bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — När det gäller produktivitet i anläggningsbranschen är det regeringens bedömning att det är av stor vikt att de medel staten tilldelar infrastrukturområdet används effektivt och på bästa sätt. Arbetet med att verka för ökad produktivitet och innovation i anläggningsbranschen bör intensifieras. Ekonomiska planeringsramar –2033 I kommittémotion 2020/21:4037 föreslår m.fl. (V) att regeringen ska återkomma med ett nytt förslag till inriktning på satsningar i transportinfrastrukturen för perioden –2033 som är helt förenligt med klimatmål (yrkande 1). Motionärerna menar att regeringens proposition vilar på otillräckligt underlag samt en felaktig bedömning av framtida transportbehov för att nå klimatmålen. Motionärerna betonar att klimatmålet måste vara den styrande principen för framtidens infrastruktur och därmed styra planeringen, inriktningen och de ekonomiska ramarna för samtliga satsningar i transportinfrastrukturplaneringen 2022–2033. Motionärerna föreslår vidare att ställer sig bakom att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. –2033 bör uppgå till samt att nya stambanor bör finansieras med lån utanför denna ekonomiska ram och tillkännager detta för regeringen (yrkande 12). Dessutom föreslår motionärerna att ställer sig bakom att den ekonomiska ramen för vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar bör ökas och uppgå till samt ökas till att användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar och tillkännager detta för regeringen (yrkande 13). Motionärerna föreslår vidare att ställer sig bakom att av den ekonomiska ramen ska användas till utveckling av transportsystemet samt att denna del av den ekonomiska ramen bör få användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur, statlig medfinansiering av vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar, stöd för att främja hållbara stadsmiljöer samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån, och att tillkännager detta för regeringen (yrkande 16). I kommittémotion 2020/21:4041 yrkande 4 framför m.fl. (SD) att medel till underhåll av vägar och järnvägar ska prioriteras inom budgetramarna. Motionärerna menar att de medel som anslås inom de budgetramar som beslutas för planperioden –2033 i första hand ska gå till underhåll och upprätthållande av statens väg- och järnvägsinfrastruktur samt till stöd till underhåll och upprätthållande av regionala och lokala vägar och järnvägar. I yrkande 3 betonar motionärerna vidare att den samhällsekonomiska nyttan ska vägas in vid prioritering av investeringar i vägprojekt kontra järnvägsprojekt. Motionärerna konstaterar att den största delen av transportarbetet för såväl godstransporter som persontransporter utgörs av statens vägnät, varför den samhällsekonomiska nyttan måste vägas in när investeringar i järnvägar ska ställas mot investeringar i vägar. I kommittémotion 2020/21:4042 föreslår m.fl. (M) att avslår regeringens förslag om medel till utveckling av transportinfrastruktur om (yrkande 1) och att i stället beslutar att medlen till utveckling av transportinfrastruktur ska uppgå till (yrkande 2). Motionärerna föreslår vidare att avslår regeringens förslag att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar (yrkande 3) och att i stället beslutar att av den ekonomiska ramen ska användas till ändamålet (yrkande 4). Vidare föreslår motionärerna att avslår regeringens förslag till medel till drift och underhåll av järnvägen om (yrkande 5) och att i stället beslutar att medlen till drift och underhåll av järnvägen ska uppgå till (yrkande 6). Dessutom uppmärksammar motionärerna frågan om underfinansiering inom befintlig plan (yrkande 31). Motionärerna hänvisar till beräkningar att infrastrukturprojekten är underfinansierade, vilket innebär att en rad politiska beslut och löften riskerar att skjutas alternativt inte alls genomföras. Motionärerna betonar att projekt inom plan i alla delar ska vara fullt ut finansierade (yrkande 32). I kommittémotion 2020/21:4047 föreslår m.fl. (KD) att beslutar att ramen för vidmakthållande av vägar ska vara (yrkande 1). Motionärerna menar att de medel som regeringen har avsatt för vägar är otillräckliga för att klara underhållet av vägnätet. Upphämtningstakten i vägnätets tillstånd måste säkras och den framtida underhållsskulden minimeras. Dessutom betonas vikten av att uppgradera vägar till bärighetsklass 4 (BK4) och att uppgradera cykelinfrastrukturnätet. Vidare föreslår motionärerna att beslutar att tillägga en ram för vidmakthållande av flyg på (yrkande 2) för att stödja denna del av infrastrukturen. Motionärerna konstaterar att regeringen inte ger något besked om trafikslaget flyg. Motionärerna betonar vikten av ett fungerande nät av flygplatser över hela landet och menar att flyget är en del av infrastrukturen som behöver hanteras i en gemensam infrastrukturplan. Motionärerna föreslår vidare att beslutar att ramen för trafiksystemets utveckling ska vara (yrkande 3). De bedömer att det är ohållbart att investera i nya stambanor för höghastighetståg och förordar att denna satsning utgår från den ekonomiska ramen. Förslagen i propositionen och i de fyra följdmotionerna sammanfattas i tabellen nedan. Tabell Propositionens och följdmotionernas förslag till ekonomiska ramar för transportinfrastrukturen 2022–2033 I kommittémotion 2020/21:2217 påtalar m.fl. (SD) behovet av att kraftigt stärka underhållet av det befintliga järnvägssystemet (yrkande 27). Motionärerna menar att underhållet av järnvägsnätet har varit underdimensionerat, och därför måste betydligt mer medel avsättas till underhållsinsatser och åtgärder för att öka kapaciteten. Underhållet måste prioriteras till de viktigaste godsstråken. Motionärerna tar även upp behovet av att stärka underhållet av kontaktledningssystemet för att förhindra nedrivna kontaktledningar och andra fel på kontaktledningsnätet (yrkande 28). Motionärerna menar att kontaktledningsfel måste ses som särskilt allvarliga eftersom de medför stora förseningar per tillfälle, varför genomgripande åtgärder är nödvändiga. Slutligen framför motionärerna att mer resurser till dubbelspårig järnväg bör prioriteras (yrkande 29). Motionärerna konstaterar att behovet av utbyggnad är större än de medel som tilldelas i statsbudgeten, varför noggranna prioriteringar behövs. I kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 18 uppmärksammar m.fl. (KD) resurserna för drift och underhåll av järnvägen. Motionärerna betonar att järnvägen behöver underhållas, moderniseras och byggas ut för att matcha dagens trafik. Motionärerna vill därför satsa mer på drift och underhåll, särskilt i de mest trafikerade områdena, och på nyinvesteringar samt möjliggöra för längre godståg att trafikera järnvägen. I kommittémotion 2020/21:3467 yrkande 8 pekar m.fl. (M) på vikten av att utvärdera behoven inom svensk järnväg. Motionärerna menar att bör ges i uppdrag att analysera järnvägsbehoven och att satsningen på höghastighetsjärnväg bör stoppas. Behoven inom infrastrukturen är enligt motionärerna stora och en satsning på höghastighetsjärnväg riskerar att tränga undan andra nödvändiga investeringar. I kommittémotion 2020/21:3488 yrkande 8 framför m.fl. (M) att underhållet av befintlig järnväg behöver stärkas. Motionärerna betonar att effektiva och pålitliga transporter är avgörande för hushåll och företag i hela , men för att fler ska välja tåget måste människor och företag kunna lita på att tågen kommer och går . I kommittémotion 2020/21:4037 framför m.fl. (V) att regeringen bör återkomma med förslag om avskaffade banavgifter för hela 2021 samt att banavgifterna inte bör höjas under hela planperioden så länge jämbördiga villkor inte är uppnådda med konkurrerande trafikslag (yrkande 3). Motionärerna menar att sänkta banavgifter skulle öka järnvägens konkurrenskraft och konstaterar att järnvägsbranschen har drabbats hårt av minskade biljettintäkter under pandemin. I kommittémotion 2020/21:4042 tar m.fl. (M) upp frågor om järnvägsunderhåll (yrkande 13). Vidare uppmärksammar motionärerna kapacitetsbrister på järnvägen (yrkande 14). Motionärerna vill stärka det svenska järnvägsnätet genom att bygga på det som redan finns, dvs. komplettera och optimera för att öka kapacitet och tillgänglighet. Vidare framför motionärerna att det bör tas fram en plan för att hantera svensk infrastrukturs underhållsskuld (yrkande 30). Motionärerna betonar att underhållsskulden på svensk järnväg och väg har drabbat både företagare och pendlare och inte är långsiktig hållbar. Motionärerna vill ge i uppdrag att ta fram en plan för att successivt arbeta bort underhållsskulden kommande planperiod. I kommittémotion 2020/21:4047 yrkande 5 framför m.fl. (KD) att bör avvakta införandet av (). Motionärerna konstaterar att detta system är dyrt och lider av tekniska problem och att den redan ansatta budgeten för vidmakthållande ska finansiera även ERTMS. En mer långsam takt på införandet skulle stärka möjligheten att samordna det med länder i närområdet, framför allt och . I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 5 föreslår m.fl. (SD) att det införs ett riktat stöd till kommuner för upprustning av vägar. Motionärerna konstaterar att många kommuner har pressad ekonomi och att skicket på de kommunala vägarna skiljer sig i förhållande till det statliga vägnätet. I kommittémotion 2020/21:4041 yrkande 5 föreslår m.fl. (SD) att regeringen ska upprätta en plan med en bortre gräns för när underhållsskulden för väg och järnväg ska vara undanröjd. Motionärerna menar att anslagen till investeringar och underhåll har sjunkit i procentandel av BNP och att därför har en mycket stor underhållsskuld. I kommittémotion 2020/21:4042 betonar m.fl. (M) behovet av en satsning på vägar (yrkande 16). Motionärerna vill prioritera att göra det svenska vägnätet mer robust och modernt; flaskhalsar behöver byggas bort och underhåll prioriteras. bör svenska vägar elektrifieras så att företag och privatpersoner kan känna sig trygga med att de kan ladda och tanka fossilfritt över hela . Motionärerna framför vidare att en ombyggnad av viktiga vägar för tyngre lastbilar, s.k. BK4, bör prioriteras (yrkande 17). Det svenska vägnätet behöver rustas och prioriteras, och i det korta perspektivet är det mest akuta att bl.a. säkerställa att tunga godstransporter prioriteras. Arbetet med att rusta viktiga vägar genom hela landet så att tunga lastbilar ska kunna köra måste intensifieras och prioriteras, och bör få i uppdrag att prioritera detta arbete. Motionärerna uppmärksammar även vägunderhåll (yrkande 19). De betonar vikten av att prioritera underhåll. I kommittémotion 2020/21:2217 yrkande 1 föreslår m.fl. (SD) att det ska införas en stärkt marknadspott för snabba åtgärder i syfte att stärka kapaciteten. Motionärerna menar att den befintliga s.k. marknadspotten/näringslivspotten för investeringar ska stärkas utöver den ordinarie budgetramen och att bör ges mandat att använda potten till att snabbt bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 110 föreslår m.fl. (SD) att det införs en marknadspott för väginvesteringar. Motionärerna pekar på att det finns stora industriella verksamheter som etableras snabbt i och ibland i mindre kommuner, vilket får till följd att det snabbt måste investeras i relativt stora infrastrukturprojekt. I kommittémotion 2020/21:4037 framför m.fl. (V) att regeringen bör prioritera trimningsåtgärder som leder till förbättrad tillgänglighet och standard för mindre energiintensiva trafikslag såsom cykel, gång och kollektivtrafik (yrkande 17). Dessutom anför motionärerna att regeringen bör återkomma med ett separat statligt anslag för cykelinfrastruktur till den nationella infrastrukturplanen som uppfyller krav på utbyggd cykelinfrastruktur (yrkande 18). Motionärerna anser att måste svara upp mot det ökade intresset för cykling, och de konstaterar att cyklingen är förbisedd i den nationella infrastrukturplaneringen trots sina stora samhällsvinster. I kommittémotion 2020/21:4037 framför m.fl. (V) att regeringen bör införa ett anslag med full kostnadstäckning för drift och underhåll av isbrytare i den nationella planen för transportinfrastruktur (yrkande 14). Motionärerna menar att det är viktigt med en mer balanserad fördelning av medel för underhåll mellan trafikslagen och att sjöfarten inom området isbrytning ska få möjlighet att ta del av underhållsmedlen i planen, vilket skulle leda till att inte behöver höja avgifterna. Vidare framför motionärerna att regeringen bör göra nödvändiga ändringar i förordningen (2009:236) om en nationell plan för transportinfrastruktur för att isbrytning ska kunna finansieras genom den nationella planen för transportinfrastruktur (yrkande 15). I kommittémotion 2020/21:4041 yrkande 6 i denna del föreslår m.fl. (SD) att driften av nya isbrytare ska finansieras inom ramen för den kommande nationella transportplanen. Motionärerna uppmärksammar att exportindustrin ställer ökade krav på en fungerande sjöfart året om och för att mer gods ska kunna transporteras till sjöss krävs tillgång till isfria farleder . Det är angeläget att driften av nya isbrytare ryms inom ramen för den kommande nationella transportplanen. I kommittémotion 2020/21:4042 uppmärksammar m.fl. (M) sjöfartens behov (yrkande 24). Motionärerna framhåller att sjöfarten är viktig för svenskt näringsliv och klimatomställningen. hamnar är tillsammans med inre vattenvägar en ännu delvis outnyttjad resurs som ger goda möjligheter att avlasta vägnätet och minska de fossila utsläppen. Motionärerna anför även att det behövs en plan för när båtar ligger i svenska hamnar (yrkande 27). Motionärerna betonar att båtar som ligger i hamn med påslagna fossildrivna motorer är dyrt, omodernt och till skada för klimatet. I kommittémotion 2020/21:4042 anför m.fl. (M) att det bör tillsättas en utredning för att säkerställa de regionala flygplatsernas långsiktiga utveckling (yrkande 20). Motionärerna vill utreda en modell där staten, kommunerna och regionerna tar gemensamt ansvar för att säkerställa den svenska infrastrukturen av regionala flygplatser. I motionen pekas även på vikten av att långsiktigt säkra inrikesflyget till och från (yrkande 21). Motionärerna betonar att de regionala flygplatserna är helt beroende av flygningar in mot storstäderna, varför frågan om flygets förutsättningar i är en nationell angelägenhet. Motionärerna uppmärksammar vidare behovet av att initiera en Arlandaförhandling i syfte att göra flygplatsen till ledande (yrkande 22). Motionärerna vill bygga ut som de menar är ett nav för tillväxt, handel och jobb i hela . Regeringen bör därför skyndsamt initiera en Arlandaförhandling med samtliga berörda parter för att säkerställa flygplatsens långsiktiga utveckling. I kommittémotion 2020/21:4047 yrkande 11 framför m.fl. (KD) att det behövs en ny organisering och finansiering av de regionala flygplatserna. Motionärerna menar att regeringen ska genomföra en ny utredning som ser på hur de lokala flygplatserna ska organiseras och finansieras . Ekonomiska planeringsramar –2033 Utskottet vill inledningsvis påminna om att regeringens proposition bygger på en överenskommelse mellan regeringen och samarbetspartierna och Liberalerna. De frågor som måste hanteras inom ramen för den statliga infrastrukturplaneringen är komplexa. Statens satsningar på transportinfrastruktur är ett av flera medel för att utveckla transportsystemet och uppnå transportpolitikens mål. I det ligger att tillgänglighet för medborgarna och näringslivet i hela landet ska främjas, som hänsyn ska tas till säkerhet, miljö och hälsa. Utskottet delar regeringens bedömning att det krävs stora insatser för att transportsystemet ska utvecklas i riktning mot de transportpolitiska målen och bidra till klimatomställningen, både för att ta hand om och utveckla befintliga infrastrukturanläggningar och för att genomföra nya investeringar. Regeringen bedömer därför att den ekonomiska ramen för den nya planperioden behöver utökas väsentligt jämfört med ramen för innevarande planperiod. Utskottet delar denna bedömning och ser mycket positivt på att regeringen nu har lagt fram en proposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. Regeringen föreslår att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som finansieras med anslagsmedel –2033 ska uppgå till (priser). Den totala ramen enligt nuvarande plan för perioden –2029 uppgår till (priser). Den föreslagna ramen för perioden –2033 motsvarar en ökning med i fasta priser, jämfört med den ekonomiska ramen för gällande planperiod 2018–2029. Tillkommande medel som banavgifter och trängselavgifter beräknas enligt regeringen uppgå till , vilket sammantaget ger en ram på . Den nya planeringsramen innebär följaktligen att satsningar på en historiskt hög nivå kommer att kunna genomföras för att komma till rätta med de stora behov som finns inom transportinfrastrukturen. Utskottet vill betona att rätt investeringar i transportinfrastruktur bygger starkt och hållbart för framtiden. Regeringens förslag innebär stora satsningar, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur och för att genomföra nya investeringar i hela landet. Utskottet välkomnar den kombination av satsningar på underhåll av vägar och järnvägar samt nya investeringar som regeringen föreslår. Utskottet menar att regeringens förslag bidrar till ökad tillgänglighet, fortsatt klimatarbete, vidgade arbetsmarknadsregioner, regional utveckling, sammanhållning i landet och en ökning av konkurrenskraft. Utskottet vill vidare betona att drift och underhåll av vägar och järnvägar är en förutsättning för att säkra den statliga transportinfrastrukturens funktion och tillförlitlighet och därmed är viktigt för såväl medborgare som näringsliv. Utskottet välkomnar regeringens förslag att medlen till drift och underhåll av järnvägen –2033 ska uppgå till . Detta är en angelägen ökning med . Medlen till underhåll av vägar föreslås uppgå till , vilket motsvarar en ökning med . Utskottet välkomnar också regeringens förslag att medlen till utveckling av transportsystemet ska uppgå till under den kommande planperioden. Detta innebär en kraftig ökning med jämfört med innevarande plan. Utskottet konstaterar att förslaget till ekonomisk ram för utveckling innebär att den gällande nationella planen kan fullföljas och att satsningar kan göras på såväl nya stambanor som andra angelägna åtgärder. Utskottet ser positivt på detta och vill i likhet med regeringen betona att utbyggnaden av nya stambanor är viktig för att öka kapaciteten i järnvägsnätet, knyta landets tre storstadsregioner närmare varandra och bidra till stadsutveckling, bostadsbyggande och större arbetsmarknadsregioner. Frågor om stambanorna för höghastighetståg hanteras nedan i ett eget avsnitt i detta betänkande. Med hänvisning till vad som har anförts ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag om att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som finansieras med anslagsmedel –2033 ska uppgå till . Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar och ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om att av den ekonomiska ramen ska användas till utveckling av transportsystemet samt att denna del av den ekonomiska ramen får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar, stöd för att främja hållbara stadsmiljöer samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. Vidare tillstyrks att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden –2033. Dessutom bör regeringen bemyndigas att efter åtgärdsplaneringen slutligt besluta om fördelningen av medel mellan nationell plan och länsplaner. Utskottet välkomnar regeringens förslag som innebär en kraftigt ökad och angelägen satsning på transportinfrastruktur som kommer att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att bifaller proposition 2020/21:151 och avslår motionerna 2020/21:4037 (V) yrkandena 1, 12, 13 och 16, 2020/21:4041 (SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:4042 (M) yrkandena 1–6, 31 och 32 samt 2020/21:4047 (KD) yrkandena 1–3. Utskottet kan konstatera att det finns spår i och att är den största infrastrukturförvaltaren som äger och förvaltar . Andra svenska spårägare är bl.a. , , , och Öresundsförbindelsen. Av spår är elektrifierade. Det finns 525 stationer, 165 tunnelanläggningar och ca 4 100 broar längs järnvägsspår. Bantrafiken (järnväg, spårväg och tunnelbana) svarade 2019 för av persontransportarbetet och för av det totala godstransportarbetet. I infrastrukturpropositionen betonar regeringen att underhåll av befintlig infrastruktur i hela landet är ett resurseffektivt sätt att upprätthålla tillgängligheten. Utskottet delar denna bedömning och vill liksom regeringen framhålla att järnvägsanläggningen är ett komplext system med starka beroenden mellan de olika delar som tillsammans levererar avsedd funktion. Det medför att vissa åtgärdstyper inte kan framhållas som mer angelägna än andra utifrån en ambition om att upprätthålla funktionaliteten. Regeringen menar att underhåll ger effektivare användning av befintlig infrastruktur och därigenom gör att transportsystemet kan utvecklas mot de transportpolitiska målen. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att har fått i uppdrag att upprätta en långsiktig underhållsplan för genomförande av järnvägsunderhåll för att säkerställa ett samhällsekonomiskt effektivt underhåll och en ökad punktlighet. Utskottet välkomnar detta. Regeringens förslag i infrastrukturpropositionen innebär att avsätts för vidmakthållande av järnväg, vilket kan jämföras med den ekonomiska ramen för drift, underhåll och trafikledning på järnväg under innevarande planperiod 2018–2029 som uppgår till (prisår 2017). Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det har gjorts en del förstärkningar av järnvägsunderhållet. Med anledning av regeringens förslag i vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) satsades totalt på underhåll, varav till järnvägsunderhåll på landsbygden för att främja godstransporter. Efter förslag i budgetpropositionen förlängdes och utökades satsningen på järnvägsunderhåll på landsbygden till –2022. Efter förslag i en extra ändringsbudget avsattes till järnvägsunderhåll. Satsningen genomfördes som en följd av den pågående pandemin. Utskottet kan konstatera att den pågående pandemin innebär att järnvägstrafiken har reducerats kraftigt, vilket har medfört att underhållsåtgärder kan genomföras med mindre störningar för tågtrafiken. Efter förslag i budgetpropositionen satsas ytterligare –2023 på underhåll av statliga järnvägar i hela landet. Regeringen uppger att medlen ska stärka järnvägens tillförlitlighet och möjligheter till klimatsmarta transporter av både gods och människor. Utskottet vill vidare påminna om att regeringen i skrivelsen om den nationella planen –2029 (rskr.