bet · H801MJU9 · 2021-02-25 00:00:00 — Regeringen bedömer därför i klimathandlingsplanen att tillkännagivandet är tillgodosett och därmed slutbehandlat. Regeringen anför i klimathandlingsplanen att det krävs stora investeringar i ny teknik för att klara omställningen till nettonollutsläpp till 2045. Samhällsnyttan av denna teknikutveckling går utöver den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör dessa investeringar. Regeringen har därför infört Industriklivet och i budgetpropositionen föreslagit en satsning om 600 miljoner 2020–2022 för att stödja svensk industri i att ta klivet mot ett nollutsläpp av växthusgaser samt för åtgärder som bidrar till negativa utsläpp av växthusgaser. Regeringen anför även att de strategiska samverkansprogrammen med näringslivet fortsätter och att ett av programmen kommer att vara näringslivets klimatomställning. Miljö- och jordbruksutskottet uttalade i betänkande 2019/20:MJU16 att utskottet välkomnade det regeringen anförde i klimathandlingsplanen om att staten ska bidra till långsiktiga förutsättningar som ger näringslivet möjligheter att föra ut klimatsmarta lösningar. Utskottet framhöll vidare att regeringen anför att klimatpolitiken inte ska utformas så att utsläppen bara flyttar någon annanstans utan att tvärtom kan bidra till minskade utsläpp även utanför . Utskottet anförde även att det delar regeringens ambitioner på området. Som framgått ovan beslutade regeringen att låta en särskild utredare se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (dir. 2019:101). Syftet är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås. Här kan särskilt noteras att utredaren i konsekvensanalysen bl.a. ska beskriva hur förslagen påverkar svenska företags konkurrenskraft, risken för koldioxidläckage och de globala koldioxidutsläppen. Uppdraget ska slutredovisas . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att inom ramen för Industriklivet (anslaget 1:19 Industriklivet) har beviljat stöd till bl.a. ett flertal genomförbarhetsstudier och forsknings- och innovationsprojekt. Det handlar t.ex. om stöd till utveckling av fossilfri stålproduktion i det s.k. Hybrit-initiativet. finns även ett stöd till projekt som bidrar till negativa utsläpp. De projekt som fått stöd genom Industriklivet t.o.m. uppskattas av ha en sammanlagd potential att minska växthusgasutsläppen med knappt koldioxidekvivalenter och fånga in och lagra ca biogena utsläpp, vilket bidrar till negativa utsläpp. I budgetpropositionen anfördes vidare att påverkan genom atmosfäriskt nedfall har minskat kraftigt . Nedfallet av svavel är i närheten av förindustriella nivåer. Även kvävedepositionen har minskat kraftigt, men den är fortfarande hög i sydvästra och sydöstra . Här överskrids den kritiska belastningsgränsen och en stor andel av sjöarna och vattendragen är ännu försurade. Den internationella sjöfarten bidrar mycket till försurningen i , och det finns även indikationer på en ökande trend för utsläppen av kväveoxider från sjöfarten. Av propositionen framgår att regeringen har beslutat om och rapporterat in ett nationellt luftvårdsprogram till Europeiska kommissionen. Programmet omfattar åtgärder för att minska utsläppen av ammoniak och kväveoxider för att uppfylla de svenska åtagandena i EU:s takdirektiv (direktiv /2284). Samtliga medlemsländer i EU har tagit fram liknande luftvårdsprogram med åtgärder för att minska utsläppen av luftföroreningar. Intransporten av försurande ämnen kommer därför att minska, förutsatt att åtgärdsarbetet genomförs som planerat. Regeringen anförde vidare i propositionen att den fortsätter att utveckla och effektivisera klimatinvesteringsprogrammen. Bland annat breddas och stärks Industriklivet för att flera projekt som bidrar till klimatomställningen ska omfattas. Regeringen föreslog även att en statlig grön kreditgaranti ska införas, som ges utifrån teknikneutrala kriterier för större industriinvesteringar som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Anslaget 1:19 Industriklivet inom utgiftsområde 20 får användas för utgifter kopplade till åtgärder såsom forskning, förstudier och investeringar, som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser, inklusive andra typer av växthusgaser som är relaterade till dessa. Anslaget får också användas för utgifter som är kopplade till åtgärder som bidrar till negativa utsläpp av växthusgaser, såsom forskning, utveckling, tester, demonstrationer och investeringar. Därutöver får anslaget användas för utgifter kopplade till strategiskt viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen, såsom forskning, förstudier och investeringar. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att anslagets ändamål ska utvidgas till att även kunna finansiera forskning, förstudier och investeringar som rör andra växthusgasutsläpp, såsom vissa förbränningsutsläpp och diffusa utsläpp, kopplade till processrelaterade utsläpp samt strategiska viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen. Regeringen föreslog även att anslaget skulle ökas med 2021 för att stärka möjligheten till insatser under Industriklivet. Enligt regeringen beräknas anslaget öka med 2022 av samma anledning. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prot. 2020/21:55). Därutöver kan noteras att regeringen i budgetpropositionen anförde att den avser att genomföra en ytterligare satsning på negativa utsläpp genom att inrätta ett system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor (bio-CCS). Anslaget beräknas öka med 2022 och 2023 för att genomföra av en sådan satsning. Miljö- och jordbruksutskottet behandlade regeringens förslag i betänkande 2020/21:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utskottet uttalade där bl.a. följande när det gäller industri och export: Utskottet ser även positivt på regeringens förslag om att tillskjuta medel för att förbättra industrins förutsättningar för en grön omställning. Utskottet konstaterar att en övervägande del av den svenska industrins utsläpp kommer från anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. EU som ekonomiskt område har hårda krav på utsläppsminskningar för sin industri, som den i hög utsträckning är utsatt för internationell konkurrens. Genom att utveckla klimatsmart teknik som kan bidra till mer cirkulära och fossilfria lösningar skapas konkurrensfördelar, sysselsättning och exportmöjligheter. Bland annat av denna anledning ser utskottet mycket positivt på regeringens föreslagna satsningar på Industriklivet, vilket innebär att ca satsas med en tillhörande omfattande bemyndiganderam. Utskottet noterar särskilt att satsningen inte bara innebär att anslaget Industriklivet förstärks utan att det även breddas. Anslagets nuvarande ändamål är bl.a. att finansiera åtgärder såsom forskning, förstudier och investeringar som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser, inklusive andra relaterade typer av växthusgaser. Regeringen föreslår att anslagets ändamål utvidgas till att även inkludera andra växthusgasutsläpp, såsom vissa förbränningsutsläpp och diffusa utsläpp, kopplade till processrelaterade utsläpp samt strategiska viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen. Utskottet välkomnar anslagets breddning och nya satsningar, inte minst ett stöd för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor (s.k. bio-CCS). Utskottet välkomnar anslagets breddning även eftersom det knyter an till den beslutade strategin för cirkulär ekonomi. Utskottet vill inledningsvis betona betydelsen av att kan visa att det går att ställa om till ett fossilfritt samhälle med bibehållen konkurrenskraft och välfärd. Utskottet delar regeringens uppfattning att klimatpolitiken inte ska utformas så att utsläppen bara flyttar någon annanstans. kan tvärtom bidra till minskade utsläpp även utanför gränser genom en skärpt klimatpolitik och genom att exportera klimatsmart energi och andra klimatsmarta lösningar. Utskottet konstaterar att regeringens näringspolitik i klimathandlingsplanen bidrar till ett investeringsklimat som skapar förutsättningar för industrins omställning, och utskottet välkomnar mot denna bakgrund regeringens satsningar på ny teknik genom bl.a. Industriklivet. Utskottet noterar vidare att den pågående översynen av all relevant svensk lagstiftning för att ge det klimatpolitiska ramverket genomslag bl.a. ska omfatta en beskrivning av hur förslagen påverkar svenska företags konkurrenskraft, risken för koldioxidläckage och de globala koldioxidutsläppen. Utskottet vill också framhålla de positiva uppgifterna i budgetpropositionen om att påverkan genom atmosfäriskt nedfall har minskat. Regeringens fortsatta satsning på klimatinvesteringsprogrammen utgör en viktig del i arbetet med att fortsätta denna minskning. Som utskottet tidigare uttalat är det genom att utveckla klimatsmart teknik som kan bidra till mer cirkulära och fossilfria lösningar möjligt att skapa konkurrensfördelar, sysselsättning och exportmöjligheter. Mot bakgrund av de insatser som pågår när det gäller industri och export och regeringens intentioner på området anser utskottet att motionerna 2020/21:3238 (L) yrkande 6 och 2020/21:3679 (L) yrkandena 11 och 42 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Klimatpolitiska rådets uppdrag och om statistiken för svenska klimatgasutsläpp. Jämför reservation 14 (M, KD) och 15 (L). I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 1 konstateras att granskar regeringens politik och i vilken utsträckning vidtagna och planerade åtgärder bidrar till att når sitt klimatmål. Eftersom klimatfrågan ytterst handlar om att minska de globala utsläppen borde det enligt motionärerna också ingå i uppdraget att analysera hur klimatpolitik bidrar till att minska de globala utsläppen. Enligt partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 41 redovisar i sin statistik svenska klimatgasutsläpp . Därigenom syns inte den kraftiga minskningen av de svenska utsläppen till mitten av . bör därför enligt motionärerna tillgängliggöra även äldre statistik över utsläpp av klimatgaser för att tydligare visa på de stora förbättringar har åstadkommit historiskt eftersom det kan tjäna som förebild för andra länder. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Rådet är en del av det klimatpolitiska ramverket för som fattade beslut om 2017 (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24). består av nya klimatmål, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. har till uppgift att utvärdera hur regeringens samlade politik är förenlig med de klimatmål som och regeringen har beslutat om. När det gäller Klimatpolitiska rådets uppdrag kan noteras att miljö- och jordbruksutskottet uttalade följande vid sin behandling av regeringens förslag till klimatpolitiskt ramverk (bet. 2016/17:MJU24): Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att det bör ha i uppdrag att bl.a. utvärdera om inriktningen inom olika relevanta politikområden bidrar till eller motverkar möjligheten att nå klimatmålen, belysa effekter av beslutade och föreslagna styrmedel från ett brett samhällsperspektiv och analysera om målen, både kort- och långsiktigt, kan nås på ett sätt som ger goda förutsättningar för hög kostnadseffektivitet som hållbarhetsbegreppets tre dimensioner beaktas. Rådet skiljer sig från och kompletterar befintliga myndigheter bl.a. genom det stora måttet oberoende, den fokuserade inriktningen på klimat, den tvärvetenskapliga expertis som rådet kommer att ha och uppdraget att aktivt granska olika politikområden och bedöma regeringens samlade politik med inverkan på klimatmålen. Vidare kan noteras att det ovan nämnda uppdraget om att se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (dir. 2019:101) bl.a. omfattar att i konsekvensanalysen beskriva hur förslagen påverkar svenska företags konkurrenskraft, risken för koldioxidläckage och de globala koldioxidutsläppen. När det gäller frågan om statistik kan följande noteras. är av regeringen utsedd till ansvarig myndighet för den officiella statistiken över bl.a. utsläpp till vatten och luft. På finns statistik tillgänglig över territoriella utsläpp och upptag av växthusgaser . Uppgifter om utsläpp och upptag finns inte tillgängliga på webbplats. På det tyska statliga forskningsinstitutet () webbplats finns däremot uppgifter om utsläpp . Uppgifterna från PIK inkluderar dock bara utsläpp av växthusgaser och inte upptag av dessa. När det gäller frågan om ett uppdrag till noterar utskottet inledningsvis att rådets uppdrag, i enlighet med beslut om det klimatpolitiska ramverket, är att utvärdera regeringens politik mot bakgrund av de nationella klimatmål som och regeringen har beslutat om. Vid behandling av det klimatpolitiska ramverket delade utskottet regeringens bedömning om utformningen av rådets uppdrag. Utskottet är fortfarande av samma uppfattning och finner inte skäl att utvidga rådets uppdrag på det sätt som föreslås i motion 2020/21:3368 (M) yrkande 1. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. I fråga om klimatstatistik vill utskottet framhålla att har en viktig roll som föregångsland när det gäller utsläppsminskningar. Det är därför motiverat att publicerar uppgifter om utsläpp och upptag av växthusgaser på sin webbplats. Utskottet bedömer att detta årtal är en lämplig utgångspunkt för statistiken eftersom det klimatpolitiska ramverket utgår från detta årtal. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2020/21:3679 (L) yrkande 41. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klimatanpassning. Jämför reservation 16 (C). I kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 25 anförs att arbetet med klimatanpassning måste prioriteras. Motionärerna framhåller bl.a. att klimatförändringarna ställer krav på en utvecklad fysisk planering men att arbetet med klimatanpassning skiljer sig åt mellan olika kommuner. Motionärerna framhåller även bl.a. vikten av att arbeta med utgångspunkt från naturgivna förutsättningar, arbetet med grön infrastruktur och hänsyn till ekosystemtjänster. Enligt kommittémotion 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 5 bör klimatanpassningsarbete stärkas genom en tydligare ansvarsfördelning mellan styrnivåerna. Motionärerna framhåller vidare att det är viktigt att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Den nationella strategin bör därför kontinuerligt anpassas allteftersom kunskapsläget om klimatförändringarna ökar. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Regeringen redovisade i proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning en klimatanpassningsstrategi för . Syftet med strategin är att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete samt att möta internationella skyldigheter. Regeringens mål för samhällets anpassning till ett förändrat klimat är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och ta till vara möjligheter. När det gäller kommunernas klimatanpassningsarbete kan noteras att regeringen i propositionen föreslog förändringar i (2010:900) för att förbättra kommunernas beredskap för klimatförändringar. Bl.a. infördes ett krav på att kommunerna i sina översiktsplaner ska ge sin syn på risken för skador på den byggda miljön till följd av översvämning, ras, skred och erosion som är klimatrelaterade samt på hur sådana risker kan minska eller upphöra. Regeringen beslutade att inrätta ett nationellt expertråd för klimatanpassning vid () i enlighet med ett förslag i ovan nämnda proposition. Rådets uppdrag är att följa och utvärdera arbetet med klimatanpassning. Rådet ansvarar också för att göra en uppdaterad klimat- och sårbarhetsanalys samt att ta fram underlag inför revideringen av den nationella klimatanpassningsstrategin . Den första rapporten ska lämnas till regeringen . På finns även ett nationellt för klimatanpassning. Centrumets roll är att vara en nod för kunskap om klimatanpassning samt att vara en mötesplats för aktörer i samhällets klimatanpassning. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att torka, översvämningar, bränder och andra följder av ett förändrat klimat slår hårt mot människors möjlighet till ett gott liv. Regeringen framhöll den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsternas avgörande roll för människornas, djurens och växternas överlevnad. Det är enligt regeringen avgörande att klimatomställningen och arbetet för biologisk mångfald, bl.a. genom investeringar i fossilfria, cirkulära och biobaserade lösningar, prioriteras högt inom arbetet med återhämtningen efter pandemin. När det gäller arbetet med klimatanpassning kan noteras att regeringen i budgetpropositionen anförde att detta har utvecklats betydligt och att myndigheternas insatser bidrar till att man gör klimatanpassningar inom olika verksamhetsområden. Detta sker i enlighet med målsättningen i strategin för klimatanpassning. Regeringen framhöll att de senaste årens extrema väderhändelser tydligt visar på samhällets sårbarhet. För att nå regeringens mål om ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar behövs det även i fortsättningen kraftiga åtgärder för klimatanpassning. Av budgetpropositionen framgår vidare att , () och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har genomfört en rad åtgärder för ökad klimatanpassning. Nationellt för klimatanpassning vid har t.ex. utvecklat sitt arbete med att ta fram, sprida och tillgängliggöra kunskap. SGI:s insatser kring klimatanpassning har gjort samhällsbyggnadsprocessen säkrare och mer effektiv. Delegationen för har skapat en viktig bas för arbetet att skredsäkra . Vidare har MSB genom sina insatser bl.a. bidragit till minskad risk för ras och skred och bättre hantering av konsekvenser av översvämningar. analys av myndigheternas arbete med klimatanpassning visar enligt regeringen att myndigheterna har genomfört klimat- och sårbarhetsanalyser samt att de har handlingsplaner och mål för klimatanpassning. Många myndigheter beskriver risker och genomför åtgärder som rör översvämning samt ras, skred och erosion. Regeringen framhåller att har sammanställt centrala resultat och erfarenheter så att länsstyrelser, kommuner och andra som gör riskanalyser av kulturmiljöer enkelt ska få en samlad bild av metoder för att begränsa och undvika skador av klimatförändringar. Länsstyrelsernas arbete med att stödja och följa upp kommunernas insatser har enligt regeringen bidragit till att 225 kommuner har redovisat sitt klimatanpassningsarbete. Av budgetpropositionen framgår dessutom att arbetar med en vägledning för naturbaserade lösningar för klimatanpassning. Vägledningen är ett stöd till kommuner och länsstyrelser i arbetet med klimatanpassning som utgår från naturens egen förmåga att stå emot negativa effekter av ett förändrat klimat som biologisk mångfald stärks. Exempel på klimatanpassning i vägledningen är att restaurera och anlägga våtmarker för att fördröja vatten i landskapet och minska översvämningsrisken i ett avrinningsområde. Vidare kan noteras att regeringen i budgetpropositionen föreslog att anslaget 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs skulle tillföras medel för att genomföra en tvåårig satsning på stärkt arbete med skredsäkring som ett led i en grön återhämtning. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prot. 2020/21:55). Frågor om klimatanpassning har berörts av miljö- och jordbruksutskottet . I betänkande 2019/20:MJU10 Vattenvård anförde utskottet att det är positivt att regeringen har genomfört flera insatser för att stärka vattenförsörjningen i händelse av torka och för att stärka skyddet av dricksvatten. I betänkande 2019/20:MJU16 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan anförde utskottet att det vidhöll sin tidigare bedömning i ovan nämnda betänkande. Utskottet noterade att syftet med regeringens klimatanpassningsstrategi är att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen. Utskottet välkomnade de uppdrag som flera myndigheter har fått om klimatanpassning och det stöd som finns för kommuner samt framhöll det som framgår av budgetpropositionen om myndigheternas handlingsplaner. När det gäller kommunernas klimatanpassningsarbete kan vidare noteras att miljö- och jordbruksutskottet vid behandlingen av klimatanpassningsstrategin (bet. 2017/18:MJU22) uttalade att utskottet i likhet med regeringen ansåg att beredskapen i kommunerna behöver förbättras till följd av att klimatet förändras liksom till följd av internationella åtaganden. Utskottet välkomnade därför att regeringen gick framåt med en samlad strategi för klimatanpassningsarbetet för att öka långsiktigheten och samordningen i det nationella klimatanpassningsarbetet. Utskottet välkomnade också att regeringen tydliggjorde kommunernas ansvar i anpassningsarbetet. Miljö- och jordbruksutskottet uttalade i betänkande 2020/21:MJU1 att det vid upprepade tillfällen har framhållit att beredskapen i kommunerna behöver förbättras till följd av att klimatet förändras liksom till följd av internationella åtaganden. Utskottet välkomnade därför regeringens satsningar inom det lokala och regionala arbetet för en grön omställning när det gäller att främja stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer samt arbetet med klimatanpassning och med ras- och skredsäkring längs . Syftet med regeringens klimatanpassningsstrategi är att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen. Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen och ansvariga myndigheter har vidtagit inom detta område. Utskottet vill i denna del särskilt framhålla att arbetar med en vägledning för naturbaserade lösningar för klimatanpassning. Vid behandlingen av budgetpropositionen välkomnade utskottet bl.a. regeringens satsningar inom det lokala och regionala arbetet för en grön omställning när det gäller att främja stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer samt arbetet med klimatanpassning och ras- och skredsäkring längs . Mot bakgrund av det omfattande arbete som genomförts och det arbetet som fortfarande pågår när det gäller klimatanpassning anser utskottet att motionerna 2020/21:2709 (MP) yrkande 25 och 2020/21:2922 (C) yrkande 5 kan lämnas utan åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V), 6 (KD) och 7 (L). I motioner från allmänna motionstiden /21 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /19:MJU4 Klimatpolitik, 2019/20:MJU7 Skogspolitik och 2019/20:MJU16 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu återigen pröva dessa motionsyrkanden. Därutöver rör ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 frågor som omfattas av propositioner som enligt regeringen kommer att lämnas till . Utskottet ser därför inte anledning att nu behandla dessa frågor. Samtliga motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 avstyrks därmed. Klimatdiplomati, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 41 och 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 4. EU:s och den inre marknadens styrka är betydelsefull för vår förmåga att forma globala standarder och påverka omvärlden i klimatarbetet. EU ska vara ledande i den globala omställningen och i genomförandet av . Men klimatambitionerna kan inte uppnås av EU på egen hand. EU:s klimatdiplomati behöver därför bli mer offensiv.