bet · H801CU10 · 2021-04-21 00:00:00 — Av de inledande bestämmelserna framgår bl.a. att utmätt egendom ska säljas genom försorg. I kapitlets 3–7 §§ regleras tidsfrister för försäljning och hinder mot försäljning. När det rör sig om stöldbegärlig egendom har klarlagt att har viss undersökningsskyldighet i samband med utmätning. Om omständigheterna är sådana att det finns skäl att misstänka brott, bör undersöka saken innan utmätning sker, t.ex. höra med gäldenären och andra eller kontrollera i ett register över stöldgods (se NJA 2012 s. 953). Som redovisats i tidigare avsnitt överlämnade betänkandet Ett modernare utsökningsförfarande (SOU 2016:81). Utredningens huvudsakliga uppdrag har varit att göra en översyn av utsökningsbalken och anslutande regler i syfte att modernisera utsökningsrätten (dir. 2014:127). De förslag som utredningen lägger fram syftar till att göra utsökningsförfarandet effektivare, rättssäkrare och modernare. Enligt utredningen ska det sammanlagda resultatet av indrivningen öka som parterna och deras familjers behov av socialt skydd ska tillgodoses av det utsökningsrättsliga regelverket. När det gäller utmätningsförfarandet föreslår utredningen bl.a. lagändringar som syftar till att effektivisera och stärka möjligheter att utmäta egendom. Utredningen föreslår att det införs en ny bestämmelse i utsökningsbalken som klargör att får vidta de utrednings- och spaningsåtgärder som är befogade för att utreda gäldenärens tillgångar. Det föreslås vidare att det införs lagstöd för att ska kunna genomföra registerkontroller och utbyta information med andra myndigheter. Betänkandet har remitterats, och bereds i . Justitie- och migrationsminister anförde i ett frågesvar om en översyn av utsökningslagstiftningen (fr. 2020/21:2245) följande: […] har frågat mig om jag avser att se över lagstiftningen som rör utsökning för att komma till rätta med problemen med att skuldtyngda personer kan ha tillgångar men ändå undgå indrivning. arbete med verkställighet av obetalda skulder fyller en betydelsefull funktion i arbetet mot organiserad brottslighet. Genom att utmäta kriminellas tillgångar skickar samhället en signal om att brott inte lönar sig. Det är viktigt att verkställighetsförfarandet är effektivt. För det krävs att har goda möjligheter att utreda vilka tillgångar som en gäldenär har. Ett sätt för att hitta tillgångar är att inhämta uppgifter om en gäldenärs bankkonton från banker. Som […] konstaterar har det införts regler om ett nytt konto- och värdefackssystem för att bl.a. vid utredningar om brott, beskattning och indrivning av skulder effektivisera myndigheters tillgång till uppgifter som finansiella företag ska lämna om sina kunder. När detta system är igång kommer det att upplysa om vilka banker som kan vända sig till, vilket underlättar tillgångsundersökningen. I betänkande Ett modernare utsökningsförfarande lämnas ytterligare förslag för att effektivisera och förbättra utredning av en gäldenärs tillgångar, bland annat genom att tydliggöra vilka uppgifter som en bank är skyldig att lämna ut till . Betänkandet bereds i . Frågorna är viktiga och regeringen avser att återkomma när beredningen är färdig. Såsom redovisas ovan ska utmätning enligt gällande reglering endast göras om det belopp som kan beräknas flyta in, efter avdrag för kostnader som uppkommer efter utmätningen, ger ett överskott som gör åtgärden försvarlig. Utskottet konstaterar att detta innebär att utmätning kan ske även om bara en del av grundavgifterna blir betalda och även om det rör sig om relativt låga belopp som inte täcker hela skulden. Utskottet konstaterar vidare att i sitt betänkande Ett modernare utsökningsförfarande (SOU 2016:81) lämnar förslag som bl.a. innebär förbättrade möjligheter för att vidta de utrednings- och spaningsåtgärder som är befogade för att utreda en gäldenärs tillgångar samt en möjlighet att genomföra registerkontroller och utbyta information med andra myndigheter. Syftet med dessa förslag är att effektivisera och förbättra utmätningsförfarandet, vilket motionärerna efterlyser i motion 2020/21:2554 (SD) yrkande 38. Förslagen bereds i . Utskottet, som anser att det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida, avstyrker motionsyrkandet. När det gäller motion 2020/21:3272 (L) yrkande 49 om försäljning av utmätt och beslagtaget gods konstaterar utskottet att har klarlagt att har en viss undersökningsskyldighet i samband med utmätning, när det gäller stöldbegärlig egendom. Utskottet är inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motionen. Motionsyrkandet bör därför avslås. Betalningsplanens längd vid skuldsanering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en kortare betalningsplan. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 6 (C, KD, L) och 7 (V). I kommittémotion 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att huvudregeln för betalningsplanens längd vid skuldsanering för privatpersoner sänks från fem till med två betalningsfria månader . I kommittémotion 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att betalningsplanen vid skuldsanering bör sänkas från fem till . Motionärerna anför att det är bättre att bli skuldfri snabbt än att få ett antal betalningsfria månader. Motsvarande förslag läggs fram i kommittémotion 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 20 i denna del och i kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 56. 2016 trädde en ny skuldsaneringslag i kraft. Skuldsaneringslagen (2016:675) ersatte den tidigare skuldsaneringslagen (prop. 2015/16:125, bet. 2015/16:CU19, rskr. 2015/16:235). Lagens övergripande syfte är att fler evighetsgäldenärer ska få möjlighet att ansöka om och genomgå skuldsanering. Enligt den nya skuldsaneringslagen är betalningsplanens längd vid skuldsanering som huvudregel (34 §). Gäldenären har dessutom två betalningsfria månader (38 § första stycket). Det är dock möjligt att avvika från huvudregeln om det finns beaktansvärda skäl att bestämma . I den tidigare skuldsaneringslagen gällde ett krav på särskilda skäl. I propositionen anförde regeringen att ändringen till beaktansvärda skäl innebär att fler omständigheter ska kunna beaktas vid bestämmandet av betalningsplanens längd och att fler betalningsplaner ska kunna bli kortare än . Regeringen bedömde att det fanns fördelar med en betalningsplan som kan anpassas efter förhållandena i det enskilda fallet jämfört med en generell förkortning av betalningsplanen. Regeringen anförde vidare att det fanns risker med att generellt förkorta betalningsplanen, t.ex. att fler gäldenärer då skulle få avslag på sina ansökningar eftersom en skuldsanering skulle framstå som oskälig och att kreditvillkoren för konsumenter skulle försämras. En generell förkortning skulle också riskera att påverka betalningsmoralen och i grunden förtroendet för skuldsaneringsinstitutet, om inte förkortningen balanserades av inskränkande villkor som minskar gäldenärens möjlighet att beviljas skuldsanering (s. 86–89). När det gäller möjligheten till två betalningsfria månader anförde regeringen att det innebär en välkommen ventil som gäldenären genomför sina skuldsaneringsbetalningar och att det förbättrar förutsättningarna för gäldenären att klara av skuldsaneringen och bli rehabiliterad. Regeringen uttalade vidare att betalningsfria månader bör vara särskilt välkommet ur ett barnperspektiv eftersom det ger en gäldenär med barn förbättrade möjligheter att t.ex. ha råd att umgås och göra någonting särskilt med sina barn under sommarsemestern. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om betalningsplanens längd , (bet. 2019/20:CU12). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och följde utskottets förslag. Utskottet hänvisade till sitt ställningstagande i lagstiftningsärendet om en ny skuldsaneringslag (bet. 2015/16:CU19) där motsvarande motionsyrkanden avstyrktes av följande skäl: Enligt utskottet finns det således fördelar med en betalningsplan som kan anpassas efter förhållandena i det enskilda fallet jämfört med en generell förkortning av betalningsplanen. Lagändringen bör också leda till både att fler omständigheter kan beaktas vid bestämmandet av betalningsplanens längd och att fler betalningsplaner blir kortare än . Enligt den nya skuldsaneringslagen kommer dessutom gäldenären att påbörja sina betalningar redan i samband med inledandebeslutet, vilket medför att gäldenären kan komma ut ur skuldsaneringen tidigare än enligt skuldsaneringslag. Utskottet anser vidare att två betalningsfria månader är positivt ur ett barnperspektiv och kommer att förbättra förutsättningarna för gäldenären att klara av skuldsaneringen och bli rehabiliterad. Utskottet håller fast vid den uppfattning som utskottet och tidigare gett uttryck för när det gäller betalningsplanens längd och anser alltjämt att det finns fördelar med en betalningsplan som kan anpassas efter förhållandena i det enskilda fallet jämfört med en generell förkortning av betalningsplanen. Utskottet vidhåller också att två betalningsfria månader är positivt ur ett barnperspektiv. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Åtgärder mot överskuldsättning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ytterligare åtgärder för att förebygga överskuldsättning, bättre stöd till barnfamiljer som lever i överskuldsättning och skärpta regler för kreditprövning. Utskottet hänvisar bl.a. till vidtagna åtgärder, pågående beredningsarbete och utredningar. Jämför reservation 8 (C), 9 (V) och 10 (L). I kommittémotion 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på konkreta förebyggande åtgärder mot överskuldsättning. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att dagens regelverk i större utsträckning bör beakta barnens situation vid överskuldsättning genom en barnkonsekvensanalys och behovet av ytterligare förslag som förbättrar situationen för alla de barn och unga som lever i familjer med överskuldsättning. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 8 ett tillkännagivande om att långivaren ska stå för en större kostnad vid verkställighet hos om det inte har gjorts en tillräcklig kreditprövning och det inte har krävts säkerhet för lånet. I kommittémotion 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att ta fram förslag på stödåtgärder för barn till överskuldsatta föräldrar. I kommittémotion 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 20 i denna del föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning för att förbättra skuldsaneringsinstitutet. Några av de frågor som motionärerna anser bör utredas är tidpunkten för när en betalningsanmärkning ska upphöra, normer för en rimlig levnadsstandard, möjlighet till räntestopp vid skuldsanering och obligatorisk spelpaus. Motionärerna föreslår vidare ett tillkännagivande om att det bör införas skärpta regler om kreditprövning vid snabblån (yrkande 21). Motionärerna anför att kreditprövningen skulle förbättras om det fanns ett samlat skuldregister i vilket alla kreditinstitut redovisar sina fordringar på privatpersoner. I yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om skärpta regler om möjligheten för kreditgivare att vända sig till . Motionärerna anför att oseriösa kreditgivares möjligheter att vända sig till kraftigt måste begränsas. I motion 2020/21:1452 av (L) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att förhindra att snabblån beviljas personer med skulder hos . I motion 2020/21:3179 av (C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att tidigt påbörja en skuldsanering av spelrelaterade skulder. I motion 2020/21:1300 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda nya stoppfunktioner för att förhindra personlig skuldsättning. I motion 2020/21:3400 av och (båda SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur ytterligare konsumentvägledning kan ges för att stötta grupper som tenderar att hamna i skuldfällor. Regeringens strategi mot överskuldsättning I budgetpropositionen presenterade regeringen en strategi för att motverka överskuldsättning (prop. 2015/16:1 utg.omr. Strategin innefattar en rad åtgärder av såväl förbyggande som stödjande karaktär. I korthet syftar strategin till att • öka kunskaperna om konsumentfrågor och privatekonomi • uppnå en mer ansvarsfull kreditgivning • aktivt och effektivt stödja skuldsatta • fler svårt skuldsatta ansöker om och genomgår skuldsanering • särskild hänsyn tas till barn och unga Regeringen har inom ramen för strategin vidtagit en rad åtgärder, bl.a. har förbättrade möjligheter till skuldsanering för de svårast skuldsatta införts genom en ny skuldsaneringslag, nya regler om högkostnadskrediter och räntetak har införts i konsumentkreditlagen och har fått en möjlighet att förbjuda ett företag att låna ut pengar till konsumenter om företaget brister i sina kreditprövningar. En ny lagstiftning om spel om pengar som innebär en stärkt reglering av spelreklamen har trätt i kraft. Regeringen har även gett i uppdrag att stärka den kommunala budget- och skuldrådgivningen genom att ta fram rekommendationer. har också haft i uppdrag att verka för en fördjupad samverkan mot överskuldsättning. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 18 s. 59) anförde regeringen att den avser att följa och analysera vilket genomslag de åtgärder som vidtagits för att motverka överskuldsättning har fått, inte minst de moderniserade reglerna om skuldsanering och de relativt nya konsumentskyddande bestämmelserna om högkostnadskrediter. Som redovisats ovan trädde en ny skuldsaneringslag i kraft . Den nya lagen har som övergripande syfte att fler evighetsgäldenärer ska få möjlighet att ansöka om och genomgå skuldsanering. För att åstadkomma detta ska lämna upplysningar om skuldsanering till svårt skuldsatta fysiska personer som är eller har varit föremål för verkställighet enligt utsökningsbalken (2 §). Avsikten är att myndigheten ska använda sig av den kunskap som finns om skuldsatta i de egna databaserna (utsöknings- och indrivningsdatabasen, betalningsföreläggande- och handräckningsdatabasen samt konkurstillsynsdatabasen) för att nå ut till presumtiva skuldsaneringsgäldenärer och göra dem medvetna om skuldsaneringsinstitutet. Genom upplysningarna ska gäldenären få information om att skuldsanering finns och vad en sådan innebär. Dessutom kan gäldenären få information om att han eller hon kan vända sig till kommunens budget- och skuldrådgivare för att få hjälp. Upplysningarna kan lämnas i skriftlig eller muntlig form, t.ex. genom informationsblad eller vid ett personligt möte (prop. 2015/16:125 s. 202 f.). Kravet på s.k. kvalificerad insolvens förtydligades och nyanserades i den nya lagen. Med kvalificerad insolvens avses nu att gäldenären inte rätteligen kan betala sina skulder och att denna oförmåga med hänsyn till samtliga omständigheter kan antas bestå (7 §). Enligt regeringen var det viktigt att det i lagtexten betonas att det ska göras en nyanserad bedömning varvid samtliga omständigheter ska beaktas. På så sätt kan ta hänsyn till att personer befinner sig i olika livssituationer och har olika möjligheter att betala av sina skulder (s. 71–72). Ny reglering om spel infördes en ny spelreglering som innebär att alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska ha en licens, och aktörer utan licens ska stängas ute (prop. 2017/18:220, bet. 2017/18:KrU8, rskr. 2017/18:363). Den nya spellagen (2018:1138) har till syfte att säkerställa att spelverksamhet ska vara lämplig ur allmän synpunkt samt bedrivas på ett sunt och säkert sätt under offentlig kontroll. Det uppställs krav på ett starkt konsumentskydd och de negativa konsekvenserna av spelande ska begränsas. Enligt den nya lagen har en licenshavare en långtgående skyldighet att skydda spelarna mot överdrivet spelande, och höga krav på måttfullhet gäller vid marknadsföring av spel. Spelinspektionen har inrättat tjänsten Spelpaus, ett självavstängningsregister som alla spelbolag med svensk licens måste ansluta sig till. Via tjänsten kan personer stänga av sig från spel om pengar, och i och med det inte heller motta direktmarknadsföring om spel. Avstängningen gäller alla licenserade spelbolag i med registrerat spel. lämnade betänkandet Ett modernare utsökningsförfarande (SOU 2016:81). Utredningens huvudsakliga uppdrag var att göra en översyn av utsökningsbalken och anslutande regler i syfte att modernisera utsökningsrätten (dir. 2014:127). I uppdraget ingick även att se över utsökningsbalken och bl.a. överväga om de skyddsregler som gäller den skuldsatte och dennes familj är tillräckliga. För att stärka barnfamiljers ställning i utsökningsförfarandet föreslår utredningen bl.a. följande nyheter och förändringar: • Beräkningen av normal- och förbehållsbelopp ändras så att personer som har löneutmätning garanteras en skälig levnadsnivå och barnfamiljer får mer pengar att leva på. • Skyldigheten att beakta barnets bästa och proportionalitetsprincipen lagfästs. Betänkandet har remitterats, och beredning pågår inom . Proposition Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet I proposition 2020/21:161 Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet föreslår regeringen lagändringar som syftar till att underlätta situationen för skuldsatta personer, t.ex. barnfamiljer, vid löneutmätning. Det föreslå bl.a. att det belopp som skuldsatta personer får behålla vid löneutmätning höjs för barnfamiljer. En förälder med ett barn i övre tonåren får behålla mer av sin månadslön. Det föreslås också att det ska bli tydligare att personer med skulder kan få anstånd med betalningen mer än en gång under en pågående löneutmätning, t.ex. vid sjukdom. Propositionen kommer att hanteras av utskottet . Regeringen gav i uppdrag att göra en analys av situationen på marknaden för konsumentkrediter och risker för överskuldsättning. Uppdraget redovisades i rapporten kredit – En analys av situationen på marknaden för konsumentkrediter och risker för överskuldsättning (rapport 2021:1). I rapporten presenteras de problemområden där bedömer att det finns utrymme för förbättringar av konsumentskyddet. anför i rapporten att utvecklingen på konsumentkreditmarknaden har gått mot ökad offensiv direktmarknadsföring av krediter och fler möjligheter att ta lån eller skjuta upp betalningar. Kreditförmedling har blivit allt vanligare och en kraftigt ökad e-handel har också bidragit till ökad konsumtion på avbetalning. En konsument kan vid e-handel enkelt ändra en fakturabetalning till delbetalning. Det görs ofta utan att någon ytterligare ekonomisk information hämtas in från eller om konsumenten. Ett annat problemområde som framhåller är att förbudet att erbjuda spel på kredit kringgås genom att betalningsinstitut erbjuder konsumenter att betala via faktura. Med kort förfallotid, låga avgifter och frånvaro av ränta finns inte något krav på kreditprövning. Ett problematiskt spelande på kredit leder snabbt till omfattande skuldproblem. Betalning med kreditkort anses inte stå i strid mot förbudet att erbjuda spel på kredit. Enligt urholkas det skydd som kreditförbudet är avsett att ge när betalning görs med kreditkort. anför vidare följande när det gäller kreditprövning och behovet av en skuldsammanställning: Innan en kreditgivare får bevilja en kredit krävs en kreditprövning. Den ska grundas på konsumentens ekonomiska förhållanden och visa förmågan att betala tillbaka lånet. Det finns ingen möjlighet för kreditgivare att kontrollera konsumentens alla skulder. Kreditupplysningsbolagen delar inte uppgifter med varandra och alla skuldsaldon rapporteras inte till upplysningsbolagen. Inkassobolagen har mycket information om konsumenternas skulder, men får inte dela med sig av den. I stor utsträckning måste kreditgivarna därför förlita sig på konsumenternas uppgifter. Tillgång till en sammanställning av konsumentens alla skulder, med både pågående och fallerade kreditengagemang, skulle bidra till bättre kreditprövningar och minska risken att konsumenter beviljas krediter de inte har råd att betala tillbaka. Det förekommer en omfattande handel med fordringar mellan olika bolag och inte sällan är det en ny och för konsumenten okänd fordringsägare som kräver betalning. I den summariska processen hos Kronofogden är det konsumenten som har ansvar för att bestrida en oriktig skuld. En sådan skuldsammanställning som nämns ovan skulle göra det enklare för konsumenten att hålla ordning på sina skulder och även underlätta för denne att identifiera och bestrida felaktiga krav. anför avslutningsvis att det finns både behov av och förutsättningar att ytterligare förstärka skyddet för konsumenterna på kreditmarknaden. Vissa åtgärder är enkla att genomföra medan andra förutsätter ytterligare utredningar och överväganden. Rapporten bereds i . Utredning om att ta fram statistik över hushållens tillgångar och skulder Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som grundligt ska belysa och analysera hur individbaserad statistik över hushållens tillgångar och skulder kan tas fram och användas för att ge en fullgod bild av hushållens finansiella ställning utan att den personliga integriteten och skyddet för personuppgifter åsidosätts (dir. 2021:4). Uppdraget syftar till att åter möjliggöra framställning av officiell statistik över hushållens tillgångar och skulder samt att mikrodata, dvs. uppgifter på individnivå, ska kunna göras tillgängliga för analys, forskning och utvärdering. • analysera vilka uppgifter som behövs för att ge en fullgod bild av hushållens finansiella ställning • analysera vilka integritetsrisker som insamling och användning av upp-gifterna kan ge upphov till och väga samhällets behov av uppgifterna i förhållande till integritetsskyddsaspekter • föreslå en konkret uppsättning av variabler för statistiken över hushållens tillgångar och skulder • föreslå hur uppgifterna ska samlas in • ta ställning till vilka myndigheter och organisationer som bör kunna få tillgång till insamlade uppgifter • lämna nödvändiga författningsförslag. I kommittédirektiven anförs följande angående konsumentkrediter och behovet av ett skuldregister: Konsumentkrediter och korta lån från mindre finansiella institut har blivit vanligare och kan vara av stor betydelse för hushåll med låga inkomster och små marginaler. En av de vanligaste orsakerna till överskuldsättning är just konsumtionskrediter. För att statistiken ska vara så fullständig som möjligt bör ambitionen därför vara att information avseende hushållens samtliga finansiella åtaganden ingår. Detta kan kräva att uppgifter behöver samlas in från institut som inte rapporterar sin utlåning till någon central aktör. Hur denna typ av data kan samlas in för att få en heltäckande bild av hushållens skulder bör därför utredas, med beaktande av hur uppgiftslämnarbördan för berörda uppgiftslämnare kan begränsas. I detta arbete bör också beaktas eventuella framtida initiativ till någon form av skuldregister för att möta kreditgivares behov av en samlad bild av hushållens finansiella åtaganden, t.ex. vid kreditprövning. Uppdraget ska redovisas . I (20-21857) anges att konsumtionslån dvs. lån utan säkerhet har växt med i genomsnitt . Konsumtionslånen utgör knappt en femtedel av hushållens totala lån, men står för en störde andel av deras totala betalningar, eftersom räntor och avbetalningar är betydligt högre. konstaterar att många låntagare får betalningsproblem till följd av konsumtionslån och att problemen ofta uppstår redan inom efter det att de har beviljats ett lån. Enligt tyder det på att långivarna inte gör ordentliga kreditprövningar. Myndigheten planerar därför att kartlägga och analysera lånemarknaden, och granska fler företag för att se om de gör ordentliga kreditprövningar.