bet · H901AU1 · 2021-12-07 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 13 på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mindre än vad regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen när det gäller två av anslagen. I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. Därmed tillstyrker utskottet delvis budgetpropositionen och tre motionsyrkanden. Övriga motioner avstyrks. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 Statens budget inom utgiftsområde 13 1.Statens budget inom utgiftsområde 13 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 13 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 13 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 13 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av proposition 2020/21:217 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 13 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 13 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 13 punkt 1 och motionerna 2021/22:3895 av m.fl. (SD), 2021/22:4035 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4169 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:301 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:910 av (SD), 2021/22:1150 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2021/22:2560 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 28 och 30, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2021/22:3208 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 53, 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:3951 av m.fl. (L), 2021/22:4035 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:4127 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2021/22:4169 av m.fl. (KD) yrkandena 1–7 och 9, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 39 och 44, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 12. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 13 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (L)*, (M), (S)*, (M), (SD), Alireza Akhondi (C)*, (M), (S)*, (KD), Serkan Köse (S)*, (MP)*, (L)*, (S)*, Ciczie Weidby (V)*, (SD) och (SD). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, ett trettiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 och ett yrkande från en följdmotion som lämnats med anledning av regeringens proposition 2020/21:217 Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Vid utskottets sammanträde fick utskottet information av regeringen genom dåvarande arbetsmarknadsminister och genom , dåvarande statssekreterare i . Information till utskottet har även lämnats av företrädare för , Delegationen mot segregation och . Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner till ett gemensamt förslag om anslagen inom utgiftsområde 13. Utskottet har enligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen inhämtat upplysningar från . Utskottets förslag till anslag finns i bilaga 4. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). beslutade att fastställa utgiftsramar för statens budget enligt ett förslag som lagts fram gemensamt av , (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). För utgiftsområde 13 innebär det att ramen har bestämts till 6 . Det är mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår arbetsmarknadsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 13. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 Regeringen konstaterar inledningsvis att inom utgiftsområdet har beslutat om mål för integrationspolitiken, politiken mot diskriminering, jämställdhetspolitiken och politiken mot segregation. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För politiken mot diskriminering är målet ett samhälle fritt från diskriminering. Jämställdhetspolitikens mål är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Målet för politiken mot segregation är minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla. För vissa av områdena har regeringen beslutat om delmål eller om strategier och handlingsplaner. När det gäller integrationspolitiken anger regeringen att det främst är genom generella åtgärder för hela samhället som målet uppnås. De generella åtgärderna behöver dock enligt regeringen kompletteras med riktade åtgärder som bl.a. finansieras inom utgiftsområde 13. I en första del av resultatredovisningen beskrivs utvecklingen inom områdena arbetsmarknad, utbildning, hälsa och boende. I denna del med koppling till det övergripande målet med integrationspolitiken används resultatindikatorer som arbetskraftsdeltagande, kunskapsresultat i , det allmänna hälsotillståndet och trångboddhet. I en andra del av resultatredovisningen som avser insatser för främjande av nyanländas etablering är redovisningen strukturerad efter anslagsstrukturen inom området. Denna redovisning baseras i huvudsak på återrapporteringar från myndigheter, främst länsstyrelserna, och . Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål som har beslutat ska gälla för integrationspolitiken. Regeringen pekar på ett antal åtgärder som vidtagits, bl.a. att Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag har reformerats, att tidiga insatser har utökats och utvecklats och att det införts en möjlighet att delta i ett s.k. intensivår, och anför att dessa och andra åtgärder sammantaget bedöms bidra till att uppnå det integrationspolitiska målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Arbetet bedöms även bidra till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs och att flera av målen i agendan uppfylls. När det gäller politiken mot diskriminering anför regeringen att arbetet mot diskriminering och diskriminerande strukturer är ett långsiktigt och komplext förändringsarbete där utvecklingen av resultatet i hög grad påverkas av omvärldshändelser och insatser inom andra politikområden. Regeringen anger att den resultatindikator som används är anmälningar och uppgifter om förekomsten av diskriminering. Som bedömningsgrunder använder regeringen framför allt rapporter och redovisningar från (), Forum för levande historia, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), andra berörda myndigheter samt antidiskrimineringsbyråerna. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål som har beslutat ska gälla för politiken mot diskriminering. Regeringen anger att dess långsiktiga och strategiska arbete för att förebygga och motverka diskriminering och rasism och för att stärka hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter bedöms bidra till att det riksdagsbundna målet uppnås. Arbetet bedöms även bidra till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs och att flera av målen i agendan uppfylls. Regeringen anför bl.a. att arbetet inom ramen för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott har bidragit till att på olika sätt öka kunskapen om och motverka bl.a. afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi och rasism mot samer. De insatser som har gjorts för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter bedöms sammantaget bidra till ökad kunskap och synlighet om hbtqi-personers lika rättigheter. För jämställdhetspolitiken anger regeringen utöver det övergripande målet sex underliggande delmål: jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämställd utbildning, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, jämställd hälsa och att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Regeringen lyfter också fram att dess arbete bidrar till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs. För respektive jämställdhetspolitiskt delmål listar regeringen ett antal resultatindikatorer som ska tydliggöra de centrala aspekterna i målen. Exempel på indikatorer är könsfördelning när det gäller chefer i offentlig och privat sektor, kvinnors lön som andel av mäns lön efter sektor, utbildningsnivå för befolkningen 25–, ersatta dagar för vård av barn, sjukpenningtalet efter ålder samt personer 16–utsatta för misshandel. Redovisningen görs i första hand utifrån delmålens indikatorer och anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder. Redovisningen innefattar också en redogörelse för utvecklingen och resultatet av strategin Jämställdhetsintegrering. I budgetpropositionens bilaga 3 Ekonomisk jämställdhet redovisas indikatorerna och utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten mer ingående. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av måluppfyllelsen mot det övergripande målet för jämställdhetspolitiken samt en bedömning av utvecklingen i förhållande till de jämställdhetspolitiska delmålen. Regeringens generella bedömning är att även om jämställdhetsarbetet ger resultat och går framåt behöver arbetet fortsätta om målen ska kunna nås. När det gäller åtgärder mot segregation anför regeringen att målet främst uppnås genom generella åtgärder för hela samhället. För att nå målet behöver de generella åtgärderna enligt regeringen dock kompletteras med riktade åtgärder som bl.a. finansieras inom utgiftsområde 13. Regeringen lyfter fram att nya mått för att mäta segregation används från och med denna resultatredovisning. Förutom ett övergripande segregationsindex tar redovisningen huvudsakligen sin utgångspunkt i den nya rikstäckande områdesindelning, regionala statistikområden, som har tagit fram i samarbete med Delegationen mot segregation. Fem s.k. områdestyper har definierats, där områdestyp 1 avser områden med stora socioekonomiska utmaningar och områdestyp 5 avser områden med mycket goda socioekonomiska förutsättningar. Resultatredovisningen omfattar ett antal indikatorer, som redovisas för de fem områdestyperna. Exempel på indikatorer är andelen förvärvsarbetande, andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program, bostadsarea per person och valdeltagande. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål som har beslutat ska gälla för politiken mot segregation. Regeringen drar bl.a. slutsatsen att vidtagna åtgärder inom utgiftsområdet och på andra områden har bidragit till att minska och motverka segregation och till att förbättra situationen i områden med socioekonomiska utmaningar. Arbetet bedöms även bidra till att Agenda 2030 genomförs och till att flera av målen i agendan uppfylls. Utskottet konstaterar inledningsvis att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter. En central del i att utveckla den ekonomiska styrningen är att fortsätta det utvecklingsarbete som bedriver med att förbättra regeringens resultatredovisningar till i budgetpropositionen. Utskottet vill betona vikten av en fortsatt dialog mellan och regeringen i utvecklingsarbetet. Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Av budgetpropositionen framgår att interna riktlinjer för utformningen av regeringens resultatredovisning arbetades om inför budgetpropositionen . Enligt regeringen har detta utvecklingsarbete fortsatt för att resultatredovisningarna ska utformas i enlighet med riktlinjerna. Utskottet välkomnar denna inriktning. Utskottet noterar att regeringen från och med denna budgetproposition för samtliga områden inom utgiftsområde 13 har ändrat namn på avsnittet Analys och slutsatser så att det nu heter Regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Den rubriken återspeglar bättre det avsedda innehållet i avsnittet och bidrar enligt utskottet till att regeringens resultatredovisning får en klarare struktur. När det gäller strukturen för resultatredovisningen för området segregation konstaterar utskottet att omfattande positiva förändringar har gjorts jämfört med tidigare redovisningar. Som regeringen beskriver i budgetpropositionen används nya mått för att mäta segregation från och med denna resultatredovisning. Utskottet välkomnar det utvecklingsarbete som har gjorts när det gäller resultatredovisningen på området och anser i likhet med regeringen att bättre möjligheter att mäta och följa upp utvecklingen av socioekonomisk segregation bidrar till bättre förutsättningar att komma närmare målet om minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla. Även när det gäller resultatredovisningen för övriga politikområden inom utgiftsområde 13 konstaterar utskottet att utvecklingen när det gäller regeringens resultatredovisning fortsätter att vara positiv. I likhet anser utskottet att delmålen inom jämställdhetspolitiken bidrar till en tydligare struktur för resultatredovisningen och den efterföljande bedömningen av måluppfyllelsen. Som utskottet tidigare framfört kan handlingsplaner och strategier fylla en motsvarande funktion. Utskottet konstaterar att regeringen inom diskrimineringsområdet till skillnad från föregående år på ett tydligare sätt i avsnittet Mål för området lyfter fram den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott samt strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck som viktiga utgångspunkter i arbetet mot diskriminering. Utskottet noterar vidare att strukturen för resultatredovisningen och bedömningen av måluppfyllelsen inom diskrimineringsområdet, i och med den indelning som gjorts i tre delområden, är tydligare . Sammanfattningsvis kan utskottet, på samma sätt som , konstatera att utvecklingen av strukturen när det gäller regeringens resultatredovisning fortsätter att vara positiv. Utskottet välkomnar detta och ser fram emot att följa fortsatta utvecklingsinsatser för hela utgiftsområdet i nästa års resultatredovisning. Statens budget inom utgiftsområde 13 Utskottets förslag i korthet anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering i enlighet med utskottets förslag och lämnar de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen föreslår. Utskottets förslag innebär avvikelser i förhållande till budgetpropositionen när det gäller två anslag. Budgetpropositionen och tre motionsyrkanden bifalls delvis. Övriga motioner avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering sammanlagt ska uppgå till 6 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 13 punkt 1). För vissa anslag föreslår regeringen också att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 2). I det följande sammanfattas regeringens förslag till anslagsfördelning för respektive område inom utgiftsområde 13. Regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden framgår av tabellerna i bilaga 2 och 3. 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för åtgärder för att främja etablering i arbets- och samhällslivet samt för statsbidrag till kommuner för detta ändamål. En reform som innebär att anslaget tillförs medel är en förstärkning av bl.a. samhällsinformation och hälsofrämjande insatser inom ramen för tidiga insatser för asylsökande m.fl. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och regioner för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Anslaget får även användas för utgifter för vidarebosättning. En reform som innebär att anslaget tillförs medel är bidrag till kommuner som har tagit emot många nyanlända i relation till antalet invånare. Anslaget minskas till följd av ett lägre antal mottagna i kommunerna. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 4 . 1:3 Hemutrustningslån: Anslaget får användas för utgifter för lån till nyanlända invandrare för inköp av hemutrustning. Ett lägre antal mottagna i kommunerna beräknas ge lägre utgifter. Anslaget minskas också för att finansiera slopad merkostnad vid besiktning av gasdrivna bilar (se utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:1 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget får användas för utgifter för insatser mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Anslaget får även användas för utgifter för bl.a. statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Anslaget tillförs medel för att utifrån den nationella planen mot rasism uppmärksamma särskilda utmaningar och behov i arbetet mot afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi respektive rasism mot samer och ta fram åtgärder som ska motverka dessa specifika former av rasism. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget ökas på grund av nya reformer för att förstärka och i vissa fall permanenta arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Anslaget ökas också på grund av Jämställdhetslyftet; en flerårig satsning med syfte att stärka och fokusera arbetet för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Anslaget minskas till följd av att medel för det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat förtryck, som permanentats i form av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i , flyttats till länsstyrelsernas förvaltningsanslag inom utgiftsområde 1. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. 3:2 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. För fortsatta stöd till universitet och högskolors arbete med jämställdhetsintegrering tillförs anslaget medel. Anslaget ökas också till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 3:3 Bidrag för kvinnors organisering: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för kvinnors organisering. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för att minska och motverka segregation och för utgifter för statsbidrag som har detta syfte. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. 4:2 Delegationen mot segregation: Medlen får användas till förvaltningsutgifter för myndigheten mot segregation. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . , har var för sig presenterat alternativa anslagsförslag . Förslagen innebär såväl andra anslagsnivåer som förslag till nya anslag. I det följande sammanfattas partiernas förslag inom utgiftsområde 13. En sammanställning som visar hur motionsförslagen avviker från regeringens förslag finns i bilaga 2. I kommittémotion 2021/22:4035 av m.fl. lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än den regeringen föreslagit (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen överstiger regeringens förslag med och att två anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bil. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget ökas med .