetsaspekter kommer att regleras inom ramen för den s.k. taxonomin. Taxonomiförordningen antogs och utgör en ramreglering för att avgöra vilka ekonomiska verksamheter som ska anses vara miljömässigt hållbara i taxonomin. För att en viss ekonomisk verksamhet ska klassificeras som miljömässigt hållbar ska den bidra väsentligt till ett eller flera av sex fastställda miljömål, inte orsaka betydande skada för något av målen och uppfylla vissa minimikrav inom hållbarhet. Villkoren för vad som ska anses vara ett väsentligt bidrag och utgöra betydande skada för olika ekonomiska verksamheter ska specificeras närmare genom s.k. tekniska granskningskriterier. Dessa ska fastställas av kommissionen i delegerade akter till förordningen. Kommissionen antog den slutliga delegerade akten . Efter antagandet inleds en tidsfrist då rådet och har möjlighet att invända mot den delegerade akten. Tidsfristen kan förlängas . Den delegerade akten ska enligt förordningen tillämpas fr.o.m. . På regeringens webbplats framgår att regeringen arbetat aktivt för att påverka kommissionens utkast till delegerad akt. Regeringen uppger att den har påtalat väsentliga brister i utkastet och att den även fortsättningsvis arbetar för förändringar i linje med de ståndpunkter som har förankrats i . Regeringen har betonat att taxonomin inte får bli kontraproduktiv och motverka strävan att uppnå klimatneutralitet och fasa ut fossila bränslen. Regeringen har tillsammans med nio andra medlemsländer i ett gemensamt brev till kommissionen markerat att man inte står bakom förslag att införa ytterligare krav på bioenergi i taxonomin. I brevet framhålls att det är avgörande att bioenergi som uppfyller hållbarhetskriterier i EU:s förnybartdirektiv också klassas som en hållbar investering enligt taxonomin. överlämnade regeringen remissen Hållbarhetskriterier – genomförande av det omarbetade förnybartdirektivet till Lagrådet. I lagrådsremissen föreslår regeringen hållbarhetskriterier för fasta och gasformiga biobränslen som används för produktion av el, värme, kyla eller bränslen i anläggningar av en viss storlek. För att dessa biobränslen ska kunna få ett hållbarhetsbesked får de inte komma från mark med stor biologisk mångfald eller stora kollager. Ett hållbarhetsbesked krävs t.ex. för skattenedsättning eller tilldelning av elcertifikat. Vidare föreslås begränsningar för hur höga utsläppen av växthusgaser får vara. Det föreslås också särskilda kriterier för skogsbiomassa som används för produktion av biodrivmedel och biobränslen. Enligt lagrådsremissen föreslås lagändringarna träda i kraft och . I enlighet med EU:s gröna giv har kommissionen utlovat att vidta tuffare klimatåtgärder och kommissionen ska därför utvärdera hur utsläppen av växthusgaser i EU på ett ansvarsfullt sätt kan minska med minst 50–till 2030. I översynen ska kommissionen bl.a. se över förnybartdirektivet för att analysera i hur hög grad dessa regler kan bidra till de högre ställda ambitionerna. Ett samråd över kommissionens inledande konsekvensbedömning avslutades . Kommissionen avser att presentera sina förslag till revideringar av förnybartdirektivet . har fått i uppdrag att –2022 förlänga den satsning på att främja hållbara biobränslen för flyg som beslutades av regeringen . Satsningen ska omfatta samtliga hållbara förnybara bränslen för flyg. Därutöver ska satsningar göras på forskning och utveckling av dels elflyg, dels vätgasdrift, inklusive tanknings- och laddinfrastruktur. ska högst användas och beräknas högst användas för uppdraget, varav för den del av uppdraget som avser elflyg. Förslag liknande de i motionerna om förutsebara regler för förnybara bränslen på EU-nivå avstyrktes av utskottet (bet. 2019/20:NU14). Utskottet hänvisade till att regeringen var av samma uppfattning som motionärerna och att det därför saknades anledning för att agera i frågan. Förslag liknande det i motion 2020/21:2809 (KD) yrkande 66 om en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen avstyrktes av miljö- och jordbruksutskottet (bet. 2019/20:MJU16) genom förenklad beredning. I samma betänkande avstyrktes även ett förslag liknande det i den senast nämnda motionens yrkande 14 om att regeringen bör tillsätta en övergripande utredning om biodrivmedel. Miljö- och jordbruksutskottet hänvisade till pågående insatser. Förslag om biodrivmedel och biobränslen som påminner om flera av de här aktuella förslagen avstyrktes av trafikutskottet (bet. 2019/20:TU11) . hänvisade bl.a. till att en rad olika åtgärder vidtas för att påskynda omställningen till en fossilfri transportsektor. I flera av motionerna förordas att regeringen ska verka för att den inhemska produktionen av biodrivmedel ska öka. Utskottet delar uppfattningen som kommer till uttryck i motionerna att en ökad svensk produktion av biodrivmedel skulle kunna öka försörjningstryggheten för drivmedel och minska den svenska drivmedelsmarknadens sårbarhet mot omvärldshändelser. En ökad inhemsk produktion skulle också kunna skapa arbetstillfällen och bidra till regional utveckling. Dessutom skulle en ökad produktion av hållbara biodrivmedel i öka den totala tillgången på förnybara drivmedel på den europeiska marknaden, vilket skulle främja klimatomställningen även i andra medlemsländer. Utskottet välkomnar därför att fått i uppdrag att utreda behovet av ytterligare styrmedel för att främja ökad inhemsk produktion av biodrivmedel. Utskottet konstaterar att uppdraget ska redovisas och ser ingen anledning för att föregripa det arbetet genom några tillkännagivanden. I motion 2020/21:2922 (C) yrkande 12 framhålls även arbetet med elektrifiering av samhället vid sidan av en ökad inhemsk produktion av biodrivmedel. Utskottet vill här framhålla pågående arbete och arbetet med att ta fram en elektrifieringsstrategi som redovisats under avsnittet Energipolitikens inriktning och anser att kan lämna förslaget utan åtgärd. I motionerna 2020/21:3368 (M) yrkande 12 och 2020/21:3679 (L) yrkande 25 framhålls vidare behovet av att den inhemska produktionen av biobränslen ökar. Som redovisats i avsnittet Energigaser har bl.a. föreslagit att det ska införas ett mål för produktion av biogas i samt en uppsättning ekonomiska styrmedel som syftar till att förbättra den svenska biogasproduktionens förutsättningar. Utredningen föreslår två stödpaket. Det ena stödpaketet består av bibehållen skattebefrielse för biogas i kombination med ett antal för produktion av gödselgas, uppgraderad biogas och förvätskad biogas. Det andra stödpaketet är inriktat på att stötta produktion av förnybara gaser (inklusive biogas). Utskottet har redan tidigare konstaterat att utredningens förslag bereds inom och att regeringen avser att återkomma med förslag på området. Utskottet kan vidare konstatera att lagstiftning som läggs fast på EU-nivå påverkar förutsättningarna för produktion och användning av vissa energislag i . Det gäller exempelvis regler för fasta och flytande biobränslen.