bet · H801CU11 · 2021-03-12 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om tillgången till geodata. Utskottet anser att regeringen bör prioritera att möjliggöra att ytterligare geodata, bl.a. från Lantmäteriet, blir tillgängliga i största möjliga mån för både myndigheter och allmänheten. Regeringen bör också återkomma med förslag på lämpliga finansieringslösningar och skynda på arbetet med standardisering av geodata. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Motionsyrkandena handlar bl.a. om arrende, tomträtt, andelstal i vägsamfälligheter, expropriationsersättning och översyn av Lantmäteriet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. I betänkandet finns 15 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I en reservation (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rätt att anordna gång- och cykelvägar Friköp av historiska arrenden 1.Arrende, punkt 1 (M) 2.Arrende, punkt 1 (SD) 3.Tomträtt, punkt 2 (SD) 4.Tomträtt, punkt 2 (KD) 5.Andelstal i vägsamfälligheter, punkt 4 (C) 6.Rätt att anordna gång- och cykelvägar, punkt 5 (L) 7.Laddningsmöjligheter inom samfälligheter, punkt 7 (C) 8.Expropriationsersättning, punkt 8 (SD) 9.Expropriationsersättning, punkt 8 (C, KD) 10.Förköpslag, punkt 9 (V) 11.Jordförvärvslagstiftningen, punkt 10 (C, KD) 12.Tillgång till geodata, punkt 12 (S, V, MP) 13.Översyn av Lantmäteriet, punkt 13 (M, C, KD) 14.Fideikommiss, punkt 14 (V) 15.Friköp av historiska arrenden, punkt 15 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2020/21:754 av (S), 2020/21:1297 av (M) och 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2020/21:3006 av (M) och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (KD) 2020/21:1242 av (M) och 2020/21:3165 av och (båda C). 2020/21:49 av och (båda C), 2020/21:1025 av Per Åsling och (båda C) yrkande 1, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2020/21:3545 av (M) yrkande 1. Reservation 5 (C) Rätt att anordna gång- och cykelvägar 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 37. Reservation 6 (L) 2020/21:159 av Per Lodenius (C). 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 28. Reservation 7 (C) 2020/21:454 av och (båda C) yrkande 4, 2020/21:466 av (C), 2020/21:474 av m.fl. (C), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:1244 av (M), 2020/21:1325 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1558 av (M), 2020/21:2109 av m.fl. (S), 2020/21:2303 av (M), 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2020/21:3167 av och (båda C) och 2020/21:3704 av (M). Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C, KD) 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 10 (V) 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 11 (C, KD) 2020/21:1971 av Boriana (M). ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör prioritera att tillgängliggöra geodata och skynda på arbetet med standardiseringen av geodata, och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 40 och 41 samt 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 38, 2020/21:1547 av (M) yrkande 1 och 2020/21:1547 av (M) yrkande 2. Reservation 12 (S, V, MP) 2020/21:575 av m.fl. (C), 2020/21:1243 av (M), 2020/21:1559 av (M), 2020/21:2164 av (M), 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 8, 9 och 31, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 39. Reservation 13 (M, C, KD) 2020/21:164 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:745 av (S) och 2020/21:2664 av (L). Reservation 14 (V) Friköp av historiska arrenden 2020/21:164 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:2093 av m.fl. (S). Reservation 15 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (M) och (L). I betänkandet behandlar utskottet ca 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 i olika fastighetsrättsliga frågor. Motionsyrkandena handlar bl.a. om arrende, tomträtt, andelstal i vägsamfälligheter, expropriationsersättning, tillgång till geodata och översyn av Lantmäteriet. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. besittningsskyddet vid sidoarrenden. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). I kommittémotion 2020/21:3350 anser m.fl. (M) att det finns skäl till bättre marknadsanpassning och ett större mått av flexibilitet i arrendereglerna. Motionärerna anser att upp till femåriga avtal om sidoarrenden (som upprättas ) ska omfattas av avtalsfrihet när det gäller besittningsskydd och arrendeavgift. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 17). I kommittémotion 2020/21:733 yrkande 29 föreslår m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att det behövs lättnader när det gäller att upphäva besittningsskyddet för vissa sidoarrenden och att det bör införas ett mindre starkt skydd för korta arrenden. (S) menar i motion 2020/21:754 att arrendelagstiftningen bör ses över för att skydda arrendatorer som arrenderar jordbruksmark mot oskäliga höjningar av arrendeavgiften. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. I motion 2020/21:1297 menar (M) att större avtalsfrihet bör gälla för jordbruksarrenden, bl.a. bör besittningsskyddet avskaffas eller bli dispositivt. Motionären föreslår ett tillkännagivande i enlighet med detta. Arrende är en nyttjanderätt till fast egendom mot vederlag. Allmänna regler om arrende infördes och kompletterades efter hand med lagstiftning om särskilda arrendeformer. Reglerna finns i 7–11 kap. jordabalken. Jordbruksarrende innebär att jord upplåts till brukande. De olika formerna av jordbruksarrende kallas gårdsarrende och sidoarrende. Gårdsarrende föreligger om arrendet även omfattar arrendatorns bostad. Övriga jordbruksarrenden kallas sidoarrenden. Ett gårdsarrende ska som huvudregel upplåtas , medan det inte finns någon minimitid för ett sidoarrende. Gårdsarrenden och sidoarrenden med en längre arrendetid än omfattas av besittningsskydd. Det innebär att arrendatorn vid avtalstidens slut som huvudregel har rätt att få avtalet förlängt. Besittningsskyddet kan endast brytas under vissa förutsättningar som anges i lagen. Så är t.ex. fallet om jordägaren gör sannolikt att han eller hon själv ska bruka marken och det inte är obilligt mot arrendatorn att arrendeförhållandet upphör, s.k. självinträde. Vid sidoarrenden om högst saknar dock arrendatorn allt besittningsskydd och har alltså ingen rätt till förlängning av avtalet. Tidsbestämda jordbruksarrenden är bindande i högst . Bostadsarrende föreligger när jord upplåts med arrende för något annat ändamål än jordbruk, och arrendatorn har rätt att uppföra eller ha kvar bostadshus på arrendestället. Det krävs också att det inte är uppenbart att upplåtelsens huvudsakliga syfte är att tillgodose något annat ändamål än att bereda bostad åt arrendatorn och någon närstående till arrendatorn. Reglerna om bostadsarrende gäller även i tillämpliga delar när jord upplåts på arrende till en förening som har till huvudsakligt ändamål att i sin tur upplåta bostadsarrende till sina medlemmar, t.ex. en kolonistugeförening. Upplåtelsetiden för ett tidsbestämt bostadsarrende ska som huvudregel vara , och upplåtelsen är bindande i högst . Inom detaljplanelagt område är maximitiden dock . beslutade om flera lagändringar på det fastighetsrättsliga området. Bland annat har en skyddsregel vid kraftig höjning av avgiften för bostadsarrende införts och en uppsägning eller begäran om villkorsändring vid jordbruksarrende eller bostadsarrende ska kunna skickas i ett rekommenderat brev, i stället för att delges motparten (prop. 2019/20:125, bet. 2019/20:CU20, rskr. 2019/20:283). Skyddsregeln vid bostadsarrende innebär att arrendenämnden ska kunna besluta att den arrendeavgift som ska gälla för en ny arrendeperiod ska införas successivt. Om den arrendeavgift som bestäms är väsentligt högre än den tidigare avgiften i arrendeförhållandet ska arrendenämnden, om arrendatorn begär det och det finns särskilda skäl för det, bestämma att avgiften ska betalas med lägre belopp (10 kap. 6 a § jordabalken). Lagändringarna trädde i kraft . Tomträtts- och arrendeutredningen har haft i uppdrag att utreda vissa frågor om tomträtt och arrende. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Jordbruks- och bostadsarrende – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd (SOU 2014:32). I betänkandet redovisar utredningen bl.a. följande förslag och bedömningar när det gäller jordbruksarrende. Utredningen bedömer att parterna inte bör ges full avtalsfrihet i fråga om hur avgiften för jordbruksarrende ska bestämmas. I stället förordar utredningen att utrymmet till indexreglering av avgiften utvidgas. Utredningen föreslår att avgiften för jordbruksarrende, utöver vad som följer av nuvarande avgiftsreglering, helt eller delvis ska kunna knytas till prisutvecklingen för en eller flera produkter som arrendatorn producerar eller är beroende av i sin verksamhet. Det innebär att parterna ska kunna avtala exempelvis att arrendeavgiften ska förändras i relation till prisutvecklingen på spannmål eller någon annan produkt som arrendatorn producerar. När det gäller sidoarrendatorns besittningsskydd föreslår utredningen att samtliga tidsbestämda sidoarrenden ska omfattas av besittningsskydd. För att balansen mellan jordägare och arrendator inte ska påverkas av införandet av besittningsskydd även för arrenden med kortare arrendetid föreslås en viss uppluckring av besittningsskyddet för vissa sidoarrenden. Vid självinträde eller när arrendestället behövs för en mer ändamålsenlig indelning i brukningsenheter eller annars för annat ändamål ska besittningsskyddet kunna brytas redan om jordägaren gör den tänkta åtgärden sannolik. Det innebär att det inte längre ska göras någon bedömning av om det är oskäligt mot arrendatorn att arrendeförhållandet upphör. Jordägaren ska också, under vissa förutsättningar, kunna bryta besittningsskyddet genom att göra sannolikt att arrendestället ska överlåtas eller övergå på någon annan genom fastighetsreglering. Frågan om vilka sidoarrenden som ska omfattas av det något svagare besittningsskyddet har diskuterats ingående under utredningsarbetet. Utredaren har slutligen stannat för att de föreslagna nya bestämmelserna om arrendatorns besittningsskydd bör gälla de sidoarrenden som avser en arrendetid om högst men att de nya bestämmelserna ska träda i kraft för befintliga femårsavtal först efter en övergångsperiod om . Genom lagändringar som trädde i kraft har flera av förslagen i utredningsbetänkandet SOU 2014:32 som gäller bostadsarrende och förenklade regler om uppsägning och villkorsändring av jordbruks- och bostadsarrende genomförts (se ovan). Förslagen i utredningsbetänkandet i de delar som gäller besittningsskydd och bestämmande av arrendeavgift vid jordbruksarrende bereds vidare inom . Uppdrag till att analysera effekter av jordförvärvs- och arrendelagstiftningen Som närmare redovisas i avsnittet Jordförvärvslagstiftningen gav regeringen i uppdrag att, inom ramen för livsmedelsstrategin, närmare analysera hur lagstiftningen om jordförvärv och arrende påverkar företagsutveckling i skogsbruks- och jordbrukssektorerna ur ett regionalt och nationellt perspektiv. Analysen skulle bl.a. beskriva jordförvärvs- och arrendelagstiftningens påverkan på företagens möjlighet till utveckling, delägande, generationsväxlingar, kapitalförsörjning och investeringsklimatet inom jord- och skogsbruk samt möjligheten att välja mest lämplig företagsform. redovisade uppdraget i en rapport . När det gäller arrendelagstiftningen anförs sammanfattningsvis i rapporten att resultaten visar på att arrendelagstiftningen sannolikt har en konserverande effekt, och att företagande och konkurrenskraft skulle främjas av en friare lagstiftning. Detta gäller framför allt för sidoarrenden där arrendatorn inte bor på gården. I rapporten ges rekommendationen att det bör bli lättare för jordägare och arrendator att själva bestämma hur avtalet dem emellan ska se ut. Framför allt när det gäller sidoarrenden, där arrendatorn inte bor på gården, skulle detta kunna bidra till mer flexibilitet. Rapporten bereds inom . Motionsyrkanden om besittningsskyddet och regleringen av arrendeavgifter vid sidoarrenden behandlades senast av utskottet i betänkande 2018/19:CU13 och i förenklad ordning i betänkande 2019/20:CU13. Utskottet avstyrkte de då aktuella motionsyrkandena med hänvisning till pågående arbete och följde utskottets förslag. Som redovisats ovan bereds fortfarande Tomträtts- och arrendeutredningens förslag om ändring av reglerna om besittningsskydd och bestämmande av arrendeavgiften vid jordbruksarrende inom . Utskottet vill även nämna att i sin rapport rekommenderar att det bör bli lättare för jordägare och arrendator att själva bestämma hur avtalet dem emellan ska se ut. Enligt skulle detta kunna bidra till mer flexibilitet, framför allt när det gäller sidoarrenden. Även rapporten bereds inom . Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tomträtt. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (KD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:1615 att det bör införas ett takbelopp antingen på hela tomträttsavgälden eller på höjningarna av avgälden. Motionärerna anser även att det bör övervägas att införa en förändrad prissättning för rimligt friköpspris. Eventuellt behöver beräkningsmodellen i sin helhet förändras i grunden. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 37). I kommittémotion 2020/21:3408 anser m.fl. (KD) att tomträttsavgälden ska kunna justeras och att nivån på avgäldsräntan ska bestämmas till en generell avgäldsränta i enlighet med Tomträtts- och arrendeutredningens förslag i SOU 2012:71 (se nedan). Vidare anser motionärerna att avgäldsunderlaget för småhus ska omvärderas när tomträttshavaren flyttar och därmed avsäger sig tomträtten. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 26). I motion 2020/21:3006 föreslår (M) ett tillkännagivande om att regeringen ska lägga fram en proposition utifrån de åtgärder som föreslås i delbetänkandet Tomträttsavgäld och friköp (SOU 2012:71) med bäring på en årlig indexuppräkning av avgäldsnivån för bostadshus. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. Tomträtt regleras i 13 kap. jordabalken. Tomträtt får upplåtas i en fastighet som tillhör staten eller en kommun eller som annars är i allmän ägo. Om regeringen för ett särskilt fall medger det, får tomträtt upplåtas också i en fastighet som tillhör en stiftelse (2 §). I tomträttsavtalet, som ska vara skriftligt, ska anges bl.a. ändamålet med upplåtelsen, avgäldsbeloppet och de närmare föreskrifter om fastighetens användning och bebyggelse som ska gälla (3 och 4 §§). Tomträttshavarens rätt att överlåta tomträtten får inte begränsas. Tomträttshavaren får bl.a. upplåta panträtt och annan nyttjanderätt än tomträtt i tomträtten, och inte heller denna rätt får inskränkas (1 § andra stycket och 6 §). Avgälden ska betalas med ett oförändrat belopp under vissa tidsperioder. Dessa avgäldsperioder ska uppgå till (10 §). Om parterna vid avgäldsperiodens slut inte kommer överens om nya avgäldsvillkor, får talan om omprövning väckas vid domstol. Domstolen ska då fastställa avgälden på grundval av markvärdet för omprövningen (11 § andra stycket). Markvärdet ska bedömas med hänsyn till ändamålet med upplåtelsen och de närmare föreskrifter som ska tillämpas i fråga om fastighetens användning och bebyggelse. I förarbetena till lagstiftningen har det uttalats att avgälden ska motsvara en skälig ränta på det uppskattade markvärdet. En tomträtt kan upphöra endast vid utgången av vissa upplåtelsetider och bara efter uppsägning från fastighetsägarens sida (13 och 14 §§). Den första upplåtelseperioden ska vara och varje påföljande period . Om upplåtelsen avser ett väsentligen annat ändamål än bostadsbebyggelse, kan kortare perioder avtalas. Perioderna ska dock alltid vara . Tomträtten får endast sägas upp för upphörande om det är av vikt för fastighetsägaren att fastigheten används för bebyggelse av annan art eller i övrigt på annat sätt . Upphör tomträtten på grund av en sådan uppsägning, har fastighetsägaren lösenskyldighet för värdet av byggnader och annan egendom som hör till tomträtten. Lösenskyldigheten kan inte inskränkas genom avtal, om tomträtten avser bostadsbebyggelse (17 §). Tomträtts- och arrendeutredningen har haft i uppdrag att bl.a. utreda frågor om tomträttsavgäld och friköp. Utredningen överlämnade delbetänkandet Tomträttsavgäld och friköp (SOU 2012:71). Utredningen föreslår bl.a. en lagregel om att tomträttsavgälden ska bestämmas som produkten av ett avgäldsunderlag och en avgäldsränta. Avgälden ska kunna justeras och, om parterna inte har kommit överens om något annat, förfalla till betalning vid avgäldsperiodens början. Utredningens förslag, liksom gällande praxis, innebär att avgäldsunderlaget ska stå i visst förhållande till markens värde. Detta förutsätter något slag av återkommande markvärdering. Utredningens förslag bygger på att denna värdering inte ska behöva göras inför varje avgäldsperiod utan först med längre intervall (”värderingsintervall”). För småhustomträtternas del föreslås värderingsintervallen vara treåriga. När det gäller övriga tomträtter föreslår utredningen tioåriga värderingsintervall, med möjlighet för parterna att i vissa fall avtala om längre intervall. Mellan värderingen och ingången av en ny avgäldsperiod ska avgäldsunderlaget kunna räknas om med förändringen av Statistiska centralbyråns konsumentprisindex. Utredningen har funnit att det behövs en tydligare och enklare reglering av avgäldsräntans nivå och föreslår därför att det i lagen anges en generell avgäldsränta. Utredaren föreslår att avgäldsräntan ska uppgå till . Räntenivån ska gälla för samtliga tomrättskategorier. När det gäller hur avgäldsunderlaget ska bestämmas föreslår utredningen skilda regler för de tre slagen av tomträtter. När det gäller småhustomträtter föreslår utredningen att avgäldsunderlaget ska bestämmas med utgångspunkt i det marktaxeringsvärde som fastställts vid den allmänna eller förenklade fastighetstaxering som har gjorts närmast före det år då den nya avgäldsperioden inleds. Det innebär att markvärdet kommer att omprövas . När det gäller flerbostadstomträtter och tomträtter för annat ändamål än bostäder, föreslår utredningen att avgäldsunderlaget i stället ska bestämmas med ledning av en fri värdering, inriktad på att ta fram markens marknadsvärde. Vid bedömningen av markvärdet ska, på samma sätt som , hänsyn tas till ändamålet med upplåtelsen och de närmare villkor som ska tillämpas i fråga om fastighetens användning och bebyggelse. Det konstaterade markvärdet ska kunna omprövas med tioårsintervall. Avgäldsunderlaget för småhustomträtter och flerbostadstomträtter ska uppgå endast till en viss kvotdel av det konstaterade markvärdet. Utredaren föreslår att avgäldsunderlaget för småhustomträtter ska motsvara av tomträttsfastighetens marktaxeringsvärde och att avgäldsunderlaget för flerbostadstomträtter ska motsvara av markens marknadsvärde. När det gäller tomträtter som är upplåtna för annat ändamål än bostäder föreslås att avgäldsunderlaget ska vara lika med markens marknadsvärde. När det gäller småhustomträtter föreslår utredningen att avgälds-bestämmelserna i väsentliga delar ska vara tvingande. Inför varje särskild avgäldsperiod ska parterna i och för sig kunna avtala om att avgälden för den perioden ska bestämmas på annat sätt än det som lagen anger. Ett sådant avtal ska dock inte få medföra en högre avgäld än den som följer av lagen; i så måtto kommer regleringen att vara tvingande till tomträttshavarens fördel. I fråga om av en tomträttsupplåtelse ska det emellertid alltid råda full avtalsfrihet mellan parterna. När det gäller övriga tomträtter föreslås också en i väsentliga delar tvingande reglering. Parterna ska emellertid ha möjlighet att inför en ny avgäldsperiod komma överens om att avgälden för den perioden ska regleras på annat sätt än som följer av lagen. I dessa fall ska parterna också ha vissa möjligheter att träffa avtal om hur avgälden ska bestämmas för hela det förestående värderingsintervallet. Vidare har utredningen övervägt om det bör införas ett särskilt skydd mot avgäldshöjningar i händelse av kraftiga markvärdestegringar. Utredningen har kommit fram till att något slag av ”spärregel” i och för sig vore önskvärd. Utredaren har emellertid funnit att det inte är möjligt att konstruera en spärregel som ger ett rimligt resultat och lägger därför inte fram något förslag till spärregel. Utredningen har även övervägt om det bör införas en rätt för tomträttshavaren att friköpa fastigheten. Utredningen anför att fastighetsägare och tomträttshavare har möjlighet att avtala om att tomträttshavaren ska få förvärva fastigheten. Sådana friköp är också förhållandevis vanliga. Enligt utredningens bedömning bör denna möjlighet till avtalade friköp inte kompletteras med någon rätt för tomträttshavaren att förvärva fastigheten mot fastighetsägarens vilja, dvs. Utredningen gör bedömningen att en friköpsrätt när det gäller enskilt ägda tomträttsfastigheter skulle strida mot egendomsskyddet i regeringsformen. Tomträttsfastigheter som är i allmän ägo, däribland de tomträttsfastigheter som ägs av staten eller av en kommun, omfattas inte av egendomsskyddet i regeringsformen. Utredningen bedömer att skälen för en friköpsrätt inte är tillräckligt tunga för att motivera en sådan begränsning av den kommunala självstyrelsen som en friköpsrätt skulle innebära i fråga om de kommunalt ägda fastigheterna. I enlighet med utredningens direktiv har dock ett förslag upprättats som visar hur en lagstiftning om friköp skulle kunna se ut. Lagförslaget om friköp innebär bl.a. att tomträttshavaren ska kunna påkalla inlösen när det har gått fastigheten först uppläts med tomträtt. Rätten till inlösen ska upphöra om fastighetsägaren säger upp tomträttsavtalet till upphörande. Fastighetsägaren ska ha rätt till ersättning som motsvarar respektive tomträtts avgäldsunderlag. För småhustomträtter innebär detta att ersättningen ska motsvara av det marktaxeringsvärde som har fastställts vid den allmänna eller förenklade fastighetstaxering som har skett närmast före det år under vilket talan om inlösen väcks, omräknat med förändringen av konsumentprisindex till och med kalendermånaden närmast före den tidpunkt då talan om inlösen väcks vid domstol. Vid inlösen av andra tomträtter ska ersättningen bestämmas med utgångspunkt i markens marknadsvärde då talan om inlösen väcks vid domstol. Man ska då beakta de närmare villkor som ska gälla i fråga om fastighetens användning och bebyggelse efter det att fastigheten har lösts in. Ersättningen för fastigheter som är upplåtna med tomträtt för annat ändamål än bostäder ska motsvara markens marknadsvärde, medan ersättningen för fastigheter som är upplåtna med tomträtt för flerbostadsändamål ska bestämmas till av marknadsvärdet. Betänkandet bereds inom . Justitie- och migrationsminister anförde bl.a. följande i en interpellationsdebatt om förändringar av tomträttssystemet (ip. 2020/21:53): […] har frågat mig om regeringen har för avsikt att gå vidare med förslag om förändringar vid friköp av tomträttsfastigheter och skapa ett tryggare tomträttssystem. Tomträtt är en särskild nyttjanderätt till fast egendom, som är tänkt att löpa . Systemet går ut på att tomträttshavaren betalar en avgift, en tomträttsavgäld, till fastighetsägaren. Avgälden bestäms vanligen utifrån markens värde. Tanken med det är att fastighetsägaren, som oftast är en kommun, ska få del av en eventuell markvärdestegring. Det har påtalats vissa problem med systemet för tomträtt.