· H801UbU10 · 2021-04-07 20:00:01 — Som svar på vad sa i sitt anförande vill jag skicka tillbaka att inte är beredd att göra någonting åt de verkliga problemen, de problem som jag lyfte i mitt anförande och som handlar om hur skolvalet har segregerande effekter och hur resursfördelningen inte träffar de elever som behöver resurserna bäst. låtsas som att detta inte spelar någon roll. Självklart spelar det roll vilka behov elever har för hur resurser bör fördelas. Självklart spelar det roll hur man gör urval till översökta skolor för hur segregationen blir i de skolor som finns i systemet. Detta är de verkliga problemen, och det är dem inte vill prata om och inte vill göra någonting åt. Liberalerna har aktivt medverkat till att skolor med återkommande brister enklare ska bli av med sitt tillstånd. Detta är nu på väg fram. Vi har också på allvar sett till att ett etableringsstopp för konfessionella skolor faktiskt är på väg att bli av, även om tidsplanen är framskjuten något. Det finns dock ett par förslag i det här betänkandet, fru talman, som vi menar är viktiga om vi ska höja kvaliteten, öka tryggheten och öka jämställdheten i skolan. Det handlar om att komma åt skolor och förskolor med koppling till extremism. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Därför vill jag fråga Socialdemokraterna och : Varför röstar ni nej till att expandera den viktiga ägar- och ledningsprövningen till att också omfatta rektor och skolchef på skolorna, eftersom de har ett viktigt pedagogiskt inflytande och enligt skollagen det yttersta ansvaret för den skolverksamhet som bedrivs? Som mycket riktigt påpekar är vi överens om att göra viktiga saker på friskoleområdet. När det till exempel gäller konfessionella friskolor gick ju Socialdemokraterna till val på att avskaffa dessa. Konfession, trosutövning och utbildning hör inte ihop - i alla fall hör undervisning inte ihop med det. Självklart är vi alltså överens om viktiga saker. När det gäller frågan om ägar- och ledningsprövning har vi kommit en bra bit på väg i att strama upp hur denna prövning går till. Jag fortsätter gärna på den vägen och fortsätter den diskussionen med och . Att nu ta beslut om att prövningen ska omfatta rektor och skolchef känns dock överilat. Det är i och med Liberalernas förslag om ett etableringsstopp för konfessionella skolor som vi kan hitta en politisk majoritet för ett sådant beslut, och det ser jag fram emot. Den här debatten handlar om att det fortfarande finns radikalister, islamister och våldsbejakande personer som kan fortsätta bedriva verksamhet med könsuppdelad undervisning. Och inte bara det, de kan också expandera och starta nya skolor. En anledning till detta, , är just att dagens skollagstiftning när det gäller ägar- och ledningsprövning i princip bara tittar på det ekonomiska, styrelsen och ägarskapet. På Skolinspektionens hemsida står det väldigt tydligt att rektor och skolchef inte omfattas. I det exempel jag tog upp från västra , fru talman, med skolan som haft könsuppdelad undervisning har den nuvarande skolledningen passerat och klarat av Skolinspektionens etableringskontroll på grund av den här luckan i skollagen. Det är oerhört provocerande att vi i fortfarande kan acceptera detta och med statligt sanktionerade bifall ge dem tillstånd att utöka verksamheten. Här hade jag gärna sett att Socialdemokraterna hade stått bredvid oss, bifallit vårt yrkande och satt stopp för dessa verksamheter i västra och säkerligen även på andra orter i landet. Jag delar upprördhet över extremister som kan bedriva skolverksamhet i . Jag tycker att man behöver ha en sträng ägar- och ledningsprövning. Jag ryggar inte för diskussionen om huruvida den ska vara strängare än vad den är. Man behöver dock komma ihåg att den som ytterst är ansvarig för genomförandet av elevernas utbildning, förutom på principiell nivå och systemnivå vi här i kammaren, är huvudmannen. Det är därför det är huvudmannens sammansättning som är föremål för den ägar- och ledningsprövning som vi har beslutat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Tack för ett bra anförande, ! pratade lite om digitaliseringen, och det uppskattar jag. Man kan konstatera att det är viktigt att ha med också de bra perspektiven här. Den har öppnat för många elever att tillgodogöra sig undervisning de annars inte hade fått tillgång till. Skolan har förändrats av digitaliseringen och tagit nya steg framåt under covid. Det S-ledda borde kanske se till att detta sker genomtänkt och bra och fortsätta framåt snarare än att tro att vi inte har sett en revolution av skolan. En bra sak med det sätt på vilket vi hanterat skolan är att skolan i allt väsentligt har varit öppen, vilket i många andra länder inte har varit fallet. Men det var inte det jag primärt ville prata med om, fru talman. Jag vill fråga om frånvaroregistret, som S fortsätter att motsätta sig. Vi från sida, fru talman, vill gärna se ett frånvaroregister så att man kan se vilka elever som faktiskt är i skolan. Det kan vara en revolutionerande tanke, men vi i tror ändå på att det är bäst för eleverna att vara i skolan om man vill att skolan ska lära dem någonting. har vi inte riktigt koll på om de är i skolan eller inte. Som jag framförde i talarstolen har vi sett att i länder, exempelvis , med ett frånvaroregister med systematisk kontroll på vilka elever som är i skolan och vad som händer när de inte är där, som säkrar eleverna och följer upp vad som sker med dem som inte är i skolan, faller frånvaron kraftigt. Det innebär att fler elever är i skolan, vilket innebär att vi får bättre undervisning, vilket innebär att vi får färre som misslyckas i skolan. Vi får fler som lyckas, fler som kan ta sig fram i livet och fler som kan skapa sig en framtid. Detta vill inte Socialdemokraterna att vi ska lägga tid på i . Jag undrar hur det kommer sig att ni inte vill det, . Tack, för frågan! Som jag nämnde i ett tidigare replikskifte finns det positiva effekter av den digitalisering som blir tvångspåförd väldigt många olika verksamheter och inte minst skolan. Jag tänker att det kommer att finnas positiva lärdomar att dra och att det är ett tillfälle som inte ska försittas. Jag vill därför förvissa om att vi är på väg framåt och att vi kommer att ta med oss dessa erfarenheter. Både Skolinspektionen och har redan fått i uppdrag att analysera utfallet av fjärr- och distansundervisningen. riktade ett tillkännagivande till regeringen om frånvaroregister för inte så hemskt länge sedan. Som känt pågår ett arbete på med att analysera nulägesbilden av frånvaron på nationell nivå. har därefter också fått uppdraget att titta på vad som skulle krävas för ett införande av ett nationellt frånvaroregister. Jag tänker att detta inte kan vara okända företeelser för . När vi debatterade detta betänkande - det handlade då om en rapport från - redogjorde jag för Socialdemokraternas ståndpunkt, nämligen att den som har makten och ansvaret att åtgärda om en elev inte kommer till skolan är huvudmannen, rektorn och läraren. Ju längre upp du lyfter statistiken, desto mindre nytta kommer den att göra. Den som behöver ha kännedom om det är ju den som har makten och mandatet att göra någonting åt det, eller hur, ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Jag vill inleda med att tacka för svaret och rekommendera och regeringen att i de översikter som ska göras kring vad man kan lära sig av covid faktiskt också titta på vad andra länder har lärt sig. Det gäller inte minst de andra nordiska länderna, där det har varit lite olika effekter. Det har vi försökt få regeringen att göra, men jag kan säga att vi har fått ganska ljumma svar. Det har alltså kommit ett tillkännagivande om ett nationellt frånvaroregister. Det röstade Socialdemokraterna emot, vilket också bör vara medveten om. Skälen som lyfts fram här av är att när man lyfter upp informationen till en högre nivå kommer den längre bort från den som kan göra någonting, och därför behöver vi inte ha ett sådant register. Då kan man tänka sig att det går lite emot det som har varit själva grunden när det gäller att göra till exempel svensk vård oerhört mycket bättre, nämligen register på nationell nivå om skillnader mellan olika typer av metoder. Det är det som gör att svensk vård och svensk medicinsk forskning etcetera har gått framåt på ett sätt som det knappast gjort i något annat land. Vi har nämligen haft koll på vad vi gör, hur vi gör det, hur det ser ut för hela landet och vilka skillnader som finns. Detta anser vi att vi bör föra över på skolan för att få bättre koll på vad som sker på nationell nivå. Det handlar inte om att bestämma hur man ska göra utan om att tillsammans utvärdera vad som görs och vad som faktiskt funkar, så att de som är i en profession kan få rådgivning i hur man utövar sitt professionella arbete bättre. Precis som man gör inom vården skulle man också kunna göra inom skolan: inte så många politiska pekfingrar men däremot ett statistiskt och vetenskapligt baserat underlag för utveckling. Men det är som sagt var ingenting som Socialdemokraterna är positiva till , fru talman. Nej, som mycket riktigt pekar på röstade vi emot införandet av ett nationellt frånvaroregister, det av de skäl som jag anförde . Jag uppfattar att det som efterfrågar i sin senaste replik är ett register över metoder som är framgångsrika, och det är lite grann en annan sak. Evidens, som är det som har varit framgången för sjukvården, handlar om att isolera en faktor och med vetenskapliga metoder bestämma att det är just den faktorn som får den positiva effekten. I undervisningssituationer, och för delen frånvarosituationer, är sammanhangen ofta så komplexa att det inte kommer att låta sig göras att isolera en faktor. Detta kommer därför inte att med evidens belägga vilka metoder det är som har varit framgångsrika. Min och Socialdemokraternas ståndpunkt är att ett nationellt register inte kommer att återföra en enda unge till skolan. Däremot kommer rektorers och lärares hårda arbete med att förstå problematiken och använda de metoder som man bedömer kommer att fungera bäst i den enskilda situationen att göra skillnad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Jag måste säga att jag blev förfärad över utfallet mot fristående skolor som började sitt anförande med, och därför kunde jag inte låta bli att begära replik. Det är en grov generalisering, där säger att där är sämre kunskaper men högre betyg. Han säger att det är där det finns obehöriga lärare, och han säger att det är fusk med antagningen. Jag förväntar mig mer av en ledamot som företräder ett regeringsparti än att lägga debattnivån där. Det finns många friskolor som gör gedigna insatser och där man inte har problem med lärarbehörigheten. Det finns ingen som fuskar med antagningen. Det finns inga problem där. När det gäller det här med sämre kunskaper och högre betyg ger statistiken över nationella prov och betyget du får i svenska, engelska och matte när du slutar nian inte något stöd för det som står här och säger. Sådana grova generaliseringar tycker jag är oanständiga i den här kammaren, framför allt när man representerar ett parti som sitter i regeringsställning. Jag måste därför ställa frågan till : Skäms inte över att vara så generaliserande och så nonchalant mot alla de elever, lärare och föräldrar som är engagerade i fristående skolor? Jag skäms inte över mitt anförande, . Däremot kan man bli lite röd om kinderna när man funderar över hur lyssnar. Om han hade lyssnat på mitt anförande hade han hört att påståendena inte handlar om de enskilda som verkar i systemet. De gör sitt bästa utifrån vad systemet medger, och det som systemet premierar, medger och leder till kommer vi att få som resultat. Jag är inte emot friskolor - hör och häpna, ! Jag är inte emot lärare på friskolor. Jag tycker inte att det ska falla någon skugga alls över den förälder som väljer en friskola till sitt barn. Jag är inte emot friskolor - hur ska jag behöva säga det? Jag är emot ett system som leder till segregerande effekter och som premierar fel drivkrafter. När det gäller differensen mellan kunskaper och betyg, , är grunden statistiska rapporter sammanställda av . Det är ju skillnaden mellan betygsresultat och hur det sedan går den på högskolan som är en av grunderna för det. En annan grund är just skillnaden mellan utfall i nationella prov och betyg, som hävdar inte belägger det jag säger, vilket det visst gör. Jag skäms alltså inte. Möjligen skäms jag över hur dålig är på att lyssna. Det här blir ännu mer absurt. Att säga att det är fusk med antagningen och att man har problem med sämre kunskaper och högre betyg, skulle inte det vara en attack mot lärarna på fristående skolor? Det står och säger är ju att de här lärarna inte kan tillämpa betygssystemet korrekt. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att inte ser det själv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Sedan har vi det här med statistik från . Det finns en sida som heter Faktakoll. Det är bara att gå in där och titta. Där kan man se utfallet på betygen i årskurs 9 jämfört med nationella prov. Då ser man att det skiljer lite i ett av ämnena. minns jag inte vilket. Men i alla övriga ämnen, såsom svenska och engelska, ligger de kommunala skolorna över i betygsutfallet jämfört med det nationella provet. Det är större diskrepans i kommunala skolor än i fristående skolor. Detta är ytterligare ett exempel på hur Socialdemokraterna skapar myter och hur de ser ned på det arbete som bedrivs i fristående skolor. Jag tänker inte ta det här i kammaren. Jag tycker att det är fel. Det finns elever som väljer fristående skolor, och vi har ett valsystem. Det finns engagerade lärare som jobbar i fristående skolor. Det finns rektorer som leder dessa skolor. Det finns föräldrar som är djupt engagerade i sina barns skolgång, oavsett om skolan är eller fristående. måste Socialdemokraterna sluta med att vara ett enfrågeparti. Det vore klädsamt om här sa: Ja, jag skäms. Uttalandet om fusk med antagning bygger på ett antal medierapporter från . De handlar om hur man gör urval till översökta skolor. En del säger nej till elever som beskrivs som elever med eller i svårigheter medan man i samma stund säger ja till elever som beskrivs som högpresterande. Detta återfinns i mediereportage. tog upp det här . senast, , vittnade en rektor om att friskolor ringer och tar referenser på elever som ska byta skola från hennes skola till fristående skolor. Jag står inte här och hittar på. Dessa rapporter finns. Sanningshalten och generaliserbarheten i dem kan jag dock inte säga något om. Men rapporterna finns, och jag har inte sagt något annat än det. Detta till trots är jag inte emot friskolor. Jag är inte emot personalen på friskolor, utan jag tycker att de gör ett bra jobb. Jag tycker att de ska fortsätta att göra ett bra jobb. Däremot tycker jag att system behöver förändras. står här och förnekar betygsinflationen. Den är en direkt konsekvens av marknadsskolan och av att vi styr också offentlig sektor som vore den en marknad. Om en skola sätter höga betyg blir den mer populär och kan då attrahera fler elever och tjäna mer pengar, om man är en vinstdrivande aktör. Det finns drivkrafter som leder till betygsinflation. skrattar när jag säger detta. Jag vet inte vad jag ska säga om att man förnekar detta. Januariavtalspartierna är överens om att vi ska hitta metoder för att jobba mot betygsinflationen. Vi ser nämligen att den är verklig. Det finns utredare som har utrett frågan, och de säger att den är verklig. får fortsätta att förneka det här bäst han vill. Det finns många övergripande skolfrågor, och jag ska tala om den viktigaste av dem. Jag ska tala om varför vi politiker borde se till att varje skattekrona som betalas till skolan ska användas i skolan. De som driver skolor i syfte att maxa sin egen vinstutdelning borde inte få göra det med våra skattepengar. Detta är det mest grundläggande och övergripande systemfelet i svensk skola, och det är dags att vi avslutar detta världsunika skolexperiment. Det har slagit slint. Det är dags att göra om och göra rätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Varför är vinstintresset i skolan det mest grundläggande problemet? Det är faktiskt inte bara på grund av det moraliskt tveksamma i att vi har politiker som accepterar att skolkoncerner mitt i en pandemi delar ut vinstbelopp i 100-miljonersklassen till sina ägare som av eleverna inte går ut med behörighet till gymnasiet. Det är inte för att många friskolor inte skulle vara bra. Det är heller inte för att vi i tycker att det är dåligt att föräldrar får önska skola. Det tycker vi tvärtom är bra. Men vinstintresset hos vissa skolägare ihop med det faktum att varje elev, in eller ut ur en skola, får stor ekonomisk betydelse för rektorns möjlighet att hålla budget har gjort skolan till en marknad. Det har gjort lärare till servicepersonal och föräldrarna till kunder. vittnar lärar- och rektorsorganisationer om mer hot från föräldrar. "Höj mitt barns betyg annars tar vi vår skolpeng och går!" ökar betygsinflationen, det vill säga fler elever får högre betyg än vad de förtjänar. Det mest alarmerande problemet med marknadiseringen av skolan är att det driver på skolsegregationen, och skolsegregationen är en av vårt samhälles största utmaningar. Den innebär att vi delar upp elever baserat på deras bakgrund. Elever med högutbildade föräldrar på en skola, och elever med lågutbildade föräldrar på en annan skola. Varför görs det? Logiken är tyvärr enkel. Barn till högutbildade klarar skolan enklare. De kan klara skolan med fler klasskompisar i samma lektionssal och färre lärare per elev. De är helt enkelt billigare. Skolor tjänar pengar på att få, locka till sig och välja ut de elever som är enklast och billigast att undervisa. Skolsegregationen är inte bara ett hot mot tilliten och sammanhållningen i samhället. Den är också ett hot mot kvaliteten i alla barns utbildning. Vi vet från internationella jämförelser att inget av världens bästa skolsystem är ojämlikt. De som tillverkar pekar på just skolsegregationen som en av de största frågor som vi svenska politiker måste ta tag i för att vi åter ska få en jämlik skola och en skola i världsklass. I delar vi dock inte bara upp barn efter bakgrund. Vi ger också de barn som har tuffast förutsättningar de lägst utbildade lärarna. Vi ger dem mindre resurser än de behöver. För när vi fördelar skolpengen baserat på snitteleven, som det inte längre finns några skolor som är genomsnittliga, kommer de elever på skolor som har många elever med goda chanser redan från början att få mer resurser än de behöver och de elever som går på skolor där många klasskompisar kommer från hem med stora utmaningar inte att få det som krävs. Detta är en av orsakerna till att många barn i inte klarar skolan. Hur kommer sig detta? Varför satsar inte kommunerna bara mer pengar på de skolor där det inte går så bra? Faktum är att de flesta försöker göra det. Man försöker göra socioekonomiska fördelningar av skolpengen. Men i grunden är regeln att om man har en skola med stora problem får man inte ge den extra resurser om man inte ger extra resurser till alla skolor, även dem som inte har dessa problem. Det går alltså inte att gå in med stora resurser just till den skola där många barn riskerar att rekryteras in i kriminella gäng om man inte ger jättemycket resurser till friskolan mitt i stan. Det här gör att det blir superdyrt att satsa där det behövs som mest. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Dessutom är det så att många kommuners så kallade socioekonomiska peng faktiskt inte ens räcker till de där extra resurserna - ofta därför att den är för liten från början, men ibland därför att den går till att betala för de tomma skolplatser som kommunen måste ha när elever till exempel flyttar eller för att ha beredskap för att ta emot elever från fristående skolor. Detta är ett problem. Marknadslogiken påverkar dock inte bara friskolor med vinstintresse, utan den påverkar alla skolor. betyder bilden av en skola ibland mer än innehållet. Varumärket blir allt viktigare, även för kommunala skolor och för idéburna friskolor som inte drivs av intresset att tjäna pengar utan lägger varje krona på barnens utbildning. Till och med kommunala skolor har i undersökningar blivit påkomna med att försöka slippa elever som har resurskrävande funktionsnedsättningar som diabetes eller adhd. Marknadslogiken påverkar alla, och i slutändan är vi alla förlorare i detta skolspel - ja, alla utom de som tjänar pengarna, förstås. Det allra kortaste strået drar de barn som hade sämst chanser från start. Landsbygdens byskolor och små skärgårdsskolor hamnar också i kläm i dagens elevpengssystem, för när samma peng ska betalas per elev blir det ibland omöjligt dyrt att hålla de små skolorna öppna. Även om byskolan är dyrare än skolan i centrum måste nämligen kommunen ge friskolan i centrum mer pengar om den ger byskolan mer pengar. Det är det här som inte riktigt lirar. Dagens marknadsskola driver mot stordrift och effektiviseringar, och vi i vet att stora skolor inte passar alla barn. Dagens marknadsskola kräver också ökade regleringar för vi ska se till att de aktiebolag som har som syfte att göra så stor vinst som möjligt åt sina ägare ger barnen den skolgång de har rätt till. Vi vet att drivkraften att tjäna pengar inte alltid går hand i hand med vad som är bäst för eleverna. Det är bara att titta på uttalandet från , vd för , när utredningen om skolbibliotek presenterades: Enligt de vinstdrivande friskolorna vore det bättre med lite böcker i korridorerna än riktiga bibliotek med utbildad personal. Det går såklart bara att tycka så om syftet är att spara pengar. De här dedikerade reglerna gör även att det blir mindre frihet för alla friskolor. De idéburna aktörerna, som är innovatörerna i välfärden, får också sämre möjligheter att göra pedagogiska vägval som kan leda skolan framåt. Ärligt talat: Friskolereformen blev inte som vi ville. Vi i ville ha valfrihet och pedagogisk mångfald. Vi ville ha en skola där man fostrar medborgare, inte kunder. Vi ville ha tillit framför betungande kontroll, och vi vill att varje unge ska få en ärlig chans att gå ut nian med både framtidstro och behörighet till gymnasiet. Vi vill ha en mångfald av skolor, och vi vill att föräldrar ska ha möjlighet att välja. Vi vill att kommuner ska ha råd både med skolorna i byn och skärgården och med skolorna i förorten - och att de ska kunna se till att alla barn får utvecklas fullt ut. ska idéburna friskolor kunna bidra med innovation i välfärden. Vi vill få bukt med skolsegregationen och ojämlikheten, och jag vet att det krävs mer för att nå dit. Men om vi får bort dem som vill maxa sin egen framför att se till att barnen får den bästa möjliga utbildningen ur skolekvationen och avskaffar marknadsstyrningen av skolan är vi en bra bit på vägen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Jag kan börja med att säga att jag håller med om att vi har ett problem med skolsegregation. Så långt är vi överens. Sedan finns det numera jag vet inte hur många rapporter som beskriver att det egentligen inte är skolsegregationen som är stora problem. Det är i stället boendesegregationen, och den spiller också över på att vi har en skolsegregation. Det vi verkligen måste göra någonting åt är alltså boendesegregationen. Ett sätt att minska riskerna för skolsegregation är att verkligen skapa det fria skolvalet - att se till att alla väljer och att alla får information, så att de inte bara väljer den skola som är närmast. När det gäller den betygsinflation som flera här pratar om skulle jag vilja säga att regering hade kunnat göra något åt den om man hade verkställt beslut , 2016 och 2017 om digitaliserade nationella prov med central och extern rättning. Då hade vi kommit åt betygsinflationen, men det är regering som inte har verkställt det redan har beslutat.