bet · H801NU16 · 2021-04-16 00:00:00 — Ett tillstånd förutsätter att myndigheten kan väga in verksamhetens alla aspekter och samlat pröva återverkningarna på det skyddade området. HFD 2016 ref 21 (”Norra kärr”) inleddes ett ärende om bearbetningskoncession vid Bergsstaten med anledning av att ansökt om bearbetningskoncession enligt minerallagen för i . Inför beslutet om koncession genomförde Bergsstaten samråd med . tillstyrkte ansökan men tillade i sitt yttrande att detta begränsades till att endast avse markanvändningen inom koncessionsområdet. Bergmästaren beviljade koncessionen . I beslutet angavs bl.a. att den framtida brytningens påverkan på området utanför koncessionsområdet kommer att behandlas vid mark- och miljödomstolens kommande prövning enligt 9 kap. . Koncessionen var därmed förenlig med hushållningsbestämmelserna i 3 kap. och 4 kap. . Bergmästarens beslut överklagades till regeringen som inte tog upp vissa överklaganden till prövning och avslog övriga överklaganden. Regeringen anförde bl.a. att frågan om vilken miljöpåverkan som ska tillåtas och vilka villkor som ska gälla för verksamheten prövas av mark- och miljödomstolen vid tillståndsprövningen enligt 9 kap. . I den processen prövas de invändningar som klagandena framfört om eventuell påverkan på boendemiljöer, naturmiljö, kulturmiljö och besöksnäring samt fastställelse av ekonomisk säkerhet för återställning och efterbehandling från den planerade gruvverksamheten. Regeringen fann att det enligt 3 och 4 kap. inte fanns hinder mot att bevilja den sökta koncessionen och att minerallagens krav för att bevilja bearbetningskoncessionen var uppfyllda. upphävde () regeringens beslut om tillstånd till bearbetningskoncession för och återförvisade ärendet till bergmästaren för ny behandling. HDF anförde då bl.a. följande: Genom den begränsning som skett i koncessionsärendet har prövningen inte omfattat en tillämpning av 3 och 4 kap. beträffande markanvändning för driftsanläggningar. Det innebär att inte heller den prövning av påverkan på Natura 2000-områden som föreskrivs i 4 kap. 8 § har kommit till stånd. Bergmästarens och därmed också regeringens beslut innefattar således inte en sådan prövning som avses i 4 kap. 2 § minerallagen. Det är inte uppenbart att felet saknat betydelse för avgörandet. Regeringens beslut ska därför upphävas. Tilläggas kan att ombudsmän i beslut kritiserade Bergsstaten för utdragen handläggning av ärendet sedan det lämnats tillbaka till bergmästaren för ny behandling (dnr 3068-21018 och 8104-2018). prövade regeringen ett överklagande av bergmästarens beslut att avslå ansökan om bearbetningskoncession enligt minerallagen för området Laver K nr 1 i kommun (dnr N2017/00095). Regeringen motiverade beslutet enligt följande. Frågan i ärendet är om det krävs att ett tillstånd enligt 7 kap. 28 a § , ett s.k. Natura 2000-tillstånd, har meddelats innan bolagets ansökan om bearbetningskoncession kan prövas. Regeringen kommer fram till att enligt 4 kap. 2 § fjärde stycket minerallagen ska 3 och 4 kap. tillämpas endast vid den prövning som görs i koncessionsärendet. I fråga om bearbetningskoncession finns alltså en ordning för när prövningen enligt hushållsbestämmelser ska göras. Den prövning av påverkan på Natura 2000-områden som föreskrivs i 4 kap. 8 § ska därför i förekommande fall göras före prövningen av en ansökan om bearbetningskoncession. Regeringen instämmer i bergmästarens bedömning att detta i nu aktuellt ärende innebär att ett Natura 2000-tillstånd måste finnas för beslut om bearbetningskoncession. har ansökt om rättsprövning av regeringens beslut hos (mål nr 798-21, ansökan inkom till domstolen ). för prövningar och tillsyn i Natura 2000-områden När det gäller frågan om när och av vem ska frågan om Natura 2000-tillstånd för mineralutvinningsprojekt ska prövas anges i för prövningar och tillsyn i Natura 2000-områden bl.a. följande (2017:1, utgåva 1, s. 119–120): För gruvverksamhet görs prövningen av markanvändning enligt 3 och 4 kap. av bergmästaren i samband med ärendet om bearbetningskoncession enligt minerallagen. Inom ramen för denna prövning ska genom en samrådsremiss ta ställning enligt 4 kap. 8 § till huruvida den ansökta verksamheten på ett betydande sätt påverkar miljön i ett Natura 2000-område. Om så är fallet krävs ett Natura 2000-tillstånd, vilket enligt 7 kap. 29 b § första stycket prövas av i det län där det berörda området finns. Tillståndsprövning enligt 7 kap. 28 a och b § § ska avse mineralutvinningsverksamheten som helhet, d.v.s. omfatta alla delar av verksamheten som kan ha betydelse för påverkan på det berörda Natura 2000-området. Tillståndsprövningen enligt 7 kap. 28 a och b § § ska då avgöras innan lämnar sitt yttrande till bergmästaren, om yttrandet innebär att man medger markanvändning. Prövningen enligt minerallagen får alltså avvakta tillståndsprövning enligt 7 kap. 28 b § . I dessa fall är det viktigt att sökanden, bergmästaren och har en tät kommunikation för att få till ett så effektivt prövningsförfarande som möjligt. Om sökanden önskar är det möjligt att ansöka om Natura 2000-tillstånd direkt hos utan att först ansöka om bearbetningskoncession. När ansökan görs är det viktigt att konsekvenserna av den verksamhet ansökan avser är tillräckligt belysta för att frågan om Natura 2000-tillstånd ska kunna prövas. En bearbetningskoncession kan redan ha beviljats utan att har avgjort frågan om Natura 2000. Så kan vara fallet om verksamheten har förändrats så att påverkan på Natura 2000-området i efterhand blivit betydande, eller då det rör sig om en äldre bearbetningskoncession som beviljats innan bestämmelsen i 4 kap. 8 § infördes. I dessa fall prövas tillståndsfrågan istället av mark- och miljödomstolen enligt 7 kap. 29 b § andra stycket . Detta görs i samband med ansökan om miljötillstånd för gruvverksamhet. Det finns formellt inget hinder mot att ansökan om miljöbalkstillstånd för gruvverksamhet görs parallellt med eller innan ansökan om bearbetningskoncession – i sådant fall prövas frågan om Natura 2000-tillstånd av mark- och miljödomstolen. Detta förutsätter dock att sökanden har den rådighet över det vatten som finns inom det område ansökan avser. Frågan om Natura 2000-tillstånd måste även i dessa fall avgöras innan medger markanvändning och bergmästaren fattar beslut om bearbetningskoncession. Även om ett Natura 2000-tillstånd beviljats tidigt i processen måste prövningsmyndigheten vid tillståndsprövning av verksamheten enligt 9 och 11 kap. göra en självständig bedömning av om verksamheten är förenlig med Natura 2000. I enlighet med vad har uttalat i NJA 2013 s. 613 (Bunge) måste en fullständig, exakt och slutlig bedömning av en verksamhets påverkan på ett Natura 2000-område kunna göras i en senare tillståndsprövning. Rättskraften från en tidigare tillåtlighetsdom, trots att den domen hade tagit upp Natura 2000-frågan, hindrade i det fallet inte att en bedömning krävdes i den senare processen. Om förändringar av den tillståndssökta verksamheten skett (exempelvis ändrade tekniska lösningar, justeringar i lokalisering eller utförande) behöver prövningsmyndigheten göra en bedömning av hur detta påverkar det skyddade området. Det är också viktigt att de villkor som sätts i den efterföljande prövningen enligt 9 och 11 kap. inte utformas så att de kommer i konflikt med villkoren i det befintliga Natura 2000-tillståndet. Om det går mellan en tidig Natura 2000-prövning och tillståndsprövningen enligt 9 och 11 kap. kan det också vara nödvändigt att beakta att förhållandena i Natura 2000-området kan ha förändrats. En modern och effektiv miljöprövning beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. I direktivet anges att syftet är att genom horisontella förändringar i miljöprövningen underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs (dir 2020:86). Utredaren ska enligt direktivet bl.a. • bedöma om tillämpningsområdet för att tillståndspröva ändringar och anmäla ändringar som bidrar till minskad miljöpåverkan för befintliga verksamheter kan utvidgas och, om det bedöms möjligt och lämpligt, föreslå de ändringar som krävs för att åstadkomma ett sådant ”grönt spår” • bedöma om ett anmälningsförfarande under vissa förutsättningar kan ersätta tillståndsförfarandet då en verksamhet eller ändring i verksamhet inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan • utvärdera vissa aspekter av miljöprövningsdelegationernas roll och organisation, t.ex. frågor om processledning och om det är ändamålsenligt att koncentrera prövningen av vissa typer av ärenden till ett mindre antal miljöprövningsdelegationer. Utredaren får även föreslå andra förändringar i det nuvarande miljöprövningssystemet som bidrar till en grön omställning genom mer förutsägbara och effektivare prövningsprocesser, som förkortar den samlade prövningstiden och minskar administrationen som den nuvarande miljöskyddsnivån bibehålls. Sådana förslag ska dock inte avse mark- och miljödomstolarnas organisation eller handläggning av mål eller ärenden i dessa domstolar. Uppdraget ska redovisas . Prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare för att se över prövningsprocesser och regelverk i syfte att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och mineraler från primära och sekundära källor. Enligt direktivet (dir. 2021:16) ska utredaren analysera och föreslå • förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas både till ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta, t. ex. minskad global klimatpåverkan • förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att en större andel av det värde som gruv- och mineralnäringen genererar kan komma hela landet till del. När det gäller prövningsprocesser framhålls i direktivet att efterfrågan på innovationskritiska metaller och mineraler kommer öka , vilket gör att det finns behov av att se över prövningsprocesser och regelverk i syfte att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och från primära och sekundära källor. Utredaren ska därför analysera och föreslå förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas både till ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta, till exempel minskad global klimatpåverkan. Uppdraget ska redovisas . tillkännagav för regeringen att den bör vidta nödvändiga åtgärder för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen (bet. 2018/19:NU11, rskr. 2018/19:209). Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, reserverade sig mot utskottets förslag till beslut. tillkännagav för regeringen att den senast i samband med tidpunkten för avlämnandet av budgetpropositionen ska redovisa för vilka konkreta åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivande om gruv- och mineralnäringens tillståndsprocesser (bet. 2019/20:NU11, rskr. 2019/20:183). Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, reserverade sig mot utskottets förslag till beslut. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) anförde regeringen mot bakgrund av tillkännagivandena att den beslutade ett kommittédirektiv till en utredning som ska se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Regeringen angav att den även överväger ytterligare åtgärder samt att tillkännagivandena ännu inte är slutbehandlade. I betänkande 2020/21:NU18 föreslog utskottet ett tillkännagivande om tillståndsprocesser och handläggningstider för gruv- och mineralnäringen. Utskottet föreslog att regeringen ska återkomma till med konkreta förslag på förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen. beslutade enligt utskottets förslag (rskr. 2020/21:228). Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, samt reserverade sig mot utskottets förslag till beslut i denna del. är ett land med långa traditioner inom gruvnäringen. Gruvnäringen är viktig både för vårt land och för Europeiska unionen, och den behöver fortsätta att utvecklas för att kunna utvinna kritiska metaller och mineraler som är avgörande i tillverkningen av ny grön teknik, och som rör allt ifrån batterier till förnybar energi. För att även i fortsättningen ska stå stark som gruvnation och kunna växa på ett hållbart sätt är det därför viktigt att skapa gynnsamma förutsättningar för gruv- och mineralnäringen. har stora möjligheter med goda tillgångar till material och ett stort kunnande. har flera problem. Det tar att få ett tillstånd för en ny gruva, processen kostar för mycket pengar och det finns en osäkerhet kring tillståndsprocessen som är dålig för såväl sökande som de som direkt påverkas av en tänkt gruva. Hanteringen av Natura 2000-tillstånd har ytterligare ökat osäkerheten. Därtill har såväl som den internationella gruvnäringen väckt kritik mot att flera gruvärenden har legat på regeringens bord utan att regeringen vidtagit några synbara handläggningsåtgärder. Kritiken märks inte minst i att tappat i årliga gruvrankning Annual Survey of 2020. Utskottet anser att utvecklingen måste vändas för att ta vara på de möjligheter har. Den svenska minerallagen, och tillståndsprövningen enligt minerallagen, är uppbyggd för att ge förutsättningar för sökanden att nå fram till gruvdrift genom att kunna öka det satsade kapitalet successivt i projektet vartefter att kunskapen om projektet ökar. Den uppdelade prövningen medger alltså prospektören att etappvis kunna finansiera ett projekt. Bearbetningskoncession enligt minerallagen ger prospektören ensamrätt till framtida eventuell bearbetning av fyndigheten och är ett viktigt delmål för att denne ska kunna satsa ytterligare kapital på fortsatt utveckling och tillståndsprövning av projektet. Att prövningen mot hushållningsbestämmelser görs redan i koncessionsprövningen är en viktig del i att nå minerallagens syften om en stegvis process. Tillståndsprocesserna kan dock bli långa och komplicerade. har beslutat om tillkännagivanden om att regeringen ska vidta åtgärder rörande dessa tillståndsprocesser. Så sent som beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med konkreta förslag på förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen (bet. 2020/21:NU18, rskr. 2020/21:228). I vissa fall krävs det ett s.k. Natura 2000-tillstånd som en etapp i tillståndsprocessen inför en gruvetablering. har angående tillstånd till verksamhet som kan påverka ett Natura 2000-område uttalat att en samlad bedömning ska göras i något skede av prövningen, och att denna bedömning ska vara fullständig, exakt och slutlig. Ett tillstånd förutsätter att myndigheten kan väga in verksamhetens alla aspekter och samlat pröva återverkningarna på det skyddade området (NJA 2013 s. 613). Det står således klart att en allsidig bedömning inför ett Natura 2000-tillstånd ska göras när ett sådant tillstånd krävs och att en sådan bedömning ska göras i något skede av tillståndsprocessen. Det är dock inte reglerat att ett Natura 2000-tillstånd måste finnas enligt en viss prövningsordning. För gruv- och mineralnäringen och även ur miljösynpunkt vore det enligt utskottets mening mer ändamålsenligt och rimligt att prövningen av Natura 2000-tillstånd görs i samband med prövningen av tillstånd enligt . Det skulle även skingra mycket av den osäkerhet om prövningar som råder. Det finns pågående utredningar som rör minerallagen och . Ingen av dessa utredningar rör dock specifikt frågan om Natura 2000-tillstånd. Utskottet anser därför att det pågående utredningsarbetet ska kompletteras med frågan om Natura 2000-tillstånd. Regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att det görs tydligt att prövningen i de fall det krävs ett Natura 2000-tillstånd ska göras i samband med prövningen av tillstånd enligt . Utskottet anser således att ett Natura 2000-tillstånd inte ska vara en förutsättning för att en bearbetningskoncession ska kunna beviljas. Regeringen bör återkomma med förslag , dock , vilket sammanfaller med tidpunkten för då regeringen enligt tidigare beslut ska återkomma med förslag om förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen (bet. 2020/21:NU18, rskr. 2020/21:228). Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession och tillkännager detta för regeringen. Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi instämmer med majoriteten i utskottet om att den svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för . Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utveckling av ny teknik för en grön omställning. är det ett faktum att gruvdrift har en omfattande påverkan på närmiljön, och en genomgående miljöprövning är därför viktig. Väl utformade tillståndsprocesser och en effektiv handläggning bör vara vägledande för den prövning som görs med stöd av såväl minerallagen som . är det viktigt att även i fortsättningen är ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling i linje med Agenda 2030. Det bör mot den bakgrunden framhållas att regeringen arbetar aktivt med dessa frågor och har tillsatt två utredningar som rör tillståndsprövningen vid gruvverksamhet. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Uppdraget ska redovisas , dvs. Regeringen gav även så sent som i uppdrag åt en särskild utredare att se över prövningsprocesser och regelverk i syfte att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och . Utredaren ska bl.a. analyser och föreslå förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas både till ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta, t. ex. minskad global klimatpåverkan, och förändringar av prövningsprocesserna och regelverk så att en större andel av det värde som gruv- och mineralnäringen genererar kan komma hela landet till del. Uppdraget ska redovisas . Vi anser att det saknas anledning att föregripa redovisningarna av dessa utredningar. Därtill finns en ansökan om rättsprövning som berör bearbetningskoncession och Natura 2000-tillstånd ingiven till . Mot denna bakgrund bör det inte göras något tillkännagivande. Utskottets förslag bör därför avslås. Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession (V) (V) anför: Jag har i det föregående ställt mig bakom reservationen om att bör avslå utskottets initiativ till tillkännagivande. Mot bakgrund av motiveringen i reservationen vill jag i detta särskilda yttrande tillägga följande. Gruvnäringen är viktig för och kan väntas spela en än mer betydelsefull roll när energisystemet nu ska ställas om i en hållbar riktning. Mineralutvinning står ofta mot andra intressen. Det ställer stora krav på att gruvnäringen tar till vara och värnar gemensamma miljöutrymmen och går i täten när det gäller att använda miljövänlig teknik och ta ansvar för det lokala och regionala samhället. Det är viktigt att en prövning av en gruvverksamhets förenlighet med naturvärden kommer till stånd. Jag vill i detta sammanhang understryka vikten av att en sådan prövning görs tidigt i tillståndsprocessen. En sådan ordning är positiv för så väl bevarande av naturvärden som av ekonomiska skäl. [1] Rådets direktiv /409/EEG om bevarande av vilda fåglar. [2] Rådets direktiv /43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. [3] Genom 15 § förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. har regeringen bestämt att ska föra den förteckning över naturområden som avses i 7 kap. 27 § .