bet · H801TU9 · 2021-04-14 00:00:00 — Utskottet menar att regelverket när det gäller hastighetsbegränsning för släpvagnar framstår som väl avvägt och finner inga skäl att vidta någon åtgärd i frågan. fattade regeringen beslut om att tillsätta en utredning som skulle lämna förslag om modernisering av lagstiftningen och hur terrängkörningen i kan bli hållbar. Utskottet har tagit del av att utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet anser därför inte heller att det finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av motionsförslagen om terrängfordon. Utskottet konstaterar vidare att en lätt lastbil får köras den hastighet som gäller för vägen och kan framföras av den som har körkort med behörighet B, dvs. den behörighet som gäller för personbilar. Utskottet vill betona att det är ett ansvarsfullt arbete att utföra godstransporter med lastbil, som ställer höga krav på kunskap och skicklighet. Därför krävs också en särskild yrkesförarkompetens för att få utföra sådana transporter. Det är viktigt att fortsätta följa utvecklingen av de lätta lastbilarnas inverkan på trafiksäkerheten. Mot ovanstående bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:121 (SD), 2020/21:788 (C), 2020/21:1438 (S), 2020/21:2218 (SD) yrkandena 20, 37 och 57 samt 2020/21:3468 (M) yrkande 21. Äldre fordon och motorhobbyn Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om äldre fordon och motorhobbyn. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som bedrivs på området. Jämför reservation 40 (SD). () har konstaterat att begreppet historiska fordon rymmer en stor mängd olika slags fordon och att det är ett mångfasetterat kulturarv som framför allt berättar det moderna samhällets historia. Civilsamhällets organisationer spelar, i både nationellt och internationellt perspektiv, en betydande roll för de insatser som görs för att bevara och använda det rörliga kulturarvet. Verksamheten kännetecknas av en stark medborgerlig förankring med ett mycket omfattande ideellt arbete som i huvudsak finansieras av olika föreningar och medlemmarna själva. De ideella krafter som bevarar äldre transportmedel gör det i hög grad med den uttalade ambitionen att fordonen ska hållas fortsatt rörliga. Lagen (2019:370) om fordonsregistrering och användning innehåller bestämmelser om registrering av motordrivna fordon och släpfordon hos Transportstyrelsen i vägtrafikregistret. Det handlar om registrering som förutsättning för rätten att använda fordon och undantag från registreringsplikten. Enligt förordningen (2019:383) om fordonsregistrering och användning ska Transportstyrelsen göra en ursprungskontroll av ett fordon efter ansökan av fordonets ägare. Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2015:63) om registrering av fordon m.m. i vägtrafikregistret innehåller bl.a. bestämmelser om ursprungskontroll. Transportstyrelsen får begära in en kompletterande utredning om fordonets identitet. En kompletterande utredning ska bestå av en bedömning om att fordonet fysiskt har kontrollerats för att fastställa dess identitet, av , trafikförsäkringsbolag eller jämförligt organ som har tillgång till information som gör det möjligt att fastställa att ett fordon har en viss identitet. Av utredningen ska framgå att den som har kontrollerat fordonet har nödvändiga kunskaper för att på ett rättssäkert sätt identifiera fordon och göra en bedömning om identifieringen, och det ska finnas en detaljerad redogörelse för vad som har gjorts för att kontrollera fordonets identitet. Tävling eller uppvisning med motordrivna fordon på väg I 2 kap. 8 § ordningslagen (1993:1617) finns det bestämmelser om tillstånd till offentlig tillställning som avser tävling eller uppvisning med motordrivna fordon. Transportstyrelsen har beslutat nya föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2018:2) om tävling eller uppvisning med motordrivna fordon på väg med syfte att förbättra säkerheten för deltagare och åskådare samt minimera olägenheterna för utomstående i samband med tävling eller uppvisning med motordrivna fordon på väg. Föreskrifterna gäller tillstånd enligt 3 kap. 84 § trafikförordningen (1998:1276) att anordna tävling eller uppvisning med motordrivna fordon på väg. Ansökan om tillstånd till tävling eller uppvisning ska sändas till i det län där tävlingen eller uppvisningen ska starta. Ansökan ska, om det inte finns särskilda skäl för det, ha inkommit till senast tävlingen eller uppvisningen ska äga rum. I får ett registreringspliktigt fordon bara användas om det är försett med registreringsskylt. Enligt Transportstyrelsen finns det olika skyltar för olika fordon och situationer. Registreringsskyltar finns i tre storlekar. Vilken man kan beställa framgår av tekniska data om fordonet. Till de flesta typer av fordon används en enradig registreringsskylt. I regleringsbrevet gav regeringen ett uppdrag om historiska transportmedel. RAÄ ska i samverkan med Statens maritima och transporthistoriska museer samt det civila samhällets organisationer, däribland Arbetslivsmuseernas Samarbetsråd och Transporthistoriskt Nätverk, verka för ökad kunskap och kunskapsspridning om historiska transportmedel i syfte att främja ett bevarande av detta kulturarv. RAÄ ska redovisa insatser och resultat av arbetet till regeringen . Per Lodenius och Per Åsling (båda C) föreslår i motion 2020/21:424 åtgärder för att bevara, använda och utveckla det motorhistoriska kulturarvet. Motionärerna anser att man bör följa upp hur Transportstyrelsen genomför dokumentkontrollen och hur man säkert fastställer fordons ursprung med stöd av dokument. Motionärerna framhåller vidare att man bör se över om förordningen om fordonsregistrering och användning bör ändras för att tydliggöra omfattning och begränsning vid ursprungskontrollen. (SD) konstaterar i motion 2020/21:514 yrkande 2 att ett aktivt motorutövande bidrar till bättre förare i trafiken. Motionären anser att om fler människor får möjlighet att lära sig att hantera ett motorfordon från grunden så kommer trafiksäkerheten att öka. I yrkande 4 framhåller motionären att veteranfordonshobbyn måste värnas och föreslår åtgärder när det gäller bl.a. tillgång till bränslen och registrering. I yrkande 5 pekar motionären på vikten av åtgärder för att stimulera motorhobby för ungdomar. Motionären framhåller att motorhobbyn kan vara en ingång till yrken inom viktiga områden såsom svetsning, lackering och mekanik. (M) konstaterar i motion 2020/21:1268 att regler, avgifter och föreskrifter medför att arbetet med renovering och bevarande av det rullande kulturarvet försvåras. Motionären anser därför att det behövs en tydlig reglering som underlättar bevarandet av det rörliga kulturarvet. I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 111 av m.fl. (SD) föreslås att dokumentationskraven för historiska fordon ses över. Motionärerna påpekar att regler och avgifter inte alltid är utformade med hänsyn till de förutsättningar som gäller för historiska fordon. I yrkande 113 föreslår motionärerna att reglerna för ombyggda fordon ska ses över. Enligt motionärerna är reglerna krångliga och en översyn är därför nödvändig för att underlätta för fordonsägare och besiktningsorgan. I motion 2020/21:2783 av Kopparklint och (båda M) föreslås att man utreder förutsättningarna för att tilldela även veteranbilar fyrkantiga nummerskyltar, som är reserverade för traktorer och motorcyklar. Motionärerna påminner om att det bidrar till att prakten och originalkänslan när det gäller veteranbilar kan bevaras. I motion 2020/21:3199 av och Kopparklint (båda M) framhåller motionärerna att äldre fordon under vissa omständigheter bör undantas från kravet på ursprungshandlingar vid registrering. Motionärerna framhåller att detta är viktigt så att inte bristande dokumentation leder till att det kulturarv som fordonen står för går förlorat. (M) anser i motion 2020/21:3613 att tillståndsprövningen för uppvisning av fordon vid evenemang behöver ses över. Motionären pekar på att har och ska ställa tydliga krav när det gäller säkerhet och trygghet på vägarna, men föreskrifter i vissa fall kan försvåra motorträffar. (M) föreslår i motion 2020/21:3618 förbättringar för det rullande kulturarvet. Motionären föreslår att regeringen ser över det oproportionella för civilsamhällets intressen när det gäller t.ex. föreskrifter, regler och administrering hos länsstyrelserna (yrkande 1), att Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd förändras för att underlätta för dem som förvaltar det rullande kulturarvet (yrkande 2) och att krångliga och otidsenliga föreskrifter som försvårar för civilsamhälles motorentusiaster ses över (yrkande 3). Utskottet vill framhålla att äldre fordon har ett kulturhistoriskt värde och att motorhobbyn är av stor betydelse i samhället. Utskottet välkomnar därför det som statsrådet framförde i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2018/19:95) om att föreningslivet har en mycket stor betydelse för hela och är en viktig del av vårt demokratiska samhälle. Statsrådet framförde vidare att det därför är oerhört viktigt att värna om det svenska föreningslivet och förbättringar i föreskrifter eller liknande som underlättar en dialog med civilsamhället särskilt. Utskottet vill därför understryka att det är viktigt att regelverket för fordonshobbyn utformas på ett smidigt sätt som gör att denna verksamhet kan utvecklas i goda former som inte står i konflikt med trafiksäkerhet och miljöhänsyn. Utskottet vill även påminna om det uppdrag som RAÄ har fått att verka för ökad kunskap och kunskapsspridning om historiska transportmedel i syfte att främja ett bevarande av detta kulturarv. Utskottet vill vidare peka på att i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2018:2) om tävling eller uppvisning med motordrivna fordon på väg har ansökningsförfarandet förenklats genom att de allmänna råden ger viss vägledning om vad som ska ingå i en ansökan om tävling eller uppvisning med motorfordon på väg och om arrangemanget behöver tillstånd eller inte. Statsrådet konstaterade i tidigare nämnda frågesvar (fr. 2018/91:95) att han kommer att fortsätta att följa frågan eftersom det är viktigt att civilsamhällets engagemang tas tillvara. Utskottet välkomnar detta. När det gäller motionsförslag om registreringsskyltar finner utskottet inte skäl att vidta något initiativ utan förutsätter att frågan hanteras på adekvat sätt hos behöriga myndigheter. Utskottet finner således inte skäl att vidta något initiativ med anledning av motionerna 2020/21:424 (C), 2020/21:514 (SD) yrkandena 2, 4 och 5, 2020/21:1268 (M), 2020/21:2218 (SD) yrkandena 111 och 113, 2020/21:2783 (M), 2020/21:3199 (M), 2020/21:3613 (M) och 2020/21:3618 (M) yrkandena 1–3. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vinterväghållning. Utskottet anser bl.a. att frågan är väl uppmärksammad hos regeringen. Jämför reservation 41 (M, SD, C). ansvarar för skötsel och underhåll av det statliga vägnätet. Övriga vägar sköts av kommunala eller enskilda väghållare. Halkbekämpning är i första hand en framkomlighetsfråga. Alla statliga vägar har en standardklass. När det gäller vinterväghållning uppger att standardklassen avgör hur snabbt en väg ska plogas och om den ska vara snöfri eller inte efter att det har slutat snöa. Klassningen baseras på vägens trafikmängd och uppger att man prioriterar högtrafikerade vägar. På vissa vägsträckor som kan vara extra besvärliga sätter man in ytterligare resurser, t.ex. vid backar där tunga fordon ofta får stopp eller vid avsnitt som ofta sätts igen av snödrev. Väglagskamerorna underlättar arbetet med att identifiera och planera åtgärder för att minska risken för halka och snödrev. I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 82 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att regeringen ser över upphandlingar av vinterväghållning. Motionärerna pekar på att det annars finns risk för problem för boende längs vägar som har en vägsamfällighet som huvudman. Per Åsling och (båda C) föreslår i motion 2020/21:2539 att det tas fram en strategi för minskad saltanvändning i områden med vinterväglag. Motionärerna påminner bl.a. om att saltet har lett till stora miljöproblem då klorider sprids i naturen, men också till stora rostangrepp på bilar. (M) anser i motion 2020/21:2864 att det behöver säkerställas att vinterväghållningen fungerar i hela . Motionären framhåller att det inte kan uteslutas att olyckor hade kunnat undvikas om vinterväghållningen och halkbekämpningen hade fungerat tillfredsställande. (M) anser i motion 2020/21:2866 att lagstiftningen om gaturenhållning bör ses över. Motionären påtalar att infarterna till småhusfastigheter ofta plogas igen. Orsaken kan vara, menar motionären, att det inte framgår tillräckligt tydligt av lagstiftningen att det inte är tillåtet. I motion 2020/21:3163 framhåller och (båda C) att bör få i uppdrag att utforma upphandlingar med underentreprenörer så att det är möjligt att, inom en rimlig tidsram, utföra snöröjning åt såväl staten som enskilda vägsamfälligheter. I kommittémotion 2020/21:3172 yrkande 43 anser m.fl. (C) att bör få i uppdrag att utforma upphandlingar med entreprenörer så att det är möjligt att – inom rimlig tidsram – utföra snöröjning, såväl åt staten som åt andra, t.ex. enskilda vägsamfälligheter. I motion 2020/21:3163 av och (båda C) framställs ett likalydande yrkande. I kommittémotion 2020/21:3468 yrkande 14 framhåller m.fl. (M) att det bör vara gemensamma och rättvisa villkor för lastbilar inom EU. Motionärerna pekar på att nuvarande lagstiftning inom EU inte tar tillräcklig hänsyn till respektive länders olika förutsättningar. Detta innebär att lastbilar och chaufförer från länder söder om ofta är dåligt rustade för att köra i svenskt vinterväglag. Vinterväghållning är en viktig förutsättning för att säkerställa framkomlighet men också för trafiksäkerheten . Utskottet vill därför framhålla att det är av stor betydelse att vinterväghållningen håller en hög kvalitet över hela landet. Det var också mot den bakgrunden som utskottet bjöd in företrädare för för att informera om bl.a. vinterväghållning. framförde bl.a. att verket ställer samma krav som tidigare på snöröjning på statliga vägar och arbetar för en förbättring av upphandlingen av statlig vinterväghållning. Vidare framhöll att det arbetar med stöd och information till enskilda väghållare. Utskottet välkomnar statsrådet svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1279) från om att har de ekonomiska resurser som krävs, framtagna krav för vinterväghållningens standard samt rutiner och metoder för att följa upp entreprenörernas arbete på ett lämpligt sätt. Statsrådet framhöll att det skapar förutsättningar för en fungerande vinterväghållning. Vidare pekade statsrådet på att har framtagna krav för vad som ska gälla för vinterväghållningen på de statliga vägarna. Kraven ser olika ut beroende på vägtyp och trafikering men gäller lika i alla delar av landet. upphandlar genomförandet av vinterväghållningen och har utvecklat nya moderna metoder och arbetssätt för uppföljning. Bland annat används gps i fordonen vilket gör det möjligt att följa det utförda arbetet på en detaljerad nivå. anlitar även en tredje part som följer entreprenörernas utförda arbete och kontrollerar att insatser både startar och blir slutförda i rätt tid och har rätt kvalitet. Det är viktigt att säkerställa att entreprenörerna uppfyller sina åtaganden. Utskottet anser att frågan om vinterväghållning är väl uppmärksammad hos regeringen och och finner därmed inte att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionerna. Utskottet vill vidare peka på att såväl tunga som lätta fordon, och även utlandsregistrerade fordon, ska ha vinterdäck eller likvärdig utrustning från –om det är vinterväglag. Utskottet vill även påminna om det som dåvarande miljö- och klimatminister konstaterade med anledning av interpellation 2018/19:76 om att dåligt utförd snöröjning kan leda till äventyrad trafiksäkerhet och bristande framkomlighet och betonade att lagstiftningen inte tvingar kommunerna att lägga över ansvaret på fastighetsägarna men att det finns en möjlighet att göra det. När det gäller motionsyrkanden om saltning som halkbekämpningsmetod konstaterar utskottet att saltningen sker eftersom ingen annan halkbekämpningsmetod fungerar. Utskottet är dock medvetet om att saltning har negativa effekter. Det är därför angeläget att gör en noggrann avvägning av vilken halkbekämpningsmetod som är nödvändig. Utskottet har tagit del av att saltar på högtrafikerade vägar och på vägar där det ofta är snabba temperaturväxlingar. För att bekämpa halkan på de högtrafikerade vägarna uppger att det inte finns några alternativ som har mindre påverkan på miljön. Utskottet finner inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2020/21:2218 (SD) yrkande 82, 2020/21:2539 (C), 2020/21:2864 (M), 2020/21:2866 (M), 2020/21:3163 (C), 2020/21:3172 (C) yrkande 43 och 2020/21:3468 (M) yrkande 14 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vägskyltning. Utskottet förutsätter att behöriga myndigheter är väl skickade att göra en väl avvägd bedömning mellan trafiksäkerhet, tillgänglighet och önskemål från bl.a. det lokala näringslivet och turismen. Jämför reservation 42 (M, KD) och 43 (SD). Det är regeringen som fastställer vägmärken, och det är till väghållningsmyndigheten som en ansökan om vägvisning till en anläggning eller ett turistmål ska göras. Enligt 43 § väglagen får inom ett vägområde inte andra åtgärder vidtas utan väghållningsmyndighetens tillstånd som kan inverka menligt på trafiksäkerheten eller vara till olägenhet för vägens bestånd, drift eller brukande. Den som vill sätta upp en reklamskylt inom vägområdet till en allmän väg måste ha tillstånd av väghållningsmyndigheten. regioner är väghållningsmyndigheter för de statliga allmänna vägarna. I övrigt kan det vara kommunen som är väghållare. Utanför väg-området är det som beslutar om tillstånd, förutom inom detaljplanelagt område, där kommunen beslutar om bygglov inom ramen för . är skyldig att höra uppfattning (54 § vägkungörelsen). Kommunen samråder med i samband med bygglovgivningen. I samråd med väghållningsmyndigheten kan kommunerna också utarbeta riktlinjer för skyltning utanför planlagt område. Det är också kommunen som ansvarar för tillsyn av skyltar utan tillstånd. Transportstyrelsen är den myndighet som förvaltar regelverket. Det är den som har ansökt om vägvisning till en allmän inrättning, serviceanläggning eller turistmål som ska betala för tillverkning och uppsättning. En variant av vägvisning till företag eller andra anläggningar är s.k. förenklad vägvisning. Det kan fungera på mindre vägar vid säsongsbetonade verksamheter som bara har öppet i dagsljus. Förenklad vägvisning innebär att man får sätta upp skylten själv och att den bara ska sitta uppe så länge som verksamheten pågår. och (båda SD) framhåller i motion 2020/21:29 betydelsen av att förhindra olaglig skyltning. Motionärerna pekar på att skyltning kan innebära en stor trafikfara. I motion 2020/21:318 yrkande 3 av (C) föreslås att man skyltar till laddstationer på samma sätt som till andra drivmedel. Motionären framhåller att det är orimligt att regelverket missgynnar laddstationer. och (båda C) framhåller i motion 2020/21:571 yrkande 1 att det behövs en generösare bedömning av skyltningsregler vid allmänna vägar. I yrkande 2 pekar motionärerna på att det krävs skyltning om kunderna ska kunna hitta till landsbygdsföretag. Motionärerna framhåller att många företag på landsbygden marknadsför sin verksamhet i första hand för bilburna personer och därför är beroende av att bilister kan ta av från den större vägen för att hitta till bl.a. gårdsbutiker. I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 8 av m.fl. (SD) framförs önskemål om att stärka kulturarvet på svenska vägar. Motionärerna framhåller att ett nationellt eller lokalt kulturarv såsom exempelvis skyltar som beskriver traktens historia bör premieras när man bygger exempelvis vägar. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2020/21:2805 yrkande 11 att användandet av digitala skyltar ska öka. Motionärerna framhåller bl.a. att väderförhållanden kan ställa väldigt varierande krav på föraren och bilens förutsättningar att ta sig fram. I kommittémotion 2020/21:3468 yrkande 10 av m.fl. (M) framhålls att det bör utredas hur den digitala tekniken kan reducera antalet skyltar vid svenska vägar. I yrkande 29 framhåller motionärerna betydelsen av förenklade regler för tillstånd att sätta upp tillfälliga skyltar vid väg. Utskottet är medvetet om att näringsidkare är beroende av att kunna marknadsföra sin verksamhet genom bl.a. skyltar utmed allmänna vägar, men vill understryka att detta inte får göras på ett sätt som äventyrar trafiksäkerheten. Utskottet delar således det som statsrådet framförde i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2018/19:383) om att trafiksäkerheten är och ska vara överordnad enskilda näringsidkares behov av marknadsföring utmed de allmänna vägarna. Det ska inte finnas för många skyltar på samma ställe, och de ska vara konsekventa och lättbegripliga. Utskottet konstaterar att det är och i vissa fall kommunerna som ger tillstånd för skyltar längs det allmänna vägnätet. Utskottet finner inte skäl att ifrågasätta att de också är väl skickade att göra en väl avvägd bedömning mellan trafiksäkerhet, tillgänglighet och önskemål från bl.a. det lokala näringslivet och turismen. Utskottet vill också peka på den möjlighet som finns till förenklad vägvisning och som innebär att man får sätta upp skylten själv och att den bara ska sitta uppe så länge som verksamheten pågår. Utskottet vill vidare påminna om de vägledningar som har tagits fram av myndigheter när det gäller bl.a. reklamskyltar i landskapet längs allmänna vägar men också den kulturmiljöstrategi som tagits fram av och som berör samtliga av verksamhetsområden. När det gäller motionsförslag om digital skyltning så förutsätter utskottet att använder modern teknologi för att styra, påverka och kommunicera med trafikanterna. Utskottet finner därmed inte att det finns någon anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:29 (SD), 2020/21:318 (C) yrkande 3, 2020/21:571 (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2218 (SD) yrkande 8, 2020/21:2805 (KD) yrkande 11 och 2020/21:3468 (M) yrkandena 10 och 29. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. körfält för kollektivtrafik, rondellers utformning och ridvägar. Utskottet påminner om gällande regelverk. Jämför reservation 44 (SD) och 45 (L). Enligt trafikförordningen (1998:1276) får särskilda trafikregler meddelas genom lokala trafikföreskrifter, bl.a. att ett visst körfält eller en viss körbana ska vara körfält eller körbana för fordon i linjetrafik m.fl. I ett körfält eller en körbana för fordon i linjetrafik m.fl. får endast fordon i linjetrafik föras samt, om körfältet eller körbanan är beläget till höger i färdriktningen, cykel och moped klass II. Vilka fordon som får framföras på de vägar och gator där kommunen är väghållare regleras i lokala trafikföreskrifter inom ramen för det kommunala ansvaret. Länsstyrelser har motsvarande mandat för det statliga vägnätet. Kommuner och Regioner (SKR) informerar om hur lokala trafikföreskrifter, dispenser och tillstånd i enlighet med gällande trafiklagstiftning lämpligast kan utformas. Vägar och gators utformning tar fram regler för vägar och gators utformning. Reglerna används vid all projektering av statliga vägar. Det nuvarande regelverket gäller . Reglerna är anpassade till olika entreprenadformer och används vid både nybyggnad och större ombyggnader. Reglerna bidrar till att trafiken kommer fram på ett smidigt och säkert sätt. Reglerna är obligatoriska för arbeten på statliga vägar. För övriga väghållare är de enbart vägledande och inte kravställande. SKR har gett ut ett antal publikationer inom Trast, Trafik för en attraktiv stad, som ska vara ett stöd i kommunernas arbete.