bet · H801KU21 · 2021-06-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. konstaterar att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser ger en mer utförlig redovisning av åtgärder vidtagna av regeringen och kan anses ge en korrekt bild av skrivelser till regeringen. Utskottet ser positivt på denna utveckling och förutsätter att kvaliteten kommer att behållas i kommande redogörelser. Utskottet påminner i betänkandet om den konstitutionella praxis som vuxit fram i fråga om tillkännagivanden. När det gäller behandlingen av riksdagsskrivelser på område redovisas sex tillkännagivanden som slutbehandlade. Utskottet gör när det gäller dessa ingen annan bedömning än regeringen. När det gäller tillkännagivanden inom övriga utskotts områden hänvisar utskottet till respektive utskotts yttranden över regeringens skrivelse. I betänkandet gör vissa uttalanden, bl.a. om vikten av att regeringen är utförlig i sina redogörelser för vidtagna, pågående och planerade åtgärder med anledning av tillkännagivanden. I förra årets betänkande (bet. 2020/21:KU2) framhöll vikten av att regeringen behandlar skrivelser skyndsamt och konstaterade vidare att frågan om huruvida den redovisade tidsåtgången är rimlig bör bedömas med hänsyn till tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som behöver vidtas. I skrivelsen instämmer regeringen med uttalande, men vill påpeka att den stora ökningen av antalet tillkännagivanden också får betydelse för regeringens förutsättningar att behandla tillkännagivandena skyndsamt. Detta gäller särskilt, enligt regeringen, i en situation som den aktuella med en pågående pandemi. Utskottet har förståelse för att den pågående pandemin har försvårat regeringens arbete, men vill ändå understryka vikten av att tillkännagivanden behandlas skyndsamt, särskilt mot bakgrund av att det i vissa fall synes ha gått utan att regeringen vidtagit aktiva beredningsåtgärder. Regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder . Riksdagsstyrelsens redogörelse /21:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll Yttranden från andra utskott Yttranden från andra utskott Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2020/21:75 Bilaga 2 yttrande 2020/21:FiU2y Bilaga 3 yttrande 2020/21:SkU6y Bilaga 4 yttrande 2020/21:JuU4y Bilaga 5 yttrande 2020/21:CU4y Bilaga 6 yttrande 2020/21:UU6y Bilaga 7 yttrande 2020/21:FöU7y Bilaga 8 yttrande 2020/21:SfU6y Bilaga 9 yttrande 2020/21:SoU8y Bilaga 10 yttrande 2020/21:KrU5y Bilaga 11 yttrande 2020/21:UbU5y Bilaga 12 yttrande 2020/21:TU5y Bilaga 13 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2020/21: MJU8y Bilaga 14 yttrande 2020/21:NU4y Bilaga 15 yttrande 2020/21:AU3y Tabell 1 Antalet kungjorda grundförfattningar samt antalet och andelen kungjorda EU-grundförfattningar –2020 Tabell 2 Antal riksdagsskrivelser som redovisas som ännu ej slutbehandlade från olika riksmöten Tabell 3 Antalet redovisade samt antalet och andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser (rskr.) i regeringens redogörelser /92–2020/21 Tabell 4 Antalet beslutade tillkännagivanden till regeringen per Tabell 5 Antalet och andelen slutbehandlade tillkännagivanden (tkg) och genomsnittlig tidsåtgång för slutbehandling /96–2020/21 Tabell 6 Tidsåtgång för ej slutbehandlade tillkännagivanden på område Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2020/21:75 till handlingarna. lägger redogörelse /21:RS4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), (C), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (M), (V) och (M). Ärendet och dess beredning Regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder överlämnades till . Riksdagsstyrelsens redogörelse /21:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen överlämnades till . Kammaren beslutade respektive att hänvisa regeringens skrivelse respektive riksdagsstyrelsens redogörelse till för beredning. Någon följdmotion har inte väckts med anledning av redogörelsen eller skrivelsen. beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Enligt 9 kap. 8 § riksdagsordningen (RO) ska regeringen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. har behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (tidigare talmanskonferensen) redovisats för . Riksdagsstyrelsen ska enligt tilläggsbestämmelse 9.17.3 RO i en redogörelse redovisa vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll I skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. I redogörelse /21:RS4 redovisar riksdagsstyrelsen vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen beslut av riksdagsstyrelsen –. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2020/21:75 till handlingarna. I inledningen till skrivelsen anför regeringen att i sitt senaste betänkande om behandlingen av skrivelser (bet. 2020/21:KU2) framhöll vikten av att regeringen behandlar skrivelser skyndsamt och gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att behandla tillkännagivanden. Huruvida den redovisade tidsåtgången är rimlig bör, enligt , bedömas med hänsyn till tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som behöver vidtas. Regeringen instämmer i detta, men vill påpeka att den stora ökningen av antalet tillkännagivanden också får betydelse för regeringens förutsättningar att behandla tillkännagivandena skyndsamt. Detta gäller särskilt i en situation som den aktuella med en pågående pandemi. I skrivelsens avsnitt 5 (s. 404 f.) redovisas uppgifter om regelbeståndet. Antalet gällande grundförfattningar per var 4 405. Av dessa var 1 533 lagar. Motsvarande siffror per var 4 328, varav 1 511 lagar. Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i () var 1 306, jämfört med 1 318 , 2 122 , 1 347 , 1 376 och 1 074 . Av de författningar som kungjordes 2020 var 126 grundförfattningar (26 lagar och 100 förordningar m.m.). Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 8 600. Det innebär ett ökat antal regelrubriker jämfört med året innan. Uppgifterna i myndigheternas regelförteckningar är emellertid något osäkra. 2009/10:KU21 s. 23) redovisar vissa uppgifter från regeringens skrivelse om antalet kungjorda författningar och andelen kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv har genomförts (nedan EU-grundförfattningar). genomfördes EU-direktiv i 86 ändringsförfattningar (46 lagar och 40 förordningar) och 11 nya grundförfattningar (3 lagar och 8 förordningar). Av tabell 1 nedan framgår att EU-direktiv genomfördes i en knapp femtedel av samtliga kungjorda grundförfattningar –2020. gäller att cirka en fjärdedel av alla nya lagar som kungjordes hade sin grund i genomförande av EU-direktiv. Andelen kungjorda grund-författningar som har sin grund i EU-direktiv har varierat kraftigt över åren. Tabell 1 Antalet kungjorda grundförfattningar samt antalet och andelen kungjorda EU-grundförfattningar –2020 År då författningarna kungjordes Antal kungjorda grundförfattningar (varav lagar) Antal kungjorda EU-grundförfattningar (varav lagar) Andel kungjorda EU-grundförfattningar i % (varav lagar) 136 (37) 17 (3) 13 (8) 129 (27) 20 (7) 16 (26) 135 (41) 25 (11) 19 (27) 136 (38) 37 (15) 27 (40) 162 (42) 32 (14) 20 (33) 178 (59) 85 (33) 48 (56) 347 (28) 76 (12) 22 (43) 160 (49) 48 (20) 30 (41) 207 (52) 43 (8) 21 (15) 189 (65) 22 (9) 12 (14) 173 (32) 28 (14) 16 (44) 118 (28) 10 (5) 9 (18) 126 (36) 15 (7) 12 (19) 126 (50) 13 (5) 10 (10) 149 (39) 1 (0) 1 (0) 185 (50) 35 (17) 19 (34) 127 (32) 9 (6) 7 (19) 210 (75) 27 (17) 13 (23) 121 (29) 9 (5) 7 (17) 126 (26) 11 (3) 9 (12) 3 240 (835) 563 (211) 17 (25) Källa: kanslis genomgång av skrivelse 75 åren 2001/02–2020/21. Användbara data finns endast tillgängliga . När det gäller ändringsförfattningarna, som inte redovisas i tabellen, kan det nämnas att antalet kungjorda ändringsförfattningar –2020 i genomsnitt ligger något över 1 250. Den högsta noteringen infaller 2018 (1 912 kungjorda ändringsförfattningar) och den lägsta 2012 (883 kungjorda ändringsförfattningar). Andelen ändringsförfattningar genom vilka EU-direktiv genomförts uppgår –2020 till strax med stora årliga variationer; t.ex. var andelen EU-relaterade ändringsförfattningar 2009 och 2010. var andelen (86 av 1 180 ändringsförfattningar). Regeringens redovisning är knuten till de skrivelser där enligt 11 kap. 21 § riksdagsordningen meddelar regeringen sina beslut, t.ex. om lagar, anslag, bemyndiganden eller tillkännagivanden. Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen i den årliga skrivelsen (skrivelse 75). I skrivelsens avsnitt 3 (s. 364 f.) finns ett kronologiskt register över de riks-dagsskrivelser som redovisas i skrivelsen. I följande tabell redogörs för hur många riksdagsskrivelser som redovisas som ej slutbehandlade i skrivelse 2020/21:75. Tabell 2 Antal riksdagsskrivelser som redovisas som ännu ej slutbehandlade från olika riksmöten Källa: Kronologiskt register i skrivelse 2019/20:75 s. 338 f. När det gäller det pågående /21 omfattar redovisningen i skrivelsen riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen fram till . Från den perioden kvarstår 41 riksdagsskrivelser som ej slutbehandlade. I skrivelsen redovisas totalt 629 riksdagsskrivelser. Översikt av behandlingen av riksdagsskrivelser och tillkännagivanden /92–2020/21 beslut som meddelas regeringen i riksdagsskrivelser avser bl.a. tillkännagivanden. Ordningen med tillkännagivanden var föremål för ett omfattande uppföljnings- och utvärderingsarbete av . Arbetet redovisades i en promemoria (bet. 2005/06:KU34 bil. Från och med /11 redovisar uppgifter om regeringens behandling av skrivelser och särskilt om behandlingen av tillkännagivanden (bet. 2010/11:KU21). I det följande uppdateras redovisningen med uppgifter från skrivelse 2020/21:75. I tabell 3 nedan redogörs för antalet riksdagsskrivelser samt antalet och andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser i regeringens skrivelser /92–2020/21. Av tabellen framgår att andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser i skrivelse 2020/21:75 är . För hela perioden är genomsnittet . Tabell 3 Antalet redovisade samt antalet och andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser (rskr.) i regeringens redogörelser /92–2020/21 Ej slutbehandlade rskr. Ej slutbehandlade rskr. (andel i %) Källa: kanslis genomgång av de skrivelser som anges i tabellen. Riksdagsskrivelser som avser lagar och beslut om statens budget för det kommande budgetåret kan normalt redovisas som slutbehandlade under samma . De flesta ej slutbehandlade riksdagsskrivelser avser till-kännagivanden. I tabell 4 nedan redovisas antalet beslutade tillkännagivanden till regeringen per . Av tabellen framgår bl.a. att antalet beslutade tillkännagivanden under de två föregående riksmötena hade minskat. Tabell 4 Antalet beslutade tillkännagivanden till regeringen per Källa: , Reparlamentariseringen av ? Bruket av och betydelsen av tillkännagivanden till regeringen, Statsvetenskaplig tidskrift, Årgång 118, 2016/3. Rapporter från utredningstjänsten – Beslutade tillkännagivanden. I tabell 5 nedan redovisas antalet tillkännagivanden som regeringen redovisat i respektive skrivelse och antalet respektive andelen som redovisats som ej slutbehandlade. I skrivelse 2020/21:75 redovisas behandlingen av ett återigen ökat antal tillkännagivanden, nämligen 482 stycken. Andelen som redovisas som slutbehandlade är . När det gäller de tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade i årets skrivelse har den genomsnittliga tidsåtgången minskat något jämfört med förra årets skrivelse. I tabellen redovisas också medianvärde. Extrema värden som har stor inverkan på medelvärdet påverkar inte medianvärdet i samma utsträckning. Medianvärdet kompletterar därför den information som ges av medelvärdet när det gäller den genomsnittliga beredningstiden för de slutbehandlade tillkännagivandena. Medianvärdet för de tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade i skrivelsen är detsamma som värdet . Tabell 5 Antalet och andelen slutbehandlade tillkännagivanden (tkg) och genomsnittlig tidsåtgång för slutbehandling /96–2020/21 Antal slutbehandlade tkg (totala antalet) Andel slutbehandlade tkg i % Genomsnittlig tidsåtgång (median)ª 151 (321) 412 (225) 85 (240) 477 (309) 174 (292)ᵇ 529 (305) 78 (202) 414 (186) 71 (208) 843 (450) 82 (221) 779 (404) 67 (232) 688 (476) 86 (267) 698 (318) 86 (247) 734 (456) 76 (223) 938 (659) 50 (196) 1 045 (998) 61 (242) 1 106 (581) 45 (187) 1 069 (736) 34 (146) 1 280 (1 030) 44 (122) 1 791 (1 597) 33 (98) 2 101 (1 784) 21 (125) 1 204 (455) 53 (155) 870 (454) 38 (142) 869 (680) 41 (176) 668 (462) 52 (260) 777 (328) 93 (319) 817 (638) 95 (404) 863 (645) 85 (447) 773 (666) 104 (475) 987 (831) 104 (482) 942 (831) Källa: kanslis genomgång av de skrivelser som anges i tabellen. Kommentar: I de fall brister i redogörelsen för skrivelserna har upptäckts (t.ex. som en följd av felaktig redovisning av slutbehandling av vissa tillkännagivanden) har dessa rättats i tabellen. a: Här anges både medelvärde och medianvärde (det sistnämnda inom parentes). Tid för slutbehandling avser sista vidtagna åtgärd från regeringen som lett till slutbehandling. b: Omfattningen av regeringens redogörelse under /98 – övergångsvis 18 månader – förklarar avvikelsen i antal och andel tillkännagivanden. I skrivelsen redovisas 47 riksdagsskrivelser med anledning av betänkanden från från riksmötena /12–2020/21. Av dessa redovisas 30 riksdagsskrivelser som slutbehandlade och 17 som ej slut-behandlade. I de fall beslut har avsett nya lagar eller lagändringar visar en genomgång att de SFS-nummer som anges i skrivelsen är korrekta. När det gäller beslut om anslag m.m. inom utgifts-område 1 (bet. 2020/21:KU1) har alla fyra riksdagsskrivelserna till regeringen slutbehandlats genom att regleringsbrev beslutats (Statsrådsberedningen, , och ). har även beslutat om beställningsbemyndiganden när det gäller anslagen om stöd till politiska partier och mediestöd samt förordningen om ändring i presstödsförordningen (1990:524). I skrivelsen redovisas totalt 19 riksdagsskrivelser som avser tillkänna-givanden. Av dessa redovisas 4 riksdagsskrivelser som slutbehandlade och 15 som ej slutbehandlade. Riksdagsskrivelser som är redovisade som ej slutbehandlade kan innehålla enskilda tillkännagivanden som är redovisade som slutbehandlade. Nedan redovisas de totalt 6 tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade i skrivelsen. Därefter redogörs för tidsåtgången för de tillkännagivanden som redovisas som ej slutbehandlade i skrivelsen. Slutbehandlade tillkännagivanden inom område I fråga om tillkännagivandena om evenemangslista (bet. 2011/12:KU16 punkt 1, rskr. 2011/12:224 och bet. 2013/14:KU28 punkt 1, rskr. 2013/14:230) anges att regeringen gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur en evenemangslista kan utformas (Ku2013/201). Uppdraget redovisades (Ku2013/02249) och har remissbehandlats. Under regeringens beredning av ärendet gjordes ett andra tillkännagivande av i vilket regeringen uppmanades att beakta vissa synpunkter på listans utformning (se rskr. 2013/14:230). Med anledning av det andra tillkännagivandet gav regeringen ett nytt uppdrag till myndigheten (Ku2015/02645). Det redovisades (Ku2016/00533). Myndighetens rapport har remitterats. I budgetpropo-sitionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 17, avsnitt 14.3. s. 136) redogjorde regeringen för att remissutfallet är delat i frågan om en evenemangslista bör införas eller inte. Det kunde vidare konstateras att en evenemangslista inte innebär någon garanti för att evenemang som listats faktiskt sänds till en väsentlig del av allmänheten i fri tv, eftersom sändningsrätten ska förvärvas enligt marknadspris. Det är således osäkert om en evenemangslista uppfyller sitt syfte. Mot denna bakgrund bedömde regeringen att det saknas tillräckliga skäl för att införa en evenemangslista. Regeringen beslutade att inte gå vidare i ärendet och bedömde att båda tillkännagivanden om evenemangslista var slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om utredning i fråga om utlämnande av allmänna handlingar (bet. 2014/15:KU11 punkt 1, rskr. 2014/15:127) anges att en utredare fick i uppdrag att kartlägga och vid behov föreslå åtgärder i fråga om förekomsten hos myndigheterna av frekventa och omfattande ärenden om utlämnande av allmän handling (Ju 2016:C). Utredaren redovisade sitt uppdrag i promemorian Frekventa och omfattande ärenden om utlämnande av allmän handling (Ds 2017:37), som remissbehandlades. beslutade regeringen propositionen Förskottsbetalning i vissa ärenden om utlämnande av allmän handling (prop. 2019/20:179). I den lämnades förslag till en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen som möjliggör för myndigheter att i enskilda fall besluta att den som begär att få en kopia av en allmän handling ska betala avgiften för kopian helt eller delvis innan kopian lämnas ut. ställde sig bakom förslaget (bet. 2020/21:KU6, rskr. 2020/21:36). Regeringen gjorde i propositionen bedömningen att tillkännagivande tillgodosetts genom den översyn som gjorts. I fråga om tillkännagivandet om beredskap för att hantera avhoppare (bet. 2015/16:KU4 punkt 9, rskr. 2015/16:137) anges att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att utveckla arbetet med män, kvinnor och barn som är involverade i våldsbejakande extremism och skapa ökad beredskap för att göra insatser. De personer som misstänks för att ha begått grova brott, bör i första hand utredas för detta. När det gäller det förebyggande arbetet i sin helhet har regeringen tagit initiativ till ett åtgärdspaket för ca . Effekterna av dessa åtgärder, framför allt av den nationella samordnarens arbete (Ju 2014:18), har bidragit till att det finns en ökad kunskap om våldsbejakande extremism, vilket framkommer av Statskontorets utvärdering av det förebyggande arbetet (Ku2018/02222). När det gäller kommunernas kunskap anger av de kommunala samordnare som tillfrågats i utvärderingen att de har haft nytta av det arbete som utfördes av den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism. Regeringen har även tagit initiativ till att myndigheter har tagit fram specifik vägledning för insatser till individer som är i riskzonen och till individer som är involverade i våldsbejakande extremism. har t.ex. tagit fram stöd för insatser till barn och unga som riskerar att involveras i eller redan är involverade i våldsbejakande extremism. Myndigheten har även tagit fram ett kunskapsstöd till för insatser till män och kvinnor som återvänt från och och deras familjer (/01244). Center mot våldsbejakande extremism (CVE) vid har uppdraget att samla och sprida kunskap om förebyggande av våldsbejakande extremism baserad på forskning och beprövad erfarenhet samt verka för en kunskapsbaserad praktik. Yrkesverksamma på lokal nivå erbjuds direkt stöd från CVE genom centrets stödtelefon, och ett mobilt stödteam kan snabbt erbjuda kommuner stöd på plats. fördelar statsbidrag enligt förordning (2019:1282) om statsbidrag för förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism. Statsbidraget kan sökas av kommuner, regioner och det civila samhällets organisationer för att bl.a. utveckla insatser till individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska miljöer. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har som stöd i detta arbete tagit fram en vägledning för hur kommuner kan samverka med det civila samhällets aktörer (Ku2018/00456). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4, avsnitt 2.7) angav regeringen att de genomförda insatserna har bidragit till ökad beredskap att hantera individer som är involverade i våldsbejakande extremism. I och med detta ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. När det gäller tillkännagivandet om ökat valdeltagande bland utlandssvenskar (bet. 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 2016/17:200) anges att regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att bl.a. överväga och lämna förslag till åtgärder som kan bidra till att förenkla för utlandssvenskar att delta i riksdagsval och val till och därmed även öka valdeltagandet bland utlandssvenskar (dir. 2020:30). Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Genom direktiven ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. I fråga om tillkännagivandet om ensamagerande våldsverkare (bet. 2016/17:KU23 punkt 10, rskr. 2016/17:294) anges att arbetet mot våldsbejakande extremism omfattar tre identifierade miljöer: vänsterextremism, högerextremism och islamistisk extremism, inklusive ensamagerande gärningspersoner som kan motiveras till våldshandlingar av olika extremistiska ideologier, men inte tillhör etablerade grupper eller nätverk. har frågor om självradikalisering och ensamagagerande gärningspersoner lyfts fram i olika rapporter. Den nationella samordnaren tog i samarbete med forskare från fram rapporten Den ensamme terroristen? – om lone wolfs, näthat och brinnande flyktingförläggningar (2017). redovisade den nationella samordnaren betänkandet Våldsbejakande extremism – en forskarantologi (SOU 2017:67) som innehåller en översikt av relevant forskning, inklusive riskfaktorer för självradikalisering. () har ett pågående uppdrag att öka kunskapen om vilken roll våldsbejakande extremistisk propaganda spelar vid självradikalisering med särskild fokus på ensamagerande personer (Ju2018//01289). redovisade FOI rapporten – profiler, riskbedömningar och digitala spår (FOI, 2019). Myndigheten har analyserat befintlig forskning samt olika riskbedömningsinstrument. I syfte att utveckla det förebyggande arbetet har FOI utvecklat ett nytt textanalysverktyg – PRAT – – som kan användas som komplement i riskbedömningar av potentiella ensamagerande gärningspersoner. Textanalysverktyget bygger på att många ensamagerande offentliggör åsikter, värderingar och planer skriftligt, via brev, onlinedagböcker, foruminlägg och manifest. Ett utvecklingsarbete pågår för att analyser av sådan kommunikation ska användas som en del i olika myndigheters riskbedömningar i syfte att utveckla det förebyggande arbetet med att förhindra terroristattacker. I sin årsbok lyfter Säkerhetspolisen fram att merparten av de terrorattentat som genomfördes har utförts av ensamagerande gärningspersoner, och i många fall har de radikaliserats på egen hand genom att ta del av våldsbejakande propaganda på internet och i sociala medier. De kartläggningar och analyser som FOI genomför om våldsbejakande extremistisk propaganda i digitala miljöer, samt den metodutveckling som myndigheten har initierat, spelar en mycket viktig roll i det förebyggande arbetet. Kartläggningarna har ökat kunskapen om hur våldsbejakande extremistiska budskap kan appellera till olika mottagare och hur budskapen används för rekrytering och som inspiration till olika brott och terrorism. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 4, avsnitt 2.7) behandlade regeringen tillkännagivandet. Regeringen angav att tillkännagivandet, med hänvisning till de åtgärder som vidtagits, anses slutbehandlat.