bet · H901UbU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Lärosätena ska bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Även den akademiska friheten bör stärkas. Kvaliteten på landets högskoleutbildningar behöver stärkas. Utbildningsformer som skapar bättre förutsättningar för livslångt lärande bör också gynnas. T.ex. bör relevanta sommarkurser av fördjupningskaraktär, distanskurser och kurser på halvfart uppmuntras. Jag vill ha ett resursfördelningssystem där kvalitet och arbetslivsanknytning premieras. har länge drivit frågan om att attraktionskraft internationellt bör öka. Detta gäller arbetskraftsinvandrare men också doktorander och forskare. Konkurrensen internationellt är hård och behöver göra mer för att attrahera kompetens. I syfte att möjliggöra att ge Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) ett nationellt kunskapsuppdrag satsas . En ökning med föreslås för att förstärka arbetet med NCK:s stödlinje. En minskning med 2022 föreslås till följd av att förslaget om avvisas. Därutöver föreslås en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Statens budget inom utgiftsområde 16 (V) (V) anför: I budgetmotion, Röd politik för en grön omställning, föreslås en återstart av den svenska ekonomin efter coronapandemin. Genom vänsterpolitik skapar vi välfärd som kommer alla till del, från de minsta barnen på förskolan, genom skola och arbetsliv, till de äldre med behov av omsorg. Krishanteringen handlar om att reparera de stora skador som de nyliberala ekonomiska teorierna har orsakat i vårt samhälle. har den politiska utvecklingen dominerats av nedmonteringar av vår gemensamma välfärd och våra trygghetssystem. Det handlar om en ekonomisk politik som bygger på idén att de rika ska gynnas, makt lämnas över till marknaden och att allt som är demokratiskt och politiskt styrt är en belastning och därför ska privatiseras. De ekonomiska teorierna har gått före omsorgen om folket och tryggheten i landet. I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen , före planerad justering, lämnade , ett gemensamt budgetförslag, vilket har försvårat processen. Som en del av den överenskommelse har ingått med regeringen om framtida samarbetsformer och kraftigt höjda pensioner för de pensionärer som har det sämst ställt och för att regeringen lagt in förslag om förbättringar i sjukförsäkringen som den s.k. Arnepensionen, höjda ersättningar och borttagen s.k. funkisskatt i sin budgetproposition stödde i andra hand, då vårt eget förslag till budget fallit, regeringens budgetförslag i kammaren, framför förslaget från , . Vidare anser att regeringens förslag i sin helhet är bättre för . Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. förslag inom utgiftsområde 16 är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och det samlade förslaget framgår av reservation 3 och 7 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 16 läggs fram i partimotion 2021/22:3278. Jag vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Skolan ska ge alla elever samma möjligheter till en bra utbildning och lägga grunden för ett liv med goda möjligheter att delta i och påverka det demokratiska samhället. En skola för ett modernt och demokratiskt samhälle handlar dock inte bara om att utbilda för arbetslivet – det handlar också om allas rätt till kunskap. anser att nedskärningarna i den offentliga sektorn dränerade den allmänna skolans resurser. Så gjorde också den nästan obegränsade rätten att inrätta fristående skolor. Utvecklingen går åt fel håll eftersom elevers bakgrund spelar en allt större roll . Hur mycket elever lär sig beror mer på vilken skola de hamnar i och vilka föräldrar de har. Så behöver det inte vara. Den jämlika och sammanhållna skolan bör återupprättas. För att kunna kompensera för elevers olika bakgrund och behov måste skolans resurser användas rätt och . För att ett skolsystem ska vara riktigt bra krävs att fokus är på det viktigaste. Kvaliteten och behoven ska alltid komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. Skolans mål ska vara att ge eleverna den bästa kunskapen, inte att generera vinst till privata bolag. För en likvärdig utbildning behövs ett slut på vinstintresset inom skolväsendet. I skolan ska varje barn få det stöd han eller hon behöver. Det får inte prioriteras ned för att skapa vinstutdelning till ägarna. För att nå dit behöver skolan avkommersialiseras. Då friskolor systematiskt anställer fler obehöriga lärare och färre lärare med svensk lärarlegitimation, samt har lägre löner och sämre anställningsvillkor som de tar ut stora vinster föreslår mindre än regeringen i statsbidrag till fristående skolor för karriärtjänster. stödde kommunaliseringen av skolan och menade att ett kommunalt driftsansvar för skolverksamheten skulle ses som ett led i en ökad decentralisering och demokratisering av den offentliga sektorn. I samband med reformen lyftes en rad farhågor. Under har det uppmärksammats att lärare har fått allt fler arbetsuppgifter och att underhåll av lokaler har blivit alltmer eftersatt, vilket bidragit till en försämrad arbetsmiljö. För att kunna skapa en likvärdig och bra skola i hela landet behöver staten återta huvudmannaskapet för skolan. Förskolan ska vara en rättighet och en möjlighet för alla barn och därför behövs reformer av förskolan som ger ökad tillgänglighet och förbättrad kvalitet. föreslår en satsning på för att öka personaltätheten, förbättra kvaliteten, öka möjligheterna till fortbildning och minska gruppstorleken i förskolan och ytterligare till motsvarande insatser i fritidshemmen. Det innebär att föreslår mer än regeringen . Det riktade statsbidraget till lärarassistenter föreslås göras om till ett mer generellt stöd till personalförstärkning, för att betona att det behövs mer personal i skolan men att huvudmännen själva ska få bedöma sina behov. Investeringarna i läromedel har minskat . För att komma till rätta med det föreslår vi ett statsbidrag till läromedel som uppgår till per elev i . Därför avsätts mer än enligt regeringens förslag för ändamålet. Det finns för få skolbibliotek och av de som finns är inte alla bemannade. Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel föreslår i betänkandet Skolbibliotek för bildning och utbildning (SOU 2021:3) en satsning på fler utbildade skolbibliotekarier. Regeringen har valt att inte gå vidare med förslaget, men det borde ändå genomföras genom en ökning av regeringens förslag med 2022. Utredningen föreslår också ett stöd till kommunerna för att bygga upp fler skolbibliotek. Även detta förslag borde genomföras genom en ökning med 2022 jämfört med regeringens förslag. Det är också viktigt att satsa på en bättre arbetsmiljö i landets skolor och därför bör Specialpedagogiska skolmyndigheten tillföras . För att stödja studenter med funktionsnedsättningar inom högre utbildning bör anslaget ökas med . För att göra studier till en möjlighet för fler föreslås en satsning på kurslitteratur till vuxenstuderande på . Det ska vara möjligt för fler studenter med funktionsnedsättningar att skriva högskoleprovet och därför anslås mer än enligt regeringens förslag. Högskoleprovet är underfinansierat. För att undvika att denna underfinansiering leder till ökade avgifter för dem som skriver provet satsas . vill stärka kvaliteten på högre utbildning och föreslår därför en höjning av ersättningen per helårsstudent till lärosätena. En höjning med föreslås därför. Många forskarstuderande (doktorander) har bromsats i sitt arbete av att hela högskolesektorn globalt står stilla under pandemin. För att möjliggöra en förlängning av doktorandtiden för dem som drabbats av pandemins konsekvenser avsätts mer än enligt regeringens förslag till lärosätena. Vidare bör tryggheten för studenter på lärosätena öka. För det syftet avsätts mer till studentkårerna. I syfte att utöka stödet till djurfria forskningsmetoder anslås mer än enligt regeringens förslag. Det behövs också mer medel till virusforskning och därför avsätts mer än enligt regeringens förslag. Statens budget inom utgiftsområde 16 (L) (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Beslutet innebar att ställde sig bakom , och gemensamma förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs , och gemensamma budgetförslag och regeringens och de övriga oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. Liberalernas budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom , och gemensamma förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 16. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som Liberalerna presenterar i vår budgetmotion 2021/22:4181 samt utgiftsområdesmotion /22:3994. Sedan coronavirusets utbrott har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Det är tydligt att den politik som har förts under den rödgröna regeringens tid vid makten inte har förmått att komma till rätta med utmaningar. Vi har en enorm kunskapsskuld i den svenska skolan i sviterna av coronapandemin för att nämna en utmaning som lämnats vind för våg. För att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. Det behövs en ny start för . Liberalerna lägger fram en budget med en tydlig utgångspunkt: den nya start som behöver, en liberal reformagenda som ger en stark kunskapsskola för alla. Det är positivt att den nya budget som har antagit innebär en mindre rödgrön politik för . På viktiga områden genomförs kursomläggningar i liberal och borgerlig riktning, vilket jag välkomnar. finns det inslag i budgeten som Liberalerna inte ställt sig bakom. Liberalernas egna budgetförslag är att betrakta som en helhet, och för majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen på anslag inom utgiftsområde 16. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i Liberalernas budgetförslag för utgiftsområde 16. Liberalerna sätter skolan först. Genom att rusta individen med kunskap, bildning och färdigheter lägger vi grunden för mer frihet och egenmakt. Ett starkt skolsystem är en avgörande fråga för att bygga ett starkare samhälle. Om skolsystemet präglas av hög kvalitet förbättras möjligheterna att motverka problem i form av utanförskap, arbetslöshet och segregation. Därför genomförs en rad satsningar på skolan. tillförs skolan för att ta igen det kunskapstapp som uppstått på grund av sämre kvalitet i undervisningen under pandemin. Regeringens neddragning av lovskolan avvisas och avsätts 2022 för ändamålet. Avsaknaden av resurser till läroböcker försämrar inte bara elevernas möjlighet att lära sig mer; det gör det även svårare för dem att studera hemma och på så vis försämras skolsystemets likvärdighet. Därför genomförs en satsning som uppgår till på läromedel för att elever ska ha tillgång till läroböcker av hög kvalitet. Vidare avsätts 2022 för att ge fler skolor resurser att inrätta mindre undervisningsgrupper för elever med särskilda behov. Jag avvisar regeringens föreslagna neddragning av medel till ett fjärde år på gymnasieskolans tekniska program. Det innebär 2022–2024. Jag avvisar också regeringens förslag om ett gemensamt skolvalssystem, vilket innebär en besparing på 2022. Jag föreslår att maxtaxan i barnomsorgen höjs genom att indexuppräkningen ökas . Detta minskar statens utgifter för maxtaxan med 2022. För att stärka språksatsningar i förskolan så att alla barn får en tidig kontakt med svenska språket avsätts 2022 i en generell förstärkning till förskolan. Ytterligare medel tillförs också till kommunerna inom utgiftsområde 25. Liberalerna gör också särskilda satsningar för att lyfta skolor i utsatta områden. Det är därför av särskild vikt att återupprätta attraktiviteten så att erfarna och behöriga lärare vill söka sig till skolor i utsatta områden, där lärarkompetensen är lägre än genomsnittet. Jag avsätter 2022 för att förbättra villkoren för lärare på skolor i utsatta områden och på så vis kunna behålla, rekrytera och motivera erfarna och behöriga lärare till dessa skolor. Liberalerna vill bygga ut och satsar 2022, 2023 och 2024 på myndigheten. Därtill behövs Yrkesskolan utredas som en ny utbildningsform. För detta ändamål avsätts 2022. I syfte att genomföra ett kvalitetslyft i sfi-undervisningen, öka flexibiliteten och den digitala tillgängligheten till sfi samt stärka jobbperspektivet i sfi behövs en satsning på 2022, 2023 och 2024. Därutöver läggs en särskild satsning på yrkesvux med 2022, 2023 och 2024. Sammantaget höjs anslaget för statligt stöd till vuxenutbildningen med 2022. Forskning om hedersrelaterat våld och förtryck spelar en nyckelroll i stärkandet av kompetens kring problematiken. Jag vill därför stärka forskningen om mäns våld mot kvinnor, unga killars våld mot unga tjejer, hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer och sexualbrott. Därför tillskjuts 2022–2024 för en satsning på forskningen vid Nationellt centrum för kvinnofrid vid . Jag ser medborgarskapet som slutet på integrationsprocessen och inte ett steg på vägen. Medborgarskapet behöver både få en högre status och bli mer inkluderande. En utredning med förslag på hur språk- och samhällskunskapskrav ska kunna införas för medborgarskap har presenterats. Det är ett viktigt steg i rätt riktning. Kunskaperna i svenska och samhällskunskap ska visas genom godkänt prov eller motsvarande intyg, t.ex. godkänt betyg i sfi. Jag satsar för förberedelser av språk- och samhällskunskapstester för medborgarskap. Därefter föreslås en ökning med 2023–2024 för administration av testerna. I syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen föreslås slutligen att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen reduceras för vissa myndigheter. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 16: 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) (avsnitt 2.1 och 6.5.6). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2024 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst i Cancer (avsnitt 6.6.16). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att bilda ett holdingbolag knutet till och för anslaget 2:32 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om kapitaltillskott till bolaget på högst (avsnitt 6.6.32). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel (avsnitt 6.6.65). bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS) (avsnitt 7.6.1). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemsavgift till det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (Euro-HPC) på högst (avsnitt 7.6.1). 7.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt tabell 1.1. 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:2542 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ökad satsning på Skolinspektionen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3272 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3892 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3994 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4002 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda satsningar för att lyfta skolor i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4126 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska barngrupperna i förskolan med målsättning om maximalt tolv barn i småbarnsgrupperna i förskolan och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på fler vuxna i skolan och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lärares rätt till fortbildning av hög kvalitet, att fortlöpande få del av forskning och utveckling inom metodik, pedagogik och didaktik samt möjlighet att forska inom sitt område och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk och tillkännager detta för regeringen. 68.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra ett speciallärarlyft för lärare som vill utbilda sig till speciallärare eller specialpedagog, och detta tillkännager för regeringen. 83.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ledarskap i skolan och tillkännager detta för regeringen. 92.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om föräldrakontrakt, dvs. ansvarskontrakt mellan skola, elev och föräldrar, samt utbildningsträffar för föräldrar och tillkännager detta för regeringen. 95.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förebygga övergrepp mot barn och tillkännager detta för regeringen. 97.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att stödja skolorna i att ta ett bredare samhällsansvar när det kommer till att förebygga brott och tillkännager detta för regeringen. 98.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ges i uppdrag att ta fram stödjande underlag bl.a. med exempel på modeller för samverkan med andra myndigheter och ideella aktörer i arbetet för att förebygga brott och tillkännager detta för regeringen. 99.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att arbeta för att fler skolor aktivt ska arbeta med att förebygga brott, t.ex. genom samverkan med ideella organisationer och frivilliga kring mentorskapsprogram, och tillkännager detta för regeringen. 100.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mentorskapsprogram och blåljussatsningar och tillkännager detta för regeringen. 105.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen bör ges en funktion liknande den som finns inom hälso- och sjukvården (SBU), med uppdraget att dels utvärdera undervisningsmetoder, dels stimulera akademisk forskning inom området, och tillkännager detta för regeringen. 106.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att stimulera utbildning och praktiknära forskning inom utbildningsområdet och tillkännager detta för regeringen. 107.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Skolinspektionen ett breddat uppdrag att säkerställa att skolhuvudmännens offentligt finansierade fortbildning vilar på ”vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet” och tillkännager detta för regeringen. 111.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidga Skolinspektionens uppdrag till att också ge förbättringsorienterad återkoppling som stöder skolorna i arbetet med att åtgärda missförhållanden, brister och kvalitetsproblem och tillkännager detta för regeringen. 112.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fler inspektioner och uppföljningar samt ett vidgat uppdrag för oanmälda inspektioner och möjlighet att stänga skolor och tillkännager detta för regeringen. 113.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen snabbare ska kunna överta eller stänga en skola som inte rättar till sina brister, och detta tillkännager för regeringen. 118.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen bör ges i uppdrag att genomföra systematisk tillsyn av den kommunala vuxenutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 121.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat antal platser inom regionalt yrkesvux och tillkännager detta för regeringen. 126.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sfi med yrkesutbildning stegvis bör bli huvudalternativ för de nyanlända som ska lära sig svenska språket och därmed erbjudas av alla kommuner och tillkännager detta för regeringen. 128.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildningsplatser för läkare, sjuksköterskor och barnmorskor och tillkännager detta för regeringen. 129.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt forskningsprogram för att stärka kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. 130.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt forskningsprogram för att stärka äldres hälsa och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4170 av m.fl. (KD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationellt forskningsprogram om äldres hälsa och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4172 av m.fl. (KD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt forskningsprogram för att stärka äldres hälsa och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4179 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för uppdraget att förbereda mer undervisningstid i från årskurs 1 och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för att utreda ett lagstadgat stöd för resursskolors verksamhet samt en hållbar finansieringsmodell och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för att sammanställa statsbidragens storlek, antal, utformning och innehåll och förväntade resultat och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för framtagning av progressionsmått och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för att öka frekvensen av granskningar av skolor och även omfatta oanmälda besök och tillkännager detta för regeringen.