bet · H801KrU5 · 2021-03-05 00:00:00 — Det civila samhället, inklusive trossamfund Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbeten och att yrkanden till viss del är tillgodosedda. Motionsyrkandena handlar bl.a. om stöd till civilsamhället inklusive trossamfund, effekter av coronaviruset, stöd till lokala insatser samt en upplysningskampanj om demokratiska och mänskliga rättigheter. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, KD, L) och fyra särskilda yttranden (M, C, KD, L). Ca 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statligt stöd till civilsamhället inklusive trossamfund Stöd till vissa organisationer inom civilsamhället Stöd till illegala invandrare Åtgärder för stöd till civilsamhällets organisationer Upplysningskampanj om demokratiska och mänskliga rättigheter Motioner som bereds förenklat 1.Statligt stöd till civilsamhället inklusive trossamfund, punkt 1 (M, SD) 2.Statligt stöd till civilsamhället inklusive trossamfund, punkt 1 (KD) 3.Stöd till vissa organisationer inom civilsamhället, punkt 2 (SD) 4.Stöd till illegala invandrare, punkt 3 (SD) 5.Åtgärder för stöd till civilsamhällets organisationer, punkt 4 (L) 6.Effekter av coronaviruset, punkt 5 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som bereds förenklat och avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statligt stöd till civilsamhället inklusive trossamfund 2019/20:2874 av Boriana (M), 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 11, 2020/21:451 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 10, 2020/21:506 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 5, 2020/21:2353 av Boriana (M) yrkande 3, 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3498 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 1 (M, SD) Reservation 2 (KD) Stöd till vissa organisationer inom civilsamhället 2019/20:1091 av i m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:3194 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:3220 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 4 och 6, 2020/21:601 av (SD) yrkande 14, 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:809 av i m.fl. (SD) yrkandena 1, 4, 6 och 8, 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2887 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 4 och 6 samt 2020/21:3453 av och (båda SD) yrkande 7. Reservation 3 (SD) Stöd till illegala invandrare 2020/21:809 av i m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 4 (SD) Åtgärder för stöd till civilsamhällets organisationer 2020/21:3256 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 5 (L) 2020/21:3176 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 6 (C) 2020/21:2449 av m.fl. (S). 2020/21:1028 av (C). Upplysningskampanj om demokratiska och mänskliga rättigheter 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 10 och 2020/21:451 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 9. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Lawen Redar (S), (L), (V), (M), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), i (SD), (MP) och (M). I betänkandet behandlar utskottet 65 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 och 2020/21 som handlar om det civila samhället inklusive trossamfund. Av dessa behandlas 35 yrkanden i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I bilaga 1 finns en förteckning över de förslag som behandlas i detta betänkande. Motionsförslagen som bereds förenklat finns även i bilaga 2. Statligt stöd till civilsamhället inklusive trossamfund Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd till civilsamhället med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 1 (M, SD) och 2 (KD). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2020/21:3339 yrkande 6 att regeringen ska återkomma till med förslag om att se till att organisationer som inte delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar inte får något offentligt stöd. Boriana (M) anser i motion 2019/20:2874 att skattepengar inte bör gå till att finansiera religiös verksamhet. Samma motionär anser i motion 2020/21:2353 yrkande 3 att allt offentligt stöd som går till militanta djurrättsaktivister eller andra extremister bör genomgå noggrann granskning. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2020/21:3498 yrkande 4 att regeringen bör införa de ändringar i lagar och förordningar som föreslås i SOU 2019:35 om nya demokrativillkor för bidrag till civilsamhället, så att inga offentliga bidrag ska gå till extremistiska organisationer. Motionärerna påtalar att det är hög tid att ändringarna införs. Amineh Kakabaveh (-) anser i motion 2019/20:3277 yrkande 11 att man vid utbetalning av statliga medel till religiösa organisationer och studieförbund bör titta på vilken relation de har till hederskultur, våld, kvinnoförtryck och förtryck av homosexuella. Samma motionär anser i motion 2020/21:451 yrkande 10 att skattemedel till organisationer och samfund som inte upprätthåller demokratins grundprinciper om kvinnors-, barns- och homosexuellas rättigheter samt upprätthåller hederskultur, ska upphöra. Dessutom framhåller samma motionär i motion 2020/21:506 yrkande 5 att inga offentliga medel bör delas ut till organisationer som sprider antisemitism. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund, som sett över bl.a. demokrativillkoren i statens stöd till trossamfunden, lämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . lämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). I betänkandet lämnades förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Utredningen har också tagit fram en vägledning som ska stödja handläggare på statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter i tillämpningen av demokrativillkoret. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr.17) anges att betänkandet har remissbehandlats och utgör underlag för regeringens fortsatta arbete, samt att regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden. avses i dessa direktiv de trossamfund som omfattas av lagen (1999:932) om stöd till trossamfund (dir. 2020:113). • analysera vilka personuppgifter som kan komma att behandlas i ärenden om stöd till det civila samhället inklusive trossamfunden • analysera behovet av kompletterande bestämmelser för att nödvändig personuppgiftsbehandling ska kunna ske • ta ställning till om det ska ställas krav på att en revisor granskar • trossamfundens uppgifter om antal betjänade som är bosatta i och hur ett sådant krav ska utformas • analysera behovet av och konsekvenserna av att införa bestämmelser om sekretess • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Genom ett tilläggsdirektiv har den särskilda utredaren fått i uppdrag att även kartlägga behovet av och förutsättningarna för att inrätta en stödfunktion som på ett rättssäkert sätt ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning och av annan offentligt finansierad verksamhet samt lämna nödvändiga författningsförslag (dir. 2020:117). Uppdraget ska redovisas . Ett delbetänkande som avser delarna i de ursprungliga direktiven om personuppgiftshantering ska dock lämnas . Justitie- och migrationsminister (S) angav följande i pressmeddelandet: Säkerhetspolisen har uppmärksammat att det finns ett behov av att inrätta ett med kompetens om aktörer, våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer som kan bistå myndigheter med att göra fördjupade granskningar. Inga offentliga medel ska gå till antidemokratisk verksamhet, och ändå förekommer detta. Det är viktigt att myndigheternas granskningar av ansökningar om statsbidrag förbättras och att de får stöd i detta. Kultur- och demokratiminister (MP) anförde i interpellationsdebatt (2020/21:202) bl.a. följande: i har frågat mig om jag avser att agera så att inga statsbidrag utgår till organisationer med extremistiska inslag innan eventuell ny reglering finns på plats till följd av den utredning som har tillsatts. Offentliga medel ska endast gå till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar. Att offentliga medel utnyttjas på felaktigt sätt är helt oacceptabelt. Redan med dagens regelverk kan myndigheterna stoppa utbetalningar till organisationer som inte lever upp till demokrativillkor. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF, har exempelvis stoppat bidrag till flera organisationer där det funnits misstankar om att de mottagande organisationerna inte lever upp till de demokrativillkor som följer med bidraget. Vidare har regeringen genomfört flera olika insatser parallellt med processen för ett nytt demokrativillkor. Bland annat har MUCF fått ökade medel till sitt förvaltningsanslag i syfte att stärka bidragshanteringen. Detta har underlättat för myndigheten att tillämpa befintliga demokrativillkor. En överväldigande majoritet av bidragen går till organisationer som gör viktiga insatser för samhället. Jag och regeringen tar naturligtvis den här frågan på största allvar. har jag hört […] påståenden som att det skulle handla om att regeringen inte tar frågan på allvar och att det är en medveten förhalning att arbetet med demokrativillkor nu ges ett följduppdrag att titta på frågan om personuppgiftsbehandling. Inget kunde vara mer fel. Däremot vore det rent oansvarigt av regeringen om vi inte fick till en ny lagstiftning med enhetliga, tydliga demokrativillkor som ger större möjlighet att titta på hur enskilda företrädare i olika föreningar och organisationer har agerat i strid mot demokratins värderingar. Då måste vi, fru talman, kunna tillämpa lagstiftningen på riktigt. Att hävda något annat är ju att fullständigt missuppfatta regeringens ansvar för att få till en tillämpbar lagstiftning, och en sådan förutsätter jag att också och vill ha. Det finns demokrativillkor som en majoritet av de olika stödförordningarna har att luta sig mot. Regeringen har inte legat på latsidan. Regeringen har steg för steg skärpt kontrollen av de stöd som delas ut. Vi har gett ett uppdrag, i kombination med den nya utredningen och på inrådan av , att också utreda en stödfunktion som ska kunna fungera just som råd till olika bidragsgivande myndigheter och aktörer. Det, fru talman, är också ett sätt att skapa tillämpbara demokrativillkor och skärpa det här arbetet på riktigt, i verkligheten. Regeringen har också på olika sätt gett de bidragsgivande myndigheterna och organisationerna bättre möjligheter att granska de bidrag som har betalats ut. Till exempel har MUCF, som ligger under ansvar, fått större möjlighet att granska de bidrag som betalats ut. Även Myndigheten för stöd till trossamfund har genomfört och fått i uppdrag att fortsätta utveckla arbetet när det gäller just kontrollen och kopplingen till demokratins värderingar. Regeringen är också väldigt mån om att när vi har demokrativillkor på plats ska de vara rättssäkra, tillämpbara och fungera i verkligheten. Jag förutsätter även här att vill att vi ska ta hänsyn till grundläggande principer som rättsstatens principer och rättssäkerhet när vi väl har en lag på plats och att den verkligen ska fungera. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF, och Myndigheten för stöd till trossamfund, SST, har i regleringsbrev fått följande krav om återrapportering när det gäller demokrativillkor: • MUCF har fått i uppdrag att redovisa hur den säkerställer att de statsbidrag myndigheten utbetalar går till verksamheter som uppfyller demokrativillkoren i statsbidragsförordningarna. • SST ska utifrån vad som framkommit under den fortlöpande dialogen med de bidragsberättigade trossamfunden om förutsättningarna för stödet, särskilt redovisa hur de bidragsberättigade trossamfunden arbetar för att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. har uppgett att ytterligare åtgärder kommer att redovisas i skrivelse 2020/21:75, som departementet avser att lämna . I likhet med motionärerna vill utskottet understryka att statsbidrag inte ska gå till organisationer som agerar i strid med samhällets grundläggande värderingar och med de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Den beredning om demokrativillkor vid bidragsgivning som pågår, där bl.a. frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess ingår, bör enligt utskottet inte föregripas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:2874 (M), 2019/20:3277 (–) yrkande 11, 2020/21:451 (–) yrkande 10, 2020/21:506 (–) yrkande 5, 2020/21:2353 (M) yrkande 3, 2020/21:3339 (M) yrkande 6 och 2020/21:3498 (KD) yrkande 4. Stöd till vissa organisationer inom civilsamhället Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd till vissa organisationer inom civilsamhället med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 3 (SD). i m.fl. (SD) anser i kommittémotionerna 2019/20:1091 yrkande 5 och 2020/21:809 yrkande 4 att offentligt finansierade stöd till organisationer inom Muslimska nätverk ska stoppas. m.fl. (SD) anser vidare i motion 2019/20:3194 yrkande 2 att stöd som går till trossamfund med en internationell koppling ska granskas särskilt, då vissa trossamfund kan stödja bl.a. hårdföra, totalitära regimer. m.fl. (SD) anser i motion 2019/20:3220 att statligt stöd ska stoppas till dels Muslimska och dess underorganisationer (yrkande 3), dels Unga Muslimer (yrkande 4), dels Islamiska i (yrkande 6). Likadana yrkanden framställs i motion 2020/21:2887 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 4 och 6. (SD) anser i motion 2020/21:601 yrkande 14 att ekonomiskt stöd från det offentliga till föreningar som helt eller delvis producerar ideologi och propaganda ska förbjudas. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:642 yrkande 1 att den svenska staten aldrig ska finanseria framväxten av eller underlätta och befrämja våldsbejakande extremism och antidemokratiska värderingar, varför motionärerna kräver skärpta regelverk och bättre tillsyn. i m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:809 att regeringen bör återkomma med förslag dels på hur regelverk och tillsyn ska skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får offentligfinansierat stöd (yrkande 1), dels om att motverka inkonsekvent utdelning av statsbidrag, så att statliga aktörer vid utbetalningar av bidrag inte gör olika bedömningar (yrkande 6), dels som säkerställer att statligt stöd inte ska kunna gå till civilsamhällsorganisationer med en agenda som kretsar kring vitt privilegium, vit skörhet och motsvarande rasistiska idéer (yrkande 8). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:1613 yrkande 5 att reglerna om statligt stöd bör ses över så att inga medel som betalas ut kan användas för att bekosta terrorverksamhet. och (båda SD) framhåller i motion 2020/21:3453 yrkande 7 vikten av att förhindra stöd till föreningar, religiösa samfund eller organisationer som sanktionerar våld och förtryck i hederns namn. I likhet med vad utskottet konstaterar ovan under rubriken till civilsamhället inklusive trossamfund, anser utskottet att den beredning om demokrativillkor vid bidragsgivning till civilsamhället som pågår, där bl.a. frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess ingår, inte bör föregripas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:1091 (SD) yrkande 5, 2019/20:3194 (SD) yrkande 2, 2019/20:3220 (SD) yrkandena 3, 4 och 6, 2020/21:601 (SD) yrkande 14, 2020/21:642 (SD) yrkande 1, 2020/21:809 (SD) yrkandena 1, 4, 6 och 8, 2020/21:1613 (SD) yrkande 5, 2020/21:2887 (SD) yrkandena 3, 4, och 6 samt 2020/21:3453 (SD) yrkande 7. Stöd till illegala invandrare Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om stöd till illegala invandrare med hänvisning till den ordning och kontroll som gäller vid bidragsgivning. Jämför reservation 4 (SD). i m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:809 yrkande 7 att regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att offentligfinansierat stöd inte ska kunna utbetalas till civilsamhällesorganisationer som skapar incitament för och underlättar illegala invandrares vistelse i . beslutade på förslag från regeringen att stärka det civila samhällets möjligheter att göra insatser för människor i utsatta situationer med . Detta gjordes genom dels en satsning på för att möta ökad utsatthet för barn, kvinnor och hbtq-personer, heder m.m. i samband med coronaviruset (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr 2019/20:212), dels en satsning på för att stärka civilsamhällets insatser mot äldres ensamhet under coronapandemin och för att stärka människor i särskild social utsatthet (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:297). För sistnämna ändamål, att stärka människor i särskild social utsatthet, fördelade Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) till 17 organisationer, bl.a. Stadsmissioner, , Svenska Röda Korset och . Medlen fördelades enligt förordningen (2020:439) om statsbidrag med anledning av covid-19 till vissa organisationer som bedriver verksamhet som riktar sig till människor i socialt särskilt utsatta situationer. beslutade om extra medel till civilsamhället med anledning av coronaviruset, vilket innebar att civilsamhällets organisationer tillfördes för att stärka föreningar och organisationer som arbetar med sociala och humanitära insatser riktade till människor i socialt särskilt utsatta situationer (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr 2020/21:205). När det gäller de extra medel som tillförs det civila samhället för att stärka människor i särskild social utsatthet gäller förordningen (2020:439) om statsbidrag med anledning av covid-19 till vissa organisationer som bedriver verksamhet som riktar sig till människor i socialt särskilt utsatta situationer. Där anges att statsbidrag får lämnas till ideella föreningar som i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering. Vidare anges att MUCF vid sin fördelning av statsbidrag till organisationer inom det civila samhället som bedriver verksamhet som riktar sig till människor som befinner sig i socialt särskilt utsatta situationer får prioritera mellan inkomna ansökningar och ge företräde till de ansökningar som bedöms ha bäst förutsättningar att uppfylla syftet att förstärka sin verksamhet för att möta ökade behov med anledning av spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Det är sedan MUCF som ansvarar för redovisningen av att bidraget gått till det som avses. En mottagare av statsbidrag är enligt förordningen återbetalningsskyldig om bidraget inte har använts för de ändamål som det har beviljats för. Kultur- och demokratiminister angav bl.a. följande i sitt svar på en skriftlig fråga (2019/20:1347): i har frågat mig om jag ser en risk med att satsningen på civilsamhällesorganisationer riskerar att försvåra och underminera för myndigheter som ska verka för att illegala invandrare ska lämna . Organisationer inom civilsamhället har centrala roller när det gäller att nå och stödja människor i särskilt utsatta situationer. Detta blir tydligt inte minst under den rådande pandemin. I en kris kan ett stöd till civilsamhällets organisationer för utökad social och humanitär verksamhet göra stor nytta. Regeringen, och Liberalerna har därför kommit överens om att i en extra ändringsbudget föreslå en satsning på till civilsamhället för att stärka organisationer som arbetar för samhällets mest utsatta. Regeringen kommer att ta ställning till hur medlen ska fördelas efter behandling av den extra ändringsbudgeten och kommer sedan att återkomma med mer information om den närmare utformningen av stödet. När det gäller de extra medel som tillförts det civila samhället för att stärka människor i särskild social utsatthet är det, som framgår ovan, MUCF som ska prioritera ansökningar från de organisationer som bedöms ha bäst förutsättningar att uppfylla syftet med bidraget. De ska också se till att bidragen går till det ändamål som det lämnats för, och om bidragen används för något annat ändamål ska medlen återbetalas. Med hänsyn till den ordning och den kontroll som gäller vid bidragsgivning bör enligt utskottet motionsyrkandet inte föranleda någon åtgärd från sida, och motion 2020/21:809 (SD) yrkande 7 avstyrks därför. Åtgärder för stöd till civilsamhällets organisationer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att förbättra statens arbete med stöd till civilsamhällets organisationer. Utskottet hänvisar till bl.a. de åtgärder regeringen vidtagit. Jämför reservation 5 (L). m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2020/21:3256 yrkande 1 att åtgärder behövs för att förbättra statens arbete med stöd till organisationer inom civilsamhället. Motionärerna påtalar att det är politikens uppgift att slipa ner trösklar och skapa goda förutsättningar för ett levande och berikande civilsamhälle. Civilsamhällespolitiken måste enligt motionärerna också handla om att underlätta för civilsamhällesorganisationerna att göra det de själva önskar. Regeringen lämnade skrivelse 2017/18:246, En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället. I skrivelsen beskrivs åtgärder som vidtagits –2018 och som enligt regeringen bidragit till mer långsiktiga och stabila villkor för det civila samhället. Skrivelsen utgår delvis från Utredningen för ett stärkt civilsamhälles betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr.17) anges följande: Det civila samhället är en omistlig del av vår demokrati. En utgångspunkt för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta att underlätta för det civila samhällets organisationer att självständigt bedriva och utveckla sin verksamhet och därigenom bidra till ett demokratiskt och hållbart samhälle. Vidare har MUCF till uppgift att ta fram och förmedla kunskap om det civila samhällets villkor och utveckling, och fungerar som ett stöd i dialogen mellan regeringen och det civila samhällets organisationer inom politiken för det civila samhället. Det övergripande målet för politiken för det civila samhället är att förbättra villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin. Regeringen beskrev i skrivelse 2017/18:246, En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället, åtgärder som vidtagits –2018 och som bidragit till mer långsiktiga och stabila villkor för det civila samhället. I budgetpropositionen påtalar regeringen att det är viktigt att fortsätta att underlätta för det civila samhällets organisationer att självständigt bedriva och utveckla sin verksamhet. Med hänsyn till de åtgärder som regeringen vidtagit och avser att vidtaga när det gäller att förbättra stödet till civilsamhällets organisationer, anser utskottet att motionsyrkandet till viss del får anses tillgodosett och avstyrker därmed motion 2020/21:3256 (L) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av coronapandemins effekter med hänvisning till de återrapporteringskrav i regleringsbreven som berörda myndigheter fått. Jämför reservation 6 (C). Per Lodenius m.fl. (C) påtalar i motion 2020/21:3176 yrkande 1 att coronapandemin har fått stora effekter också på civilsamhället.