bet · H801MJU15 · 2021-04-16 00:00:00 — De framgångsrika Komet-programmen som utgår från att markägaren själv tar initiativ till skydd av skog och bruket av naturvårdsavtal, visar att höga naturvärden kan främjas med frivillighet som grund. Frivillighet med frihet under ansvar bör vara huvudspåret för svensk skogsförvaltning och endast i undantagsfall avvikas från. –2014 avsatte alliansregeringen av mark för att göra markbyten mot skyddsvärd mark. Detta program var enligt utvärderingarna kostnadseffektivt och gav skyddad skog. Ett liknande utbytesprogram med statlig skog bör genomföras igen. Produktiv skogsmark från , och bör överföras till ett nytt bolag för att användas för markbyten med privata skogsägare. Äganderätt, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2020/21:1194 av (M), 2020/21:1283 av i (M), 2020/21:1336 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3562 av (M) yrkande 3. Över hälften av skogar ägs av enskilda, inte sällan av jordbrukare. I stora delar av är skogsbruket en mycket viktig del av lantbrukarnas ekonomi. Begränsningar av skogsbruket måste därför föregås av noggranna konsekvensanalyser så att de inte hotar jordbruket. Skogssektorn är en av viktigaste näringar, och har dessutom världsledande kompetens i alla led, från skogsskötsel till tillverkning av högförädlade träbaserade produkter. är tillsammans med andra nordiska länder ledande när det gäller naturvårdande uthålligt skogsbruk. Detta är ett arv som måste förvaltas, bevaras och utvecklas. Skogen måste värnas som en förnybar råvarubas för fortsatt utveckling av biomaterial och bioenergi. skogar uppvisar en hög grad av mångfald tack vare att vi har en mångfald av skogsägare. Över hälften av skogarna ägs av enskilda. En alldeles självklar utgångspunkt är att deras äganderätt ska värnas. Nuvarande skogsvårdslag stiftades med principen om ”frihet under ansvar”, men den friheten har beskurits väsentligt och i många fall godtyckligt . Den totala arealen skog som är undantagen från skogsbruk ska inte ökas; det behövs inte ur artbevarandesynpunkt och det står i konflikt med ambitionen att kraftigt öka produktionen av förnybara råvaror. I stället bör fortsätta att utveckla de metoder vi redan använder för att på samma gång arbeta med produktion och naturvårdshänsyn i den brukade skogen. Detta är faktiskt grundtanken i den skogspolitik som gäller i , men den nuvarande regeringen har tyvärr frångått tanken i hög grad. För att myndigheter ska kunna besluta om att brukandet av en viss skogsfastighet ändå ska begränsas av miljöskäl bör det därför i normalfallet krävas konstaterad förekomst av akut hotade arter och även i sådana fall bör naturvårdande skötsel enligt avtal med markägaren först övervägas. Totalt undandragande från skötsel, som t.ex. reservatsbildning, ska bara tillgripas efter att andra möjligheter bedömts som otillräckliga. Handläggningstid och arealgräns för avverkningsanmälningar, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 23 samt 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 70. Det förekommer att organisationer gör oönskade inventeringar på annans mark i syfte att sätta stopp för skogsavverkningar, vilket dessutom har underlättats av att tidigare på eget initiativ har börjat publicera avverkningsanmälningar på sin webbplats. Hanteringen skapar problem, särskilt för mindre skogsägare. I ljuset av detta bör det övervägas att höja gränsen för när en avverkningsanmälan måste göras. måste alla avverkningar större än anmälas minst i förväg. Vi anser att det bör övervägas att höja denna nivå för att minska byråkratin och underlätta för skogsbruket. Handläggningstid och arealgräns för avverkningsanmälningar, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 23 samt 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 70 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 3. Skogssektorn är en mycket viktig komponent i levande landsbygd liksom i hela landets ekonomi, där den är vår ojämförligt största nettoexportör, om importerade insatsvaror räknas bort. Skogsägarna är nyckelpersoner i näringen eftersom de sköter skogen fram till att virke kan levereras och naturligtvis även därefter. Deras förtroende för att samhället står bakom långsiktigt skogsbruk är avgörande. Det behövs minskad byråkrati kring skötsel och avverkning av skog – den bärande tanken med nuvarande skogslagstiftning var ju vid dess införande 1993 att medge frihet under ansvar. Snabbare handläggning av skötsel och avverkning av skog måste vara en viktig del i arbetet för att stötta skogsägarna. Innan en skog slutavverkas ska enligt lag en avverkningsanmälan göras till om ytan är större än , minst avverkningen påbörjas. finns det anledning att påbörja avverkningen innan dessa har gått. Man kan då ansöka om dispens för att få påbörja avverkningen tidigare. är det dock svårt att få en sådan dispens. Vi anser att möjligheten att få dispens vid avverkningsanmälningar ska ökas och att handläggningstiden för en avverkningsanmälan ska förkortas till i normalfallet . Handläggningstid och arealgräns för avverkningsanmälningar, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 70 och 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 23 samt 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 3. Avverkning av skog får påbörjas tidigast efter det att anmälan gjorts till . Jag anser att tiden mellan avverkningsanmälan och avverkning ska förkortas . Slutavverkningsålder, punkt 15 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del och 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 69 och 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 11. För att säkerställa att det svenska skogsbruket står starkt även bör man även överväga att i vissa fall kunna sänka åldern för när slutavverkning får ske. Ett långsiktigt hållbart skogsbruk kan komma att kräva större flexibilitet. Detta är dock något som kräver noga övervägande. Slutavverkningsålder, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 69 och 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del. har föreskrifter om när en markägare får göra en slutavverkning. En lägsta slutavverkningsålder anger när slutavverkning tidigast får ske. Det finns dock flera tillfällen när det kan vara befogat att slutavverka för att plantera på nytt, t.ex. när man planterat gran på tallmark och granen får röta och därmed i grunden blir värdelös. Det bör därför vara upp till markägaren när denna väljer att slutavverka, och de bestämmelser som reglerar detta bör avvecklas. Avverkningsanmälningar i övrigt, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 7 samt 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 74. publicerar tillbaka avverkningsanmälningar på sin webbplats. En avverkningsanmälan är en allmän handling som kan begäras ut från myndigheten med hänvisning till offentlighetsprincipen. De allmänna publiceringarna av avverkningsanmälningar på webbplats bör upphöra och i stället bör markägaren tillfrågas, i varje enskilt fall, om han eller hon vill att dessa uppgifter ska bli publika. har en lång rad av fall blivit omskrivna där myndigheters begränsande av skogsavverkningar har uppfattats som övergrepp av de berörda markägarna och där det förefaller som om godtyckliga motiv tillgripits för att hindra avverkningar. Varje sådant fall riskerar att leda till minskad motivation för skogsägarna att investera i skogsskötsel. Det är viktigt att inse att negativa erfarenheter sprids snabbt via medier och personliga kontakter. Därför påverkas inte bara investeringsviljan hos dem som drabbats själva utan sannolikt hos en mycket stor andel av enskilda skogsägare. när vi har tagit beslut om att minska användandet av fossilbaserade material och bränslen spelar de aktiva skogsbrukarna en nyckelroll. De behöver samhällets stöd från inblandade myndigheter och en positiv tillämpning av lagstiftningen som gynnar aktivt skogsbruk. Vi anser att regeringen ska vidta åtgärder för att omgående kraftigt begränsa antalet fall där skogsägares avverkningar begränsas i samband med att avverkningsanmälningar lämnas in. Förvaltningslagen innehåller bestämmelser om jäv (16–18 §§). Tjänstemän med medlemskap i organisationer som har som uttalat mål att förhindra avverkningar riskerar att vara jäviga när det gäller beslut som kan leda till att avverkningar hindras. Därför föreslår vi att det görs en systematisk och löpande uppföljning av hur ofta och på vilken grund avverkningar stoppas så att myndighetsutövningen kan likformas och jäv undvikas. Avverkningsanmälningar i övrigt, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 74 och 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 7. I samband med att en avverkningsanmälan lämnas in hos blir ansökan offentlig. och har i uppdrag att uppdatera, utveckla och tillgängliggöra skogliga grunddata. Genom webbplatsen Skogliga grunddata som tillhandahåller publiceras laserskannade uppgifter om skogar. Informationen om skogsföretagens förutsättningar – integritetskänslig information med kommersiellt värde såsom avverkningsanmälningar – blir tillgänglig gratis utan godkännande av berörda markägare. De data som samlas in bör inte användas i andra syften än för uppföljning av de skogspolitiska målen. I övrigt bör publiceringarna upphöra och data över enskild egendom tillhöra skogsägarna med upphovsrätt. Pågående markanvändning, punkt 17 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 6. Begreppet ”pågående markanvändning” är centralt när det gäller rätten till ersättning i samband med att en markägare fråntas rätten att bruka sin mark. och Kammarkollegiet har valt att hävda att föryngringsavverkning av fjällnära skogar inte ska betraktas som pågående markanvändning eftersom skogen inte brukats och inte brukats med föryngringsavverkning med dagens mekaniserade teknik. Mark- och miljödomstolen vid gav skogsägarna rätt. Staten måste därmed betala samma ersättning som vid bildande av naturreservat när en ansökan om avverkning av fjällnära skog avslås. Skogsbruk är en långsiktig verksamhet och det är fullt normalt att det går årtionden mellan olika åtgärder, vilket av naturliga skäl är ännu mer betonat i landets kärvaste klimatlägen med deras låga skogstillväxt. Skogsbruk på skogsmark, liksom jordbruk på jordbruksmark, ska hanteras som pågående markanvändning tills annan markanvändning formellt beslutats för den aktuella fastigheten eller delen av fastigheten, i vilket fall ersättning till ägaren i normalfallet ska betalas ut omgående. Vidare bör uttrycket pågående markanvändning strykas i . Relationen mellan och för biologisk mångfald, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 32 och 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 33. Inom EU finns ingen gemensam skogspolitik, vilket även underströks inte minst i samband med EU-inträde. Skogen är i stället uttryckligen en nationell kompetens inom unionen. Trots detta ökar EU:s agerande i skogsfrågor i form av framtagandet av en gemensam skogsstrategi, via EU:s miljöhandlingsprogram, via EU:s mål om förnybar energi, i processer knutna till samt senast genom EU:s gröna giv. Det finns en risk att arbetet inom EU med att ta fram en ny skogsstrategi är ett första steg mot en framtida gemensam skogspolitik, vilket med stor sannolikhet skulle få betydande negativa konsekvenser för svenskt skogsbruk. bör därför agera kraftfullt i samverkan med andra skogrika EU-länder för att inte ska underordnas utan likställas med för biologisk mångfald samt för att skogsstrategin ska få en så generell formulering som möjligt. Detaljer om hur medlemsländer sköter sin skog ska beslutas av länderna själva. Åtgärder mot almsjuka och askskottsjuka, punkt 19 (S, V, L, MP) av (MP), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 22. Vi anser att det är angeläget att åtgärder vidtas för att rädda almen och asken i . Det är trädslag som är viktiga av olika anledningar, bl.a. för landskapsbilden, den biologiska mångfalden och klimatanpassningen. Regeringen har redan gett SLU i uppdrag att utforma ett skogsskadecentrum för att förebygga och övervaka skogsskador orsakade av bl.a. växtskadegörare men även av andra anledningar. Arbetet ska göras i nära samarbete med och andra berörda myndigheter och intressenter, vilket innebär att existerande kunskap och pågående arbete kommer att tas till vara. SLU ska redovisa en långsiktig plan för arbetet . I budgetpropositionen tilldelades SLU permanenta medel för att inrätta ett skogsskadecentrum. Budgetpropositionen byggde på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Vi anser att åtgärder för att bekämpa almsjuka och askskottsjuka omfattas av det arbete som kommer att bedrivas vid Skogsskadecentrum. Centrumet är fortfarande i en uppstartsfas och vi tycker att det är viktigt att arbetet får komma igång. Det är angeläget med forskning och kunskap om hur man kan arbeta förebyggande med skogsskador eftersom väder, vilt och insekter kan orsaka stora skador på skog. Vi konstaterar att det pågår forskningsinsatser när det gäller både askskottsjuka och almsjuka. SLU och Skogforsk arbetar med forskning för att ta fram askmaterial med hög motståndskraft mot askskottsjukan. Det pågår även arbete på nordisk nivå. När det gäller almsjuka har och beslutat att de ska fortsätta att arbeta för att utveckla arbetssätt och ta fram förbättrade metoder för att bekämpa almsjukan på . Vi förutsätter att de arbetssätt och metoder som tas fram vid bekämpningen av almsjuka på kommer att kunna användas även vid bekämpning av almsjuka i andra delar av landet där sjukdomen finns. Det är viktigt att almsjuka och askskottsjuka bekämpas och vi kommer därför att följa dessa frågor noggrant, speciellt uppbyggnaden av Skogsskadecentrum vid SLU. Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framför i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framför i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framför i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framför i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framför i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Motionsförslagen bereds förenklat till följd av att utskottet behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framför i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. förslag för skogspolitiken (C) (C) och (C) anför: har tillsammans med Socialdemokraterna, slutit en sakpolitisk överenskommelse, det s.k. januariavtalet. En del i denna överenskommelse handlar om att värna och stärka den privata äganderätten till skogen. Rättssäkerheten för markägare och företag ska stärkas och det ska säkerställas att markägare får ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till. Anslagen för ersättningar för skyddad mark ska vara tillräckliga för detta. Vidare ska det nationella skogsprogrammet utvecklas för att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Programmet ska bygga på skogsvårdslagens två mål om produktion och miljöhänsyn. Särskilt fokus ska läggas på goda villkor för företagande i skogssektorn. Utredningar ska tillsättas om stärkt äganderätt, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av mark samt hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Artskyddsförordningen ska ses över för att effektivt och rättssäkert kunna skydda hotade arter och vara tydlig gentemot markägare om när man har rätt till ersättning. Den utökade nyckelbiotopsinventeringen ska inte återupptas. Överenskommelsen handlar också om att säkra resurser för skydd av värdefull natur. Anslagen för skydd av värdefull natur ska förstärkas och ett nytt Sveaskogsprogram ska genomföras. Staten ska vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Regeringen har i enlighet med överenskommelsen tillsatt en utredning om stärkt äganderätt, om nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av mark samt om hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Beredning pågår nu inom . En utredning om en översyn av artskyddsförordningen har också tillsatts och uppdraget ska redovisas . Till följd av att det inom ramen för januariavtalet, samarbetet mellan , , och Socialdemokraterna, pågår ett arbete i den riktning som har föreslagit i motionerna 2020/21:2928 yrkandena 8 och 11 och 2020/21:2918 yrkande 6 avstår vi från att lämna några reservationer när det gäller dessa motioner. Liberalernas förslag för skogspolitiken (L) (L) anför: Skogsbruket är viktigt för klimatomställningen och för naturupplevelser. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Det behövs ett fokus på klimatfrågan, hållbart brukande, landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Skogsbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Skogen behövs för att rena luften som vi andas och för att upprätthålla balansen i atmosfären och på så sätt motverka klimatförändringar. Skogen spelar en viktig roll för klimatarbetet. Den spelar också en viktig roll för svensk ekonomi och är avgörande för den biologiska mångfalden. Skogen rymmer tiotusentals arter av djur och växter. Hälften av de utrotningshotade arterna i är knutna till skogen. Skogen är också en viktig del av många svenskars privatekonomi. Många skogsbruk drivs småskaligt och långsiktigt hållbart. Skogen är intressant som källa till råvaror som behövs i en ekonomi utan fossila bränslen. Skogspolitiken är viktig och central i arbetet för att hejda förlusten av biologisk mångfald och livsviktiga ekosystem. Det innebär att arbetet med att skydda värdefull skog måste fortsätta liksom arbetet med att använda skogen som kolsänka. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar för att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. Förvaltningen och brukandet av skogen ska beakta påverkan på skogens ekosystemtjänster. Skogens ekosystemtjänster är mångfasetterade och innebär alltifrån att trädens rötter skapar stadig mark, tar upp vatten och skyddar mot översvämningar till att skogen är en miljö för friluftsliv och upplevelser. Att inrätta naturreservat skapar möjligheter att värna skogens ekosystemtjänster. Skyddade tätortsnära skogar kan fylla en mycket viktig funktion i tätbebyggda områden. Naturreservat kan även mildra konsekvenserna av klimatförändringar. Markanvändning är en angelägenhet vad gäller planering. Kommuner som inrättar reservat gör det oftast för att värna livsmiljön. Det behöver inte bara handla om att gynna ekosystemen och mångfalden. Ofta handlar det också om människors närmiljö och trivsel. Markanvändningens betydelse för biologisk mångfald bör även omfatta tätortsnära natur. Förvaltningen av skogen bör också beakta klimatförändringar genom exempelvis vad som återplanteras. Granplanteringar skapar sårbarhet i skogsbeståndet. Skyddade tätortsnära skogar kan fylla en mycket viktig funktion. Naturreservat kan även mildra konsekvenserna av extrem väder, t.ex. när det gäller värme, omfattande regn och förmågan att binda damm. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder, återplantering och återvätning anpassas. Ekologiskt värdefull skog bör skyddas och bevaras.