bet · H901NU3 · 2021-12-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 21 Energi på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mindre än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för fem av anslagen. I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. När det gäller tillstyrker utskottet regeringens förslag dels till investeringsplan för perioden –2024, dels till finansiella befogenheter . Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till avgiftsuttag för elberedskapsavgiften . Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen och tre motionsyrkanden. Övriga motioner avstyrks. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 21 Energi. Nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statens budget inom utgiftsområde 21 Gemensamt förslag från , 1.Statens budget inom utgiftsområde 21 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 21 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 21 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 21 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 21 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 21 punkt 4 och motionerna 2021/22:3958 av m.fl. (L), 2021/22:4011 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4136 av m.fl. (C) samt 2021/22:3190 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3921 av m.fl. (SD), 2021/22:4011 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som utskottet föreslår i bilaga 5. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 21 punkt 5. c) Godkännande av investeringsplan för godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2024 som en riktlinje för svenska kraftnäts investeringar. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 21 punkt 2. d) Finansiella befogenheter för bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 21 punkt 3. e) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 21 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (M), (S)*, (C)*, (V)*, (M), (SD), (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (SD), (MP)*, (S)*, (C)* och (SD). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som avser utgiftsområde 21 Energi och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna listas i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 3 finns regeringens förslag till beställningsbemyndiganden . I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning och i bilaga 5 utskottets förslag till beställningsbemyndiganden . Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Vidare har tjänstemän från Infrastrukturdepartementet inför utskottet lämnat vissa upplysningar i ärendet. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi till 3 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår näringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottets uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Först behandlas regeringens resultatredovisning. Därefter redovisas regeringens hantering av några tillkännagivanden från . Avslutningsvis behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 21 Energi. har kontinuerligt följt upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen, utgiftsområdena 19 Regional utveckling, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen 2015 omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Efterföljande år har utskottet följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter utskottet har haft på resultatredovisningen. genomfördes därutöver en närmare uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Utskottets senaste iakttagelser och bedömningar redovisas i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2020/21:NU1, bet. 2020/21:NU2, bet. 2020/21:NU3). har huvudsakligen fortsatt att följa upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter på resultatredovisningen som utskottet har framfört. Därutöver har utskottet särskilt tittat på det nya avsnittet Regeringens bedömning av måluppfyllelsen (tidigare Analys och slutsatser). Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen, och redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det övergripande målet för energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Därutöver finns ett antal energipolitiska mål och delmål vilka framgår av avsnitt 2.4 inom utgiftsområde 21 i budgetpropositionen. Utskottet vill inledningsvis, och i likhet med vad det gjort , framhålla betydelsen av att resultatredovisningen i budgetpropositionen är klar och tydlig då denna utgör ett viktigt underlag för beredning av statens budget. Enligt utskottets uppfattning bör resultatredovisningen utformas på ett sådant sätt att den bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de olika insatserna får. pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen och om hur regeringens resultatredovisning till kan utvecklas. Enligt utskottets uppfattning är denna dialog betydelsefull, och den har på flera sätt bidragit till att utveckla och förbättra den resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen. Dialogen har även, enligt utskottets bedömning, bidragit till att det finns en genomtänkt struktur i resultatredovisningen som på ett tydligare sätt än tidigare relaterar till de mål som har beslutat om för utgiftsområdet. Enligt utskottets uppfattning är det betydelsefullt att denna dialog fortsätter även framöver. När det gäller resultatredovisningens övergripande struktur vill utskottet framhålla att den har fortsatt att utvecklas i positiv riktning. Den mer vägledande rubriksättningen med tydlig koppling till de riksdagsbundna målen och fler talande rubriker i redovisningen anser utskottet främjar läsbarheten och förståelsen. Utskottet ser också positivt på att regeringen tagit hänsyn till utskottets synpunkt om att tydliggöra sambanden mellan mål och indikatorer och att avsnittet om resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder inleds med en tabell över de riksdagsbundna målen och huvudsakliga indikatorer för dessa. Utskottet noterar att det inte finns några indikatorer för en av de tre pelarna, pelaren för ekologisk hållbarhet, inom det övergripande målet för energipolitiken. Utskottet noterar också att två nya indikatorer, elpris och transportsektorns energikostnader, anges i tabellen som huvudsakliga indikatorer för pelaren konkurrenskraft. Mot bakgrund av att utskottet i förra årets betänkande för utgiftsområdet bl.a. ansåg att det kunde ifrågasättas om det var tillräckligt att använda den befintliga industrins samlade energi- respektive elkostnader som indikatorer för konkurrenskraft, och att utskottet anförde att transportsektorns energikostnader är ett exempel som kan anses ha betydelse för konkurrenskraften, ser utskottet positivt på att två nya indikatorer tillkommit. Utskottet noterar vidare att fyra nya indikatorer för att följa upp leveranssäkerhet för el tillkommit i resultatredovisningen: installerad effekt i synkront ansluten elproduktion i synkronområdet, installerad effekt i synkront ansluten elproduktion i , potential för förbrukarflexibilitet och sammanlänkning. För att förbättra läsbarheten i resultatredovisningen vill utskottet framföra vikten av att regeringen motiverar tillkomsten av nya indikatorer och bedömningsgrunder. Det bör även tydligt framgå hur de valda indikatorerna bör tolkas. Utskottet noterar att det nya avsnittet, Regeringens bedömning av måluppfyllelsen, är mer kortfattat än förra årets motsvarande avsnitt, Analys och slutsatser, om en jämförelse görs mellan budgetpropositionerna. Utskottet noterar även att regeringen redovisar bedömningar av måluppfyllelse för de flesta av de riksdagsbundna målen inom utgiftsområdet men inte för alla. En bedömning när det gäller utvecklingen av total andel förnybar energi görs tidigare i resultatredovisningen men inte under detta avsnitt. Det finns inte heller någon bedömning av måluppfyllelse när det gäller pelaren ekologisk hållbarhet och inte heller någon hänvisning till om denna behandlas i något annat utgiftsområde. I samband med att behandlade regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen (bet. 2016/17:KU21) framhöll att berört utskott lämpligen redovisar sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. Vidare påpekade att om regeringen redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött några invändningar bör den, inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har några invändningar mot den hantering som redovisats. Regeringen redovisar tre tillkännagivanden från i budgetpropositionen som gäller energipolitiken - ett som slutbehandlats tidigare, ett som anges som slutbehandlat och ett som inte anges vara slutbehandlat. Med anledning av tillkännagivande om att regeringen bör följa upp och analysera de åtgärder som vidtogs för att motverka den akuta kapacitetsbrist i elnäten som drabbade och (bet. 2020/21:NU5, rskr. 2020/21:43), gav regeringen i uppdrag att följa upp det gemensamma initiativet avseende kapacitetshöjningar i elnäten i och . Av slutrapporten framgår det bl.a. att bedömer att det fanns skäl att agera både i och i givet hur prognoserna såg ut vid den aktuella tidpunkten och att upphandlingen av bl.a. inneburit en effektiv hantering av situationen. I rapporten anges också att beslutet från att ställa ut elberedskapsmedel till för att säkra ödriftsförmåga i har bidragit till att finansiera upprustningen av de kraftverk som behövdes för att säkra den lokala eleffekten i . Regeringen bedömer därmed tillkännagivandet som slutbehandlat. Med anledning av tillkännagivande om att behöver ta fram leveranssäkerhetsmål som beaktar hela samhällets behov och som utgår från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination (bet. 2018/19:NU12 punkt 1, rskr. 2018/19:210) anger regeringen att den har för avsikt att besluta om en tillförlitlighetsnorm. Regeringen anger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat men att beslutet bedöms tillgodose tillkännagivande. I ett tillkännagivande ställde sig bakom det som utskottet anförde om kapacitetsbrist i elnäten utifrån ett utskottsinitiativ (bet. 2020/21:NU5, rskr. 2020/21:43). gav regeringen till känna att denna bör följa upp och analysera de åtgärder som inblandade aktörer vidtog för att motverka den akuta kapacitetsbrist i elnäten som drabbade de båda regionerna och 2019. Uppföljningen bör belysa effekterna av vidtagna åtgärder inklusive hur kostnadseffektiva de varit och huruvida det fanns andra, mer effektiva, åtgärder att vidta och som därmed lämpar sig bättre om en liknande situation skulle uppstå. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att behöver ta fram leveranssäkerhetsmål som beaktar hela samhällets behov och som utgår från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination genom att bifalla reservation 1 (M, SD, KD, L) under punkt 1 (bet. 2018/19:NU12 punkt 1, rskr. 2018/19:210). Utskottet noterar regeringens redovisning med anledning av tillkännagivande om kapacitetsbrist i elnäten och regeringens bedömning att tillkännagivandet i och med denna redovisning anses slutbehandlat. Utskottet gör ingen annan bedömning. Utskottet noterar även att regeringen anger att tillkännagivandet om leveranssäkerhetsmål inte är slutbehandlat. Statens budget inom utgiftsområde 21 Utskottets förslag i korthet anvisar, med de villkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 21 i enlighet med vad utskottet föreslår och som framgår av bilaga 4. Vidare bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden i enlighet med vad utskottet föreslår i bilaga 5. godkänner dessutom regeringens förslag till investeringsplan för perioden –2024 för och bemyndigar regeringen att ge affärsverket finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen har föreslagit . fastställer även avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). beslutade om statsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena . biföll finansutskottets förslag om utgiftsramar för utgiftsområdena , vilket innebar att genom att delvis bifalla motionerna 2021/22:3938 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:4040 av och (båda M) yrkande 2 och 2021/22:4221 av m.fl. (KD) yrkande 3 fastställde ramen för utgiftsområde 21 Energi till 3 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Beslutet innebar även att avslog regeringens förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden . Tabell Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi 2022 (föreslagen utgiftsram) 2023 (utgiftsberäkning) 2024 (utgiftsberäkning) Av tabellen ovan framgår regeringens och motionärernas förslag till ram för utgiftsområde 21 Energi och motsvarande beräkningar –2024. Andra uppfattningar än regeringens om utgiftsramarnas storlek har redovisats i partimotionerna 2021/22:4040 (M), 2021/22:3938 (SD), 2021/22:4121 (C), 2021/22:3278 (V), 2021/22:4221 (KD) och 2021/22:4181 (L). beslutade att ge övriga utskott möjlighet att yttra sig över budgetpropositionen samt eventuella motioner om inkomster och utgiftsramar som berör respektive utskotts beredningsområde. beslutade näringsutskottet att yttra sig till finansutskottet. Yttrandet från näringsutskottet till finansutskottet justerades . justerade betänkandet om utgiftsramarna (bet. 2021/22:FiU1, yttr. 2021/22:NU1y) . I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Utgångspunkten för beredningen är att ramen för utgiftsområde 21 Energi är fastställd till 3 . Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. Den utgiftsram som regeringen föreslår fördelas på elva anslag. I bilagan redovisas också de förslag som finns i motionerna 2021/22:4011 (M), 2021/22:3921 (SD), 2021/22:4136 (C), 2021/22:3190 (V), 2021/22:4195 (KD) och 2021/22:3958 (L). Enligt förslaget i propositionen kompletteras fem av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter , vilket framgår av bilaga 3. I det följande redovisas inledningsvis utgiftsområdets omfattning som det beskrivs i budgetpropositionen. Efter det redovisas inriktningen för energipolitiken. Därefter redovisas regeringens överväganden om vart och ett av de elva anslagen inom utgiftsområdet och de föreslagna bemyndigandena. Slutligen beskrivs de motioner som innehåller alternativa förslag till anslag och det gemensamma förslag ledamöterna från , har lagt fram i utskottet. Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel och användning av energi, inklusive elsäkerhet. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), , () och . Energipolitikens inriktning ligger fast och syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Regeringen anger att den fortsätter arbetet med att nå de riksdagsbundna energipolitiska målen. Vidare anger regeringen att efterfrågan på el kommer att öka kraftigt till 2045 och att energipolitiken därför behöver utvecklas och ta höjd för detta genom åtgärder som bl.a. effektiv användning, ny infrastruktur och säkrad tillförsel. Ett ökat fokus på effekt- och energieffektivisering anser regeringen kan bana väg för en snabb, resurseffektiv och hållbar elektrifiering samt bidra till klimatomställningen. Regeringen föreslår en satsning på genomförande av elektrifieringsstrategin där avsikten bl.a. är att inrätta ett elektrifieringsråd för att stödja genomförandet av strategin. För att stärka genomförandet av klimatomställningen på lokal och regional nivå tillförs länsstyrelserna medel för att ge dessa långsiktiga förutsättningar att fullfölja arbetet i enlighet med den nationella vindkraftsstrategin, elektrifieringsstrategin samt den klimatpolitiska handlingsplanen (se utg.omr. 1 , anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m.). För att bryta transportsektorns fossilberoende anser regeringen att det bl.a. är angeläget att utbyggnaden av laddinfrastruktur bör ske i en sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifiering av transportsektorn, och att bibehålla och öka den svenska biogasproduktionen. Regeringen avser därför att avsätta medel till stöd för produktion av biogas, vilket inkluderar en kontrollstation 2024 för att säkerställa att stödet är ändamålsenligt och kostnadseffektivt. Den omfattande elektrifiering som samhället står inför ställer stora krav på effektiva och snabba tillståndsprocesser för elnät. Regeringen föreslår en resursförstärkning till för att bl.a. halvera ledtiderna för nya kraftledningar från att behov identifierats till att ledningen står på plats, frigöra nätkapacitet och underlätta för nya kunder att ansluta till elnät i tillväxtområden. Myndigheten bedöms också behöva ökade resurser för att hantera de uppgifter som flera nya rättsakter från medför. Effektiv användning av energi kan bidra till att stärka konkurrenskraft, minska klimat- och miljöpåverkan och bidra till försörjningstryggheten på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare insatser för att nå det riksdagsbundna målet om effektivare energianvändning 2030 och föreslår därför fortsatta stödinsatser till energieffektivisering inom industrin genom en återstart av Energisteget. En allt snabbare energiomställning innebär betydande utmaningar för elsäkerheten då nya tekniker används i elanläggningar som dessa inte alltid är anpassade för. I syfte att förstärka arbetet med elektromagnetisk kompabilitet föreslår regeringen därför att tillförs medel. För att säkerställa en tillfredsställande beredskapsnivå när det gäller elförsörjningen föreslår regeringen att insatserna för elberedskap förstärks så att sektorn bättre ska kunna förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar för samhället. Regeringen föreslår att 4 anvisas till utgiftsområde 21 Energi . Fördelningen av medel på de elva olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan och av bilaga 2. För fem av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. Dessutom föreslår regeringen att ska fastställa avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . I det följande redogörs för regeringens förslag till anslag och bemyndiganden för utgiftsområde 21 Energi. Anslaget 1:1 får användas för förvaltningsutgifter samt . Myndigheten bedriver också viss avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. Vidare finansieras viss verksamhet vid myndigheten genom offentligrättsliga avgifter av vilka myndigheterna får disponera en viss del. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget föreslås öka med 2022 till följd av en överföring av medel från anslaget 1:4 Energiforskning för att möjliggöra verksamhetskostnader och lånefinansiering av verksamhetsinvesteringar. Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering får användas för utgifter för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. Anslaget får användas för utgifter för genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering. Anslagets ändamål har justerats till att inte inkludera statlig medfinansiering av nationellt regionalfondsprogram då medfinansiering av programmet perioden –2020 avslutades och inga medel finns avsatta för ändamålet 2022. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering. Anslaget föreslås öka med 2022 för en satsning på energieffektivisering i industrin. För att möjliggöra planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024.