bet · H801CU10 · 2021-04-21 00:00:00 — 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 56. Överskuldsättning har ett högt pris både för den enskilde och samhället. Särskilt hårt drabbas barn som växer upp i överskuldsatta familjer. Många av dessa barn förvägras rätten att leva ett normalt liv med fritidsaktiviteter som t.ex. idrott eller musikskola. Jag ställde mig bakom och välkomnade den nya skuldsaneringslagen som bl.a. innebär att det har blivit enklare att genomföra och beviljas skuldsanering. Lagen innebär att betalningsplanen i fler fall ska kunna bestämmas till än . Detta är ett steg i rätt riktning, men jag menar att det nu finns utrymme för ytterligare förbättringar. Betalningsplanen bör som huvudregel bestämmas till tre i stället . Sådana kortare betalningsplaner i kombination med två betalningsfria månader skulle ge ännu bättre förutsättningar för överskuldsatta att klara av en skuldsanering. För barnfamiljer är det också viktigt att få ett andrum i samband med sommarlov och jul. Regeringen bör därför ta initiativ till en lagändring som innebär att betalningsplanen sänks till med två betalningsfria månader. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder mot överskuldsättning m.m., punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 14, 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 8, 2020/21:1300 av (M), 2020/21:1452 av (L) yrkande 3, 2020/21:3179 av (C) yrkande 3, 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkandena 20 i denna del, 21 och 24 samt 2020/21:3400 av och (båda SD) yrkande 4. I betänkandet Ut ur skuldfällan (SOU 2013:72) anförs att av alla skuldsaneringsgäldenärer har hemmavarande barn. har beskrivit det som att dessa familjers livsvillkor sannolikt hör till de sämre i samhället. Barn som växer upp i familjer där föräldrarna är överskuldsatta präglas starkt, både , av familjens ekonomiska svårigheter. Jag menar att mer behöver göras för att underlätta för barn som lever i överskuldsättning. Regeringen bör därför ge en utredning i uppdrag att ta fram förslag på stödåtgärder för barn till överskuldsatta föräldrar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder mot överskuldsättning m.m., punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkandena 4, 5 och 8, 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:1300 av (M), 2020/21:1452 av (L) yrkande 3, 2020/21:3179 av (C) yrkande 3, 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkandena 20 i denna del, 21 och 24 samt 2020/21:3400 av och (båda SD) yrkande 4. Det förebyggande arbetet är av stor betydelse för att motverka överskuldsättning. I detta sammanhang har den kommunala budget- och skuldrådgivningen en central och avgörande roll. Det är viktigt att landets kommuner tillhandahåller en budget- och skuldrådgivning med god tillgänglighet och hög kvalitet. granskning Överskuldsättning – hur fungerar samhällets stöd och insatser? (RiR 2015:14) visar att det finns brister i dagens system och att kommunerna endast ägnar av tiden åt förebyggande arbete. I betänkandet Överskuldsättning i kreditsamhället (SOU 2013:78) föreslås en rad olika förebyggande åtgärder som regeringen bör överväga. Att förstärka det förebyggande arbetet är en i arbetet med att förhindra att fler människor hamnar i skuldfällan. De åtgärder som vidtagits har inte varit tillräckliga. Regeringen bör därför återkomma med förslag på konkreta förebyggande åtgärder mot överskuldsättning. En grupp som drabbas hårt av överskuldsättning är barn. har i samband med tidigare utredningar framfört kritik mot att barnens rättigheter inte blivit tillräckligt belysta. Barns rättigheter och situation bör därför utredas särskilt genom att det görs en barnkonsekvensanalys när det gäller barn och unga som lever i familjer med överskuldsättning. beskriver i en utredning att barn som växer upp i överskuldsatta familjer drabbas hårt av ett mycket utsatt ekonomiskt läge och menar att dessa familjers livsvillkor sannolikt hör till de sämre i samhället. Forskning har visat att barn som vuxit upp i social utsatthet står inför en större risk att själva hamna utanför, i en liknande situation i vuxen ålder, jämfört med andra barn. Jag vill påstå att det vid utformningen av dagens regelverk inte har tagits tillräcklig hänsyn till barnens situation och hur barnen påverkas av lagstiftningen. Barnperspektivet behöver belysas på ett bättre och tydligare sätt bl.a. för att ska leva upp till sina åtaganden enligt . Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till att det görs ordentliga barnkonsekvensanalyser. Regeringen bör därutöver ta fram ytterligare förslag på åtgärder som förbättrar situationen för alla de barn och unga som lever i familjer med överskuldsättning. Skuldsatta personer kan fortsätta låna pengar eftersom många kreditgivare inte gör ordentliga kreditprövningar. har granskat ett fyrtiotal bolag och det har visat sig att kreditföretagen alltför ofta struntar i att ta in uppgifter om kundernas inkomster och utgifter innan de lånar ut pengar. Bristande kreditprövningar innebär en liten risk för kreditföretagen eftersom hjälper dem att få tillbaka sina pengar. För att skapa incitament för kreditgivarna att göra ordentliga kreditprövningar, och därmed minska riskerna för överskuldsättning och de kostnader som individer och samhälle drabbas av, bör de företag som inte gör erforderliga kreditprövningar få ta ett större ekonomiskt ansvar när skulderna hamnar hos . Regeringen bör därför återkomma med förslag som innebär att långivaren ska stå för en större kostnad vid verkställighet hos om det har gjorts en bristfällig kreditprövning och säkerhet inte har krävts för lånet. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder mot överskuldsättning m.m., punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1452 av (L) yrkande 3 och 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkandena 20 i denna del, 21 och 24 samt 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkandena 4, 5 och 8, 2020/21:1300 av (M), 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 14, 2020/21:3179 av (C) yrkande 3 och 2020/21:3400 av och (båda SD) yrkande 4. Människor som sitter fast i en skuldfälla måste få en möjlighet att ta sig ur den. Det behövs åtgärder för att förbättra chanserna till en lyckad skuldsanering. Som vi anfört i en annan reservation är en treårig betalningsplan utan betalningsfria månader en viktig åtgärd, men mer behöver göras. Några av de åtgärder som bör övervägas är bl.a. att uppgifter om betalningsanmärkningar för en privatperson bör raderas som skuldsaneringen avslutas i likhet med vad som gäller för företagare. Vidare bör personer som inte kvalificerar sig för skuldsanering ändå kunna få hjälp t.ex. genom att kommunernas budget- och skuldrådgivare aktivt medverkar till att upprätta avbetalningsplaner. gäller olika normer för acceptabel levnadsstandard vid bedömningen av ekonomiskt bistånd, löneutmätning och skuldsanering. En person som uppbär ekonomiskt bistånd kan t.ex. få medel för barnens fritidsaktiviteter, medan en person med löneutmätning inte får behålla medel som täcker detta. I en kommande översyn av skuldsaneringslagen bör frågan om en gemensam norm för dessa situationer utredas. Andra frågor som jag anser bör utredas är möjligheten till räntestopp och krav på spelpaus vid skuldsanering. För att förbättra möjligheten till en lyckad skuldsanering bör regeringen tillsätta en utredning med uppdrag att förbättra dagens system i linje med de förslag som vi framför i motionen. Allt fler svenskar lånar till konsumtion och svenskarnas skulder hos för obetalda konsumtionslån ökar kraftigt. Därför behöver mer göras för att motverka oseriös kreditgivning. Den enskilde har visserligen alltid ett ansvar för sina ekonomiska beslut och den som har tagit ett lån ska normalt också förväntas betala tillbaka skulden. Däremot är det inte givet att kreditgivare ska kunna använda sig av statens tvångsmakt för att begära myndighetshjälp att driva in skulder för lån som beviljats på oseriösa grunder. Jag menar att oseriösa kreditgivares möjligheter att vända sig till kraftigt måste begränsas. En möjlighet är att ålägga kreditgivare som ansöker om betalningsföreläggande en skyldighet att även ge in dokumentation över den kreditprövning som har gjorts. Om finner att kreditprövningen inte gjorts i enlighet med god kreditgivningssed ska myndigheten inte heller medverka till att driva in skulden. Därutöver bör ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra kreditprövningen, bl.a. genom att det införs ett samlat skuldregister dit alla kreditgivningsinstitut redovisar sina fordringar på privatpersoner. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kötid för budget- och skuldrådgivning, punkt 17 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2020/21:3099 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. Det behövs ett bättre stöd från samhällets sida för att människor ska kunna komma ur överskuldsättning. Möjligheten att snabbt få hjälp av den kommunala budget- och skuldrådgivningen är därför av stor vikt. Att erbjuda budget- och skuldrådgivning är en skyldighet för kommunerna, men vi ser att kvaliteten och omfattningen av rådgivningen varierar i landets olika kommuner. I många kommuner är väntetiden också ofta lång. Vi anser att det bör införas en maximal kötid för att få hjälp av den kommunala budget- och skuldrådgivningen. En lagstadgad kötid skulle innebära att budget- och skuldrådgivningen blir mer likvärdig i hela landet. Det får bli en uppgift för regeringen att ta fram ett sådant lagförslag. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Budget- och skuldrådgivning i övrigt, punkt 18 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3099 av m.fl. (M) yrkandena 2 i denna del och 3 samt 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 21 och 22. När den nya skuldsaneringslagen trädde i kraft infördes ett förtydligande i socialtjänstlagen när det gäller kommunernas skyldighet att lämna budget- och skuldrådgivning. Detta är vi i grunden positiva till, men vi anförde redan i samband med lagstiftningsärendet att det finns en risk att tillsynen över budget- och skuldrådgivningen blir eftersatt och inte samordnas när tillsynen utövas av Inspektionen för vård och omsorg (). Vi menar att tillsynsansvaret bör överföras till som har i uppgift att stödja budget- och skuldrådgivningen. kan med sin spetskompetens ta ett helhetsgrepp om arbetet med budget- och skuldrådgivning. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om lagändringar som innebär att ska ansvara för tillsynen över kommunernas budget- och skuldrådgivning samt att skyldigheten att lämna budget- och skuldrådgivning införs i skuldsaneringslagen. Vi anser också att mer behöver göras för att hjälpa de människor som hamnat i överskuldsättning och minimera den skada som överskuldsättning orsakar för den enskilde. Den kommunala budget- och skuldrådgivningen bör få ett tydligare uppdrag så att den kan komma in tidigare i processen och på så sätt hjälpa enskilda att tidigt komma ur överskuldsättning. Ett annat förslag som vi anser bör utredas är möjligheten för ordinarie kreditgivare att erbjuda s.k. saneringslån. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Budget- och skuldrådgivning i övrigt, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 21 och 22 samt 2020/21:3099 av m.fl. (M) yrkandena 2 i denna del och 3. Tillgången till budget- och skuldrådgivning är av stor vikt för att enskilda ska kunna undvika betalningssvårigheter, överskuldsättning, men också för att få hjälp med att lägga upp en avbetalningsplan och planera sin ekonomi. Enligt finns det brister och skillnader mellan kommunerna när det gäller målsättning, dokumentation och uppföljning av budget- och skuldrådgivningsverksamheten. Här behöver regeringen vidta åtgärder för att alla invånare i ska kunna ta del av detta viktiga samhällsstöd. Det räcker inte med riktlinjer utan formerna och kraven på budget- och skuldrådgivning bör regleras. Vi menar vidare att man bör överväga att sammanföra budget- och skuldrådgivning med konsumentrådgivningen. Det behövs mer stöd genom policyer och handlingsplaner samt information till kommuner och till invånare om att det finns konsument- och skuldrådgivning. Det är även av största vikt både för kommuner och för de personer som får budget- och skuldrådgivning att denna verksamhet följs upp. En uppföljning med tydlig målsättning innebär en möjlighet att förbättra rådgivningen och kommunernas stöd så att det sker en positiv förändring för den enskilde. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Slutlig preskription, punkt 19 (V, KD) av (KD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:1938 av Boriana (M) och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 55. Den grupp i samhället som lider svårast är de som levt under hotet om indrivning av varje krona de kan tjäna utöver existensminimum. De skuldsatta och deras anhöriga lever ett kringskuret liv år . I betänkandet Överskuldsättning i kreditsamhället? (SOU 2013:78) föreslog en utredning att det införs en slutlig preskriptionstid för skulder. Enligt förslaget ska preskriptionstiden börja löpa efter att betalningsskyldighet fastställts och preskriptionstiden föreslås i normalfallet vara och för fordringar mellan privatpersoner och om skulden har sin grund i brott. För de överskuldsatta utan hopp om att någonsin komma ur en skuldspiral, som innebär att varje extra intjänad krona ska mätas ut, skulle en slutlig preskriptionstid ha stor betydelse för möjligheten till rehabilitering och omstart. Vi anser att utredningens slutsatser om en slutlig preskriptionstid bör införas och att regeringen bör återkomma till med förslag till en sådan lagstiftning. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regering. Nordisk reglering om skuldsanering, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. ingick de nordiska länderna en konvention om konkurser, men det finns inte någon reglering om att ett beslut om skuldsanering ska erkännas i ett annat nordiskt land. Detta skapar problem för den enskilda gäldenären som efter att ha fått skuldsanering vill bosätta sig eller jobba i något av våra grannländer. lagar skiljer sig inte nämnvärt åt från de övriga nordiska ländernas lagstiftning och det bör därför inte finns några hinder mot att införa ömsesidigt erkännande av beslut om skuldlättnader, även om hänsyn måste tas till att och är bundna av EU:s insolvensförordning. I en rapport som presenterats på uppdrag av , Nordisk gældssanering (Temanord 2010:598) föreslås en modellag för en nordisk reglering. Frågan har även behandlats i betänkandet EU:s reviderade insolvensförordning m.m. (SOU 2016:17) varvid utredningen bedömde att det finns ett behov av gemensamma nordiska regler, men den konstaterade också att detta förutsätter ett gemensamt arbete inom . Vi menar att även om det inte pågår något arbete på området i de övriga nordiska länderna, bör det inte hindra från att ta det första steget mot att gemensamma regler införs i hela . Vi anser därför att regeringen bör stärka det viktiga nordiska samarbetet genom att ta initiativ till att införa ett gemensamt regelverk på skuldsaneringsområdet. Regeringen bör även påbörja en process för att uppmuntra våra grannländer att fatta samma beslut. Det räcker inte att regeringen bevakar frågan utan regeringen bör ta en mer aktiv roll. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Företagsrekonstruktion, punkt 21 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 2. Lagstiftningen om företagsrekonstruktion är viktig för att fler företag ska få en möjlighet till en andra chans. Ett företag som långsiktigt bedöms ha överlevnadsförmåga, men som tillfälligt har hamnat i betalningssvårigheter, ska kunna rekonstrueras i stället för att försättas i konkurs. Vi kan dock konstatera att företagsrekonstruktion används i liten utsträckning. ökade antalet konkursansökningar och ansökningar om rekonstruktioner, men antalet rekonstruktioner var betydligt färre jämfört med antalet konkurser. gjordes 574 konkursansökningar jämfört med 53 rekonstruktionsansökningar. För att fler krisande företag ska använda sig av företagsrekonstruktion och för att antalet lyckade rekonstruktioner ska öka, måste borgenärerna ha förtroende för rekonstruktionsförfarandet. I betänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72), föreslogs åtgärder som tar hänsyn till borgenärernas intressen och som borgenärerna känner sig trygga med. Utredningen har flera välutformade förslag för att förbättra möjligheterna för en lyckad företagsrekonstruktion. Dessa förslag har ännu inte lett till lagstiftning utan regeringen har fortsatt att utreda frågan inom ramen för uppdrag (dir. 2019:60). Vi menar att det är viktigt att regeringen nu prioriterar beredningen av förslag samt de förslag som lade fram . Hade regeringen inte varit så senfärdig hade många av de företag som drabbades hårt av covid-19-pandemin kunnat rekonstrueras i stället för att gå i konkurs. Regeringen bör återkomma till med förslag till en ny lag om företagsrekonstruktion som tar hänsyn till borgenärernas intressen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skuldsanering för företagare m.m., punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkandena 25 och 26. rapporterades att antalet konkurser ökat jämfört med och att andelen anställda som berördes av konkurser har ökat . Särskilt drabbade är företagare inom hotell- och restaurangverksamhet. Covid-19-pandemin har gjort det tydligt att det behövs förebyggande åtgärder av krisberedskapskaraktär. Det handlar bl.a. om åtgärder som förhindrar skuldsättning, som gör det möjligt att ta sig ur skuldsättning och kunna återuppta affärsverksamhet till följd av en kris som företagen inte har kunnat förutse. lade vi fram ett utskottsinitiativ om behovet av den här typen av åtgärder, men initiativet fick inte stöd av utskottet. Vi ser nu att behovet kvarstår och lägger därför fram våra förslag igen. Många företag har drabbats hårt och detta har även fått konsekvenser för många enskilda företagares personliga ekonomi. Det är inte ovanligt att företagare går i personlig borgen för ett företagslån. Det finns ingen officiell statistik som visar hur många bolag som har en privatperson som garant för företagslån, men förekomsten av privata åtaganden som borgensman är vanligt förekommande bland mindre företag. Många av dessa företag har helt förlorat sina intäkter, vilket har resulterat i att privatpersonerna i dessa företag har hamnat på obestånd. Vi menar också att det kan vara svårt för en företagare som ställt personlig borgen för ett företagslån att förhandla med en kreditgivare om en avbetalningsplan. Det finns ingen reglering som innebär att kreditgivaren måste godta en sådan betalningsplan. För att undvika utmätning kan den drabbade i stället ansöka om anstånd och själv sälja den säkerhet som utgjort garanti för lånet, oftast den egna bostaden. Detta kan leda till hemlöshet, överskuldsättning och slutligen F-skuldsanering som innebär att en företagare får leva på existensminimum . Vi anser att företagande och företag är en grundpelare i samhällsekonomin. De stödåtgärder som regeringen lagt fram har inte hjälpt företagen i den utsträckning som var avsikten. Regeringen behöver därför vidta de åtgärder som krävs för att förhindra privat skuldsättning för företagare till följd av en kris de inte har kunnat förutse eller påverka. Regeringen bör även utarbeta en krisberedskapsplan för att företagare snabbt ska kunna återuppta sin affärsverksamhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avlägsnande av otillåtna bosättningar, punkt 23 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkandena 13–15. Vi tycker att en markägare aldrig ska drabbas av kostnader till följd av en otillåten bosättning. Detta gäller bl.a. kostnader för bortforsling, upprensning och sanering av marken. Eftersom bosättningarna och skadorna på marken är ett direkt resultat av att myndigheter inte följer andra regler, bör de drabbade markägarna kompenseras för detta fullt ut. Vi anser vidare att drabbade markägare, utöver rätt till ersättning för sina direkta kostnader, även ska ha rätt till ersättning för den uteblivna inkomst som otillåtna bosättningar ofta ger upphov till. Det kan röra sig om stora summor för den enskilda markägaren när marken t.ex. inte kan brukas på det sätt som är tänkt. Därför bör även inkomstförlusten kompenseras i de fall där olagliga handlingar har lett till att markägare drabbas ekonomiskt. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vår uppfattning är att om barn är inblandade i en olaglig bosättning är situationen akut, och handläggningen måste då ske så snabbt det är möjligt för att barnen inte ska riskera att växa upp i en undermålig boendemiljö. bör samarbeta med polisen och agera snabbt och bedöma om barnen har rätt att stanna kvar i och i så fall tas om hand av . Regeringen bör därför ta initiativ till att otillåtna bosättningar med barn hanteras särskilt skyndsamt. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övertagande av fordonsrelaterade skulder, punkt 24 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 7. Försäljning av begagnade bilar är tyvärr ett område som utnyttjas för bedrägerier av olika slag.