bet · H801KU20d3 · 2021-01-01 00:00:00 — Jag tror det kan vara bra för utskottet att få ökad klarhet i det, också utifrån det som tog upp tidigare om UD-lingo och det UD-interna arbetet. Tack så mycket – det är viktigt för vår granskning! : Det är svårt att svara på det, för det är väldigt individuellt. kan ett möte ske ganska hastigt, och ibland tar det eller man förlänger en postering någonstans på grund av förhållandena lokalt eller på grund av personliga förhållanden. Det jag nämnde tidigare som exempel är att ofta när det är säkerhetsmässiga förhållanden som blir väldigt svåra kan det vara så att man inte orkar sitta den tänkta perioden på en viss post utan faktiskt ber att få gå lite tidigare någonstans. Det är ett väldigt pusslande, och det där kan ibland ta tid. Men det är normala arbetsuppgifter för oss, så jag tycker inte att det här var anmärkningsvärt på det sättet. I övrigt hade vi ju redan en plan för hur hon skulle ersättas, och är det som tjänar som ambassadör i . Så vi gjorde allt det som … (S): Tack så mycket! Förstår jag det rätt att det här inte tog ovanligt , utan så här kan det se ut ibland? tar en chefs- förflyttning ? : Det finns ingen mall för den här typen av situationer, kan man säga, utan man måste hantera det utifrån den verklighet som vi hade att göra med. (L): Tack så mycket för redogörelsen! Det är verkligen som man sa nere i kammaren: Det här är ett ärende som det är otroligt svårt att sätta sig in i. Det är så många olika trådar, och det händer saker och till syvende och sist är det människor vi har att göra med. Det du har delgett oss, eller i alla fall som jag uppfattar det, ger så otroligt mycket mer än när man läser den här texten, för det blir väldigt, väldigt torrt och det är väldigt svårt att förstå hur viktiga till synes små frågor i våra ögon kan vara för hela bilden. Att vara efterklok är alltid mycket enklare än att vara förklok, men finns det någonting som tidigare statsrådet ser som man skulle ha kunnat agera på tidigare eller agerat på ett annat sätt för att förhindra detta? : Nej, alltså det enda spår man kan se är det mejl som hon skickade. Och återigen, då hade hon redan pratat med och bjudit in och arrangerat att hon skulle komma till ett möte. Ordföranden: börjar gå mot slutet. Vår nästa utfrågning ska börja alldeles strax. har begärt ordet igen. (S): [sekretess] : [sekretess] Ordföranden: Då har jag bara en sista fråga, mer av ett klarläggande. Min fråga gällde om det är vanligt att det tar närmare att byta ut en ambassadör som ni faktiskt inte var nöjda med, som ni av olika skäl var oroliga för och som ni bedömde inte hade förutsättningar att kunna lösa sin uppgift, alltså att byta ambassadörer som inte ingår i den vanliga rullan. Det är ju en verksamhet som ni också ägnar mycket energi åt och som naturligtvis är ett svårt pussel att lägga. Det min fråga gällde, och jag tror kanske inte att svaret blir så annorlunda. Men bara för att klara ut att inte mer generellt hur funkar er personalpolitik, för där kan det hända saker med det kan ju hända åt olika håll. Det kan ju vara någon som själv inte vill fortsätta av olika skäl. Men här var det väldigt tydligt att ni inte ville att den här personen skulle fortsätta. Och ändå tog det så . Om du har en sista kommentar eller någon kommentar till det vore jag tacksam. : [sekretess] Men vi följde planen. Det fanns redan en ny post. Det diskuterades med henne när vi skulle kunna offentliggöra det och så vidare, när hon skulle kunna flytta. Det finns uppteckningar om precis hur det skulle gå till. Ordföranden: kan väl ändå konstatera att det inte är ett vanligt sätt att hantera saker och ting – jag uppfattade att utrikesministern sa nej – för att det var väldigt speciella omständigheter. : Det var väldigt speciella omständigheter. Och det finns nästan inte vanligt sätt. Det kan gå fort, och ibland tar det tid. Ordföranden: har ingen ytterligare fråga. Jag vill å hela utskottets vägnar tacka tidigare utrikesminister för att du kom hit och svarade på utskottets alla frågor. Vi önskar dig allt gott. Vi lämnar den här punkten, den slutna utfrågningen. : Tack för mig! Lycka till i fortsättningen! Kul att se er allihop. Ordföranden: Då ska vi välkomna nästa. Vi ajournerar mötet i . Men vi kommer att fortsätta . Granskningsärende 34 – Information till i samband med 5G-auktion (se avsnitt 1.4) – sluten utfrågning8 Ordföranden: återupptar sitt sammanträde, som är lite Vi är på punkt 3 på vår föredragningslista: Sluten utfrågning med utrikesminister . Det gäller regeringens information till i fråga om ett tillståndsärende hos PTS med mera. På KU- språk heter det G34. Jag vill börja med att hälsa utrikesministern välkommen till KU. Vi tackar för att du vill komma hit och svara på våra frågor. Jag hälsar såklart också medarbetarna välkomna. Vi behöver inte ha så mycket krusiduller eftersom det inte tv-sänds eller radiosänds – hoppas jag – någonstans. Jag kommer att be utrikesministern att göra en inledning. Därefter får anmälande parti, , börja med att ställa frågor. Därefter är det partierna i storleksordning. : Fru ordförande! Jag är här för att tala om underrättelsen från , , som mottog och besvarade inför myndighetens beslut i ett tillståndsärende samt om regeringens information till i frågan. Jag skulle vilja inleda med en kort sammanfattning av vad PTS-ärendet rör. beslutade PTS att nyinstallation och implementering av centrala funktioner för radioanvändning av radiosändare i det så kallade 5G-nätet inte får genomföras mot produkter från leverantörerna Huawei och ZTE. Beslutet har överklagats av Huawei och är nu föremål för domstols- prövning. Som skäl till villkoret att utrustningen från leverantörerna Huawei och ZTE inte får användas uppgav PTS att bedömningen gjorts att villkoret har varit påkallat av säkerhetshänseende efter samråd med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten. Enligt 10 kap. 13 § regeringsformen ska chefen för det departement som har hand om utrikesärenden hållas underrättad när en fråga som är av betydelse för förhållandet till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation uppkommer hos en statlig myndighet. Inför att PTS skulle meddela sitt beslut om villkoren för 5G-auktionen lämnade myndigheten en skriftlig underrättelse till i enlighet med denna bestämmelse. Någon uttrycklig skyldighet att reagera på en underrättelse finns inte, men svar lämnas regelmässigt. När utrikesministern svarar myndigheten måste det så kallade förbudet mot ministerstyre i 12 kap. 2 § regeringsformen beaktas. Detta utskott har tidigare understrukit vikten av att en utrikespolitisk 8Under utfrågningen förekom uppgifter som kan omfattas av sekretess. De ställen där uppgifter har uteslutits markeras med [sekretess]. orientering till en myndighet från utrikesministern presenteras på ett sådant sätt att det klart framgår att det inte är fråga om direktiv till myndigheten. I det aktuella fallet svarade dagen därpå, , att den lämnade informationen hade noterats. Utskottet har också ställt frågor om regeringens information till avseende det aktuella ärendet. Regeringen är enligt regeringsformen skyldig att fortlöpande hålla underrättad om de utrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för riket och överlägga med nämnden om dessa utrikespolitiska förhållanden så ofta som det behövs. I alla utrikesärenden av större vikt ska regeringen före avgörandet överlägga med nämnden om det kan ske. Det följer av 10 kap. 11 § regeringsformen. I detta fall var inte dessa krav uppfyllda. Beskedet från PTS föranledde inte sammankallande av enligt de förutsättningar som anges i regeringsformen 10:11. Någon information har inte lämnats till angående detta ärende. [sekretess] Jag har bjudit in varsin representant för alla partier till UD för att kunna ge uppdaterad information om aktuella ärenden. Vid det möte som jag bjöd in till informerade jag om utrikespolitiska aspekter på Kinarelationen, inklusive efter PTS-beslutet. Jag fick ett antal frågor från deltagarna som bevarades. Jag hänvisar i övrigt till de skriftliga svar som har lämnats på frågor i detta ärende. Därmed är jag beredd att svara på de frågor som utskottets ledamöter vill ställa till mig, fru ordförande. Ordföranden: Jag ger då ordet till anmälande parti, och . (C): Ordförande! Tack, utrikesministern, för den inledande redogörelsen av ärendet! Jag vill ändå be utrikesministern redogöra för den samlade bedömning som regeringen gjorde. Vilket slags intern beredning eller process fanns det? Vilka överväganden och vilken analys gjorde man samlat inom regeringen inför de båda informationstillfällen som utrikesministern nämnde? Om vi börjar där, tack! I det här aktuella fallet, som ju handlar om ifall underrättelsen enligt 10:13 föranledde en information till gjorde vi bedömningen att det inte fanns en anledning att inkalla med anledning av den anmälan enligt 10:13. Såvitt vi vet på har detta heller aldrig någonsin skett. 10:13 är en helt annan sak och ett helt annat regelverk än inkallandet av . Bedömningen var entydigt att detta beslut inte föranledde en kallelse av enligt regelverket. (C): Ordförande! Jag tänkte kanske att vi inte här skulle behöva sitta och diskutera digniteten i att en svensk myndighet har att göra med givet alla ansträngda relationer vi har med givet det här beslutets sprängkraft inom handelspolitiken, inom säkerhetspolitiken et cetera et cetera. Det förvånar mig att utrikesministern inte verkar vara mer bekymrad över att det finns en spårbarhet bakåt efter allt som har hänt med alla andra länder. Ta bojkott av laxen, och ta deras påtryckningar nu mot HM. Den här skriftväxlingen eller sms-växlingen mellan utrikeshandels- ministern och om vilka åtgärder regeringen kan ta efter det här beslutet gör att man ändå måste fundera över möjligheter till information och kontroll. Har vi verkligen ett robust system i sådana här komplexa lägen mitt under en pandemi? Vill inte regeringen ha ett slags gemensam analys med partier? : [sekretess] När det gäller interaktionen med om kan jag bara konstatera att riksdagsfrågor med koppling till har innevarande riksdagsår varit 72 stycken, varav 41 direkt till mig. Interpellationerna har varit 7 stycken som har handlat om , och då är det de som gäller huvudsakligen UD. Vid möten i utrikesutskottet har vi behandlat 4 gånger, minst, och vid minst 4 gånger. Jag måste säga att det har varit väldigt mycket diskussioner och samråd om på väldigt många sätt även under pandemiåret. (S): [sekretess] : [sekretess] (M): Fru ordförande! Tack, utrikesministern, för svaren så långt! Utrikesministern beskriver den här underrättelseskyldigheten och att det inkom en sådan underrättelse och att man, så att säga, kvitterade den. Det föreligger ju också en möjlighet för att utan att beträda linjen för ministerstyre orientera ansvarig myndighet om de utrikespolitiska implikationerna för ett eventuellt beslut. Har den möjligheten att orientera om detta använts? Tack, ledamoten, för frågan! När det gäller svaret på underrättelsen behövdes det inte ett längre svar. Grundlagen ställer krav på myndigheterna att underrätta chefen för . Däremot föreligger det ingen skyldighet att svara, även om så ofta sker. Formen för svaren från UD är oftast i skriftlig form, men de är kortfattade i de fall som UD bedömer att myndigheten inte är i behov av en utrikespolitisk orientering inför sitt beslut. I det aktuella fallet svarade dagen efter det att underrättelsen hade lämnats, , och den lämnade informationen hade noterats. Alla berörda enheter på UD informerades också [sekretess] Det framgick också av PTS underrättelse att säkerhetsmyndigheterna, alltså och Must, hade fått informationen om den kinesiska partistaten och underrättelsetjänsten och att de kunde ha intresse av utgången i det aktuella ärendet. ändrades ju genom ett beslut i per för att kunna skydda säkerhet vid användning av radiosändare. Att PTS ska samråda med och Must i dylika ärenden framgår i lagen om elektronisk kommunikation, och PTS beslut ska då baseras på detta regelverk och inget annat. Om de formella kraven för att inkalla en utrikesnämnd finns inkallar vi en utrikesnämnd oavsett pandemi eller inte [sekretess] det var en lång information om detta, och det var många frågor om detta. (M): [sekretess] Ja, det var det. (SD): Jag har inga ytterligare frågor. (V): Jag har inte heller några ytterligare frågor; jag har fått svar på mina. Skånberg (KD): [sekretess] Tack, ledamoten, för frågan! Det är ju så här, som jag sa tidigare, men jag upprepar det för säkerhets skull så att frågan ska få ett ordentligt svar: Enligt regeringsformen 10:11 ska regeringen fortlöpande hålla underrättad om utrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för riket och överlägga med nämnden så ofta som behövs. Där framgår det också att regeringen i alla utrikesärenden av större vikt ska överlägga med nämnden. Om det är så att en direkt underrättelse, som i detta fall, skulle leda till att regeringen måste tillkalla skulle vi göra det. Om det skulle vara någon annan stor händelse som skulle få betydelse för riket skulle vi göra det, trots pandemin. Jag vill understryka att om det händer något av riktigt stor betydelse för rikets säkerhet tillkallar vi nämnden i alla fall – oavsett – för att helt följa det regelverk som finns. (L): Jag tackar för den pedagogiska redogörelsen. : [sekretess] (L): [sekretess] : [sekretess] (MP): Ordförande! Jag har inga ytterligare frågor. Ordföranden: Då har alla partier fått möjlighet att ställa frågor, men är det någon ytterligare fråga? (C): Ordförande! Jag tackar utrikesministern för redogörelsen så här långt. Hur ska man se på uppgifterna i från utrikeshandelsministern till om att hon försöker göra vad hon kan? Uppenbarligen är och stressade över detta och ifrågasätter tågordningen om att en statlig tjänsteman har mandat att fatta ett beslut som hotar Vi ifrågasätter inte beslutet som sådant. Vi ifrågasätter inte heller att regeringen inte har bedrivit ministerstyre, utan det handlar just om hur man har förankrat och informerat partier. Det är därför intressant att se hur samlad bedömningen var, vilka överväganden som föregick den och varför utrikeshandelsministern har skickat dessa signaler. Jag tackar ledamoten för frågan. Det är PTS och inte regeringen som ska fatta detta beslut i enlighet med regelverket i bland annat lagen om elektronisk kommunikation. Den ändrades genom beslut i per för att skydda säkerhet vi användning av radiosändare. PTS ska samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten i dessa ärenden. (M): [sekretess] : [sekretess] (M): [sekretess] : Fru ordförande! Då förstår jag bättre. Det är två helt skilda saker. Det är PTS som fattar beslutet, inte regeringen. Det kan inte regeringen göra. När vi underrättades om beslutet noterade vi detta och gav information till alla enheter på [sekretess] Vi gjorde bedömningen att just den här PTS-underrättelsen inte hade ett sådant skäl. Angående underrättelsen har detta hänt. Vi har gått igenom våra arkiv så mycket vi kan för att se om 10 kap. 13 § har lett till en inkallelse av . Det kan naturligtvis ske , men , så långt tillbaka vi kan se, har det aldrig skett. (M): [sekretess] : Nej, så kan du inte tolka mig. Det här gäller om jag med anledning av den underrättelse enligt 10 kap. 13 §, som PTS gjorde, såg anledning att tillkalla . Det gjorde vi inte eftersom den inte uppfyllde kraven enligt 10 kap. 11 §. Däremot görs en analys när detta kommer vad hela 5G-frågan kan få för betydelse för , och det är något som vi har informerat partier om. Frågan har varit uppe vid många tillfällen, men här gällde det om själva underrättelsen från PTS föranledde att vi skulle tillkalla . Just den underrättelsen föranledde inte att vi skulle tillkalla . [sekretess] Självklart gör den det. Men det här handlar om en helt annan fråga: Föranledde anmälan enligt 10 kap. 13 § att man ska tillkalla ? Vårt svar på det är formellt sett nej. Ordföranden: det någon ytterligare ledamot som vill ställa en fråga? Ordföranden: Då vill jag tacka utrikesministern med medarbetare för att ni kom hit och svarade på utskottets frågor. Därmed är också den här punkten avslutad. : Tack, fru ordförande, och tack, utskottets ledamöter! Granskningsärende 4, 9 (delvis) och 19 – Utökad testning och smittspårning (se avsnitt 5.2) Granskningsärende 9 (delvis) 21 och 31 (delvis) – Besöksförbud inom äldreomsorgen (se avsnitt 5.6) Granskningsärende 25 och 31 (delvis) – Deltagargräns för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar (se avsnitt 5.5) Granskningsärende 31 (delvis) – Regeringens agerande avseende sin coronastrategi (se avsnitt 5.9) Granskningsärende 24 och 31 (delvis) – Beredningen av snabbpropositioner samt pandemilagen (se avsnitt 5.8) Granskningsärende 11 – Samråd med inför överenskommelse om återhämtningsplan och långtidsbudget (se avsnitt 1.5) Ordföranden: är och inleder sitt sammanträde. Vi har punkten 1, Granskning av regeringen. Det är offentlig utfrågning med statsminister . Jag vill börja med att hälsa statsministern välkommen hit för att svara på utskottets frågor. Jag ska ge en liten ram kring vad det här är. Det är en offentlig utfrågning och ett led, kan vi säga, i KU:s granskning av regeringens agerande i samband med bland annat coronapandemin. Dagens utfrågning är indelad i tre huvuddelar. Vi börjar med en del som handlar om åtgärder för utökad testning och smittspårning, besöksförbud inom äldreomsorgen, deltagargräns för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar samt regeringens agerande avseende den svenska coronastrategin. Därefter kommer det en andra del, och den handlar om beredningen av så kallade snabbpropositioner med budget- och lagförslag samt den tillfälliga covid-19-lagen. En tredje del, slutligen, handlar om statsministerns samråd med under Europeiska rådets möte den 17–. På varje sådant här område kommer statsministern att få möjlighet att göra en kortare inledning, och därefter kommer ledamöterna att få ställa frågor i storleksordning. Om det finns ett anmälande parti får det partiet starta. Men det gäller inte den här första delen, utan där kommer det att bli partierna i storleksordning – för att ha något slags ordning på det hela. Det här sänds ju direkt, och vi kommer att ha en paus under utfrågningen, förmodligen efter den första delen. Med det vill jag ge statsministern möjlighet att göra en inledning i den första delen av utfrågningen. 2020/21:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR : Fru ordförande! Jag tackar för möjligheten att få komma till utskottet och svara på utskottets frågor. Bredvid mig sitter Statsrådsberedningens rättschef . kom rapporter om ett nytt virus i staden i . Vi såg sedan hur det här viruset spred sig över världen och även till . Runt om i världen har det införts olika restriktioner. En del samhällen har stängts i försök att stoppa smittan. Trots det har över 3 miljoner människor mist livet till följd av viruset. Pandemin har också prövat vårt land, vårt samhälle och oss som medmänniskor. Stora uppoffringar har gjorts och görs fortfarande. Det är ingen tvekan om att har drabbats hårt. I har närmare 14 000 personer avlidit med covid-19, och tyvärr är arbetet ännu inte över. Pandemin pågår fortfarande när jag sitter här framför er . Det är dock hoppingivande att vaccinationerna nu är igång och tycks ha god effekt. Det märks bland annat på våra äldreboenden, där vaccinationsgraden är hög. Vaccinationstakten förväntas också öka successivt . Vi är många som längtar efter att få umgås med nära och kära på ett mer normalt sätt. Det är regeringen som styr riket, och regeringen har självklart det övergripande ansvaret för hanteringen av pandemin och dess effekter. När det gäller den statliga förvaltningen bygger den svenska förvaltningsmodellen på att regeringen har delegerat en del av sitt ansvar till förvaltningsmyndigheterna. Ansvaret för styrningen av dessa ligger dock kvar hos regeringen. har också en långtgående självstyrelse som innebär att beslut ska fattas nära medborgarna utifrån lokala förutsättningar och behov. Kommuner och regioner ansvarar för många och omfattande uppgifter inom den offentliga välfärden. Till exempel ansvarar kommunerna för äldreomsorgen och regionerna för hälso- och sjukvården. Regeringens ansvar att styra riket aktualiseras inom de här områdena främst när uppgifter inte blir utförda av kommuner och regioner. Den som bedriver en verksamhet under normala förhållanden har motsvarande ansvar under en kris. Den svenska förvaltningsmodellen och den här ansvarsprincipen medför bland annat att myndigheterna vid krissituationer kan vidta långtgående åtgärder utan att invänta ett regeringsbeslut. På så sätt ger vår modell goda förutsättningar för snabba åtgärder. Pandemin har påverkat alla delar av samhället, och det har därför varit nödvändigt för regeringen att vidta åtgärder vars omfattning saknar motsvarighet vid tidigare krishanteringar. Regeringen fattade det första beslutet kopplat till pandemin. Därefter har över 700 beslut fattats för att hantera viruset och dess effekter på samhället. Vi har beslutat mer än 40 propositioner och 200 förordningar och lämnat över 150 myndighetsuppdrag. När det gäller pandemin har haft en viktig roll. I är den expertmyndighet som samordnar, följer och utvecklar smittskyddet på nationell nivå. Myndigheten ska också ta initiativ inom sitt ansvarsområde för åtgärder som skyddar befolkningen mot smittsamma sjukdomar. Innan regeringen har fattat beslut har det därför varit naturligt att inhämta synpunkter från liksom från andra berörda myndigheter. Regeringen har ställt upp ett antal mål för hantering av pandemin. Det övergripande målet för regeringens arbete har varit, och är fortfarande, att begränsa smittspridningen för att skydda människors liv och hälsa. En del i det har varit att säkerställa sjukvårdens kapacitet. Övriga mål har varit att säkerställa resurser till hälso- och sjukvård, begränsa inverkan på annan samhällsviktig verksamhet, lindra konsekvenser för medborgare och företag samt dämpa oro. För att nå målen har regeringen haft en strategisk inriktning, och det har varit att åtgärder som beslutas ska baseras på kunskap och beprövad erfarenhet och att rätt åtgärd ska vidtas . De åtgärder som vidtas ska också präglas av uthållighet och delaktighet, och när åtgärder vidtas för att minska smittspridningen ska dessutom effekter på samhället och folkhälsan i stort beaktas. Regeringen har inte fattat något särskilt beslut om den här strategin, men vi har varit tydliga med att det är den som vi arbetar efter för att hantera pandemin. tog jag upp målen vid samtal med de andra partiledarna i . Berörda myndigheter har informerats om regeringens mål, bland annat i krishanteringsrådet, och arbetet har beskrivits på regeringens hemsida. Målen och den strategiska inriktningen har också beskrivits i ett par regeringsbeslut. De övergripande målen och den strategiska inriktningen har varit styrande för regeringens arbete, och de har beaktats när regeringen har gett uppdrag till myndigheter och fattat andra beslut. Någon ytterligare effekt av strategin hade inte uppnåtts om regeringen fattat ett särskilt regeringsbeslut om den. I enlighet med den strategiska inriktningen har regeringen vidtagit de åtgärder som då framstått som mest ändamålsenliga för att nå målen. Det innebär att åtgärderna alltså är ett utflöde ur, ett resultat av, och inte en del av den svenska strategin. Åtgärderna har omprövats löpande och anpassats utifrån vad situationen har krävt. Centralt för arbetet med att minska smittspridningen har varit att hålla avstånd till varandra, stanna hemma om man är sjuk och arbeta hemma när det är möjligt. Det här är någonting som vi har gemensamt med nästan alla länder, men eftersom ländernas förutsättningar skiljer sig åt har vi liksom andra anpassat åtgärderna efter våra förutsättningar. En viktig aspekt har varit att vidtagna åtgärder så långt som möjligt ska ha bred acceptans och vara långsiktiga för att smittspridningen ska kunna begränsas mer än tillfälligt.