bet · H801UU10 · 2021-07-02 00:00:00 — Covax har emellertid varit gravt underfinansierat och har inte kunnat leva upp till ambitionen att fördela vaccin rättvist. Jag anser därför att bör verka för att EU ska ställa sig bakom det förslag som lagts fram av och tillsammans med över hundra låg- och medelinkomstländer om att häva patententrättigheterna för vaccin mot covid-19 under pandemin. På så sätt kan fler än bara några få läkemedelsföretag ges möjlighet att producera vaccin, vilket innebär ökad produktion och lägre pris per dos. Inom vaccinationen mot covid-19 har varit världsledande när det gäller dess egen befolkning och bosättarna i palestinska områden. Däremot har palestinier inte åtnjutit någon av dessa framgångar. Smittskyddet i de palestinska områdena har dessutom försvårats av den israeliska militärens bombningar av , som orsakat allvarliga skador på enda laboratorium för analys av covid-19. Genom att inte vaccinera palestinier på ockuperade områden bryter mot den fjärde artikel 56 i vilken det anges att en ockupationsmakt ska garantera hälsovård och medicin till den civila befolkningen inom det ockuperade området, i detta fall . Jag anser att bör verka för att EU kräver att tar sitt ansvar för att vaccinera mot covid-19 även bland civilbefolkningen på . Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8, 10, 11, 14 och 17, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7, 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:679 av m.fl. (SD), 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 11 och 36, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 3, 10 och 11, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkandena 2, 4–6 och 8, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 13–15 samt 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 17. För oss är det viktigt att står upp för samarbetet inom det östliga partnerskapet. En central prioritering för EU:s gemensamma politik i det östliga närområdet är att visa ett starkt stöd för reformprocess och europeiska närmande, baserat på ett EU-medlemskapsperspektiv. Den senaste tidens folkliga protester i tydliggör även behovet av att EU med utgångspunkt i sitt engagemang för grundläggande fri- och rättigheter markerar kraftfullt när auktoritära ledare i närområdet begår brott mot den egna befolkningen. Regeringen bör enligt oss verka för att EU ska inta en hårdare linje mot . Denna linje bör inkludera sanktioner mot enskilda företrädare, ett kraftigt begränsat politiskt utbyte med regimen och en avveckling av allt EU-stöd som inte direkt riktar sig till försvarare av demokrati och mänskliga rättigheter. Såväl utvecklingen i som situationen i tydliggör behovet av att EU har förmåga att sätta press på den ryska regimen att ändra sitt utrikespolitiska agerande. Detta agerande präglas av hänsynslöshet och brott mot grundläggande folkrättsliga principer. Det drabbar grannländer och därmed EU:s omedelbara grannskap, och det har även uppenbarats i bl.a. nedskjutningen av passagerarplanet och attacken i mot och hans dotter då kemiska stridsmedel användes på europeisk mark sedan . Till detta kan läggas alla de hybridhot, cyberattacker och påverkansoperationer från som drabbar den demokratiska världen. Den ryska regimens hänsynslöshet tydliggörs också i nervgiftattentatet mot oppositionsledaren och förtrycket av det ryska civilsamhället och landets demokratirörelse. Dessa hot mot människors fri- och rättigheter bör EU möta med riktade Magnitskijsanktioner mot individer som gör sig skyldiga till korruption och människorättsbrott. Det ligger i intresse att tydligt värna en samlad europeisk hållning i Rysslandspolitiken och att nuvarande principer för politiken ligger fast. Detta är en viktig grund för svensk säkerhet. EU:s sanktioner till följd av det ryska agerandet i är en viktig markering mot den ryska regimens brott mot den europeiska ordningen för fred och säkerhet. bör enligt oss agera för att EU ska upprätthålla sanktionerna mot . Det bör vara uteslutet att lätta på sanktionerna så länge inte accepterar suveränitet. Vi anser också att regeringen ska göra ytterligare ansträngningar för att stoppa gasledningsprojektet 2, inte minst i ljuset av förgiftningen av oppositionsledaren . Gasledningen mellan och strider mot principerna i EU:s energiunion och ökar EU:s beroende av rysk gas. Det är ett centralt svenskt intresse att Nord Stream 2 stoppas. För är det även en prioriterad fråga att EU upprätthåller en gemensam hållning gentemot och strävar efter ett samstämmigt förhållningssätt med andra likasinnade länder som , , och . interna politiska utveckling och agerande mot omvärlden präglas av brott mot de mänskliga rättigheterna och mot folkrätten samt avsteg från internationella åtaganden. Dessutom har spänningarna mellan och dess grannländer ökat markant. Detta väcker avgörande frågor om , EU:s och hela den fria världens förhållningssätt till , dels när det gäller upprätthållandet av den regelbaserade världsordningen och dess institutioner, dels när det gäller staters och medborgares integritet och säkerhet. Det kinesiska agerandet i rymmer en påtaglig ambition att splittra EU:s medlemsstater och att utöva ekonomiska påtryckningar. Flera EU-länder blir alltmer beroende av . etablerades ett mer formellt samarbete, numera känt som 17+1 Belt and Road Initiative mellan och länder i , bl.a. elva EU-medlemmar. De kinesiska investeringarna för med sig flera positiva effekter men när enskilda medlemsstater blir alltmer beroende av finns det risk för att det blir svårare att enas om ett EU-gemensamt agerande. Vi anser därför att ska vara drivande för att EU solidariskt ska motverka påtryckningar från mot enskilda medlemsstater som till följd av kinesiska investeringar har svårt att hantera relationen till regimen i på egen hand. blev för många ett uppvaknande i frågan om riktning och roll i världen. En starkt bidragande orsak till detta är utvecklingen i där den av påtvingade säkerhetslagen innebär att rättsstatsprincipen och yttrandefriheten urholkas. Omfattande godtyckliga gripanden används för att tysta fria medier och demokratiaktivister. Vi anser att ska vara drivande för en tydlig EU-hållning för att värna självstyrande ställning och att ska arbeta för att EU ska införa sanktioner mot på grund av agerande i . Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:679 av m.fl. (SD) och 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 13–15 samt 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 11 och 36, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 3, 10 och 11, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8, 10, 11, 14 och 17, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkandena 2, 4–6 och 8, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 17. Den auktoritära utvecklingen i med en påtaglig försvagning av demokratin och åsidosättande av de mänskliga rättigheterna är mycket oroande. Lagstiftning, propaganda och ett politiserat rättsväsende används för att tysta oppositionella och stärka regimens ställning. Situationen för oliktänkande och regimkritiker är således mycket besvärlig. Det gäller även för hbt-personer som utsätts för ett regimunderblåst hat och diskriminerande lagstiftning. Vi anser att regeringen bör verka för att skärpa EU:s sanktioner mot om inte situationen för utsatta grupper i landet förbättras avsevärt. Vi är också mycket kritiska till expansiva stormaktsagerande. aggressioner mot , agerande i och stöd till utbrytarregionerna Transnistrien i och och i innebär ett fortsatt hot mot säkerhet. måste upphöra med att underblåsa konflikter i grannländerna och i stället engagera sig konstruktivt för att lösa konflikterna. Vi står bakom de sanktioner som EU infört mot och anser att måste visa fasthet när andra EU-länder vacklar i fråga om sanktionerna. För att sanktionerna ska ge största möjliga effekt vill vi även att regeringen ska arbeta för att EU utvärderar och följer upp sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden. Vi anser också att EU bör göra sig oberoende från rysk energi och särskilt motsätta sig gasledningen Nord Stream 2. övergrepp mot den muslimska gruppen uigurer och andra minoriteter genom tvångsarbete, tortyr och systematiska våldtäkter i fångläger i måste mötas med ett kraftfullt agerande från EU. Vi anser att EU bör införa sanktioner mot i syfte att få övergreppen att upphöra och att sanktionerna bör stå i proportion till de statssanktionerade brotten i landet. Vi vill också att regeringen agerar för att EU ska upprätta ett frihandelsavtal med . Båda parter har mycket att tjäna på ett utökat samarbete, inte minst mot bakgrund av att de delar grundläggande värderingar. är attraktivt för innovationskraftiga svenska företag som vill närma sig asiatiska tillväxtmarknader och det finns ett ömsesidigt intresse av att utnyttja potentialen i ett långtgående akademiskt utbyte. Förutom att underlätta handeln och stärka skyddet av europeiska investeringar skulle ett frihandelsavtal bidra till en ökad investeringsvilja från taiwanesiska företag och därmed en högre sysselsättning. Stärkta handelsförbindelser bidrar även till ett stärkt skydd för den taiwanesiska demokratin och yttrandefriheten liksom för de mänskliga rättigheterna i övrigt. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 3, 10 och 11 samt 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7, 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:679 av m.fl. (SD), 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 11 och 36, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8, 10, 11, 14 och 17, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkandena 2, 4–6 och 8, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 13–15 samt 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 17. Det östliga partnerskapet är en viktig del i EU:s grannskapspolitik. Genom partnerskapet fördjupas EU:s relation till , , , , och även . Partnerskapet etablerades utifrån ländernas eget intresse och vilja att närma sig EU. Syftet är bl.a. att fördjupa ländernas politiska associering och ekonomiska integration med EU. Genom fördjupad frihandel, ökade mellanfolkliga kontakter och samarbete inom olika sakområden stärks ländernas incitament för att genomföra reformer och närma sig EU. Den väg som partnerländerna har valt utmanas dock av som försöker destabilisera länderna genom propaganda, korruption hybridkrigföring och i sista hand militär intervention, som i och . Även i är den ryska närvaron tydlig och en förutsättning för den sittande regimens fortsatta maktinnehav, trots den folkliga resningen mot förtryck och våld och för frihet och demokrati. Vi anser att EU behöver utveckla samarbetet inom det östliga partnerskapet och öka sin synlighet i partnerländerna för att erbjuda ett alternativ till rysk och kinesisk propaganda och destabilisering. Detta är nödvändigt för att konsolidera genomförda reformer i partnerländerna och för att främja deras fortsatta reformprocess. Att länder i EU:s grannskap kan transformeras till vitala demokratier och marknadsekonomier är centralt för ett säkert och stabilt . Reformerna handlar dock först och främst om frihet för ländernas medborgare. Deras kamp mot korruption, för ökat demokratiskt deltagande och skydd för de mänskliga rättigheterna måste stödjas. Därför måste EU utan att tveka markera när utvecklingen går i fel riktning. Det gäller t.ex. i fallet med där EU måste införa sanktioner mot de som är ansvariga för övergreppen mot civila, kräva demokratiska omval och frigivning av alla politiska fångar liksom av personer som fängslats när de utövat sina demokratiska rättigheter samt fördöma alla former av tortyr. Vi anser att regeringen ska driva på för att EU ska stödja frihets- och demokratirörelserna i de östliga partnerskapsländerna. militära upprustning och aggression mot sina grannländer underminerar den europeiska säkerhetsordningen och är helt oacceptabel. EU:s sanktionspolitik mot måste vidhållas så länge som ockupation av består. Vid sidan av hot om militärt våld använder även andra metoder för att vinna inflytande. Det handlar om hybridkrigföring, propaganda, korruption, penningtvätt och strategiska uppköp. Det handlar också om mord, där nervgiftattacken mot oppositionspolitikern är det senaste försöket. Vi anser att ansvar måste utkrävas av de som har utfört, planerat och beordrat angreppen. är en växande världsmakt som blandar industriell kapacitet med hänsynslöst förtryck. Det statsbärande partiet, KKP, har total makt över alla aspekter av invånarnas liv, och strävar efter inflytande i världen på alla plan. För att uppnå detta används konventionell utrikespolitik, propaganda, spionage, strategiska uppköp av företag, ekonomisk utpressning, aggressiv diplomati och militära hot. För att möta det växande hot som det totalitära utgör behövs en robust utrikespolitik och konkreta åtgärder. Det handlar bl.a. om sanktioner. Dessa måste vara förknippade med realistiska mål om vad som ska uppnås och vara effektiva och verkningsfulla . Detta är särskilt viktigt i fallet eftersom det är en viktig handelspartner med vilken ett handelskrig skulle få långtgående konsekvenser. Därför har riktade s.k. Magnitskijsanktioner mot individuella medlemmar i regimen setts som mer effektiva för att sätta press på KKP till förändring. Vi anser att ska verka inom EU för att införa Magnitskijsanktioner mot de inom KKP som står bakom förtryck i , särskilt med tanke på de massiva brott mot de mänskliga rättigheterna som begår mot uigurerna, i , och i . Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7 samt 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:679 av m.fl. (SD), 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 11 och 36, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 3, 10 och 11, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8, 10, 11, 14 och 17, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkandena 2, 4–6 och 8, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 13–15. Sedan återtog presidentposten , som premiärminister, har den auktoritära utvecklingen i accelererat. Formellt garanteras grundläggande politiska rättigheter och domstolarnas oberoende. I praktiken utesluts emellertid oppositionella från demokratiskt deltagande, och domstolar har i känsliga ärenden fattat politiskt motiverade beslut. Detta har t.ex. drabbat oppositionsledaren som har dömts för flera fall av bedrägeri i vad för mänskliga rättigheter har fastställt är politiskt motiverade rättsprocesser. Dessa brister i demokratin och rättsstaten utgör grundläggande hinder för en fungerande opposition och i kampen för ett rättvisare och jämlikare där mänskliga rättigheter respekteras. Det handlar i första hand om säkerheten och levnadsvillkoren för ryska medborgare men också för grannländerna och omvärlden. Jag anser att bör värna demokratin och rättsstaten i alla delar av utrikespolitiken. bör därför som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för att stärka respekten för demokrati och rättsstatens principer i . I den auktoritära ryska utvecklingen har också flera lagar antagits som begränsar det civila samhällets möjligheter att verka fritt. Det mest kända exemplet är troligen den s.k. agentlagen som tvingar opinionsbildande organisationer som tar emot finansiering från utlandet att registrera sig som utländska agenter. Det innebär att de får en officiell stämpel med mycket negativ klang och att de i praktiken likställs med spioner. Genom en annan lagändring breddades också omfattningen av begreppet landsförräderi. Det ledde till att all verksamhet som myndigheterna bedömer som ”riktad mot säkerhet” kan utgöra grund för åtal. Ytterligare ett exempel på den ökande repressionen mot civilsamhället är den kraftiga inskränkningen av mötesfriheten. Demonstrationer nekas ofta tillstånd och nya lagar med extremt höga böter för deltagande i demonstrationer har antagits. De demonstrationer som genomförs slås ned brutalt och möten upplöses. Jag anser att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att stärka förenings- och mötesfriheten liksom civilsamhällets förutsättningar i . EU och nådde en principöverenskommelse om ett investeringsavtal. Att ökade globala närvaro påverkar EU:s handelspolitik har blivit uppenbart. Det visar sig t.ex. genom hur europeiska företag kommer i kontakt med den kinesiska staten och dess försök att kontrollera och utöva makt över företagen. En illustration av detta är bojkotten av H&M i efter att företaget riktat kritik mot förtrycket av uigurerna i området Xinjiang. bör stödja företag som följer konventioner och värnar om mänskliga rättigheter. I ljuset av det tycker jag att det finns skäl att vara kritisk till investeringsavtalet med och jag anser därför att regeringen ska verka för att EU pausar ratificeringen av investeringsavtalet. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 11 och 36 samt 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7, 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:679 av m.fl. (SD), 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 3, 10 och 11, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8, 10, 11, 14 och 17, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkandena 2, 4–6 och 8, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 13–15 samt 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 17. odemokratiska utveckling och militära expansion är inte bara ett hot mot utan också ett reellt hot mot många av våra grannländer. Annekteringen av och invasionskriget i östra visar att den ryska regimen inte skyr några medel för att undergräva EU-samarbetet. Kriget i ingår i ett mönster som inleddes med angreppet på 2008 och som vid sidan av militära interventioner även omfattar påtryckningar på grannländerna genom att använder sin ekonomiska makt, framför allt som exportör av naturgas. utsätts oliktänkande i för ett internt förtryck och godtyckliga arresteringar. och EU behöver markera och agera mot den ryska aggressionspolitiken. måste respektera sina grannländer och det krävs kraftfulla åtgärder från EU i form av fortsatta sanktioner mot för att få ett slut på kriget och den allvarliga situationen i östra . EU måste även tala klarspråk med när det gäller förtrycket mot den egna befolkningen. Förgiftningen av regimkritikern och oppositionspolitiken måste få konsekvenser. Att kemiska vapen används i kan aldrig accepteras av EU. Utvecklingen i tydliggör även behovet av att verkar för att stärka EU:s samarbete med grannländerna i och genom det östliga partnerskapet. Partnerskapet är ett uttryck för EU:s vilja att erbjuda de sex östliga grannländerna ett djupare samarbete med unionen i syfte att öka integrationen med EU och stärka närmandet till unionens värdegrund, regelverk och lagstiftning. Målet är att minska handelshinder, underlätta för resor och förbättra infrastrukturen för energi. Förhoppningen är att ett ökat samarbete med EU även ska kunna stärka partnerländernas rättssystem och på så sätt minska förekomsten av korruption. De östliga grannländernas möjlighet att utvecklas till vitala demokratier och marknadsekonomier som är fria att själva göra sina utrikespolitiska vägval är central för säkerheten och stabiliteten i hela . har ett intresse av att EU och andra länder i största möjliga utsträckning kan nå enighet i sitt förhållningssätt gentemot . Som ett led i detta behöver bidra till att utvecklas i syfte att stärka försvaret av EU:s gemensamma intressen och värden, däribland respekten för de mänskliga rättigheterna. Detta aktualiseras inte minst mot bakgrund av behandling av den muslimska minoritetsgruppen uigurer där uppgifter framkommit om tvångssterilisering av kvinnor och internering av runt 1 miljon uigurer i omskolningsläger. Även kristna i förtrycks och tillåts inte utöva sin tro fritt. Jag anser att inom ramen för EU bör verka för att unionen återkommande ska ta upp uigurernas, kristnas och andra minoriteters situation i sin dialog med . Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkandena 2, 4–6 och 8, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del och 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7, 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:679 av m.fl. (SD), 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 11 och 36, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 3, 10 och 11, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8, 10, 11, 14 och 17, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 13–15 samt 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 17. har gått i en alltmer auktoritär riktning. Det har fått allvarliga konsekvenser både för den egna befolkningen, det civila samhället och relationen till omvärlden. De ryska intrången i grannländerna, med och som uppenbara exempel, kränker folkrätten och utmanar grunderna för den europeiska säkerhetsordningen. Inget tyder på att den ryska regimens imperialistiska ambitioner skulle avta. Den interna utvecklingen i präglas av ett alltmer kringskuret utrymme för det civila samhället, för oppositionella och för oliktänkande. Dessa drabbas av iscensatta brott, skatterazzior, stämpling som utländska agenter samt mord och mordförsök. Utvecklingen innebär också en mycket svår situation för sexuella minoriteter, i synnerhet i där hbtq-personer löper stor risk att utsättas för trakasserier, våld och mord.