bet · H801FiU26 · 2021-03-11 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om det kommunala utjämningssystemet, kommunala tillsynsavgifter, redovisning av skattepengar, vinster i välfärden, försäljning av välfärdsverksamhet, riktade statsbidrag, villkor för att bedriva välfärdsverksamhet, kommunsektorns uppdrag och nationell samling av framgångsprojekt. Utskottet hänvisar till fattade beslut, befintlig lagstiftning, pågående utredningar och det arbete som redan bedrivs på många områden. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, V). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktade statsbidrag till kommunsektorn Villkor för aktörer inom välfärden 1.Det kommunala utjämningssystemet, punkt 1 (C) 2.Kommunala tillsynsavgifter, punkt 2 (SD, C) 3.Kommunala tillsynsavgifter, punkt 2 (M) 4.Vinster i välfärden, punkt 4 – motiveringen (V) 5.Försäljning av välfärdsverksamhet, punkt 5 – motiveringen (V) 6.Riktade statsbidrag till kommunsektorn, punkt 6 (M) 7.Riktade statsbidrag till kommunsektorn, punkt 6 (C) 8.Villkor för aktörer inom välfärden, punkt 7 – motiveringen (V) 9.Kommunsektorns uppdrag, punkt 8 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:247 av och (båda C), 2020/21:515 av (SD), 2020/21:759 av (KD), 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2020/21:911 av (S), 2020/21:1024 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:1693 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2020/21:1809 av och (båda S), 2020/21:2622 av m.fl. (M), 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 1 och 2020/21:3708 av (M). Reservation 1 (C) 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 6, 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:1263 av (M), 2020/21:1692 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12. Reservation 2 (SD, C) Reservation 3 (M) 2020/21:1331 av (M). 2020/21:1799 av (M) yrkande 2 och 2020/21:3532 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 4 (V) – motiveringen 2020/21:2915 av (M) yrkande 3. Reservation 5 (V) – motiveringen Riktade statsbidrag till kommunsektorn 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 5–7, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3671 av (M). Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) Villkor för aktörer inom välfärden 2020/21:997 av m.fl. (M). Reservation 8 (V) – motiveringen 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 22. Reservation 9 (SD) 2020/21:1105 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (M) och (C). I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden om kommunala frågor från allmänna motionstiden /21. Motionerna handlar om det kommunala utjämningssystemet, kommunala tillsynsavgifter, redovisning av skattepengar, vinster i välfärden, försäljning av välfärdsverksamhet, riktade statsbidrag, villkor för att bedriva välfärdsverksamhet, kommunsektorns uppdrag och nationell samling av framgångsprojekt. En sammanställning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om det kommunala utjämningssystemet med hänvisning till att beslutat om att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Jämför reservation 1 (C). I ett flertal motioner lämnas förslag om en översyn av det kommunala utjämningssystemet. I motion 2020/21:247 av och (båda C) anförs att små kommuner som har en hög andel säsongsarbetare missgynnas av sättet att beräkna invånarantal endast en gång . Det handlar om kommunens skatteinkomster och avgör bl.a. nivån på skatteutjämningsbidraget och kostnadsutjämningsbidraget. Motionärerna anser att åtgärder bör vidtas för att införa en mer rättvis folkräkning, t.ex. ett befolkningsgenomsnitt . Ett motsvarande yrkande finns även i motion 2020/21:1024 av Per Åsling och (båda C). I motion 2020/21:515 av (SD) anförs att det kommunala utjämningssystemet behöver reformeras. Motionären menar att kommuner saknar incitament att ha ett gott näringslivsklimat eller att få personer att gå från bidrag till arbete. Motionären vill därför att regeringen ska tillsätta en utredning som belyser effekterna av nuvarande utjämningssystem för kommuner och regioner. I motion 2020/21:759 av (KD) anförs att nuvarande utjämningssystem inte tar tillräcklig hänsyn till kostnader och investeringsbehov inom t.ex. infrastruktur, kollektivtrafik, sjukvård, omsorg, skola och förskola, som en hög inflyttning och stark tillväxt för med sig. Detta medför enligt motionären att incitamenten för kommuner och regioner att främja tillväxt försvinner, vilket är till skada för hela landets tillväxt. Motionären vill därför att hela utjämningssystemet ska ses över. I motion 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 5 anförs att befintliga fördelningsmodeller har missgynnat på grund av länets stora yta i relation till få invånare. Motionären framhåller att det ska finnas likvärdiga förutsättningar för vård, skola och omsorg i hela landet och han vill därför se ett nytt solidariskt och effektivt skatteutjämningssystem som ger långsiktiga och rättvisa förutsättningar för välfärd i hela . Ett liknande yrkande framförs också i motion 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 1. Motionärerna anför att skatteutjämningssystemet bör ses över så att gleshet ges större vikt som incitamenten för jobb och företagande stärks. I motion 2020/21:911 av (S) anförs att en del kommuner upplever stora svårigheter med att hantera de utmaningar som en stor säsongsvariation av befolkningen medför. Motionären vill därför att regeringen ser över förutsättningarna för en modell för inkomst- och kostnadsutjämning mellan kommuner som tar hänsyn till kommuner med stor andel deltidsboende. I motion 2020/21:1693 av och (båda M) yrkandena 1–3 anförs att det kommunala utjämningssystemet inte är rättvist och att det behöver reformeras för att det ska fungera som det är tänkt. Motionärerna menar att dagens system utjämnar för faktorer som kommuner både kan och borde styra över, där arbetslöshet av motionärerna framhålls som det kanske allvarligaste exemplet. Dagens system anses undergräva kommunernas drivkrafter att ta ansvar för såväl byggande som för ekonomin i stort. Motionärerna vill därför att systemet ses över och reformeras så att det inte utjämnar för faktorer som kommuner och regioner kan påverka, inte ställer kommuner mot varandra, att staten fullt ut står för utjämningen samt att staten kan dra in hela eller delar av utjämningsbidraget till kommuner som inte tar ansvar för sin ekonomi. I motion 2020/21:1809 av och (båda S) anför motionärerna att ytterligare justeringar i kostnadsutjämningssystemet bör övervägas för en mer rättvis fördelning. I motionen framhålls att har beräknat att systemet, trots förändringar, systematiskt underskattar kostnaderna i kommuner med stor yta, få invånare och en relativt liten andel som bor i tätort. Motionärerna menar därför att det är angeläget att arbetet fortsätter för en skarpare utjämning. I motion 2020/21:2622 av m.fl. (M) anförs att det kommunala utjämningssystemet bör utredas för att förbättra möjligheten för landsbygdskommuner att finansiera sina egna behov och för att staten ska kunna ta över ansvaret för finansiering av utjämningen. I motion 2020/21:3708 av (M) anförs att det är svårt att mäta om den kommunala inkomstutjämningen genererar några positiva effekter. Motionären hänvisar till forskning som visar på en oro för att inkomstutjämningen påverkar kommunernas incitament för tillväxt negativt. Därför anser motionären att den kommunala inkomstutjämningen bör upphöra och att ett eventuellt återinförande bör ske först i det fall det finns kvalificerade studier som entydigt visar att den kommunala inkomstutjämningen ger positiva effekter för såväl de kommuner som bidrar som för de kommuner som mottar ekonomiskt stöd från inkomstutjämningen. beslutade om betänkande 2020/21:FiU15 om tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen. I betänkandet föreslår finansutskottet att tillkännager för regeringen att den ska tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2020/21:129). Utskottet anser att det är viktigt att det kommunala utjämningssystemet utvecklas i takt med samhällsutvecklingen och att det regelbundet följs upp så att gamla uppgifter och analyser kan uppdateras. har beslutat i enlighet med utskottets förslag om att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte nu finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionerna och avstyrker därför samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om kommunala tillsynsavgifter med hänvisning till att beslutat om att införa obligatorisk efterhandsdebitering. Jämför reservation 2 (SD, C) och 3 (M). I ett flertal motioner lämnas förslag om kommunala tillsynsavgifter. I motion 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 6 anförs att tillsynsavgifter enligt t.ex. alkohol-, livsmedels- och miljölagstiftningen bör tas ut först när motprestationen är utförd och att efterhandsdebitering därför bör göras till regel hos myndigheterna. Ett motsvarande yrkande finns också i kommittémotion 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 8. I kommittémotion 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att regeringen bör utreda ett införande av lagkrav kring efterhandsdebitering av tillsynsavgifter. I motion 2020/21:1263 av (M) anförs att det är orimligt att en lanthandel eller en obemannad butik ska betala samma kostnad för tillsyn som större handlare. Motionären vill därför att regeringen gör en översyn av tillsynskostnaderna för servicenäringen och för obemannade butiker på landsbygden så att små butiker kan finnas kvar. I motion 2020/21:1692 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att det finns svårigheter med att kontrollera om en avgift är proportionerlig i förhållande till kostnaden för motprestationen. Motionären vill därför att regeringen ser över möjligheten att göra kommuner och staten skyldiga att redovisa faktiska beräkningar och underlag för avgifters storlek samt kostnaden för den motprestation som avgiften avser. I kommittémotion 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12 anförs att efterhandsdebitering av tillsynsavgifter bör göras till huvudregel hos myndigheter och att kommuners möjlighet till avgiftsuttag för icke genomförd tillsyn bör begränsas. Proposition 2020/21:43 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning lämnade regeringen proposition 2020/21:43 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning till . I propositionen lämnar regeringen förslag om att anpassa svensk lagstiftning till en ny EU-förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan. Regeringen bedömer att det inte längre bör tas ut en årlig avgift för den ordinarie livsmedelskontrollen. En avgift bör i stället debiteras den enskilde efter utförd kontroll. Sådan efterhandsdebitering bör vara obligatorisk för alla kontrollmyndigheter och bör enligt regeringen börja tillämpas tidigast . Prövningsavgift, registreringsavgift och andra avgifter för verksamhet som utgör annan offentlig verksamhet bör fastställas utifrån myndigheternas faktiska kostnader. Regeringen föreslår att rätten för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet att betala en avgift för offentlig kontroll ska kompletteras med en rätt att meddela föreskrifter om skyldighet att betala avgift för annan offentlig verksamhet. Propositionen behandlades av miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2020/21:MJU6 och beslutades av (rskr. 2020/21:198). Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag och beslutade i enlighet med utskottet. Utskottet konstaterar att beslutat om att införa obligatorisk efterhandsdebitering för avgifter inom livsmedelskontrollen och att livsmedelsföretagen därmed kommer att betala en kontrollavgift efter genomförda kontrollbesök i stället för en årlig avgift i början av varje kalenderår, som varit fallet. I likhet med regeringen anser utskottet att det därmed blir tydligare för företagen vad de betalar för och att det kan bidra till att företagen upplever systemet som mer rättvist. Utskottet anser därför att det inte nu finns skäl att överväga några åtgärder med anledning av motionerna och avstyrker därför samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om redovisning av skattepengar med hänvisning till befintlig lagstiftning och till de befintliga rekommendationer som finns på området. I motion 2020/21:1331 av (M) anförs att det är viktigt att våra skattepengar används på ett så bra sätt som möjligt och att skattebetalarna med enkelhet kan se hur pengarna används. Motionären vill därför att regeringen ska se över möjligheten att få kommunerna att redovisa tydligt i årsredovisningen hur deras utgifter har fördelats mellan den lagstadgade verksamheten och den frivilliga verksamheten. Lagen (2018:597) om bokföring och redovisning Enligt lagen (2018:597) om bokföring och redovisning ska årsredovisningen innehålla en driftsredovisning och en investeringsredovisning. Av de rekommendationer som Rådet för redovisning (RKR-R14) lämnar till kommunerna framgår att driftsredovisningen ska utformas så att utfallen kan stämmas av mot fullmäktiges budget. Redovisningen bör vidare upprättas så att den dels tillgodoser fullmäktiges behov av uppföljning och ansvarsprövning av styrelser och nämnder, dels tillgodoser externa intressenters behov av information om hur resurserna fördelas och förbrukas av verksamheterna. En ändamålsenlig bokföring och redovisning behandlade utskottet regeringens proposition 2017/18:149 En ändamålsenlig bokföring och redovisning. I propositionen lämnades förslag om en ny lag om bokföring och redovisning för att skapa en tydligare ram för den kommunala redovisningen och en bättre struktur för de som ska tillämpa lagen. Bland annat föreslogs att drift- och investeringsredovisningen skulle utgöra självständiga delar i årsredovisningen i stället för att som tidigare ingå i förvaltningsberättelsen. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag, och beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:FiU42, rskr. 2017/18:285). Den nya lagen och lagändringarna trädde i kraft . Utskottet har tidigare behandlat ett liknande motionsyrkande, senast i betänkande 2019/20:FiU26 Kommunala frågor. I betänkandet konstaterade utskottet att beslutat om en ny lag om bokföring och redovisning för att skapa en tydligare ram för den kommunala redovisningen och en bättre struktur för dem som ska tillämpa lagen. Vidare noterade utskottet de rekommendationer som Rådet för redovisning lämnar till kommunerna om att redovisningen bör upprättas så att den tillgodoser dels fullmäktiges behov av uppföljning och ansvarsprövning av styrelser och nämnder, dels externa intressenters behov av information om hur resurserna fördelas och förbrukas av verksamheterna. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns skäl att överväga några åtgärder. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet. Utskottet påminner om att beslutat om en ny lag om bokföring och redovisning för att skapa en tydligare ram för den kommunala redovisningen och en bättre struktur för tillämpningen av lagen. Utskottet vill också liksom tidigare framhålla de rekommendationer som Rådet för redovisning lämnar till kommunerna om att redovisningen bör upprättas så att den tillgodoser dels fullmäktiges behov av uppföljning och ansvarsprövning av styrelser och nämnder, dels externa intressenters behov av information om hur resurserna fördelas och förbrukas av verksamheterna. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte nu finns skäl att överväga några ytterligare åtgärder och avstyrker därför det här aktuella motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om vinster i välfärden med hänvisning till skrivningarna i januariavtalet om att höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer, och att alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Jämför motivreservation 4 (V). I motion 2020/21:1799 av (M) yrkande 2 anförs att det är viktigt att öka kvinnors företagande ur såväl ett rättvise- som ett tillväxtperspektiv och att vinster i välfärden har stor betydelse för att bidra till ett jämställt företagande. Därför vill motionären att det ska vara tillåtet att göra vinst i välfärdsföretag. I motion 2020/21:3532 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att hotet om vinstbegränsning för företag inom välfärdssektorn är en begränsande faktor som verkar menligt på långsiktigheten i verksamheten och som försämrar benägenheten till utomstående investeringar. Regeringen bör därför tillförsäkra långsiktiga uthålliga villkor för privat företagsamhet inom välfärdssektorn. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna Socialdemokraterna, slöt en överenskommelse med 73 punkter där partierna kom överens om ett budgetsamarbete och ett samarbete i de politiska frågor som framgår av överenskommelsen. I överenskommelsen framhålls att den enskildes valfrihet är en central del av den svenska välfärden. Därför behövs en mångfald av aktörer och goda villkor för enskilt drivna verksamheter inom välfärden som underlättar den enskildes aktiva val. I överenskommelsen sägs följande: Regeringen kommer inte att driva eller arbeta vidare med förslag om vinstförbud eller andra förslag med syftet att införa vinstbegränsningar för privata aktörer i välfärden. Höga kvalitetskrav ska vara styrande. Detta kommer att uttryckas i vårändringsbudgeten . Förslag kommer läggas för att säkerställa att alla aktörer inom välfärden oavsett driftsform har likvärdiga villkor. När det gäller skolan framhålls att lika villkor ska gälla för både privat och offentligt drivna verksamheter. Höga kvalitetskrav ska vara styrande. Enligt överenskommelsen ska en utredning om kvalitetskrav tillsättas och arbeta med dessa frågor 2020–2022. När det gäller sjukvård och äldreomsorg framhålls att konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare, vad gäller såväl ekonomiska villkor som en fungerande tillståndsgivning och kvalitetskrav. (Källa: Utkast till sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna.) I den ekonomiska vårpropositionen 2019 skriver regeringen att den i enlighet med januariavtalet inte kommer att lägga förslag som innebär vinstbegränsningar för privata aktörer. Höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer. Alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkande, senast i betänkande 2019/20:FiU26 Kommunala frågor. I betänkandet framhöll utskottet att det stod bakom den politik som regeringen avser att föra i enlighet med januariavtalet, dvs. en politik som innebär att inga förslag kommer att läggas fram som innebär vinstbegränsningar för privata aktörer. Höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer, och alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet. Utskottet står bakom den politik som regeringen avser att föra i enlighet med januariavtalet, dvs. en politik som innebär att inga förslag kommer att läggas fram som innebär vinstbegränsningar för privata aktörer. Höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer, och alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte nu finns skäl att vidta några åtgärder och avstyrker därför de här aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om försäljning av välfärdsverksamhet med hänvisning till gällande lagstiftning, som är tydlig när det gäller avknoppning. Jämför motivreservation 5 (V). I motion 2020/21:2915 av (M) yrkande 3 framhålls vikten av att fortsätta arbetet med att öka konkurrensen och valfriheten inom den offentligt finansierade välfärdssektorn. Ett viktigt inslag i detta arbete bedöms vara alternativa driftsformer genom bl.a. ”avknoppningar”, dvs. överlåtelse av ägar- och huvudmannaskapet för offentligt drivna verksamheter till personalen som i stället blir nya privata aktörer. Enligt motionären är rättsläget oklart när det gäller ”avknoppningar”. Motionären framhåller att det inte är möjligt för en kommun att rikta ett erbjudande till de anställda om att ta över en verksamhet. Det bedöms som olyckligt då avknoppningsarbetet mer eller mindre har avstannat och bromsat upp arbetet med att utöka valfriheten, mångfalden och kvaliteten inom välfärden. Motionären vill därför att det införs ett regelverk för avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet. Kommunallagens bestämmelser om stöd till näringslivet Enligt 2 kap. 8 § första stycket kommunallagen (2017:725), förkortad KL, får kommuner och regioner genomföra åtgärder för att allmänt främja näringslivet i kommunen eller regionen. Enligt andra stycket i samma lagrum får ett individuellt riktat stöd till enskilda näringsidkare lämnas endast om det finns synnerliga skäl för det. Bestämmelserna reglerar kommunernas och regionernas förhållande till den del av näringslivet som traditionellt är förbehållen den enskilda företagsamheten. Eftersom en kommun inte får gynna enskilda näringsidkare ekonomiskt, får kommunen heller inte rikta ett erbjudande till en grupp anställda. All försäljning av egendom, fast eller lös, eller annat som kan vara av ekonomiskt värde, ska därför ske till marknadsvärde. Försäljning under marknadsvärdet är att betrakta som understöd till enskild näringsidkare. bestämmelser om stöd till näringslivet om statligt stöd är en del av konkurrensregler. Reglerna finns i artiklarna 107–109 i EUF-fördraget (fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Där fastställs att statsstöd är förbjudet om det inte uppfyller vissa på förhand bestämda undantag. Syftet med reglerna är att säkerställa att konkurrensförhållanden inom EU inte snedvrids genom att medlemsstaterna ekonomiskt gynnar t.ex. ett visst företag eller en viss bransch. Med statsstöd avses stöd från stat, kommun eller region till en privat näringsidkare. Ett statsstöd som är oförenligt med fördraget måste återbetalas med ränta. Om en åtgärd bedöms utgöra ett statsstöd ska en anmälan förberedas av kommunen eller regionen. Anmälan skickas till som granskar den och skickar den till kommissionen. Från offentligt till privat överlämnade Statskontoret rapporten offentligt till privat – En kartläggning av överlåtelser av kommunalt driven verksamhet (2017:24). I rapporten görs en kartläggning av de överlåtelser som genomförts –2016. Enligt rapporten har 46 överlåtelser gjorts i tio kommuner och 17 överlåtelser i två landsting. De flesta överlåtelserna har genomförts , och det vanligaste är att tidigare anställd personal har tagit över verksamheterna genom s.k. avknoppning. Det gäller i synnerhet de överlåtelser som genomfördes och 2008. I de flesta av dessa fall låg endast inventarierna till grund för värderingen av de överlåtna verksamheterna. Vid de överlåtelser som genomförts i kommunerna har värderingarna i större utsträckning tagit hänsyn till hela verksamheterna och inkluderat immateriella värden, vilket oftast har inneburit högre överlåtelsebelopp än vid tidigare överlåtelser.