bet · H801TU9 · 2021-04-14 00:00:00 — Färdplanerna visar möjligheterna, identifierar hinder och innehåller förslag på lösningar, genom både egna åtaganden och politiska förslag. Fossilfritt har även överlämnat en vätgasstrategi till regeringen. Strategin är framtagen i samarbete med flera företag och andra aktörer inom vätgasens värdekedja och innehåller förslag på vad som behöver göras för att ska kunna utnyttja vätgasens fulla potential i arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser och stärka företagens konkurrenskraft. gav regeringen i uppdrag att analysera förutsättningarna för att konvertera befintliga fordon till lågutsläppsfordon. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Regeringen har gett i uppdrag att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. I uppdraget ingår att ta fram ett förslag på en vägledning, exempelvis i form av en märkning, som väger in energianvändning och koldioxidutsläpp, och som tar hänsyn till fordonets hela livscykel. I uppdraget ska såväl insatser på EU-nivå som nationella åtgärder övervägas. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram förslag till en övergripande strategi för vätgas och elektrobränslens roll i det svenska energisystemet, inklusive ammoniak. I uppdraget ingår bl.a. att analysera och kvantifiera potentialen för ökad produktion, lagring, transport och användning av vätgas, elektrobränslen och ammoniak i olika sektorer på kort, medellång och lång sikt med beaktande av ekonomiska perspektiv, analysera tekniska och ekonomiska förutsättningar för vätgas som energilager för flexibilitet i energisystemet och identifiera hinder mot en introduktion av vätgas som en del av det svenska energisystemet. Strategin och de eventuella åtgärdsförslagen ska syfta till att underlätta för omställningen till fossilfrihet och ska redovisas . Trafikanalys har fått i uppdrag att ta fram underlag med analyser och förslag som leder till transportsektorns klimatomställning. Uppdraget ska genomföras med stöd av , , , och Transportstyrelsen. Ett laddbart fordon är ett fordon som kan ladda sitt batteri med el från elnätet. Det finns två olika typer av laddbara fordon, helelektriska och laddhybrider. Enligt uppgift från finns det drygt 70 000 laddbara fordon i . Det är främst personbilar, men det finns även elbussar, elfärjor och andra typer av fordon. Av personbilarna är laddhybrider. av nybilsförsäljningen gäller enligt laddbara fordon. Laddning av elfordon kan ske konduktivt eller induktivt och genom statisk laddning (som snabbladdning eller hemmaladdning) eller genom dynamisk laddning (som elväg). Det finns olika typer av laddstationer. Det kan handla dels om icke-publik laddning, dvs. en laddstation som är placerad vid bostaden eller vid arbetsplatsen, dels om publik laddning, dvs. en laddstation som står placerad där vem som helst kan ladda bilen. har enligt över 2 000 laddstationer med över 9 000 laddningspunkter med olika typer av kontakter och effekt. inledde regeringen arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi. Strategin ska bidra till att ge förutsättningar för en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. Strategin ska tas fram av en arbetsgrupp inom Infrastrukturdepartementet. Enligt den preliminära tidsplanen ska regeringen kunna fatta beslut om strategin . I strategin ska regeringen ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering. tillsatte regeringen en med ett uppdrag och med infrastrukturminister som ordförande. ska vara ett rådgivande organ för löpande utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för exempelvis näringsliv, intresseorganisationer, forskningsinstitut, universitet och högskolor, kommuner och regioner. I kommissionens uppdrag ingår bl.a. att analysera och beakta hur digitalisering, uppkoppling och innovativa lösningar ytterligare kan påskynda och effektivisera elektrifieringen inom transportområdet. Kommissionen ska i sitt arbete ha ett trafikslagsövergripande perspektiv och beakta vikten av hög energieffektivitet i hela transportsystemet. Åtgärder kopplade till viktiga godsstråk samt åtgärder som främjar samordnade godstransporter, intermodalitet och överflyttning till järnväg och sjöfart bör prioriteras. kommer särskilt att fokusera på hur regionala godstransporter, de statliga vägarna, för industrin viktiga stråk och transporter i bygg- och anläggningsprojekt kan elektrifieras. I kommissionens uppdrag ingår också följande: • I samråd med berörda aktörer, exempelvis transportköpare, transportföretag, fordonsindustrin, batteriindustrin, aktörer på elmarknaden, intresseorganisationer, kommuner, regioner och statliga myndigheter, identifiera åtgärder som de kan vidta för att takten i elektrifieringen på transportområdet ska öka. Analysen ska innefatta person- och godstransporter inom samtliga trafikslag. • Tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i . Handlingsplanen ska peka ut den övergripande inriktningen för hur samhället gemensamt kan ställa om transporterna till eldrift genom att tydliggöra ansvarsfördelning och redovisa åtaganden från berörda aktörer. • Särskilt fokusera på hur tunga vägtransporter inom de mest trafikerade områdena, inklusive eventuella angränsande områden, på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt kan elektrifieras , exempelvis i s.k. regionala elektrifieringspiloter som har fokus på statisk laddinfrastruktur. • Särskilt belysa elvägars funktion och betydelse i omställningen till eldrivna transporter. • Belysa finansieringsfrågor och möjliga affärsmodeller när det gäller elektrifiering inom samtliga trafikslag. • Belysa frågor om miljöeffekter i bred bemärkelse avseende elektrifiering inom samtliga trafikslag. • Belysa hur el vid behov snabbt kan dras fram till elväg och laddinfrastruktur för snabbladdning samt ange uppskattade kostnader för detta vid olika ambitionsnivåer. • Belysa hur elektrifiering via vätgasdrift kan medverka till att uppnå en omställning till elektrifiering av transportsektorn. • Belysa effekter på elförsörjningen av att transportsystemet ställer om till eldrift. • Genomlysa andra möjligheter till elektrifiering inom transportområdet. utsåg regeringen en särskild utredare som ska analysera och föreslå hur en reglering av elvägar kan utformas och hur drift och underhåll av elvägar kan finansieras (dir. 2020:105). En utgångspunkt ska vara att utbyggnad, vidareutveckling, drift och underhåll av statliga elvägar är ett statligt åtagande på samma sätt som ansvaret för annan statlig transportinfrastruktur. Utgångspunkten ska vidare vara att brukaravgifter ska tas ut för de fordon som använder el på en elväg. Vidare ska utredaren utgå från att elvägar är undantagna från koncessionsplikt enligt ellagen. Utredaren ska redovisa sina förslag . • analysera i vilken utsträckning elvägar behöver regleras särskilt och hur den regleringen i så fall bör förhålla sig till befintlig reglering av vägar, elektriska anläggningar, elnät och elmarknad • analysera och vid behov föreslå klargöranden av ansvarsfördelningen mellan väghållare och nätägare i fråga om elvägar • föreslå hur kostnaderna för drift och underhåll av elvägar med tillhörande uttagsystem ska fördelas så att avgiften för brukarna blir effektiv och ändamålsenlig • föreslå hur brukaravgifter skulle kunna tas ut och hur ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna i systemet, t.ex. myndigheter, privata aktörer och brukare ska se ut • identifiera och överväga eventuella behov av regler om fordon som brukar elvägar, såsom fordonskrav och typgodkännande, och ta fram nödvändiga författningsförslag. överlämnade två regeringsuppdrag till regeringen om dels förutsättningarna för en utbyggnad av elväg längs det statliga vägnätet, dels en analys av behovet av infrastruktur för snabbladdning av tunga fordon. Av rapporterna framkommer bl.a. att utvecklingen av batterier och eldrivna lastbilar har gått oerhört snabbt vilket har förändrat förutsättningarna för arbete med elvägar. Även bränsleceller är ett mycket mer realistiskt alternativ än när programmet startade . Som en konsekvens har arbetsprogram bytt namn från Elvägar till Elektrifiering av det statliga vägnätet för tunga transporter. framhåller att de godstransporter på väg som bedöms ha störst nytta av ett elvägskoncept är den s.k. fjärrtrafiken med stora energibehov i kombination med att inte behöva stanna för att ladda. framhåller att den snabba batteriutvecklingen har bidragit till att man bedömer att den fordonsflotta som antas nyttja en elväg är betydligt mindre än vad man bedömde för bara . Bedömningen är att den andelen av den tunga trafiken som förväntas använda elvägen har gått från 60–till 2040 vid ett utbyggt elvägssystem. förslag till den fortsatta planeringen för en utbyggnad av elvägar är bl.a. följande: – Fortsatt arbete med att ta fram kunskapsunderlag för att klargöra osäkerheter för hur vägtransportsektorn kan elektrifieras så effektivt som möjligt. – Vid en utbyggnad föreslår en etappvis utbyggnad av elvägar i fyra etapper där de mest trafikerade stråken, inklusive viktiga anslutningsvägar till hamnar och terminaler, prioriteras i ett första skede. – En storskalig utbyggnad av elvägar bör synkroniseras med en anpassning av reduktionsplikten och eventuellt en översyn av olika styrmedel för att få en hög nyttjandegrad av anläggningen så att potentiella nyttor kan realiseras. – gör bedömningen att vid en storskalig utbyggnad av elvägar kommer det att krävas en samordnad planering och särskild tillämpning av planläggningsprocessen för att åtgärderna ska kunna rullas ut på ett effektivt sätt. Vidare lyfter fram att för elektrifiering av tunga lastbilar behöver helheten fungera. Det krävs en laddinfrastruktur för stationär laddning som möter fordonsägarens hela logistikbehov. Med en hög reduktionsplikt och därmed snabbare ökande pris på drivmedel kan stationär laddning vara företagsekonomiskt lönsamt till 2035 utan ytterligare statligt stöd. Sådana statliga stöd fram till denna tidpunkt kan vara höjda drivmedelspriser, en miljölastbilspremie eller stöd för byggande av laddinfrastruktur för stationär laddning. framhåller även att val av tekniska system måste ske harmoniserat och i samverkan med resten av EU eller en global marknad. För stationär laddning bedöms inte detta utgöra någon betydande risk eftersom stationärt laddade tunga fordon för framför allt lokal och regional distribution redan finns på marknaden i och i andra länder. Andra former av elektrifiering bedöms ha större risker i detta hänseende. Speciellt för elektrifiering av tunga fordon som används över större områden, har längre körsträckor eller har ett högre energibehov är teknikutvecklingen mer osäker. Regeringen gav i uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra tillgången till laddning vid hemmet. Uppdraget ska genomföras i samarbete med och Lantmäteriet och ska redovisas . Bakgrunden till uppdraget är att av laddningen av elfordon sker vid hemmet eller på jobbet när bilen står parkerad. Förutsättningarna för hemmaladdning skiljer sig emellertid åt mellan olika boendeformer. För boende i flerbostadshus, för boende med parkering i en samfällighet eller för dem som parkerar på gatan är det ofta svårare att få tillgång till laddinfrastruktur än för boende i villa med egen parkering. Regeringens uppdrag är brett och syftar till att ge en helhetssyn på de problem som finns samt att lägga fram skarpa förslag på hur tillgången till laddning kan förbättras. I kommittémotion 2020/21:727 yrkande 23 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 bör ses över. Motionärerna pekar på att en för tidig utfasning av fossila drivmedel i har ett litet värde globalt sett. m.fl. (V) anser i kommittémotion 2020/21:597 yrkande 12 att inom det nordiska samarbetet ska verka för ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. Motionärerna framhåller att det behövs tydliga åtgärder i närtid för att en omställning till fossilfria vägtransporter ska kunna genomföras. I kommittémotion 2020/21:1313 yrkande 5 föreslår m.fl. (V) att inför ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. I yrkande 6 föreslår motionärerna att verkar för ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025 inom EU. I motionen konstateras att det i närtid behövs ytterligare åtgärder för att ska kunna genomföra en omställning till fossilfria vägtransporter. I yrkande 19 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på nödvändiga regeländringar för att öka konverteringen av fordon . Motionärerna pekar bl.a. på att många bilägare inte har ekonomiska resurser att köpa en ny bil med låga utsläpp som en stor del av den befintliga fordonsparken som drivs med fossila drivmedel är möjlig att konvertera till t.ex. etanoldrift- (E85) eller biogasdrift. I yrkande 22 framhåller motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att stärka tillgången till förnybara drivmedel i glesbygd. Motionärerna pekar bl.a. på att det krävs ökade statliga insatser för att öka tillgången på förnybara drivmedel i glesbygder. I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 80 pekar m.fl. (SD) på vikten av fler alternativa driftsformer för tunga fordon. Motionärerna framhåller att det viktiga är att man nyttjar den teknik som är mest lämplig för fordonet och dess uppdrag. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 13 att pumplagen bör ändras så att även elektricitet eller laddning för bränsleceller från vätgasdrivna fordon uppfyller lagens krav. Motionärerna påtalar att det är nödvändigt för att främja elbilar och ellastbilar samt tekniken för vätgasdrivna fordon. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:3171 yrkande 8 i denna del att klimatpåverkan från transportsektorn kan minska genom att bl.a. främja ökad användning av klimateffektiva biodrivmedel. I yrkande 23 framför motionärerna att pumplagen behöver ses över för att möjliggöra för fler fossilfria drivmedel. Motionärerna framhåller vidare betydelsen av att förbättra möjligheterna för konvertering av bilar till mer miljövänlig drift. m.fl. (KD) lyfter i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 6 fram betydelsen av en utvecklad strategi för elektrifiering av fordonsflottan. Motionärerna konstaterar att det finns stora möjligheter för att ligga i framkant i arbetet med elbilar och elvägar. I kommittémotion 2020/21:3171 yrkande 10 av m.fl. (C) föreslås att den nationella strategin för en ökad elektrifiering av transporter – med elinfrastruktur till aktuellt vägnät, en utbyggnadsplan för laddinfrastruktur anpassad till tunga transporter, översyn av beslutsprocesser samt samarbete med andra länder för att sätta en standard – skyndsamt ska genomföras. I kommittémotion 2020/21:3172 yrkande 42 av samma motionärer finns ett likalydande yrkande. I motion 2020/21:945 yrkande 2 anför (M) att det behövs en strategi för elvägar. Motionären pekar på att det krävs krafttag och samordning för att lyckas med elektrifieringen. I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 78 av m.fl. (SD) konstaterar motionärerna att det behövs en strategi för elvägar. Motionärerna påminner om att elektrifiering kommer att vara en viktig del i omställningen av transportsektorn. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 5 betydelsen av elektrifiering av de tunga vägtransporterna. Motionärerna pekar på att det finns flera studier på elektrifierade vägar i . I kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 30 finns ett likalydande yrkande. I yrkande 7 i kommittémotion 2020/21:2809 påtalar motionärerna vikten av att trafikhuvudmännens ansvar för elektrifieringen tydliggörs på strategiskt utvalda vägar om man ska lyckas få fram välfungerande elektrifierade vägar. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:3171 yrkande 8 i denna del att klimatpåverkan från transportsektorn ska minska genom att bl.a. främja en utökad elektrifiering. Motionärerna understryker att det krävs konkreta åtgärder för att elvägar ska bli verklighet. I kommittémotion 2020/21:3349 yrkande 21 av m.fl. (M) framhåller motionärerna att det behövs ett teknikneutralt stöd till utbyggnad av elvägar och tank- och laddinfrastruktur för fossilfria tunga transporter. I yrkande 22 anser motionärerna att man bör se över regelverket i syfte att underlätta utbyggnad av elvägar och laddinfrastruktur för tunga fordon. Motionärerna påtalar att detta är nödvändiga åtgärder för omställningen av tunga fordon. (M) anser i motion 2020/21:3617 att möjligheten att göra E20 till en projektväg för elektrifiering bör övervägas. Motionären framhåller att en fungerande infrastruktur för elbilar i är ett steg mot en mer miljövänlig transportsektor. I motion 2020/21:945 yrkande 1 anför (M) att det behövs en strategi för laddinfrastruktur. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 4 att laddinfrastrukturen för publik laddning av elbilar måste byggas ut. Motionärerna framhåller att det stora hindret för en ökad andel elbilar är osäkerheten kring en otillräckligt utbyggd laddinfrastruktur. I kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 28 finns ett likalydande yrkande. m.fl. (SD) framhåller i motion 2020/21:2883 yrkande 1 vikten av en statlig satsning på infrastruktur för elbilar. I yrkande 6 önskar motionären att regeringen ser över hur privatpersoner och företag kan få hjälp med att installera egna laddstolpar. I yrkande 7 framhåller motionärerna att regeringen bör verka för att prioritera satsningar på infrastruktur för elfordon på landsbygden. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2020/21:3171 yrkande 26 att laddning av elfordon via befintlig infrastruktur såsom lyktstolpar bör underlättas. Motionärerna anser även att det bör tas fram standardiserade betalningsmöjligheter. I kommittémotion 2020/21:3349 yrkande 16 av m.fl. (M) påtalas vikten av ett teknikneutralt stöd till utbyggnad av tank- och laddinfrastruktur för att öka fossilfria transporter. I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. yrkande 4 och i kommittémotion 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 2 finns likalydande yrkanden. I yrkande 7 i partimotion 2020/21:3368 av m.fl. och i kommittémotion 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 3 framhåller motionärerna att ett sådant stöd även är nödvändigt för tunga transporter. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3467 yrkande 10 att det behövs tydliga mål för utbyggnaden av laddinfrastruktur. I kommittémotion 2020/21:3468 yrkande 1 framhåller motionärerna att det krävs tydliga mål avseende utbyggnaden av laddinfrastruktur i anslutning till vägar, rastplatser, tankställen, hamnar och företag. Andra styrmedel för att nå transportsektorns klimatmål I kommittémotion 2020/21:2922 yrkande 13 framhåller m.fl. (C) att offentlig verksamhet ska gå före i klimatomställningen. Motionärerna anser därför att regeringen bör se till att alla fordon som staten, regionerna och kommunerna köper in eller leasar är miljöbilar eller framdrivs av förnybara bränslen . m.fl. (C) anför i kommittémotion 2020/21:3171 yrkande 8 i denna del att klimatpåverkan från transportsektorn ska minska genom att bl.a. främja mer effektiva transportlösningar. I yrkande 25 framhåller motionärerna att klimatomställningen kräver att offentlig verksamhet går före genom att se till att fordon som staten, regionerna och kommunerna upphandlar, köper in eller leasar är miljöbilar eller framdrivs av förnybara bränslen . I kommittémotion 2020/21:3349 yrkande 5 av m.fl. (M) påtalas vikten av att driva på för krav på utökad information om personbilars totala klimat- och miljöpåverkan vid nybilsförsäljning. En sådan åtgärd kan enligt motionärerna bidra till större möjligheter för människor att göra medvetna val. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2020/21:3501 yrkande 27 att arbetet med en fossilfri fordonsflotta måste prioriteras. Utskottet vill inledningsvis påminna om att 2017 beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk med det långsiktiga målet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045. En del i beslutet var etappmålet för inrikestransporter. Målet innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem) ska minska med jämfört med . Genom budgetproposition blev klimatmålet för inrikes transporter 2030 också ett etappmål inom de transportpolitiska målen. Transportsektorn står för nära en tredjedel av utsläpp av växthusgaser, och transportsystemets omställning är därför också central om de långsiktiga klimatmålen ska nås. Utskottet har framhållit att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som transportpolitiken står inför. Utskottet anser att utsläppen från inrikes transporter behöver minska betydligt snabbare än . Det krävs en långsiktig och resultatinriktad politik för att ställa om till en fossilfri fordonsflotta med tillhörande infrastruktur. Enligt utskottets uppfattning så fyller klimatmålet för transportsektorn här en betydande funktion för att ska kunna nå sina klimatmål och utskottet ser därför inte behov av att vidta några åtgärder med anledning av motion 2020/21:727 (SD) yrkande 23. Utskottet konstaterar att många svenska personbilar är fordon med höga utsläpp som kommer att rulla på vägarna . I den tidigare nämnda klimatstrategin pekar regeringen på att förnybara drivmedel är nödvändiga för att klara klimatmålen. Utskottet delar regeringens bedömning att utsläppen från dessa fordon kommer att minska som en konsekvens av ökad inblandning av biodrivmedel enligt reduktionsplikten. Utskottet välkomnar därför att regeringen har beslutat om en lagrådsremiss om reduktionsplikt, som innebär krav på drivmedelsleverantörer att blanda in fossilfria bränslen i bensin och diesel. Enligt förslaget ska inblandningen öka successivt . Utskottet välkomnar också regeringens skrivningar i budgetpropositionen om att regeringen för att öka produktionen av hållbara biodrivmedel i avser att uppdra åt att bl.a. analysera behovet av ytterligare styrmedel för att främja biodrivmedelsanläggningar med teknik som befinner sig bortom demonstrationsnivå och där kostnaden för den första fullskaliga anläggningen är för hög för att drivmedlet ska vara konkurrenskraftigt. Likaså välkomnar utskottet att regeringen har stärkt klimatbonusen för fordon från . Utskottet vill också påminna om att det har tagit fram en studie som kartlade icke-fossila drivmedel som skulle kunna användas i (rapport /18:RFR13). I studien beskrevs och jämfördes flytande, gasformiga och elektriska drivmedel. Två frågor som togs upp var tillgången till drivmedel i hela och tillgången till inhemska råvaror för att producera drivmedel inom landet. har vidare gjort en forskningsöversikt om mobilitet på landsbygden (rapport /20:RFR10). Studien fokuserade på vilka mobilitetstjänster som skulle kunna öka tillgängligheten på landsbygden samt vilka möjligheter och hinder som finns för genomförande av dessa. När det gäller motionsförslag om vätgas vill utskottet särskilt lyfta fram att regeringen i sin klimatpolitiska handlingsplan anger att vätgas kan komma att få en större roll bl.a. när det gäller bränsleceller i fordon. Utskottet vill även påminna om att regeringen har gett i uppdrag att ta fram förslag till en övergripande strategi för vätgas. Uppdraget ska redovisas . Vidare vill utskottet peka på att statsrådet i ett frågesvar (fr.2020/21:1098) har framhållit att vätgas är en av flera tekniker som kommer att krävas för att hantera de svåraste utmaningarna för att uppnå klimatneutralitet. Statsrådet lyfte bl.a. fram att mycket arbete redan pågår och att regeringen fortlöpande analyserar vilka ytterligare åtgärder som kan behövas för att utveckla möjligheterna att tillvarata vätgasens potential.