bet · H801MJU17 · 2021-04-23 00:00:00 — Med anledning av den ovan nämnda handlingsplanen har även ett uppdrag lämnats till att driva ett nationellt centrum för mathantverk och småskalig livsmedelsproduktion. Uppdragets syfte är att utveckla och bevara kunskapen inom mathantverk samt att främja småskaligt livsmedelsföretagande och småskalig livsmedelsproduktion. En redovisning av uppdragets genomförande ska lämnas till regeringen och . En slutredovisning av uppdraget ska göras . Vad gäller små företag kan även noteras att det i januariavtalet anges att det ska genomföras en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande. Regeringen beslutade , med hänvisning till januariavtalet, att ge en särskild utredare i uppdrag att se över beskattningen av enskilda näringsidkare (dir. 2019:102). Syftet med översynen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller förenkling inom EU påminner regeringen i budgetpropositionen om att förhandlingar om EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) för budgetperioden –2027 har haft fokus på förslaget till en ny genomförandemodell, vilket innebär en övergång till ett mer resultatorienterat genomförande av politiken, och på den s.k. gröna arkitekturen, dvs. de åtgärder som föreslås för att uppfylla en högre miljö- och klimatambition. Regeringen har i reformförhandlingarna arbetat för en fortsatt marknadsorientering av GJP, enklare regler, lika konkurrensvillkor, ökad konkurrenskraft och en högre ambition när det gäller miljö, klimat och djurvälfärd. Regeringen bedömer att har fått gehör för flera frågor, bl.a. när det gäller den s.k. gröna arkitekturen. har därutöver agerat motkraft till medlemsstater som önskar en mindre marknadsorienterad GJP. Som redogjorts för i tidigare avsnitt uppger att förslaget på utformning av stöd och ersättningar i den strategiska planen inför den nya reformperioden för EU:s jordbrukspolitik 2023–2027 har ett tydligt fokus på ett hållbart och konkurrenskraftigt svenskt jordbruk och en hållbar matproduktion i hela landet. har arbetat med att ta fram regler som ska vara enklare att följa för stödmottagare och enklare att administrera för myndigheter. Enligt uppgifter från har frågan om att utreda statliga lån till andelsägare i mejerier inte varit föremål för några närmare överväganden. Utskottet anser att regler behövs inom livsmedelssektorn för att skydda miljön, konsumentintressen samt djur- och folkhälsa. Ett sådant regelverk får dock inte skapa onödiga hinder som begränsar konkurrenskraften. Utskottet noterar att det pågår ett arbete med regelförenkling och välkomnar att regeringen har beslutat om ett förenklingspaket inom ramen för livsmedelsstrategins långsiktiga handlingsplan del 3. Utskottet vill, liksom tidigare, poängtera vikten av att det finns goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt att nationella, mer långtgående regler alltid ska vara väl motiverade och prövas noga. Som framgår av redovisningen ovan arbetar flera myndigheter med att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn. Även de insatser som görs för att underlätta för småskaligt livsmedelsföretagande och småskalig livsmedelsproduktion är av stor vikt i detta sammanhang. Utskottet ser även positivt på ambitionerna vad gäller regelförenkling inför den nya programperioden inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Med hänsyn till det omfattande arbete som pågår när det gäller frågor om konkurrenskraft och regelförenkling finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av de motionsförslag som rör dessa områden. Därmed avstyrks motionerna 2020/21:700 (SD) yrkandena 26 och 27, 2020/21:724 (SD) yrkande 32, 2020/21:1792 (M), 2020/21:2627 (M) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2707 (MP) yrkandena 1–3, 2020/21:2808 (KD) yrkande 8, 2020/21:2917 (C) yrkande 4, 2020/21:3273 (L) yrkande 38, 2020/21:3350 (M) yrkande 20, 2020/21:3368 (M) yrkandena 65, 68 och 72 samt 2020/21:3563 (M) yrkande 3. Utskottet ser inte heller skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslaget om att utreda frågan om statliga lån för andelsägare i mejerier. Därmed avstyrks motion 2020/21:724 m.fl. (SD) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s från jord till bord-strategi. Jämför reservation 11 (M) och 12 (M, SD). I kommittémotion 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 25 framförs att regeringen bör verka för att den s.k. från jord till bord-strategin bidrar till en hållbar och ansvarsfull användning av insatsvaror i jordbruket i hela EU. Strategin från jord till bord med tillhörande lagstiftning kommer att bli viktiga verktyg för jordbrukspolitiken. Motionärerna betonar att kraven på att minska användningen av viktiga insatsvaror i jordbruket, såsom gödsel och växtskyddsmedel, måste vara balanserade och ta hänsyn till skillnader i medlemsländerna. Användningen måste vara hållbar och ansvarsfull i hela EU. I yrkande 26 i samma motion framhålls att regeringen bör verka för att från jord till bord-strategin i EU inte ska inskränka ägande- och brukanderätten. Motionärerna menar att krav på avsättning av jordbruksmark för ekologisk odling och biologisk mångfald också måste ställas med hänsyn till att arbetet kommit olika långt i medlemsländerna. behandling och kompletterande uppgifter I den europeiska gröna given anges hur ska bli den första klimatneutrala världsdelen . Den s.k. från jord till bord-strategin (COM(2020) 381) är en central del av den gröna given. Syftet med strategin är att göra EU:s livsmedelssystem till en global standard för hållbarhet. En handlingsplan medföljer strategin där kommissionen avser att se över relevant lagstiftning och vid behov föreslå ny lagstiftning, och där den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), den gemensamma fiskeripolitiken, internationella standarder, privata certifieringar och märkningar är viktiga verktyg. Strategin överlappar också i viss mån strategin för biologisk mångfald. Kommissionen kommer att se över från jord till bord-strategin senast i mitten av 2023 för att bedöma om de vidtagna åtgärderna är tillräckliga för att uppnå målen eller om det krävs ytterligare åtgärder. Regeringen har välkomnat meddelandet och att miljö-, klimat- och hälsofrågorna prioriteras under den nya kommissionens mandatperiod. Regeringen anser också att EU bör sträva efter ett hållbart livsmedelssystem som håller hög standard och tar hänsyn till miljö, klimat, människors hälsa, djurhälsa, djurvälfärd samt en ansvarsfull användning av antibiotika och som bidrar till en konkurrenskraftig livsmedelskedja (2019/20:FPM44). Utskottet hade vid sitt sammanträde en överläggning med regeringen om kommissionens meddelande om från jord till bord-strategin (protokoll 2020/21:2). När det gäller frågorna om målen i strategin och avsättning av jordbruksmark lämnade regeringen följande ståndpunkt vid överläggningen. I förslaget finns det flera siffersatta mål. Det är viktigt att kommissionen redovisar konsekvensanalyser som en del av det fortsatta arbetet. Effekterna för ett enskilt land av siffersatta mål beror av hur dessa utformas. Om målet utgår från en genomsnittlig nivå inom EU, kan det leda till mer likartade konkurrensvillkor om länder med hög förbrukning av antibiotika, kemiska växtskyddsmedel och växtnäring får ett större beting att minska sin förbrukning. Om varje land däremot ska minska sin användning enligt siffersatta mål så blir utmaningarna större för länder som till exempel som redan ligger lägst inom EU i antibiotikaförbrukning till produktionsdjuren, och har en låg användning av kemiska växtskyddsmedel och av växtnäring. Regeringen stöder en inriktning att överanvändningen av insatsmedel minskar på EU-nivå så att framför allt länder med hög förbrukning och låg effektivitet sänker sin användning. EU bör sträva mot en ansvarsfull användning av insatsmedel i alla medlemsländer i syfte att skydda människors hälsa och miljön samt bidra till en ökad livsmedelsförsörjning. En viktig del i EU:s gröna giv och i är ansvarsfullt nyttjande av naturresurser som möjliggör ett hållbart och aktivt jord- och skogsbruk. En överanvändning av växtskyddsmedel och växtnäring leder till försämringar i naturmiljön. Regeringen anser att principerna för siffersatta mål behöver klarläggas och att det ska finnas en flexibilitet mellan medlemsländerna. Principen för fördelning mellan medlemsländer behöver vara lika konkurrensvillkor och erbjuda flexibilitet. Regeringen anser att varje medlemslands utgångspunkt behöver tas i beaktande. Innovationer behövs så att produktiviteten kan utvecklas. Enskilda medlemsstaters utgångspunkt kan vara mycket olika och samma siffersatta målsättning för alla kan medföra relativt liten effekt i de länder som ligger i framkant. Länder med hög förbrukning och låg effektivitet behöver sänka sin användning mest, då det ger störst miljö- och klimatnytta i förhållande till kostnaderna. Med utgångspunkt i det svenska generationsmålet för miljöpolitiken anser regeringen att det är viktigt att strategin genomförs utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför EU:s gränser. Regeringen anser att obligatoriska krav på avsättning av jordbruksmark behöver kunna anpassas till lokala och regionala förhållanden. I områden med ett varierat landskap med såväl jordbruk som skogsbruk, är behovet mindre än det är i slättområden med liten variation. I skogsdominerade områden bidrar förekomsten och brukandet av jordbruksmarken till ökad biodiversitet. Här kan ett krav på avsättning av jordbruksmark vara kontraproduktivt om det inte går att kombinera med aktivt brukande. Principerna för vad som ska räknas in i ett mål om avsättning av mark behöver klarläggas. Vad gäller obligatoriska krav på avsättning av jordbruksmark behöver konsekvenserna analyseras och kunna anpassas till lokala och regionala förhållanden för att adekvat kunna bidra till målet om ökad biologisk mångfald. Vid EU-nämndens sammanträde samrådde statsrådet med nämnden inför rådets möte den 19–(2020/21:10). Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd i när det gällde slutsatser om strategin från jord till bord. godkände rådet slutsatser om strategin från jord till bord (12099/20). I rådslutsatserna noterade rådet bl.a. minskningsmålen för växtskyddsmedel, antimikrobiella medel och gödselmedel samt de andra målen i från jord till bord-strategin. Rådet påpekade att det krävs insatser från medlemsstaterna och alla berörda parter om man ska uppnå dessa mål, liksom intensivt samarbete och intensiva samråd. Rådet uppmanade kommissionen att i detta avseende – grunda lagstiftningsförslag på vetenskapligt välgrundade konsekvensbedömningar på förhand med en beskrivning av metoderna för beräkning av målen samt utgångsvärden och referensperioder för varje enskilt mål, efter samråd med medlemsstaterna; de kumulativa effekterna av lagstiftningsförslagen bör beaktas – säkerställa att dessa mål är EU-mål som alla medlemsstater måste bidra till genom åtgärder på nationell nivå; i detta sammanhang måste framgångar som redan uppnåtts och medlemsstaternas olika utgångspunkter, omständigheter och förutsättningar beaktas i enlighet med subsidiaritetsprincipen – säkerställa att vägledningen och rekommendationerna till medlemsstaterna är tydliga, heltäckande, transparenta, vetenskapligt baserade och resultatinriktade – säkerställa att målen genomförs och övervakas på ett kostnadseffektivt sätt, och säkerställa lika villkor på konkurrensutsatta marknader för jordbruksbaserade livsmedelsprodukter och förenlighet med – fortsätta att verka för en försiktig och ansvarsfull användning av antimikrobiella medel så att deras effektivitet vid behandling av infektioner hos människor och djur bevaras. I en bilaga till COM(2020) 381 finns en handlingsplan med de åtgärder som planeras inom ramen för strategin, bl.a. revidering av vissa förordningar och direktiv. Utskottet kan konstatera att rådet godkände slutsatser om strategin från jord till bord. Arbetet med strategins olika delar fortsätter nu enligt den handlingsplan som finns för strategin. Utskottet förutsätter att regeringen i det fortsatta arbetet med genomförandet av strategin, både nationellt och inom EU, beaktar de aspekter som framgår av den ståndpunkt som förankrats i . Därmed avstyrks motion 2020/21:3350 (M) yrkandena 25 och 26. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stärkt motståndskraft i de gröna näringarna, vikten av växtbaserad livsmedelsproduktion för att få en motståndskraftig livsmedelsförsörjning och självförsörjningsgraden av livsmedel. Jämför reservation 13 (C). I kommittémotion 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 11 pekar motionärerna på vikten av stärkt motståndskraft i de gröna näringarna som ett sätt att bygga motståndskraft i grunden. Enligt motionärerna är en aspekt av försörjningsförmåga att öka andelen svenskproducerad mat. För att göra det krävs att svenskt jordbruk är konkurrenskraftigt. Vidare är det enligt motionärerna också viktigt ur ett beredskapsperspektiv att öka och bevara den odlingsbara marken, inte minst för att kunna ställa om produktion och verksamhet om det skulle behövas. I motion 2020/21:1338 av m.fl. (M) betonas att växtbaserad livsmedelsproduktion bör beaktas i arbetet med att göra svensk livsmedelsförsörjning mer motståndskraftig mot större kriser. Motionärerna framhåller att en viktig åtgärd är att öka differentieringen i jordbruket. Det handlar dels om att underlätta för djurproducenter att ställa om till en mer resilient, växtbaserad produktion av livsmedel, dels om hur ska kunna vara motståndskraftigt och ha en fungerande livsmedelsförsörjning vid såväl större kriser som krigssituationer. I motion 2020/21:2424 av m.fl. (S) uppmärksammas livsmedelsindustrins möjligheter till framtida utveckling. Motionären påtalar att det är nödvändigt med ett kontinuerligt arbete för att stärka industrin och öka självförsörjningsgraden av livsmedel. behandling och kompletterande uppgifter I den senaste forskningspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) anges bl.a. att förutom den grundläggande funktionen att säkra livsmedelsförsörjningen är livsmedelssystemet viktigt för sysselsättning, ekonomisk tillväxt och levande landsbygder, som miljömålen nås. Livsmedelsförsörjningen är därtill en kritisk förutsättning för totalförsvaret och understöder det civila försvarets samtliga förmågor. För att trygga livsmedelsförsörjningen krävs en fungerande inhemsk jordbruks- och livsmedelsproduktion. Konkurrenskraftiga jordbruks- och livsmedelsföretag och en hög svensk marknadsandel är viktiga förutsättningar. Lönsamheten, produktiviteten och innovationsförmågan behöver stärkas för att förverkliga sektorns potential. För att öka den långsiktiga konkurrenskraften och kunna leverera hållbart producerad, hälsosam och god mat behövs det mer behovsdriven och tillämpad forskning. Genom metod- och teknikutveckling och digitalisering kan produktiviteten höjas, många arbetsmiljörisker elimineras och miljöpåverkan minskas och klimatnytta uppnås. Stärkt kompetens bidrar till högre produktivitetstillväxt, lönsamma företag och en högre innovationsgrad i sektorn. Samverkan mellan lärosäten, det offentliga och näringslivet är viktigt och det är angeläget att det innovationsfrämjande arbetet mellan finansiärer fortsätter stärkas. I sitt yttrande över propositionen (yttr. 2020/21:MJU7y) noterade utskottet regeringens bedömning att livsmedelsförsörjningen är en kritisk förutsättning för totalförsvaret och att det krävs en fungerande inhemsk jordbruks- och livsmedelsproduktion för att trygga livsmedelsförsörjningen. Utskottet har genomfört en fördjupad uppföljning om lantbrukets sårbarhet. (Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning, rapport från 2020/21:RFR7). I uppföljningen lyfts många faktorer fram som betydelsefulla för att minska sårbarheten. Exempel på övergripande faktorer som framkommit är ökad lönsamhet och konkurrenskraft, klimatanpassningsåtgärder, säkrad tillgång till insatsmedel, ökad tillgång till personal samt samarbete. Uppföljningen innehåller även en sammanställning av forskningsartiklar som främst redogör för sårbarhetsfaktorer för ett hållbart lantbruk och stabil livsmedelsproduktion. Bland de pågående forskningsprojekten är framför allt förebyggandet och hanteringen av framtida utmaningar för lantbruk relaterat till klimatförändringar i fokus samt teknisk utveckling för att effektivisera livsmedelsproduktionen. I rapporten nämns även att Försvarsberedningens rapport – inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret (Ds 2017:66) lyfter fram en ökad beredskap inom livsmedelsförsörjningen som en del av svensk försvarsberedskap. Landsbygdsminister anförde i svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:328) följande. behöver ha en god försörjningsförmåga av livsmedel och regeringen ser att det är en prioriterad fråga. Den nationella livsmedelsstrategin syftar till hållbara och konkurrenskraftiga företag inom jordbruket, fiskerinäringarna och livsmedelsproduktion som kan öka den svenska produktionen och därmed också bidra till en hög svensk marknadsandel och ökad självförsörjningsgrad. Att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket är en viktig punkt i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. En del i detta arbete är att regeringen fattade beslut om ytterligare en handlingsplan för livsmedelsstrategin. Handlingsplanen innehåller satsningar på fram , dessutom görs ytterligare satsningar på totalt . Handlingsplanerna utgör tillsammans viktiga steg i att öka konkurrenskraften och lönsamheten genom satsningar på till exempel forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Inom ramen för livsmedelsstrategin är en ökad livsmedelsexport ett viktigt verktyg för att öka livsmedelsproduktionen. Genom att skapa en större marknad för svenska livsmedelsföretag skapas också möjligheter för svensk primärproduktion att långsiktigt växa. I detta sammanhang är det också viktigt att lyfta fram möjligheten för svenska jordbruk att skapa mervärden, till exempel ekologisk produktion. Det är också viktigt att säkerställa en öppen handel, inom och utom EU, så långt möjligt även under kriser som den pågående pandemin. Regeringen fortsätter därför de långsiktiga och strategiska satsningarna på att öka svensk livsmedelsexport för att öka lönsamheten i den svenska livsmedelskedjan, till exempel genom ett riktat uppdrag till (Business ), och . Frågan om självförsörjning aktualiseras i tider som denna. Ett lands livsmedelsförsörjning tryggas av en inhemsk produktion såväl som import. Dagens livsmedelsförsörjningssystem är globalt med många aktörer i olika branscher. I mångt och mycket påverkas graden av självförsörjning av konsumenters preferenser vilka i sin tur kan påverka mängden livsmedel som produceras inom . Livsmedelsstrategins mål om en ökad och hållbar livsmedelsproduktion beslutades och ska uppnås . För att nå målet med livsmedelsstrategin behövs ett långsiktigt och kontinuerligt arbete genom livsmedelsstrategins handlingsplan men också genom hur vi utformar åtgärder och insatser i kommande period för den gemensamma jordbrukspolitiken som startar . Med livsmedelsstrategin vill jag öka svensk livsmedelsproduktion. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. Regeringen gav och i uppdrag att tillsammans analysera och redogöra för lärdomarna som utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 gett avseende livsmedelsförsörjningen. I uppdraget ingick att utifrån erfarenheterna av pandemin lämna förslag till åtgärder och arbetsformer som kan bidra till att stärka förutsättningarna för en robust livsmedelsförsörjning i händelse av samhällsstörningar och kriser och vid höjd beredskap och då ytterst krig. Rapporten robust livsmedelsförsörjning vid kriser och höjd beredskap – Åtgärder och arbetsformer som stärker förutsättningarna (rapport 2021:5) lämnades till regeringen . och anför i rapporten att totalförsvarsplaneringen behöver ta hänsyn till erfarenheterna från pandemin, men också ha ett brett angreppssätt och ta hänsyn till alla typer av hot. Analyser av livsmedelskedjans beroende och sårbarheter är viktiga. måste också kunna prioritera transporter av varor i svåra situationer. Enligt myndigheterna behöver också kapaciteten att upprätta lägesbilder stärkas. Rapporten bereds i . När det gäller frågan om växtbaserad livsmedelsproduktion anför regeringen i livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338) att den positiva utvecklingen för den svenska vegetabilieproduktionen bör fortsätta. Det ligger i linje med en ökad hållbar livsmedelskonsumtion. Regeringen bedömer att kan ha högre ambitioner för den redan framgångsrika produktionen av vegetabilier, t.ex. spannmål och raps. Det finns potential att öka produktionen ytterligare eftersom konkurrenskraften är hög. Vidare bedömer regeringen att en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela förutsätter tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet. Nya tekniska metoder och innovationer bör utnyttjas för att säkerställa tillgång till lokala och regionala sorter samt för att bidra till största möjliga utnyttjande av produktionsresurser och till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat. Det är viktigt att tillräckliga växtförädlingsinsatser kommer till stånd för att öka tillväxten. När det gäller utveckling av vegetariska och veganska livsmedel kan vidare noteras att flera projekt har genomförts inom (). är ett oberoende statligt forskningsinstitut som erbjuder expertis och test- och demonstrationsmiljöer för framtidssäkra teknologier, produkter och tjänster. har bl.a. genomfört projektet – Svenska proteingrödor som industriråvara, med målet att möjliggöra för svenskt jordbruk att långsiktigt och storskaligt producera växtbaserad proteinråvara baserad på fababöna och sötlupin till i första hand svensk och i andra hand internationell livsmedelsindustri. Projektet peas a chance – nya produkter och marknader för den svenska ärtan syftade till att ta fram en helt ny produktkategori av vegetariska livsmedel från svenska ärtor och utveckla svensk ärtodling till att producera en råvara med optimala egenskaper för detta ändamål. Slutligen kan noteras att det vid 2019 inleddes ett projekt med målet att utveckla nya funktionella livsmedelsingredienser och produkter från svenska rotfrukter som är klimatsmarta och underutnyttjade. Regeringen fattade beslut om en handlingsplan för livsmedelsstrategin (del 2). Handlingsplanen gäller 2020–2025 och består av ett antal åtgärder som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål –2025. För området Kunskap och innovation anges i handlingsplanen, när det gäller långsiktiga insatser, att kompetenscentrumet SLU Grogrund ska utvecklas för att säkerställa tillgången till nya växtsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden. Vidare ska stöd ges till för att stärka livsmedelskedjans innovationsförmåga och konkurrenskraft. Därutöver ska innovationsarbetet inom den svenska livsmedelskedjan stärkas, dels genom ökad innovationshöjd, dels genom främjande av ökad tvärsektoriell samverkan. Som ett led i arbetet enligt handlingsplanen gav regeringen SLU i uppdrag att vidta åtgärder inom ramen för livsmedelsstrategin för att uppnå livsmedelsstrategins övergripande mål om en ökad livsmedelsproduktion som är hållbar och konkurrenskraftig. Uppdraget syftar till att säkerställa tillgång till nya växtsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden, vilket enligt regeringen är av stor vikt för en stärkt konkurrenskraft i jordbruket i ett förändrat klimat.