bet · H801SoU15 · 2021-02-02 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen på ett effektivt sätt bör uppmuntra människor till ett hälsosamt leverne. Motionärerna anser att regeringen skyndsamt ska utreda hur man på ett effektivt sätt kan uppmuntra människor att äta hälsosammare, röra sig mer samt minska användning av alkohol, droger och tobak. I motion 2020/21:2888 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om en nationell strategi och handlingsplan med tydliga mål och konkreta åtgärder för hälsosammare levnadsvanor samt en bättre folkhälsa. I kommittémotion 2020/21:2952 av m.fl. (C) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om en sammanhållen egen- och friskvårdsreform som innebär att egenvård och friskvård får ta större plats i den enskildes hälsovård. I kommittémotion 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att det i arbetet med att ta fram nationella riktlinjer för obesitas och överviktsvård är centralt att struktur för uppföljning och återkoppling tas fram. I kommittémotion 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att identifiera strukturella åtgärder och styrmedel som främjar hälsosamma matvanor. Motionärerna föreslår att en utredning tillsätts med syfte att, utifrån en analys av det globala aktuella kunskapsläget, föreslå att offentliga styrmedel införs samt eventuella varningstexter och informationsinsatser som ger en långvarig positiv effekt på konsumtionsbeteendet. I kommittémotion 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om behovet av en nationell strategi mot övervikt och fetma. I motion 2020/21:1440 av (S) föreslås ett tillkännagivande om mat och folkhälsa. Motionären anser att det är viktigt att från politiskt hålla se över möjligheten att ta fram olika typer av styrmedel för att få oss konsumenter att göra nyttigare val när vi ska handla, så att vi hellre väljer frukt och grönt än godis, läsk och kakor. I motion 2020/21:2144 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningar för riksomfattande informationsinsatser för att minska konsumtion av sockersötade drycker och främja folkhälsan. Fysisk aktivitet på recept I kommittémotion 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att reformera fysisk aktivitet på recept som hälsofrämjande åtgärd. I kommittémotion 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att kvalitetssäkra fysisk aktivitet på recept (FaR). Motionärerna föreslår att en lämplig myndighet ska validera och utvärdera effekten av de olika arbetsmetoder som används samt hur den legitimerade vårdpersonalen kan bidra till en långsiktigt hållbar livsstilsförändring. Även i kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om fysisk aktivitet på recept. Motionärerna anser att metoden FaR är viktig och behöver utvecklas vidare. Nationell strategi för fysisk aktivitet I kommittémotion 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om en nationell strategi för fysisk aktivitet som inkluderar alla, oavsett ålder och funktionsvariation. Främjande av barns fysiska aktivitet I kommittémotion 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att barns närmiljö utformas så att den främjar rörelse och fysisk aktivitet. Kultur och natur i folkhälsoarbetet I kommittémotion 2020/21:2952 av m.fl. (C) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att kartlägga och främja kultur och natur i folkhälsoarbetet. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om kultur och natur på recept. Bakgrund och pågående arbete Förslag till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet Regeringen gav och i uppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet (S2016/03245/FS). I rapporten till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet (2017) redovisade och uppdraget gemensamt. Myndigheterna ansåg bl.a. att det behövs en nationell målstyrning för att minska ohälsan i alla grupper och minska skillnaderna i hälsa, som är relaterade till matvanor och fysisk aktivitet. Denna målstyrning behöver beaktas i alla politikområden. Nationella mål ger förutsättningar för ett långsiktigt arbete, en effektiv samverkan mellan olika aktörer och för att olika insatser ska förstärka och komplettera varandra. Folkhälsopolitikens delmål om fysisk aktivitet och bra matvanor antog ett nytt övergripande mål och en ny målstruktur för folkhälsopolitiken, där ett delmål är ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla (prop. 2017/18:249, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). Till grund för propositionen låg bl.a. och gemensamma ovannämnda rapport Förslag till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. arbete med goda levnadsvanor har ett nationellt ansvar för folkhälsofrågor och verkar för en god folkhälsa, inklusive goda levnadsvanor. uppdrag utgår från den nationella folkhälsopolitiken, vilket innebär att myndigheten arbetar för att skapa samhälleliga förutsättningar för hälsofrämjande levnadsvanor. Det gör myndigheten genom att följa befolkningens hälsoläge och analysera dess bakomliggande faktorer. En viktig del i arbetet är också att ta fram kunskap om åtgärder och insatser som syftar till att förbättra och främja fysisk aktivitet och hälsosamma matvanor i befolkningen. koordinerar ett projekt för att introducera den svenska metoden fysisk aktivitet på recept (FaR) i nio europeiska länder. Det övergripande målet med projektet är att införa fysisk aktivitet i förebyggande och behandlande syfte inom hälso- och sjukvården. Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor – Stöd för styrning och ledning innehåller rekommendationer om åtgärder för att förebygga och behandla sjukdom genom att stödja patienter att förändra ohälsosamma levnadsvanor. Syftet med riktlinjerna är att dels stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område, dels vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Riktlinjerna riktar sig till politiker, chefstjänstemän och verksamhetschefer. Andra viktiga mottagare är yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården. Av riktlinjerna framgår bl.a. att rekommenderar att hälso- och sjukvården ska erbjuda rådgivande samtal eller rådgivande samtal med tillägg av skriftlig ordination om fysisk aktivitet eller aktivitetsmätare till vuxna med särskild risk som är otillräckligt fysiskt aktiva. Nationella riktlinjer för vård vid fetma har börjat arbeta med nationella riktlinjer för vård vid fetma, även kallat obesitas. Där kommer myndigheten att ge rekommendationer om vissa undersökningar och behandlingar för barn och vuxna som har fetma. Riktlinjerna vänder sig framför allt till dem som beslutar om resurserna i hälso- och sjukvården. Myndigheten planerar att publicera en remissversion av riktlinjerna . har enligt förordningen (2009:1426) med instruktion för till uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Myndigheten är ansvarig myndighet på nutritionsområdet och ska verka för bra matvanor samt samordna statliga myndigheters information om bra matvanor. Baserat på de nordiska näringsrekommendationerna tar fram råd om hälsosamma matvanor för befolkningen (). Förutsättningar för en överenskommelse om att sänka salt- och sockerhalten i livsmedel gav regeringen i uppdrag att tillsammans med livsmedelsbranschen skapa förutsättningar för en överenskommelse om att sänka salt- och sockerhalten i livsmedel (N2020/02692). Myndigheten ska även ta fram kunskapsunderlag om hur intaget av energitäta och näringsfattiga livsmedel kan minska. Delredovisning av uppdraget lämnas till 2021–2023, och uppdraget ska slutredovisas . Kommitté för främjande av ökad fysisk aktivitet Med anledningen av att övervikt och fetma ökat tillsatte regeringen en särskild utredare som skulle lämna förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet (dir. 2020:40). ersatte regeringen den särskilda utredaren med en kommitté för främjande av ökad fysisk aktivitet. Kommittén ska genom utåtriktat arbete bland annat öka den allmänna kunskapen om de positiva effekterna som fysisk aktivitet bidrar till. Kommittén ska bl.a. knyta en eller flera referensgrupper till sig med representanter för regioner, kommuner, det civila samhället, idrottsrörelsen och friluftsorganisationer, näringslivet samt forskarsamhället, sprida framgångsfaktorer och goda exempel på metoder som främjar fysisk aktivitet i befolkningen, lämna förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet samt vid genomförandet av uppdraget särskilt beakta sårbara grupper som barn, ungdomar, äldre och personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska slutredovisas . Fysisk aktivitet på recept Fysisk aktivitet på recept (FaR) får ordineras av läkare, sjuksköterskor, fysioterapeuter eller annan legitimerad vårdpersonal. De ger förslag på träning som är lämplig beroende på diagnos, personligt intresse och livssituation. Under de år som FaR har funnits i har modellen utvecklats och anpassats till regionala och lokala förutsättningar. 21 regioner är huvudmän för arbetet med FaR. Den svenska FaR-modellen omfattar fem komponenter: – patientcentrerat samtal om fysisk aktivitet – skriftlig ordination av en eller flera fysiska aktiviteter anpassade efter individens hälsotillstånd, livssituation och intressen – kunskapsbanken (Fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbehandling), som används som grund för ordinationen – samverkan mellan hälso- och sjukvård och lokala aktivitetsarrangörer – uppföljning av ordinationen utifrån individens behov. publicerade , , reviderade rekommendationer för fysisk aktivitet. En nyhet i riktlinjerna är att de även inkluderar rekommendationer om att begränsa långvarigt sittande. Vikten av att träna styrka och balans har förstärkts jämfört med tidigare riktlinjer från WHO, och precis som förut gäller rekommendationerna alla åldrar från och uppåt. Arbetet med de nya riktlinjerna ingår i WHO:s globala handlingsplan för fysisk aktivitet 2018–2030. har deltagit i revideringsprocessen utifrån sin roll som nationell samordnande myndighet för fysisk aktivitet. Friluftsliv för god folkhälsa beslutade regeringen om tio mätbara mål för friluftslivspolitiken, som ska ha uppnåtts (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4, rskr. 2012/13:278). har samordningsansvar för mål nio, Friluftsliv för god folkhälsa. Det innebär att myndigheten på olika sätt uppmärksammar hur natur- och kulturlandskapet kan vara en möjlig arena för fysisk aktivitet, avkoppling, rekreation och återhämtning. mål med arbetet på friluftslivsområdet (2014–2020) är att öka de samhälleliga förutsättningarna för människor att på lika villkor vistas ute i naturen och utöva friluftsliv. Kultur på recept genomförs i olika former på olika platser i landet, ofta som ett verksamt alternativ mellan sjukskrivning och arbetsåtergång eller arbetsträning. Gemensamt för alla är att personer med någon form av ohälsa erbjuds att via en remiss delta i kravlösa kulturaktiviteter i grupp, regelbundet . Exempelvis finns i Region verksamheten Må bra med kultur som är ett komplement till annan vård för personer med stressrelaterade besvär, oro eller smärta som har varit i kontakt med kurator, sjukgymnast, arbetsterapeut eller annan behandlande vårdpersonal. I Region erbjuds Kulturunderstödd rehabilitering (KUR) som vänder sig till personer som är sjukskrivna eller är i riskzonen för sjukskrivning för stressrelaterade besvär, psykisk ohälsa eller smärta. Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om hälsofrämjande och förebyggande insatser (fr. 2020/21:439). Socialministern anförde följande i sitt svar: har frågat mig om jag inte längre ser ett behov av samhällelig kraftsamling för att vända trenden med ökad övervikt och fetma. Ett viktigt delmål i regeringens folkhälsoproposition är ”Ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla”. Delmålet anger tydligt samhällets viktiga roll i det långsiktiga arbetet för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Regeringen har beslutat att utse en kommitté som ska lämna förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet för att vända utvecklingen med övervikt och fetma. Regeringen har gett i uppdrag att –2023 undersöka och skapa förutsättningar för en överenskommelse i livsmedelsbranschen om att sänka salt- och sockerhalten i livsmedel, samt att ta fram kunskapsunderlag om hur intaget av energitäta och näringsfattiga livsmedel kan minska. I uppdraget ingår att främja en sådan överenskommelse och följa upp effekterna. Målet är att tillsammans med livsmedelsbranschen minska intaget av salt, socker och andra energitäta näringsfattiga livsmedel hos befolkningen. I Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor ger rekommendationer om prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor. Rekommendationerna omfattar åtgärder för att stödja personer att förändra levnadsvanor som exempelvis ohälsosamma matvanor eller otillräcklig fysisk aktivitet, i syfte att förbättra hälsa samt förebygga och behandla sjukdom. har haft i uppdrag av regeringen att stödja införandet av riktlinjerna. –2017 har detta stöd genomförts inom ramen för regeringens strategi för kroniska sjukdomar. Motionsyrkanden om bl.a. fysisk aktivitet på recept samt fetma och övervikt hos barn behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU5 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 48). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:81, rskr. 2019/20:173). antog ett nytt övergripande mål och en ny målstruktur för folkhälsopolitiken, där ett delmål är ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla. I Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor ger rekommendationer om prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor. Rekommendationerna omfattar åtgärder för att stödja personer att förändra levnadsvanor som exempelvis ohälsosamma matvanor eller otillräcklig fysisk aktivitet, i syfte att förbättra hälsa samt förebygga och behandla sjukdom. Utskottet noterar vidare att har påbörjat ett arbete med nationella riktlinjer för vård vid fetma. Utskottet välkomnar att regeringen har gett i uppdrag att –2023 undersöka och skapa förutsättningar för en överenskommelse i livsmedelsbranschen om att sänka salt- och sockerhalten i livsmedel, samt att ta fram kunskapsunderlag om hur intaget av energitäta och näringsfattiga livsmedel kan minska. Utskottet ser även positivt på att regeringen har utsett en kommitté som ska lämna förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet för att vända utvecklingen med övervikt och fetma. Mot bakgrund av det arbete som bedrivs anser utskottet att inte behöver vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2020/21:1623 (SD) yrkande 12, 2020/21:2888 (SD) yrkande 7 och 2020/21:2952 (C) yrkande 10. Motionsyrkandena bör avslås. Av samma anledning är det inte heller nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:1440 (S), 2020/21:2144 (S), 2020/21:2745 (KD) yrkande 4, 2020/21:3135 (M) yrkande 19 och 2020/21:3260 (L) yrkande 10. Motionsyrkandena bör avslås. När det gäller fysisk aktivitet på recept (FaR) noterar utskottet att koordinerar ett projekt för att introducera den svenska metoden FaR i nio europeiska länder. Vidare konstaterar utskottet att hälso- och sjukvården enligt rekommendation bör erbjuda rådgivande samtal eller rådgivande samtal med tillägg av skriftlig ordination om fysisk aktivitet eller aktivitetsmätare till vuxna med särskild risk som är otillräckligt fysiskt aktiva. Utskottet ser positivt på detta. Det är inte nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:2745 (KD) yrkande 7, 2020/21:3135 (M) yrkande 14 och 2020/21:3637 (MP) yrkande 13. Motionsyrkandena bör avslås. Mot bakgrund av det arbete som pågår för att främja fysisk aktivitet anser utskottet inte att behöver vidta åtgärder med anledning av motion 2020/21:3260 (L) yrkande 11. Motionsyrkandet bör avslås. Precis som framförs i motion 2020/21:2745 (KD) yrkande 5 anser utskottet att det är viktigt att barns närmiljö utformas så att den främjar rörelse och fysisk aktivitet. Det är dock inte nödvändigt för att ta något initiativ i frågan. Motionsyrkandet bör avslås. Slutligen ser utskottet positivt på det arbete som bedrivs när det gäller kultur och natur i folkhälsoarbetet. Utskottet är inte berett att föreslå att tar några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:2952 (C) yrkande 22 och 2020/21:3637 (MP) yrkande 15. Motionsyrkandena bör avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har bl.a. gjorts i betänkandena /19:SoU11 Folkhälsofrågor och 2019/20:SoU5 Folkhälsofrågor. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till detta. Folkhälsofrämjande insatser, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5 samt 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2020/21:1880 av (S), 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Vi anser att behöver en nationell hälsofrämjande strategi som metodiskt, långsiktigt och strukturerat strävar efter att skapa bättre förutsättningar för god hälsa hos hela befolkningen. En samlad nationell strategi ska lägga fast några tydliga mål och peka ut prioriteringar, specifika satsningar och hur regelbunden uppföljning och utvärdering ska genomföras. Vidare anser vi att regeringen ska låta ta fram en plan för hur fysioterapeuter och arbetsterapeuter kan användas strukturerat och metodiskt i det förebyggande hälsofrämjande arbetet och i arbetet med att ta fram den samlade nationella hälsofrämjande strategin. Vi anser vidare att uppdrag att samordna det förebyggande folkhälsopolitiska arbetet bör följas upp och att evidensbaserade metoder och projekt inom folkhälsoområdet måste tillgängliggöras nationellt för att kvalitetssäkra det förebyggande folkhälsoarbetet. Slutligen anser vi att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att systematiskt analysera förekomst av läkemedelsrester, narkotiska preparat och virus i avloppsvatten i syfte att kunna göra riktade insatser för folkhälsan. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad vi anför ovan. Folkhälsofrämjande insatser, punkt 2 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 18 samt 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2020/21:1880 av (S), 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Vi anser att uppdrag att samordna det förebyggande folkhälsopolitiska arbetet bör följas upp. Vidare anser vi att evidensbaserade metoder och projekt inom folkhälsoområdet måste tillgängliggöras nationellt för att kvalitetssäkra det förebyggande folkhälsoarbetet. Vi vill även betona det civila samhället som en bärande aktör inom folkhälsoarbetet. Slutligen anser vi att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att systematiskt analysera förekomst av läkemedelsrester, narkotiska preparat och virus i avloppsvatten i syfte att kunna göra riktade insatser för folkhälsan. Folkhälsofrämjande insatser, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:1880 av (S), 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 18, 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Jag anser att regeringen ska låta ta fram en plan för hur fysioterapeuter och arbetsterapeuter kan användas strukturerat och metodiskt i det förebyggande hälsofrämjande arbetet. Folkhälsofrämjande insatser, punkt 2 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 18, 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:1880 av (S), 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Vi anser att uppdrag att samordna det förebyggande folkhälsopolitiska arbetet bör följas upp. Vidare anser vi att evidensbaserade metoder och projekt inom folkhälsoområdet måste tillgängliggöras nationellt för att kvalitetssäkra det förebyggande folkhälsoarbetet. Vi vill även betona det civila samhället som en bärande aktör inom folkhälsoarbetet. Vi anser att det behövs mer kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. Vi vill därför att får i uppdrag att utarbeta ett kunskapsunderlag kring dessa frågor. Slutligen anser vi att behöver en nationell hälsofrämjande strategi som metodiskt, långsiktigt och strukturerat strävar efter att skapa bättre förutsättningar för god hälsa hos hela befolkningen. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad vi anför ovan. Folkhälsofrämjande insatser, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:1880 av (S), 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 18, 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Jag anser att en nationell strategi för hälsa aldrig varit mer nödvändig än . Den måste omfatta många politikområden och vara en angelägenhet för fler samhällssektorer än endast hälso- och sjukvården. Strategin bör fokusera på att alla ska kunna delta i samhället på lika villkor med särskilt ljus på grupper i samhället som oftare drabbas av ohälsa och för tidig död, såsom personer med lägre utbildning och människor födda utanför EU. I detta arbete behövs ett fokus på levnadsvanor och förbyggande arbete. Regeringen bör återkomma med ett förslag i enlighet med vad jag anför ovan. Jag anser även att regeringen ska låta ta fram en plan för hur fysioterapeuter och arbetsterapeuter kan användas strukturerat och metodiskt i det förebyggande hälsofrämjande arbetet. Nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M).