bet · H801UbU10 · 2021-03-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om övergripande skolfrågor och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående utredningar och aviserade och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. åtgärder för att höja kunskapsresultaten, ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, val av skola, fristående skolor, tillsyn, särskilda undervisningsformer och it i skolan. I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 190 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet Motioner som bereds förenklat 1.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (M) 2.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (SD) 3.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (KD) 4.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (L) 5.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (V) 6.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (KD) 7.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (L) 8.Val av skola, punkt 3 (SD) 9.Val av skola, punkt 3 (L) 10.Fristående skolor, punkt 4 (L) 11.Tillsyn, punkt 5 (SD) 12.Tillsyn, punkt 5 (C) 13.Tillsyn, punkt 5 (V) 14.Tillsyn, punkt 5 (L) 15.It i skolan, punkt 6 (M) 16.It i skolan, punkt 6 (V) 17.Särskilda undervisningsformer, punkt 7 (SD) 18.Särskilda undervisningsformer, punkt 7 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 8 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för att höja kunskapsresultaten 2020/21:1020 av (C), 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 73, 2020/21:1933 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2020/21:1979 av (M) yrkande 1, 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 48, 2020/21:2733 av (MP), 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 17, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 8, 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 17, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 81. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (L) Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:300 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:854 av (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2198 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2448 av (S), 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3558 av och (båda M) yrkande 6 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 71 och 76. Reservation 5 (V) Reservation 6 (KD) Reservation 7 (L) 2020/21:916 av och (båda S), 2020/21:1448 av (L), 2020/21:1643 av och (båda S), 2020/21:1935 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:2015 av m.fl. (S), 2020/21:2198 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2402 av (S), 2020/21:2421 av och (båda S), 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3382 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (L) 2020/21:88 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1, 4–6 och 8, 2020/21:764 av (KD), 2020/21:1633 av och (båda S), 2020/21:2429 av (S), 2020/21:2914 av (M) yrkande 5, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:3665 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 10 (L) 2020/21:88 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 2 och 3, 2020/21:177 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) Reservation 14 (L) 2020/21:177 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3328 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 15 (M) Reservation 16 (V) 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:1933 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2020/21:2370 av och (båda S) och 2020/21:3286 av m.fl. (C) yrkandena 32 och 33. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD), (MP), (L), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 187 motionsyrkanden om övergripande skolfrågor inom skolväsendet från allmänna motionstiden /21. Av dessa bereds 119 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. åtgärder för att höja kunskapsresultaten, ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, skolvalet, fristående skolor, tillsyn, särskilda undervisningsformer och it i skolan. Företrädare för Skolinspektionen informerade utskottet om ägar- och ledningsprövning m.m. och om regelverket kring återkallande av tillstånd. Företrädare för Kommuner och Regioner (SKR) informerade utskottet om digitalisering i skolan. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst motioner från den allmänna motionstiden om övergripande skolfrågor inom skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden om frågor inom utbildningsväsendet i två andra betänkanden – 2020/21:UbU11 Lärare och elever och 2020/21:UbU12 Grundläggande frågor om utbildning. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förslag på olika åtgärder för att höja kunskapsresultaten, lärotider, lovskola och läxhjälp. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (KD) och 4 (L). I motion 2020/21:1979 av (M) yrkande 1 anser motionären att och gymnasieskolan i högre utsträckning måste lära ut kunskaper och vara kompensatorisk. Den svenska skolan har enligt motionären lyckats sämre med det uppdraget. Enligt kommittémotion 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 73 bör man se över om det behövs ett förbättrat regelverk för stöd och särskilt stöd till skolorna. Motionärerna framhåller att en elevs behov av stöd och hjälp måste utredas skyndsamt om läraren eller föräldern anmäler till rektorn. Även i kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 48 finns ett motsvarande yrkande om att man bör se över om det behövs ett förbättrat regelverk för stöd och särskilt stöd till skolorna. I kommittémotion 2020/21:1933 av m.fl. (SD) yrkande 20 anser motionärerna att faktakunskaper ska utgöra grund för både undervisning och betygsättning i . En positiv effekt är enligt motionärerna att ett synliggörande av förväntningar och krav tilltalar och motiverar unga, i synnerhet pojkar, vars skolresultat särskilt behöver förbättras. I motion 2020/21:1020 av (C) önskar motionären att möjligheten att införa läroplikt i stället för skolplikt utreds. Enligt motionären behöver fokus flyttas från att man som elev ska genomgå skolan på ett visst antal år, till att man går vidare i utbildningen när man fått den kunskap man har rätt att förvänta sig. I kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 20 föreslår motionärerna att det bör införas föräldrakontrakt för att förtydliga ansvarsfördelning mellan skola, elever och föräldrar. Det ska t.ex. slås fast att eleverna ska göra sina läxor men att den som på grund av stökiga hemförhållanden inte kan göra läxor hemma får läxhjälp i skolan, utanför ordinarie lektionstid. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 81 behandlas frågan om möjligheten till en förlängd skolplikt, alternativt införande av en läroplikt, för de elever som inte klarar behörighet till gymnasiet. Enligt motionärerna bör rektorerna ha långtgående befogenheter för att prioritera om i timplanen för nyanlända så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. I kommittémotion 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 1 önskar motionärerna en grundskola med kunskap som huvuduppdrag. ska inte bara enligt motionärerna förmedla grundläggande kunskaper och färdigheter till alla elever, utan den ska även lägga grunden för individens utveckling och samhällets framtid. I yrkande 8 begärs tydliga och tidiga former av kunskapsuppföljningar i . Motionärerna vill att betyg ska ges från årskurs 4 i den svenska men anser att det även är viktigt att det tidigare finns diagnostiska test för att fånga upp elever som riskerar att inte nå målen. I kommittémotion 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 9 anser motionärerna att man bör följa upp implementeringen av läsa-skriva-räkna-garantin. Motionärerna anser att om en uppföljning skulle visa på brister i implementeringen behöver ytterligare insatser övervägas för att få till stånd ett tidigt och anpassat stöd för alla elever. Lärotider, lovskola och läxhjälp I kommittémotion 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslår motionärerna att det ska införas obligatorisk lovskola och läxhjälp för elever som riskerar att halka efter i skolan. Finns det en risk att en elev inte når kunskapsmålen ska kommunerna enligt motionärerna vara skyldiga att erbjuda lovskola från årskurs 6. I kommittémotion 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 17 begär motionärerna att man ska utreda det svenska skollovssystemet i syfte att se över hur längden på loven påverkar elevernas resultat och mående. Det skulle enligt motionärerna vara ytterligare ett sätt att försäkra sig om att tiden i blir tillräcklig för att garantera en god skolgång. I motion 2020/21:2733 av (MP) vill motionären att man anpassar skoldagarnas starttid för bättre hälsa och kunskapsresultat. Motionären anser att bör uppmana regeringen att genom sin styrning verka för kunskapsspridning, test och uppföljning av olika sätt att anpassa skoldagen efter vad som bäst passar för att eleverna ska få bästa möjliga förutsättningar att prestera i skolan och må bra. I 1 kap. 4 § skollagen sägs att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I 3 kap. skollagen finns det bestämmelser om barns och elevers utveckling mot målen. I 3 kap. 2 § skollagen finns en bestämmelse om barnens och elevernas lärande och personliga utveckling. I bestämmelsen sägs att alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav eller kravnivåer som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Om det finns särskilda skäl får en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ges särskilt stöd enskilt eller i en annan undervisningsgrupp (särskild undervisningsgrupp) än den som eleven normalt hör till (3 kap. 11 § skollagen). I 1 kap. 11 § skollagen sägs att det för varje skolform och för fritidshemmet ska gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för en viss skolform eller för fritidshemmet meddela föreskrifter om utbildningens värdegrund och uppdrag samt om mål och riktlinjer för utbildningen på annat sätt än genom en läroplan. I skollagen regleras även att det för varje ämne ska gälla en kursplan och att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 § skollagen m.fl. bestämmelser). Särskilt om den s.k. läsa-skriva-räkna-garantin infördes det bestämmelser i 3 kap. skollagen om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan, den s.k. läsa-skriva-räkna-garantin (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333). Syftet med garantin är att en elev som behöver stöd tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov, bl.a. genom att förskollärare och lärare samråder med personal med specialpedagogisk kompetens (3 kap. 4a §). Garantin innebär vidare bl.a. att elevens språkliga medvetenhet och matematiska tänkande ska kartläggas redan i förskoleklassen med stöd av ett nationellt kartläggningsmaterial (3 kap. 4 § 1). Om det utifrån användningen av kartläggningsmaterialet, ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov finns en indikation på att en elev i förskoleklassen eller i lågstadiet inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås i svenska, svenska som andraspråk eller matematik ska den ansvariga förskolläraren eller läraren göra en särskild bedömning av elevens kunskapsutveckling för att avgöra om eleven behöver extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller särskilt stöd för att nå de kunskapskrav som ska uppnås. Om ett sådant behov finns ska det göras en planering av extra anpassningar eller en anmälan till rektorn för att utreda behovet av särskilt stöd (3 kap. 4 och 5§§.) Särskilt om att fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasieskolan I 3 kap. § och 12 h § finns det bestämmelser som innebär att det ska upprättas en individuell studieplan för nyanlända elever som tas emot inom skolväsendet i högstadiet i eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts. Studieplanen ska vara långsiktig och beskriva hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program utifrån elevens mål. Den ska innehålla uppgifter om utbildningens huvudsakliga innehåll och planerade stödåtgärder. En sådan plan ska upprättas senast efter mottagandet. Dessa elever ska även kunna ges undervisning enligt en anpassad timplan om rektorn bedömer att eleven kommer att ha svårt att nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan inom ramen för skolplikten. I en sådan prioriteras vissa ämnen och därmed utökas undervisningstiden i dessa ämnen (prop. 2017/18:194, bet. 2017/18:UbU31, rskr. 2017/18:430). Bakgrund och pågående arbete beslutade regeringen om reviderade kursplaner för med mer fokus på kunskap och bildning. Planen var att de skulle börja gälla . På framgår att målet med revideringen av kursplanerna har varit att göra kursplanerna till ett bättre arbetsverktyg för lärarna. Ämnets syfte och centrala innehåll ska få ett tydligare fokus i undervisningen och kunskapskraven ska bli ett bättre stöd när lärarna sätter betyg. Fakta och förståelse har betonats och innehållet skiljer sig tydligare mellan stadierna. På så sätt vill man skapa bättre förutsättningar för kvalitet och likvärdighet i undervisningen och se till att betygen blir mer tillförlitliga och rättvisande för eleverna. På regeringens webbplats framhåller regeringen att huvudmän, rektorer och lärare inte bör belastas med det omfattande och tidskrävande implementeringsarbete av de reviderade kursplanerna som skulle krävas eftersom skolan befinner sig i ett ansträngt läge med anledning av pandemin. Därför har regeringen beslutat att flytta fram tillämpningen av de reviderade kursplanerna i och motsvarande skolformer till . Uppföljning och utvärdering av garantin för tidiga stödinsatser Regeringen har gett i uppdrag åt Skolinspektionen att, inom ramen för sitt kvalitetsgranskningsuppdrag, följa upp och utvärdera den garanti för tidiga stödinsatser som har beslutat om (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333). Uppdraget delredovisades till regeringen () och ska slutredovisas (U2018/03700/S delvis och U2018/03704/S). I delredovisningen av regeringsuppdraget (dnr 2018:8016) har iakttagelser gjorts som avser /19 (året innan garantins ikraftträdande), /20 (första året med garantin) samt . Skolinspektionens utvärdering har i det här skedet inriktats mot förutsättningar för garantins genomförande, vidtagna stödinsatsers omfattning och inriktning samt förskoleklassens arbete med garantin. I rapporten framhåller Skolinspektionen att iakttagelser från förskoleklassen visar på svårigheter att använda kartläggningsmaterialet som underlag för att utveckla undervisningen och för att utforma stöd till elever som behöver det. Material används och kartläggande aktiviteter genomförs, men elevers stödbehov uppmärksammas i varierande utsträckning. Lärare och specialpedagogisk personal samråder inte heller alltid i bedömning och analys för att omsätta resultatet av kartläggningen. Vidare leder resultaten från de genomförda aktiviteterna sällan till en utvecklad och anpassad undervisning eller till adekvat utformade stödinsatser till elever. Således uppnås inte enligt Skolinspektionen garantins syfte. Skolinspektionen framhåller att garantin är en ny del av lagstiftningen och att det kan ta tid innan arbetet får fäste och implementeras. Covid-19-situationen har även varit ansträngande för skolan . Syftet var dock att garantin genom förberedelser skulle fungera . Skolinspektionen ser att viktigt utvecklingsarbete återstår. Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07) Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (dir. 2017:88, 2018:33 och 2019:38). I utredningens slutbetänkande Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (SOU 2021:11) framgår att utredningen har sett över stödlagstiftningen men bedömer att det befintliga regelverket har en fungerande utformning. Ytterligare specificerade krav i lagstiftningen skulle enligt utredningen riskera att leda till en detaljstyrning som innebär en begränsning av skolornas möjligheter att utforma sitt arbete. Utredningen bedömer vidare att hälsoperspektivet framgår tillräckligt tydligt i lagstiftningen. Utredningen ser däremot ett behov av att förtydliga elevhälsans uppdrag. När det gäller det regelverk som berör styrning och ledning av skolans arbete bedömer utredningen att den generella lagstiftning som finns är ändamålsenlig och att specifika perspektiv, som stöd- eller elevhälsoarbetet, inte bör pekas ut eftersom det skulle skapa behov av att peka ut även andra specifika områden. Utredningen ser i stället behov av åtgärder för att stärka elevhälsoprofessionerna, öka kompetensen att bedriva ett aktivt stöd- och elevhälsoarbete och erbjuda bättre verktyg för effektiva insatser på stöd- och elevhälsoområdet. Bland annat föreslår utredningen att det ska införas ett krav på tillgång till speciallärare eller specialpedagog inom elevhälsan för att höja kvaliteten på kartläggning av stödbehov och utformning av insatser samt för att lärare ska ges ett bättre stöd i arbetet med att utforma inkluderande lärmiljöer. För att stödinsatser ska kunna utformas så att de ger effekt för elevers kunskapsutveckling behöver skolorna enligt utredningen bättre verktyg. Utredningen föreslår därför att ska ges i uppdrag att ansvara för att ta fram kunskapssammanställningar inom områdena elevhälsa och stöd som kan bidra till att förbättra huvudmäns, rektorers och lärares möjligheter att välja effektiva insatser. Kunskapssammanställningarna ska tas fram tillsammans med och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) samt, där det är relevant, i samverkan med och . Betänkandet bereds av regeringen (). En särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå hur en tioårig grundskola kan införas genom att förskoleklassen görs om till årskurs ett (dir. 2020:24). Syftet är att förbättra kunskapsresultaten genom att eleverna ges mer undervisning utifrån kursplaner och inom den regel- och kompetensmässiga struktur som har. Även de motsvarande obligatoriska skolformerna grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska utökas med genom att förskoleklassen omvandlas till en ny första årskurs. Utredaren ska även bl.a. föreslå vilka behörighetskrav som ska gälla för lärare som ska bedriva undervisning i den nya första årskursen i dessa skolformer och vilken fortbildning och kompetensutveckling som bör genomföras för förskollärare och lärare. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade om ett nytt statsbidrag som ska användas för fortbildning av förskollärare verksamma i förskoleklassen. Det är en del av arbetet med att förbereda för att införa en tioårig grundskola. Syftet är att förskollärare ska få behörighet att undervisa i första årskurser. avsätts för satsningen. Förordningen träder i kraft . I regleringsbrevet för avseende gav regeringen myndigheten i uppdrag att erbjuda förskollärare verksamma i förskoleklassen fortbildningsinsatser inför ett införande av en tioårig grundskola. Universitet och högskolor kommer på uppdrag av att kunna anordna sådan fortbildning och utbildningen ska omfattas av det statsbidrag som regeringen nu har beslutat om. Villkoren innebär att statsbidrag lämnas under förutsättning att huvudmannen betalar av förskollärarens lön i ersättning som denne fortbildar sig. Statsbidraget ska motsvara av huvudmannens kostnad för ersättning. För satsningen avsätts 2021. Lärotider, lovskola och läxhjälp I 3 kap. skolförordningen (2011:185) finns det bestämmelser om lärotider som gäller för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, om inte annat anges. I bestämmelserna sägs att läsåret ska ha minst och minst och ska börja och sluta . Det är huvudmannen som beslutar vilka datum som höst- och vårterminerna ska börja och sluta (2 och 3 §§). Elevernas skolarbete ska förläggas och vara så jämnt fördelat över som möjligt. Skolarbetet ska även förläggas så att eleverna så långt som möjligt får sammanhållna skoldagar (4 §). För läsåret eller ska det finnas ett schema för undervisningen (6 §). Det är skolans rektor som bestämmer vilken tid skoldagen ska börja och sluta. Det gäller i alla skolformer (). Det följer av bestämmelser i skollagen om att det pedagogiska arbetet vid en förskole- eller skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Vidare sägs i skollagen att det är rektorn som beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 9 och 10 §§ skollagen). Förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid innehåller bestämmelser om statsbidrag för frivilligt anordnande av hjälp med läxor eller annat skolarbete till elever.