bet · H901UbU1 · 2021-12-08 00:00:00 — För att finansiera ökade medel för pedagogiskt stöd för studenter som upplever funktionshinder i studiesituationen inom anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor beräknas anslaget minska med 2022 och 2023. För att bidra till att finansiera tillskott till European Spallation Source (ESS) inom anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation beräknas anslaget minska med 2022. Anslaget beräknas minska med med anledning av att medel för högskoleutbildning i teckenspråk och tolkning vid överförs till anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor. Anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter vid universitet och högskolor för särskilda åtaganden och för utgifter för bidrag till insatser för ökad kvalitet i högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå. Anslaget får även användas för kapitaltillskott för finansiering av idébanksmedel efter beslut av i varje enskilt fall. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För att stärka förutsättningarna för lärarutbildning i minoritetsspråk beräknas anslaget öka med . Anslaget beräknas öka med till följd av att medlen för förstärkningen av studenthälsan ska fördelas direkt till lärosätena istället för att, som , finansieras från anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor och fördelas genom särskilt beslut i regleringsbrev. För att stärka förutsättningarna för decentraliserad vårdutbildning beräknas anslaget öka med 2022–2024. För att möjliggöra en gemensam portal för studenthälsan beräknas anslaget öka med . Anslaget beräknas öka med 2022–2023 och med för pedagogiskt stöd för studenter som upplever funktionshinder i studiesituationen. Anslaget beräknas öka med med anledning av att medel för högskoleutbildning i teckenspråk och tolkning vid överförs till anslaget. Anslaget beräknas öka med med anledning av att medel för till anslaget. Överföringen medför att anslaget 2:38 Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå minskar med motsvarande belopp. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel. Anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag enligt avtal mellan svenska staten och landsting om samarbete om högskoleutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till landsting enligt avtal om samarbete om högskoleutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 2 . För att genomföra den utbyggnad av läkarutbildningen som inleddes beräknas anslaget höjas med 2022–2023. Anslaget 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning, samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För att stärka studentinflytandet genom ökade bidrag till studentkårerna beräknas anslaget höjas med 2022 och 2023. Lagförslag – förslag till lag om ändring i högskolelagen Regeringen föreslår en ändring i bilagan till högskolelagen (1992:1434) till följd av att blir universitet. Regeringen föreslår att benämningen ska tas bort ur bilagan till högskolelagen och att högskolan i stället ska benämnas . Som skäl för regeringens förslag anförs följande. Det är regeringens uppgift att besluta om en högskola ska benämnas universitet (prop. 2008/09:134 s. 52–57, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 aviserade regeringen att blir universitet från under förutsättning att högskolan kan visa att den har åtgärdat de brister med det interna kvalitetssäkringssystemet som UKÄ har påtalat. I propositionen framhölls bl.a. att ett nytt universitet i är ett led i en viktig framtidssatsning och en del i regeringens långsiktiga politik för att stärka som ett konkurrenskraftigt utbildnings- och forskningsland samt att har en framstående position bland landets högskolor. Regeringen har därefter inhämtat underlag från lärosätet om de åtgärder som vidtagits. Regeringen har även inhämtat underlag från UKÄ om verksamheten vid ur ett kvalitetsperspektiv. Av underlagen framgår att har vidtagit ett flertal relevanta åtgärder, bl.a. när det gäller styrning och organisation, jämställdhet och hur student- och doktorandperspektivet i olika processer ska utvecklas. UKÄ kommer inom ramen för sitt uppdrag att göra en uppföljande granskning av högskolas kvalitetssäkringsarbete. Regeringen konstaterar utifrån de inkomna underlagen att redan har vidtagit ett flertal relevanta åtgärder. Vidare anförs att regeringen har förtroende för det arbete som bedrivs av högskolan och UKÄ. Regeringen avser mot denna bakgrund att besluta om en ändring i bilaga 1 till högskoleförordningen (1993:100) som innebär att ska benämnas fr.o.m. . I bilagan till högskolelagen anges de universitet och högskolor med statlig huvudman som enligt 1 kap. 17 § högskolelagen får utfärda en gemensam examen. Där anges bl.a. . Eftersom regeringen avser att fatta beslut om ändringen av benämning behöver en följdändring göras i bilagan till högskolelagen så att den nuvarande benämningen tas bort och den nya förs in. Regeringen föreslår att även denna ändring ska gälla fr.o.m. . För att ge goda förutsättningar för det nya förstärker regeringen lärosätets forskningsanslag (se avsnitt 6.6.32 i budgetpropositionen). I kommittémotion 2021/22:4179 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 2:1 med och en höjning av anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med . Innebörden av motionärernas anslagsförslag framgår ytterligare av vad som behandlas i följande yrkanden. I yrkande 8 föreslår motionärerna att anslaget 2:1 höjs med . Höjningen syftar till att ta fram en reformerad lärarutbildning med en förändrad kunskapssyn och ett pedagogiskt innehåll baserat på vetenskaplig grund för hur inlärning går till. I yrkande 9 föreslår motionärerna ytterligare till anslaget 2:1 för att ta fram ett nytt innehåll för rektorsutbildning som ges i regi och skolledarutbildningen på högskolorna. I yrkande 11 föreslår motionärerna att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor höjs med för att öppna för fler vägar till läraryrket genom en satsning på Teach for . I kommittémotion 2021/22:3892 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en sänkning av anslaget 2:29 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med för minskad kostnad för administration genom en sammanslagning med . Motionärerna föreslår även en sänkning av anslaget 2:59 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med för minskad kostnad för administration genom en sammanslagning med . Motionärerna motsätter sig utnämningen av till universitet och föreslår därför att anslaget 2:32 : Forskning och utbildning på forskarnivå sänks med för att anslaget ska ligga kvar på samma nivå som 2021. I enlighet med Styr- och resursutredningens (dir. 2017:46) förslag om ett samlat anslag föreslår motionärerna en höjning av anslaget 2:35 konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med . Anslaget 2:36 konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå sänks med motsvarande belopp. Av samma anledning föreslås anslaget 2:53 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå höjas med och anslaget 2:54 : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå föreslås sänkas med motsvarande belopp. Vidare föreslår motionärerna en höjning av anslaget 2:55 Kungl. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med och en sänkning av anslaget 2:56 Kungl. : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå med samma belopp. Motionärerna föreslår även en höjning av anslaget 2:57 Kungl. i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med och en sänkning av anslaget 2:58 Kungl. i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå med samma belopp. Därutöver föreslår motionärerna att tre nya anslag införs och att medel tillförs dessa enligt följande: Anslaget 99:6 Ökad lärartäthet och undervisningstid högre utbildning tillförs för att öka lärartätheten och lärarledd undervisning. Anslaget 99:7 Avskaffat produktivitetsbidrag tillförs för ett avskaffande av produktivitetsavdraget och anslaget 99:10 Ökat basanslag höjs med i syfte att öka högskolornas självbestämmande. I kommittémotion 2021/22:4126 av m.fl. (C) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en sänkning av ett antal anslag på universitets- och högskoleområdet till följd av en föreslagen reducering av pris- och löneomräkningen. Se bilaga 2 för föreslaget sänkt belopp per anslag. Motionärerna föreslår även att anslaget 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå höjs med i syfte att ge Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) ett nationellt kunskapsuppdrag. Anslaget föreslås även höjas med ytterligare för att förstärka arbetet med NCK:s stödlinje. Motionärerna föreslår även att anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet sänks med till följd av att förslaget om avvisas. I partimotion 2021/22:3272 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet med för att göra det möjligt för fler studenter med funktionsnedsättningar att skriva högskoleprovet. Motionärerna anför även att högskoleprovet är underfinansierat och föreslår därför en ytterligare höjning av anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet med i syfte att undvika att underfinansieringen leder till ökade avgifter för de som skriver provet. Vidare föreslås en höjning av anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med för att höja ersättningen per helårsstudent till lärosätena och därmed stärka kvaliteten på högre utbildning. Motionärerna föreslår också att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor höjs med ytterligare för att möjliggöra en förlängning av doktorandtiden för dem som drabbats av pandemins konsekvenser. Motionärerna vill även höja anslaget 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet med för att öka tryggheten för studenter på lärosätena. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med . Innebörden av motionärernas anslagsförslag framgår ytterligare av vad som behandlas i yrkande 128, i vilket motionärerna föreslår att det nämnda anslaget höjs i syfte att skapa fler utbildningsplatser för läkare, sjuksköterskor och barnmorskor. Motionärerna föreslår även ett nytt anslag, 99:17 Teach for , som föreslås tillföras . I kommittémotion 2021/22:3994 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet med 2022 för förberedelser av språk- och samhällskunskapstest för medborgarskap. Vidare föreslås en höjning av samma anslag med 2023–2024 för administration av testerna. Motionärerna föreslår även en höjning av anslaget 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå med 2022–2024 för en satsning på forskningen vid NCK vid . Vidare föreslås en sänkning av ett antal anslag på universitets- och högskoleområdet till följd av en föreslagen reducering av pris- och löneomräkningen . Förslaget syftar till att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen. Se bilaga 2 för föreslaget sänkt belopp per anslag. Utskottets ställningstagande i avsnitt 2 (s. 15) innebär att utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som rör universitet och högskolor. I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) presenterades mål och delmål för forskningspolitiken. Målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen pekade ut följande uppföljningsbara delmål för tioårsperioden –2026: – ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör även i fortsättningen överskrida EU:s mål. – En övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske och jämställdheten ska öka. – Samverkan och samhällspåverkan ska öka. Ovanstående mål inbegriper bl.a. forskningspolitik inom utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 20 Allmän miljö- och naturvård, 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt 24 Näringsliv. Området Forskning inom utgiftsområde 16 omfattar anslag till forskning, forskningens infrastruktur, nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och forskningsinformation samt forskningsetik. Området omfattar även bidrag till internationella forskningsorganisationer. Av budgetpropositionen framgår bl.a. följande. I budgetpropositionen anges att regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och näringslivets konkurrenskraft och svarar mot samhällsutmaningarna, både i och globalt. Regeringen redogör i avsnittet (7.5 i budgetpropositionen) för initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området. I det följande redovisas en sammanfattning av initiativen. I enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 föreslår regeringen satsningar på forskning och innovation med totalt ca . beräknas satsningarna till respektive , vilket är en nivåökning av de statliga forskningsanslagen med . Utöver forskningssatsningarna inom utgiftsområde 16 finns också satsningar beskrivna inom utgiftsområdena 9, 20, 23 samt 24 (se även tabell 7.2 i budgetpropositionen för fördelning av satsningarna per myndighet och område). Agenda 2030 och utgör viktiga referenspunkter för regeringens prioriteringar. De fem samhällsutmaningar som prioriteras är därför klimat och miljö, hälsa och välfärd, digitalisering, kompetensförsörjning och arbetsliv samt ett demokratiskt och starkt samhälle. Regeringen bygger vidare på den forskningssatsning för att möta covid-19-pandemin och kommande pandemier som påbörjades genom att inrätta ett nationellt forskningsprogram om virus och pandemier i enlighet med vad som presenterades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020. Regeringen avser även att fortsätta bygga upp forskningskompetens inom primärvården. Forskning som bidrar till omställningen mot en mer individbaserad vård genom s.k. precisionsmedicin och till ökad kvalitet i hälso- och sjukvården ska fortsätta att stärkas. Regeringen avser att öka satsningen på informations- och cybersäkerhet samt att inrätta ett nytt nationellt forskningsprogram om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020. Det framhålls även som viktigt att bygga vidare på de erfarenheter som covid-19-pandemin har lett till i den fortsatta digitaliseringen inom utbildning och forskning. Regeringen anför att utbildningssystemet som helhet har en viktig roll för att möta utmaningarna med kompetensförsörjningen. För att det ska vara möjligt att genomföra utbildning med hög kvalitet krävs fler disputerade lärare på högskoleutbildningarna. Regeringen avser att fortsätta den nuvarande satsningen på forskarskolor för lärare i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 och föreslår även nya satsningar till forskarskolor kopplade till sjuksköterskeutbildningarna samt inom humaniora och samhällsvetenskap. Regeringen framhåller att det finns anledning att stärka den forskningsbaserade kunskapen om den samhällsutveckling som försvagar demokratin och minskar människors säkerhet. Regeringen lyfter i budgetpropositionen fram bl.a. brottslighet, otrygghet, terrorism, våldsbejakande extremism, våld i nära relationer, cyberattacker och desinformation. För att stärka samhällets förmåga att möta och hantera dessa utmaningar kommer regeringen att fortsätta att satsa på de inrättade nationella forskningsprogrammen inom områdena brottslighet och forskning om säkra samhällen i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020. Regeringen lyfter också att kunskap om hur den socioekonomiska segregationen ser ut och vad den beror på är avgörande för att minska och motverka segregation, vilket det inrättade nationella forskningsprogrammet om segregation bedöms kunna bidra till. har, inom ramen för uppdraget att kartlägga svensk forskning om Förintelsen och antisemitism (U2021/02276) lämnat rekommendationer till regeringen om fortsatta insatser med det långsiktiga syftet att stärka forskningsfältet i . Med utgångspunkt i rekommendationerna föreslår regeringen forskningsmedel som ska fördela. Regeringen avser även att fortsätta att avsätta medel för fri forskning till , konstnärlig forskning samt excellenscentrum i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020. Regeringen anför att har en etablerad position inom rymdforskningen och rymdverksamheten men tappar i konkurrenskraft som leverantör av spetsteknologi till den europeiska rymdsektorn. Det beror enligt regeringen bl.a. på att det svenska bidraget till () har minskat i relation till andra länder. Vidare framhålls att en ökad finansiering till ger bättre förutsättningar för svenskt deltagande i internationella forskningsprojekt, vilket i sin tur leder till att svenska forskare och företag kan behålla sina positioner inom internationell rymdforskning. Regeringen anför att det därför är av största vikt att redan vid ministerrådsmötet kan öka deltagandet i ESA:s program för att återetablera position inom rymdforskningsområdet. I enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 tillförs ytterligare medel för forskningsinfrastruktur för att bl.a. öka kvaliteten på svensk forskning, främja innovation och bidra till ökad internationalisering. Regeringen framhåller även att står värd för två världsunika forskningsinfrastrukturer som kan användas för att studera de allra minsta strukturerna i olika typer av material med hjälp av neutroner (European Spallation Source , ESS) och röntgenljus (). Regeringens målsättning är att ESS och ska bli ett ledande forsknings- och innovationscentrum för material- och livsvetenskaperna. För att uppnå detta och förhindra ytterligare förseningar och kostnader med anledning av pandemin framhålls att det krävs ytterligare satsningar för att som ansvarigt värdland för ESS ska kunna leverera vad som har utlovats. Slutligen framhålls att regeringen prioriterar de s.k. basanslagen till universitet och högskolor, som syftar till att lärosätena långsiktigt och i högre utsträckning ska kunna göra bl.a. strategiska forskningsprioriteringar. Regeringen föreslår 14 anslag inom området Forskning om sammanlagt ca . Nio anslag om sammanlagt ca avser förvaltningsutgifter för myndigheter: 3:3 : Förvaltning, 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning, 3:6 , 3:7 Kungl. , 3:8 , 3:10 , 3:11 , 3:12 oredlighet i forskning och 3:14 (redovisades t.o.m. inom utg.omr. 4 Rättsväsendet). Fem anslag om sammanlagt ca avser utgifter för statliga bidrag: 3:1 : Forskning och forskningsinformation, 3:2 : Avgifter till internationella organisationer, 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet, 3:9 Sunet och 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål. Regeringen föreslår fem bemyndiganden för anslagen 3:1 : Forskning och forskningsinformation, 3:2 : Avgifter till internationella organisationer och 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för forskning (avsnitt 7.6 i budgetpropositionen). I propositionen redovisas anslagsutvecklingen i en tabell under varje anslag. Av tabellen framgår utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå . Av tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning och beslutade, föreslagna och aviserade reformer, överföring till eller från andra anslag samt övrigt. Under anslagen för , och återfinns en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för stöd för forskning och forskningsinformation. Anslaget får även användas för utgifter för forskningsinfrastrukturer, internationellt forskningssamarbete, utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Anslaget får även användas för bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source ESS, efter beslut av i varje enskilt fall. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 7 . Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att finansiera forskning om Förintelsen och antisemitism. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med för att finansiera en tillfällig ökning 2022 av bidraget till ESS. Regeringen föreslår att anslaget sammantaget minskas med för att finansiera ökningar på totalt under andra anslag. Anledningen till att minskningen är större än motsvarande ökning beror på att detta anslag inte pris- och löneomräknas, vilket är fallet med anslagen 3:3 : Förvaltning, 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning, 3:6 och 3:11 . Anslaget minskas med för att finansiera användning av isbrytaren för polarforskningsexpeditioner under anslaget 3:8 . Regeringen föreslår att anslaget minskas med för att finansiera samordning av ESS under anslaget 3:3 : Förvaltning och för utveckling av antalet avdelningar vid under anslaget 3:11 . Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med för att finansiera en satsning på rymdforskning med till anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet och till anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning och till anslaget 3:6 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 24 2023–2032. Regeringen anför följande skäl för förslaget. Den grundforskning som finansieras av bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. De medel som fördelar för vetenskaplig utrustning är också långsiktiga, eftersom rådet åtar sig att betala amorteringar och räntor för den aktuella utrustningen. Vidare tillkommer de åtaganden som följer av inrättandet av konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur, European Spallation Source (ESS). kostnad för konstruktionen har tidigare beräknats till priser och utifrån förutsättningen att arbetet med konstruktionen ska vara klart . påbörjade ESS den s.k. initiala driften, vilket innebär att anläggningen kommer att testas för driftssättning. Kostnaden för den initiala driften beräknades tidigare till ca priser. har betalat sammanlagt för konstruktion och initial drift. Till följd av pandemin kommer dock färdigställandet av anläggningen att försenas och därmed ökar även kostnaderna.