bet · H801CU9 · 2021-03-12 00:00:00 — Vägledningen syftar till att stödja olika sektorer och verksamheter att själva kunna identifiera åtgärder för ett ökat skydd mot exempelvis terrorattentat. I samarbete med bland andra Brå, , länsstyrelserna och SKR tog vidare fram en vägledning för brottsförebyggande och trygghetsskapande perspektiv och åtgärder i samhällsbyggnadsprocessen. Vägledningen baseras på lärande exempel på åtgärder som får effekter för säkerhet och trygghet vid utformning av fysiska miljöer och riktar sig till alla aktörer som på något sätt är involverade i samhällsbyggnadsprocessens olika skeden. Den sistnämnda vägledningen togs fram inom ramen för ett bredare uppdrag till som också innefattade en forskningsöversikt om brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder i fysisk planering, samt en översyn av hur tolkningen av (2010:900), förkortad PBL, kan utvecklas för att stärka brottsförebyggande och trygghetsskapande perspektiv. I redovisningen av uppdraget menade att kunskapen om effektiva åtgärder för att minska brottsligheten eller öka tryggheten i fysiska miljöer behöver stärkas för att det ska bli möjligt att ta fram nationella riktlinjer eller föreslå ändringar i PBL. Vidare framhölls att det under genomförandet av regeringsuppdraget tydligt framgått att få kommuner har inarbetade rutiner för samverkan i det ordinära brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet, i synnerhet i den fysiska planeringen. Kommunerna är centrala aktörer på området eftersom de, genom det kommunala planmonopolet, har ansvar för planering, utformning och utveckling av den fysiska miljön. Enligt portalparagrafen i PBL ska planarbetet, bidra till en från social synpunkt god livsmiljö (1 §). I detta ingår aspekter som trygghet och hälsa. [– – –] Stiftelsen lanserade Nationellt för Platssamverkan. Stiftelsen har också tillsammans med fastighetsägare, branschorganisationer, företag och kommuner utvecklat konceptet BoTryggt för att implementera situationell brottsprevention i stadsbyggandet. presenterades handboken , rutiner och checklistor för att underlätta för beställare och utförare att planera säkra och trygga bostäder, bostadsområden och offentliga platser. ingår i en referensgrupp för arbetet. Människor ska kunna känna sig trygga i sina bostadsområden. Det har införts ett statligt stöd för gröna och trygga samhällen. Syftet med stödet är att utveckla områden med socioekonomiska utmatningar i en grön och hälsofrämjande riktning som det skapas trygga, trivsamma och inkluderande utemiljöer med särskild omsorg om åtgärdernas gestaltning. Utskottet välkomnar denna satsning som kan bidra till att öka tryggheten och trivseln i befintliga bostadsområden. Som utskottet tidigare anfört råder det bostadsbrist och det behöver byggas fler bostäder. Inom ramen för ett ökat bostadsbyggande måste det skapas förutsättningar för attraktiva, gröna och trygga bostadsområden. Vid planeringen av nya bostadsområden måste trygghetsaspekten vägas in bl.a. genom att säkerställa framkomlighet för blåljuspersonal, god belysning och öppna ytor. Av regeringens redogörelse i skrivelse 2020/21:63 framgår att regeringen verkar för att brottsförebyggande aspekter i högre grad ska beaktas i fysisk stadsplanering. Regeringen har bl.a. tagit initiativ till rundabordssamtal om trygghet och brottsförebyggande arbete i stadsplaneringen. Syftet var att mot bakgrund av den pågående kraftiga utbyggnaden av bostadsbeståndet engagera flera aktörer i diskussionen om vad som kan göras för att i ett tidigt skede i stadsbyggnadsprocessen beakta brottsförebyggande aspekter. På uppdrag av regeringen har som samordnande myndighet tagit fram en vägledning för brottsförebyggande och trygghetsskapande perspektiv och åtgärder i samhällsbyggnadsprocessen. I arbetet deltog även Brå, , länsstyrelserna och kommuner och regioner. Vägledningen baseras på lärande exempel på åtgärder som får effekter för säkerhet och trygghet vid utformning av fysiska miljöer och riktar sig till alla aktörer som på något sätt är involverade i samhällsbyggnadsprocessens olika skeden. Utskottet noterar också att framhåller att kunskapen om effektiva åtgärder för att minska brottsligheten eller öka tryggheten i fysiska miljöer behöver stärkas för att det ska bli möjligt att ta fram nationella riktlinjer eller föreslå ändringar i . Utskottet anser att det finns mer att göra när det gäller planering, utformning och utveckling av den fysiska miljön för att skapa trygga bostadsområden. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet som har påbörjats. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden i detta avsnitt. Innovativt, miljövänligt och hållbart byggande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om innovativt, miljövänligt och hållbart byggande. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 29 (SD) och 30 (C). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att utreda nya metoder för att effektivisera energiförbrukningen i bostäder. I kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att takytor bör betraktas som en strategisk resurs för energiproduktion, dagvattenhantering och ekosystemtjänster. I yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om ytterligare insatser för att öka byggandet i trä. I kommittémotion 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 29 föreslås ett yrkande om att implementera styrmedel och stödsystem för att fasa ut farliga kemikalier i byggmaterial. I yrkande 30 föreslås ett nationellt mål för att minimera skadliga kemikalier i nybyggda bostäder, förskolor och skolor till 2025. Vidare föreslås i yrkande 31 att regeringen bör anta ett nationellt mål om att minst hälften av alla byggnader ska byggas med trästomme. I motion 2020/21:1576 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att studera förutsättningarna för ett ökat användande av träprodukter i byggandet av våra offentliga utemiljöer, våra äldre och nya bostadsområden och i våra tätbebyggda orter. I motion 2020/21:1588 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att studera förutsättningarna för stimulansåtgärder för ökat bostadsbyggande i trä. I motion 2020/21:1591 av m.fl. (S) och i motion 2020/21:1812 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om ett ökat byggande i trä. Ett liknande yrkande om vikten av att underlätta ett ökat byggande av trähus föreslås i motion 2020/21:2654 av och (båda M). Motionärerna och (båda MP) yrkar i motion 2020/21:3059 att regeringen bör se över vilka åtgärder som behövs för att öka träbyggandet. I motion 2020/21:1837 av m.fl. (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att valet av byggmaterial ska utgå från möjligheten till inlagring av koldioxid vid renovering och nybyggnation. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att beakta behovet av kortare uppställningstider vid nybyggnation för att minska miljöpåverkan . I motion 2020/21:2940 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att erkänna fördelarna med ett byggande som är bioekonomiskt motiverat och uppmuntrar till en ökat byggande med trä. I yrkande 4 i samma motion föreslår motionären ett tillkännagivande om att främja cirkulär ekonomi inom nybyggnad och renovering. I yrkande 2 i samma motion föreslås ett tillkännagivande om att livscykelanalyser bör användas för att verifiera en energi-, klimat- och miljöpåverkan . I motion 2020/21:3464 av och (båda MP) yrkade 1 föreslås ett tillkännagivande om att främja initiativ till återbruk av byggmaterial som kostnaderna för nyproduktion sänks. Informationscentrum för hållbart byggande På uppdrag av har tillsammans med (), Energikontoret , Sustainable Innovation och IVL , drivit ett informationscentrum för hållbart byggande (ICHB). har tagit över driften av informationscentrumet. Syftet med informationscentrumet är att främja energieffektivt byggande och användning av hållbara material med låg klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Informationscentret har i uppdrag att samla in, granska kvalitetssäkra och sprida information till målgrupper inom bygg- och fastighetsbranschen. , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan partierna Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna, har de kommit överens om att det ska ställas minimikrav vid byggande utifrån ett livscykelperspektiv. Byggande i trä ska öka, och det ska införas krav på klimatdeklarationer för byggnader. överlämnade regeringen en remiss till Lagrådet med förslag till en ny lag om klimatdeklaration för byggnader. Förslaget innebär att när en ny byggnad uppförs ska byggnadens klimatpåverkan redovisas i en klimatdeklaration. Byggherren ska ansvara för att upprätta och ge in klimatdeklarationen till den myndighet som regeringen bestämmer. Vidare föreslår regeringen en ändring i (2010:900) som innebär att får meddela slutbesked först när byggherren har visat att denne har gett in en klimatdeklaration enligt den föreslagna lagen. Den nya lagen och lagändringen i föreslås träda i kraft . En proposition är aviserad . Regeringen har vidare gett i uppdrag att vidta åtgärder för att underlätta införandet av krav på klimatdeklaration vid uppförande av byggnader (Fi2020/00941/BB). ska bl.a. utveckla en öppen databas med relevanta klimatdata som ska kunna användas för beräkning av klimatpåverkan från byggnader ur ett livscykelperspektiv, utveckla ett register för klimatdeklarationer, och ta fram informations- och vägledningsunderlag. Uppdraget, inklusive genomförda informations- och vägledningsinsatser, ska slutredovisas till regeringen . presenterade en plan för den fortsatta utvecklingen av klimatdeklarationer som ska inkludera hela livscykeln och omfatta gränsvärden för byggnaders klimatpåverkan. I byggnaders delbetänkande Resurseffektiv användning av byggmaterial (SOU 2018:51) identifierades två huvudsakliga hinder för resurseffektiv byggmaterialanvändning: dels bristen på information om innehåll i byggprodukter, dels bristen på ekonomiska incitament att återanvända eller återvinna byggprodukter. Kommittén lämnade bl.a. förslag till hur huvuddragen i kravet på innehållsförteckningar för byggprodukter i EU:s byggproduktförordning kan utformas. Enligt kommittén är de informationskrav som gäller enligt den nuvarande byggproduktförordningen inte tillräckliga för att åstadkomma en resurseffektiv byggmaterialanvändning eftersom det fullständiga innehållet i byggprodukter inte behöver redovisas enligt förordningen. Kommittén föreslår att regeringen på EU-nivå ska verka för att kravet på redovisning av innehåll i byggprodukter ska omfatta samtliga beståndsdelar i byggprodukter. aviserade kommissionen en översyn av EU:s byggproduktförordning. Översynen innefattar en utvärdering av hur förordningen kan utformas för att främja den gröna omställningen i byggsektorn. Kommissionen väntas presentera ett förslag till en reviderad förordning . I rapporten för byggprodukter (rapport 2018:22) lämnar ett förslag om loggbok för nya byggnader och anläggningar. Syftet med ett loggbokssystem är att samla produktinformation om vilka byggprodukter som ingår i ett byggnadsverk och vad produkterna innehåller. Genom en sådan dokumentation kan återanvändning och återvinning av byggprodukter underlättas. förslag kommer att föras fram av inom ramen för de kommande förhandlingarna om en reviderad byggproduktsförordning inom EU. I budgetpropositionen avsattes medel till ett nytt stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus upplåtna med hyresrätt och för förnyelse av utemiljöer (prop. 2020/21:1 utg.omr. Stödet kommer att få en ny utformning jämfört med det tidigare stödet och ska utvärderas utifrån ett livscykelperspektiv. gav regeringen i uppdrag att tillsammans med utreda och föreslå kompletterande energikrav för byggnader. I uppdraget ingår att utreda om det finns behov av att komplettera byggreglerna med ett krav för solvärmelast, dvs. den värme som tillförs byggnaden från solstrålning genom fönster och som kan vara till fördel om den minskar uppvärmningsbehovet men till nackdel om den ökar kylbehovet. ska vidare redovisa vad kompletterande krav skulle innebära i form av ökade kostnader och förutsättningar för bostadsbyggandet. Uppdraget ska redovisas senaste . Åtgärder för att öka träbyggandet antog regeringen en inriktning för industriellt träbyggande. Ett ökat byggande i trä ses som en viktig del i omställningen till ett mer hållbart byggande med minskad klimatpåverkan. Inom ramen för det nationella skogsprogrammet har regeringen beviljat ett bidrag om till föreningen . Syftet är att öka kunskapen om industriellt träbyggande, sprida goda exempel samt stimulera innovation och utveckling inom det industriella träbyggandet. I Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande Vägen till en klimatpositiv framtid (SOU 2020:4) har bl.a. behovet av styrmedel för att öka användning av förnybara material i byggnader övervägts. Några sådana styrmedel finns inte . Däremot noterar utredningen att ett flertal kommuner har utvecklat träbyggnadsstrategier för att styra utvecklingen mot ett ökat träbyggande. Dessutom finns det enligt utredningen anledning att anta att den kommande klimatdeklarationslagen kommer att leda till en ökad användning av förnybara material, speciellt vid byggandet av flerfamiljshus och allmännyttiga lokaler. Utredningen föreslår att det införs en möjlighet att i en offentlig upphandling kräva att en viss andel klimatneutralt material ska användas vid nybyggnation. Betänkandet har varit på remiss och remisstiden gick ut . Det bereds nu inom . De nordiska länderna har intensifierat sitt samarbete när det gäller att minska klimatpåverkan från den byggda miljön. Arbetet fokuserar nu på att miljö – och klimatpåverkan från byggandet ska kunna bedömas och styras enligt liknande principer i de nordiska länderna. De nordiska bostads- och byggministrarna godkände en ny handlingsplan för perioden –2024, med målet att få en mer klimatvänlig byggsektor i . inleds flera nya samarbetsprojekt som syftar till att utveckla en mer hållbar och konkurrenskraftig nordisk bygg- och bostadssektor. Utskottet har i betänkande 2018/19:CU11 behandlat motionsförslag om innovativt, miljövänligt och hållbart byggande, inbegripet förslag om byggande i trä och krav på livscykelanalyser. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till pågående arbete. följde utskottets förslag. Miljö- och klimatpåverkan från bygg- och fastighetssektorn utgör en betydande del av samhällets miljöpåverkan. För att ska nå klimatmålen måste samhällets omställning mot lägre utsläpp även omfatta bygg- och fastighetssektorn. För utskottet är det här viktiga frågor och enligt utskottets mening råder det också en stor samsyn i vad gäller dessa frågor. Utskottet kan konstatera att regeringen bedriver ett aktivt arbete på området. Informationscentrum för hållbart byggande arbetar t.ex. med att sprida kunskap om energieffektivt byggande och användning av hållbara material med låg klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. För att minska miljö- och klimatpåverkan från bygg- och fastighetssektorn måste miljöpåverkan från byggnadens hela livscykel beaktas, även från den inledande byggprocessen, dvs. från projektering och byggproduktionsskedet. Utskottet ser positivt på regeringens arbete med att ta fram lagstiftning om krav på klimatdeklarationer vid uppförande av nya byggnader som fokuserar på just det inledande byggskedet. Enligt utskottet är införandet av krav på klimatdeklaration för byggnader ett viktigt steg i riktningen mot en minskad klimatpåverkan från byggsektorn. Med hänsyn till det pågående arbetet med att ta fram klimatdeklarationer för byggnader avslår utskottet motion 2020/21:2940 (C) yrkande 2 om användandet av livscykelanalyser för att verifiera en energi-, klimat- och miljöpåverkan , motion 2020/21:1837 (S) yrkande 2 om kortare uppställningstider vid nybyggnation för att minska miljöpåverkan och motion 2020/21:3464 (MP) yrkande 1 om återbruk av byggmaterial vid nyproduktion. Utförlig och tillförlitlig information om byggprodukters innehåll är viktigt för att kunna bedöma olika byggmaterials miljöpåverkan. Reglering gällande byggprodukters innehåll och egenskaper omfattas av EU:s byggprodukt-förordning. Det går inte att ställa krav på redovisning av byggprodukters innehåll och egenskaper som går utöver vad som regleras i förordningen. Kommissionen har meddelat att ett förslag till en reviderad förordning ska presenteras . avser att i de kommande förhandlingarna driva frågan om att samtliga beståndsdelar i byggprodukter ska omfattas av förordningens krav på redovisning. Detta ställer sig utskottet bakom. Därmed avslår utskottet motion 2020/21:3055 (MP) yrkandena 29 och 30 om att fasa ut och minimera miljöfarligt innehåll i byggmaterial. Ett nytt stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus infördes efter förslag i budgetpropositionen för 20/21. Dessutom har regeringen gett och i uppdrag att utreda och föreslå kompletterande energikrav för byggnader. Mot den bakgrunden finner utskottet att det inte finns skäl för att ta ytterligare initiativ om att utreda nya metoder för energieffektivisering i bostäder. Motion 2020/21:1615 (SD) yrkande 30 bör därför avslås. När det gäller motionsförslag som tar sikte på ett ökat byggande i trä kan utskottet konstatera att det är en prioriterad fråga för regeringen. Den kommande klimatdeklarationslagen har för avsikt att styra mot ett ökat användande av förnybara material i bostadsbyggande, som exempelvis trämaterial. Därmed anser utskottet att det inte finns anledning för att ta några initiativ vad gäller motionsyrkanden om olika insatser för att främja byggande i trä. Samtliga motionsyrkanden bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för att stärka motståndskraften mot kriser. Jämför reservation 31 (C). I kommittémotion 2020/21:3186 m.fl. (C) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att stärka motståndskraften i samhället mot kriser. Motionärerna anför bl.a. att det är viktigt att motverka trångboddhet för att undvika smittspridning. I yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om behovet att ta fram riktlinjer till fastighetsägare, hyresvärdar och bostadsrättsföreningar för att de ska kunna bidra till informationsspridning i kristid. Utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning (dir. 2020:53) har som redovisats ovan fått ett brett uppdrag och ska bl.a. utreda förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. ska boendesegregation motverkas och förutsättningarna för jämlika uppväxt och levnadsvillkor förbättras. I kommittédirektiven framhålls att det finns utmaningar när det gäller trångboddhet och osäkra boendeförhållanden som måste hanteras. har fått i uppdrag att i samverkan med ett antal frivilliga kommuner inrätta ett pilotprojekt för att utreda omfattningen av problemet med felaktig folkbokföring och utveckla metoder och arbetssätt för att åtgärda felaktigheter (Fi2020/02991). Uppdraget bedöms förbättra situationen i socialt utsatta områden bl.a. genom att myndigheternas kunskap om trångboddhet förbättras. Som utskottet framhållit tidigare är bostadsbristen och trångboddheten ett problem som enbart kan lösas genom en långsiktig bostadspolitik där det bl.a. görs en satsning på byggande av hyresrätter i kombination med stöd till ekonomiskt svaga grupper. Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit flera åtgärder inom det bostadspolitiska området med anledning av covid-19-pandemin. Bland annat infördes ett tidsbegränsat tilläggsbidrag inom bostadsbidraget till barnfamiljer med låga inkomster –. Vidare har en arbetsgrupp tillsatts för att ta fram åtgärder som förebygger vräkning. Utskottet utgår från att regeringen vid lämpligt tillfälle utreder och analyserar vilka konsekvenser covid-19-pandemin har haft på samhället i stort och inom det bostadspolitiska området för att stå bättre inför framtida kriser. Utskottet är därmed inte berett att föreslå ett tillkännagivande om bättre krisberedskap. Motionsyrkandena bör avslås. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1060 av (M) yrkande 4, 2020/21:1367 av (M) yrkande 2 och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 31, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 39 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 5 och 10, 2020/21:472 av och (båda C) yrkande 1, 2020/21:1672 av (S), 2020/21:1785 av och (båda S), 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2020/21:2366 av Lawen Redar m.fl. (S), 2020/21:2411 av och (båda S), 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 6, 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 14 och 25, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 5, 9 och 11, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 33 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 24. Den svenska bostadsmarknaden är i grunden dysfunktionell. I stället för att erbjuda möjligheter har den en hämmande effekt både på individer och på samhällsekonomin i stort. Företag har svårt att anställa, och tillväxten hålls tillbaka som trångboddheten och de sociala problemen ökar. Den svenska bostadsmarknaden präglas av för lite marknad och i stället har vi långa bostadsköer, höga krav för att få köpa en bostad och krångliga regler för att få bygga. Att äga sin bostad är förenat med stor frihet när det gäller utformning och låga kostnader. Att hyra sin bostad är, på en väl fungerande marknad, förenat med flexibilitet vad gäller tid och plats. Båda upplåtelseformerna har en viktig roll på bostadsmarknaden och i livets olika skeenden. För att få en bättre fungerande bostadsmarknad krävs också en effektiv planprocess, tillgänglig mark och flexibla byggregler. Då kan såväl tiden från idé till inflyttning som produktionskostnaderna minska och därmed utbudet av bostäder öka. Vi konstaterar att det tillbaka pågår ett arbete med att se över byggreglerna i bl.a. , och vi är positiva till den översyn som gjorts av byggregler. Vi vill dock framhålla vikten av att detta arbete prioriteras och att det läggs fram förslag som innebär enklare och tydligare regler med funktionen i fokus och som möjliggör bl.a. små yteffektiva lägenheter. Det är inte bara byggreglerna som måste ses över utan mer måste göras för att få en fungerande bostadsmarknad. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till en bred översyn av de samlade nationella regelverken som rör bostadsbyggande i syfte att skapa snabbare beslutsprocesser, ökad flexibilitet och minskade produktionskostnader. Vi menar också att det behövs en starkare koppling mellan bostadsbyggande och infrastruktursatsningar. Staten bör därför motivera kommunerna att bygga bostäder t.ex. genom att ställa krav på att det planeras och byggs bostäder i kommuner som berörs av statliga infrastruktursatsningar. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ för att stärka kopplingen mellan bostadsbyggande och infrastruktursatsningar. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 39 och 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 5 och 10, 2020/21:472 av och (båda C) yrkande 1, 2020/21:1060 av (M) yrkande 4, 2020/21:1367 av (M) yrkande 2, 2020/21:1672 av (S), 2020/21:1785 av och (båda S),