bet · H901AU6 · 2021-12-09 00:00:00 — Som en av många remissinstanser har Arbetsförmedlingen lämnat ett remissyttrande (dnr Af-2021/0019 2849). I remissyttrandet framför myndigheten bl.a. att de arbetsmarknadspolitiska förordningarna har olika åldersgränser. I de fall en åldersgräns inte finns angiven är myndighetens nuvarande praxis att stöd inte ges till de som har fyllt eftersom personen i fråga närmar sig pension och stödet således inte är arbetsmarknadspolitiskt motiverat eller man efter inte längre anses som arbetslös i rättslig mening. I vissa fall kan det dock vara motiverat ett ge stöd och insatser längre upp i åldrarna. Som exempel nämner Arbetsförmedlingen att lönebidrag ges , den s.k. LAS-åldern. Arbetsförmedlingen framför också att det är viktigt att arbetslösa i äldre ålderskategorier får stöd och möjlighet att återgå till arbete även efter när den förväntade livslängden ökar. Arbetsförmedlingen menar att åldersgränserna i det arbetsmarknadspolitiska regelverket bör höjas för att möjliggöra arbete längre upp i åldrarna och att det bör ske samordnat med höjningar av andra pensionsrelaterade åldersgränser. Betänkandet har remissbehandlats . Äldre i arbetslivet är en fråga som även tas upp och diskuteras av i dess betänkande En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) som överlämnades till regeringen . Kommissionen pekar bl.a. på olika faktorer som kan påverka arbetsmarknadssituationen för äldre. Bland faktorer knutna till arbetsgivarna är risken för åldersdiskriminering en viktig omständighet enligt kommissionen. Kommissionen framhåller bl.a. att äldre måste ges möjligheter att arbeta i den omfattning som de vill och kan, och lyfter fram den s.k. (SOU 2013:25) förslag som rimligt. Kommissionen understryker dock att det även handlar om attityder hos arbetsgivare och omvärld. Betänkandet har remissbehandlats . om arbetssökande över 55 år har granskat om regeringens och Arbetsförmedlingens styrning gör det möjligt för Arbetsförmedlingen att arbeta effektivt för att arbetssökande ska återgå i arbete. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten – regeringens och Arbetsförmedlingens styrning och prioriteringar (RiR 2021:6). I rapporten gör den övergripande bedömningen att regeringens och Arbetsförmedlingens styrning försvårar ett effektivt arbete för att arbetssökande ska återgå i arbete. lämnar med den utgångspunkten rekommendationer till både regeringen och Arbetsförmedlingen. I sin skrivelse (skr. 2020/21:13) med anledning av rapporten välkomnar regeringen granskningen och anser att den belyser viktiga aspekter av styrningen av Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken. utgör enligt regeringen ett värdefullt underlag i det fortsatta arbetet med att utveckla den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. Utskottet har behandlat skrivelsen i betänkande 2021/22:AU5. Motionsyrkanden om äldre i arbetslivet behandlades av utskottet senast i betänkande 2021/22:AU5 om arbetssökande . Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning främst till pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2021/22:30). En viktig utgångspunkt för politiken i stort och för arbetsmarknadspolitiken i synnerhet bör vara att äldre personer som kan, vill och orkar arbeta ska ges möjlighet att göra det. Att ges möjligheten till arbete längre upp i åldrarna för med sig många positiva effekter såsom att kunna påverka storleken på sin egen pension och stärka pensionssystemet samt känna delaktighet i samhället. Förbättrade möjligheter för äldre på arbetsmarknaden bidrar också till att öka arbetsutbudet och på så vis både bidrar det till välfärden och gör det enklare för arbetsgivare att hitta arbetskraft. Utskottet menar således att en av nycklarna till en framgångsrik arbetsmarknadspolitik ligger i att ta till vara äldres kompetens och den betydelse den har för arbetsmarknaden i stort. Utskottet vill inledningsvis framföra att det välkomnar det engagemang som finns hos motionärerna i detta avsnitt när det gäller att skapa goda förutsättningar för äldre i arbetslivet. Som framgått ovan menar utskottet att det bör vara en central del av arbetsmarknadspolitiken. Utskottet noterar att motionärerna i kommittémotionerna 2021/22:3841 (M) yrkandena 12 och 15, 2021/22:3980 (L) yrkandena 2 och 3 och 2021/22:4065 (MP) yrkande 23 samt motion 2021/22:430 (M) alla vill se övergripande insatser för att stärka situationen för äldre i arbetslivet. För att nå dit föreslås bl.a. att regeringen ska gå vidare med förslag från Delegationen för senior arbetskraft, nya utredningsinsatser och att ett expertorgan eller institut inriktat på äldre i arbetslivet ska inrättas. Utskottet konstaterar att övergripande insatser av det slag som efterfrågas i stor utsträckning har präglat regeringens politik på området . Det visar inte minst de utredningsinsatser som genomförts inom ramen för Delegationen för senior arbetskraft och . Utskottet noterar att båda dessa utredningar har lämnat betänkanden som har remissbehandlats . Utskottet utgår från att arbete med att ta hand om förslagen och remissynpunkterna pågår inom . Situationen för äldre i arbetslivet är också något som lyfts fram i regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025. Vidare noterar utskottet att regeringen i budgeten har fångat upp det behov som finns hos just äldre arbetskraft. I likhet med vad utskottet anförde när det behandlade regeringens skrivelse med anledning av om arbetssökande anser det fortfarande att regeringen prioriterar insatser för omställning och kompetensutveckling i arbetslivet. Utskottet menar att det är viktigt för att skapa de bästa möjliga förutsättningarna för äldre i arbetslivet. Utskottet konstaterar därför att regeringen är aktiv i fråga om framåtblickande åtgärder för äldre i arbetslivet på det övergripande sätt som efterfrågas av motionärerna. Det finns därför inte skäl till något initiativ på området, varför yrkandena bör avslås. När det gäller kommittémotion 2021/22:2563 (SD) yrkande 13 om att all form av s.k. ålderism måste motverkas konstaterar utskottet att ett liknande yrkande behandlades av utskottet i betänkande 2021/22:AU5 om arbetssökande . Utskottet framförde då bl.a. att arbetslivet behöver bli mer åldersoberoende och att äldres kunskaper och erfarenheter behöver tas till vara på ett bättre sätt. Utskottet hänvisade även till det arbete som bedrivits inom Delegationen för senior arbetskraft och samt regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025. Utskottet står fast vid vad som där anfördes om att det är en aktuell fråga för regeringen och att det inte finns skäl till något initiativ på området. Yrkandet bör därför avslås. Slutligen noterar utskottet att det i kommittémotion 2021/22:2566 (SD) yrkande 7 framställs ett förslag om möjligheten till lönebidragsanställning efter även om personen inte har stöd från Arbetsförmedlingen . Utskottet vill i det sammanhanget lyfta fram det remissvar till Delegationen för senior arbetskrafts slutbetänkande som Arbetsförmedlingen lämnat . Utskottet delar vad som där framförs om att det i vissa fall kan vara motiverat att ge stöd och insatser längre upp i åldrarna. Utskottet noterar också att myndigheten ser skäl att överlag höja åldersgränserna i det arbetsmarknadspolitiska regelverket i takt med höjningar av andra pensionsrelaterade gränser. När det gäller just lönebidrag finns dock en möjlighet att förlänga dessa , men med vissa begränsningar som motionärerna konstaterar. Utskottet anser att regelverket får anses vara väl avvägt. Utskottet utgår från att regeringen i vanlig ordning har tagit del av de synpunkter som har kommit in under remissbehandlingen och fortsätter att följa frågan. Därmed finns det inte skäl för något initiativ på området. Yrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring och att införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Utskottet hänvisar främst till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 24 (C), 25 (L) och 26 (MP) samt särskilt yttrande 9 (M, SD, KD) och 10 (V). I kommittémotion 2021/22:3321 av m.fl. (M) anser motionärerna att möjligheterna för enmansföretagare att under vissa förutsättningar bedriva företag med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen bör utökas (yrkande 10). I motion 2021/22:3325 av m.fl. (M) framhåller motionärerna att arbetslöshetsförsäkringen reformerades under den moderatledda regeringen i syfte att stärka dess roll som omställningsförsäkring. Motionärerna menar att det även fortsättningsvis är viktigt att värna detta och vill att utformningen av arbetslöshetsförsäkringen ses över för att det ska bli en effektiv omställningsförsäkring (yrkande 2). I kommittémotion 2021/22:4036 av m.fl. (M) föreslår motionärerna att aktivitetsstödet ska upphöra vid arbetslöshet som varar så att fler arbetslösa än möter en avtrappning (yrkande 3). Genom att begränsa möjligheten till aktivitetsstöd förstärks drivkrafterna till arbete. Ett liknande förslag om att begränsa ersättningstiden framförs i nämnda motion 2021/22:3325 yrkande 3. m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2021/22:2565 att det införs en obligatorisk, skattefinansierad och allmän arbetslöshetsförsäkring (yrkande 1). Motionärerna menar att det ska vara lika självklart att välfärdens skyddsnät ger ekonomisk trygghet vid arbetslöshet som att staten står för ekonomisk trygghet vid sjukdom. Vidare anser motionärerna att taket i arbetslöshetsförsäkringens inkomstrelaterade ersättning bör höjas i förhållande till dagens ersättningsnivå (yrkande 2). Förslag som behandlar frågan om en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring framförs även i ett antal andra motioner. I kommittémotion 2021/22:3986 av m.fl. (L) framställer motionärerna ett antal krav på förändringar av arbetslöshetsförsäkringen. Motionärerna vill införa en statlig obligatorisk och allmän arbetslöshetsförsäkring (yrkandena 1 och 2). m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2021/22:4198 att det finns skäl för en förnyad utredning om att införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring (yrkande 21). I motion 2021/22:566 av (M) vill motionären att regeringen ser över möjligheterna att införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. (M) vill i motion 2021/22:3573 att arbetslöshetskassorna förstatligas och görs obligatoriska för alla att vara med likt sjukförsäkringen. I kommittémotion 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) betonar motionärerna vikten av utbildning och omställning i arbetslivet. I motionen föreslås att reglerna för arbetslöshetsförsäkringen ändras så att arbetssökande kan fortsätta påbörjade deltidsstudier som inte begränsar deras möjligheter att ta ett nytt arbete med bibehållen ersättning (yrkande 14). I kommittémotion 2021/22:3986 av m.fl. (L) föreslår motionärerna att arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen ersätts med ett inkomstvillkor som ett steg på vägen för att undanröja omotiverade skillnader mellan företagare och arbetstagare (yrkande 3). Vidare vill motionärerna stärka företagares trygghet i arbetslöshetsförsäkringen (yrkande 4). Motionärerna nämner bl.a. företagares behov av förkortad tid innan man kan få ny ersättning och möjlighet att söka uppdrag med bibehållen ersättning, däribland i uppstarts- eller återstartsfasen. Motionärerna anser också att det ska finnas ett tydligt samband mellan förmåner och inbetalade i trygghetssystemen. I motionen föreslås därför att kopplingen mellan inbetalningar och försäkringsskydd ska stärkas i arbetslöshetsförsäkringen (yrkande 5). I motion 2021/22:1415 av m.fl. (S) anser motionärerna att det finns skäl att undersöka möjligheten att ändra ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen till under hela ersättningsperioden. (S) anser i motion 2021/22:1795 att regelverket för arbetslöshetsförsäkringen är stelbent. Motionären vill därför att regeringen ser över reglerna för studier med bibehållen rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. I motion 2021/22:3673 av (C) tar motionären upp situationen för gränspendlare i och anser att regeringen bör ta initiativ till en mer rättvis arbetslöshetsförsäkring för gränspendlare (yrkande 7). I motion 2021/22:1160 av (KD) pekar motionären på svårigheten att få ersättning för personer som driver enskilt företag som de har en anställning. Motionären menar att det behöver utredas hur regelverket ska utformas så att arbetstagare inte hamnar i kläm mellan olika regelverk. I motion 2021/22:4090 av m.fl. (MP) menar motionärerna att arbetslöshetsförsäkringen behöver anpassas bättre till studenternas situation. Motionärerna anser att studier med studiemedel bör vara grundande för arbetslöshetsförsäkringen så att utexaminerade studenter får del av arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet efter examen. (L) anser i motion 2021/22:2294 att det bör tillsättas en utredning som undersöker hur arbetslöshetsförsäkringens regelverk kan utvecklas för att möjliggöra att pröva att starta eget företag inom arbetslöshetsförsäkringens ram. Rätten till arbetslöshetsersättning regleras framför allt i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, förkortad . 1–3 §§ innehåller bestämmelser om vem som omfattas av försäkringen. Där framgår bl.a. att försäkringen omfattar både arbetstagare och företagare. Arbetslöshetsförsäkringen är uppdelad i en grundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring (4 §). För att få rätt till inkomstbortfallsförsäkringen krävs bl.a. medlemskap i en arbetslöshetskassa under minst tolv sammanhängande månader (7 §). För att få rätt till arbetslöshetsersättning krävs att den sökande uppfyller ett antal villkor. allmänna villkor (9–11 §§) och ett krav på minsta arbetad tid, det s.k. arbetsvillkoret (12–15 §§), är gemensamt för alla som ansöker om arbetslöshetsersättning. Ersättningsnivåerna skiljer sig dock åt beroende på om den sökande är medlem i en arbetslöshetskassa eller inte. Bestämmelser om ersättningens form och storlek finns i 19–32 §§. Där framgår bl.a. att ersättningen lämnas i form av dagpenning och hur den sökandes normalarbetstid bestäms. Det framgår även att ersättningsperioden som längst är , eller för en sökande som dag 300 i ersättningsperioden är förälder till barn längst (22 §). Vidare innehåller ett antal bestämmelser som särskilt behandlar situationen för företagare (34–37 b §§). I lagen finns även regleringar om beskriver rätten till ersättning och möjligheten för ersättningsberättigade att ha en bisyssla (38–41 §§). Lagen har även ett antal avslutande bestämmelser om när någon kan stängas av eller fråntas rätten till ersättning, hur ansökningsförfarandet går till och överklagande av beslut. Förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring utvecklar bestämmelserna i . Som exempel slås i förordningens 3 och 4 §§ mer i detalj fast hur stor dagpenningen ska vara. Förordningen innehåller också bestämmelser om rätten till ersättning under utbildning (14–16 §§), som utgör undantag till huvudregeln i 10 § om att det inte är tillåtet att delta i utbildning som man får ersättning. Enligt 14 § kan personer som deltar i en orienteringskurs eller aktiviteter för att underlätta omställning till annat arbete under vissa villkor få rätt . 15 och 16 §§ innehåller bestämmelser för personer som studerar på heltid utan studiestöd respektive deltid. Dessa grupper kan under vissa villkor få ersättning i . Av 5 § framgår att arbetslöshetsförsäkringen handhas av arbetslöshetskassor. Bestämmelser om arbetslöshetskassor finns i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor och i förordningen (1997:836) om arbetslöshetskassor. Till det kommer även vissa föreskrifter som Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) kan utfärda med stöd av regeringens bemyndigande i förordning. Aktivitetsstödet regleras i förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. Av 2 kap. 1 § framgår att aktivitetsstöd får lämnas till arbetssökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program om de uppfyller villkoren för att få arbetslöshetsersättning eller är . 2 kap. innehåller även bestämmelser om bl.a. storleken på aktivitetsstödet. Av 22 § framgår att aktivitetsstödet och arbetslöshetsersättningen samordnas på så vis att dagar med aktivitetsstöd avräknas från en ersättningsperiod i arbetslöshetsförsäkringen. I budgetpropositionen framhåller regeringen att arbetslöshetsförsäkringen ger ekonomisk trygghet till den som förlorar sitt arbete och behöver ställa om mellan jobb. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna till följd av pandemin föreslår regeringen att medel tillförs så att antalet dagar i det s.k. karensvillkoret kan sänkas från sex till två . Det tillfälliga karensvillkoret innebär att enskilda kan få arbetslöshetsersättning tidigare än med nuvarande regler. Regeringen lämnar i budgetpropositionen även förslag som möjliggör fortsatta lättnader i arbetslöshetsförsäkringen för företagare . Regeringen förklarar även att avsikten är att förlänga möjligheten för företagare att vidta marknadsföringsåtgärder med bibehållen arbetslöshetsersättning . När det gäller den framtida utvecklingen av arbetslöshetsförsäkringen framhåller regeringen att försäkringen behöver bli mer ändamålsenlig och effektiv. Den behöver reformeras för att omfatta fler. Regeringen menar att administrationen behöver bli enklare för enskilda och arbetslöshetskassor. Försäkringen bör också bättre kunna anpassas till strukturella förändringar på arbetsmarknaden, men även till tillfälliga krissituationer. Regeringen menar att en reformerad arbetslöshetsförsäkring bör grundas på inkomster från förvärvsarbete för att på så vis stärka samhällskontraktet genom att de inkomster som inneburit ett bidrag till det gemensamma ger individen rätt till ersättning. En sådan modell ökar enligt regeringen dessutom förutsägbarheten för enskilda, och förutsättningar för mer träffsäkra kvalifikationsvillkor skapas. I sammanhanget framhåller regeringen betänkandet Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2020:37). I budgetpropositionen finns även ett förslag om att på grund av den pågående pandemin förlänga den tillfälliga möjligheten till undantag från den s.k. femårsregeln t.o.m. . Femårsregeln finns i 35 § och innebär en begränsning av företagares möjlighet att få arbetslöshetsersättning vid upprepade uppehåll i näringsverksamheten. Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler överlämnade Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster sitt betänkande till regeringen. I betänkandet Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2020:37) föreslås bl.a. att och tillhörande förordning ersätts med en ny lag respektive förordning med vissa nya bestämmelser. Som ett av flera förslag vill utredningen se att dagens arbetsvillkor ersätts av ett inkomstvillkor. Utredningen föreslår vidare att längden på ersättningsperioden ska differentieras utifrån den sökandes förankring på arbetsmarknaden. Det föreslås också att ersättningen ska trappas ned med tiden i arbetslöshet, vilket även ska gälla för aktivitetsstöd. Utredningen föreslår också att beräkningsreglerna ska ändras från en dag- och veckobaserad försäkring till en månadsbaserad försäkring. När det gäller uppgiftsskyldigheten vill utredningen se mer ändamålsstyrda regler och att arbetsgivare och uppdragsgivare ska ha en straffsanktionerad uppgiftsskyldighet. Betänkandet har remitterats och förslagen bereds inom . , , och har träffat en principöverenskommelse om trygghet, omställning och anställningsskydd. Avsikten har från parternas sida varit att ta ett helhetsgrepp om faktorer som i kombination kan skapa flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden. Parterna har tillsammans inom ramen för sin principöverenskommelse presenterat ett förslag om att utreda förutsättningarna för en kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring som kan stärka den svenska partsmodellen och värna förutsägbarheten inom arbetslöshetsförsäkringen. Syftet med parternas förslag är att göra arbetslöshetsförsäkringen mer försäkringsmässig, ge ett påtagligt bättre skydd till den försäkrade samt minska arbetsgivarnas kostnader. Parterna redogör för vissa utgångspunkter i förslaget om att utreda förutsättningarna för en ny kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring. Parterna menar bl.a. att det finns en överfinansiering av den offentliga arbetslöshetsförsäkringen genom att staten tar in mer i arbetsmarknadsavgift och avgifter från arbetslöshetskassorna än vad som betalas ut på området. För att en kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring ska bli verklighet förutsätts, enligt parternas förslag, dels att det sker en växling av en del av arbetsgivaravgiften mot en ny kollektivavtalad avgift, dels att det finns en statligt finansierad buffertfond för att kunna möta eventuella konjunkturnedgångar. Arbetslöshetsförsäkringen skulle enligt parternas förslag även i fortsättningen kunna administreras av arbetslöshetskassor, men parterna föreslår att ersättningsvillkoren utarbetas genom förhandling mellan parterna. I fråga om hur tillsyn och kontroll ska utföras har parterna inte ett konkret förslag. Parterna ser en fördel med att även offentliganställda löntagare omfattas av en kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring. Företagare och anställda hos arbetsgivare utan kollektivavtal föreslås inte omfattas av parternas försäkringsmodell. Förutsättningar för en ny kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring utreds Som en följd av parternas förslag om en ny kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring tillsatte regeringen en särskild utredare (dir. 2021:64) som ska utreda förutsättningarna för en kollektivavtalad försäkring samt för- och nackdelar med ett sådant förslag. Utredaren ska bl.a. kartlägga och analysera vilka skäl som ligger till grund för parternas förslag om att utreda förutsättningarna för en kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring och kartlägga och redovisa vilka centrala, rättsliga och andra frågeställningar och avvägningar som uppkommer med anledning av parternas förslag. Utredaren ska också utifrån redovisad kartläggning analysera och bedöma förutsättningarna för en kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring. Uppdraget ska redovisas i ett första delbetänkande och därefter slutredovisas . Motionsyrkanden om arbetslöshetsförsäkringen behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen (s. 31 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning främst till pågående beredningsarbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:55). Motionsyrkanden om att tidsbegränsa aktivitetsstödet behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Motionsyrkandena avstyrktes av utskottet. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2020/21:146). En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är enligt utskottet viktig både för den enskilde och för samhället i stort. Arbetslöshetsförsäkringen är en central del av den svenska arbetsmarknadspolitiken och spelar en betydelsefull roll för strukturomvandlingen. Den har också stor betydelse för att den svenska ekonomin ska kunna vara öppen och dynamisk. Ett väl fungerande ersättningssystem genom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet är vidare viktigt för att ge ekonomisk trygghet till den som förlorar sitt arbete och för att stimulera omställning på arbetsmarknaden. Utskottet konstaterar inledningsvis att den pågående pandemin har visat den centrala roll som arbetslöshetsförsäkringen har på den svenska arbetsmarknaden. Pandemin har slagit hårt mot företag och har inneburit att både arbetstagare och egenföretagare har förlorat sina anställningar eller uppdrag och därmed fått behov av arbetslöshetsersättning. Utskottet noterar de olika tillfälliga åtgärder som har beslutats i syfte att fler ska få arbetslöshetsersättning, bl.a. ändrade medlemsvillkor och lättnader i arbetsvillkoret. Dessa har varit viktiga för att hjälpa många människor i krisen.