bet · H801KU17 · 2021-04-29 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. har överlämnat sin årsredovisning till . Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisningen i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Utskottet noterar att personalomsättningen har minskat . Vidare betonar utskottet vikten av de satsningar som har gjort för att säkerställa att hemarbetet under coronapandemin fungerar så bra som möjligt liksom betydelsen av arbete för att vara attraktiv som arbetsgivare. Utskottet uttalar att med de begränsningar som coronapandemin orsakat har utfört ett gott arbete . Redogörelse /21:RR1 årsredovisning . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Externrevisorns granskning av årsredovisningen Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Externrevisorns revisionsberättelse Tabell 2 Kostnader för verksamhetsgrenarna 2018–2020 Tabell 3 Vidtagna åtgärder till följd av modifierade revisionsberättelser och revisionsrapporter Tabell 4 Nettokostnader för årlig revision Tabell 5 Antal redovisade timmar inom årlig revision Tabell 6 Avgiftsområdet årlig revision Tabell 7 Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet Tabell 8 Antal granskningar Tabell 9 Antal rapporter utifrån granskningens inriktning Tabell 10 Andelen granskningar som medfört åtgärder Tabell 11 Nettokostnader för effektivitetsrevisionen Tabell 12 Redovisade timmar för effektivitetsrevision Tabell 13 Kostnader för och genomsnittlig insats per granskningsrapport Tabell 14 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationell verksamhet Tabell 15 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete Tabell 16 Antal redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete Tabell 17 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete fördelat per aktivitet Tabell 18 Nettokostnader för internationell samverkan Tabell 19 Redovisade timmar internationell samverkan Tabell 20 Antal anställda per Tabell 23 Sjukfrånvaro i procent av total arbetstid Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /21:RR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (L), (SD), (MP), (M), (S), (V) och (M). ska enligt 9 kap. 3 § lagen (2016:1091) om budget och administration för myndigheter, den s.k. BEA-lagen, lämna en årsredovisning till . Riksrevisorn ska besluta om årsredovisningen, enligt 4 a § lagen (2002:1023) med instruktion för . lämnade sin årsredovisning till (redog. 2020/21:RR1). I årsredovisningen intygar riksrevisorn att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Riksrevisorn bedömer vidare att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten varit betryggande som årsredovisningen avser. Revision av årsredovisning har utförts av . Revisionsberättelsen kom in till (dnr 1743-2020/21). Inga motioner har väckts med anledning av redogörelsen. Som ett led i beredningen av ärendet höll utskottet en intern utfrågning med riksrevisorn. har lämnat in Uppföljningsrapport till finansutskottet. har tagit del av uppföljningsrapporten. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen med årsredovisning till handlingarna. I sitt förord anför riksrevisor att coronapandemin har präglat stora delar av verksamheten och att myndigheten har utvecklat sina arbetssätt utifrån det. I har man till största delen arbetat på distans och har inte kunnat ha fysiska möten med sina granskningsobjekt, internationella samarbetspartner eller andra intressenter i omvärlden. Trots utmaningarna säger sig riksrevisorn kunna se tillbaka där lyckats med att både bedriva ett omfattande förändringsarbete och att genomföra sina uppgifter inom granskningsverksamheten och den internationella verksamheten med hög kvalitet. Riksrevisorn noterar i förordet vidare att trädde nya bestämmelser för ledningsstruktur i kraft och myndigheten leds av en riksrevisor. tillträdde , första riksrevisionsdirektör, med uppgift att såväl stödja som vid behov träda in för som riksrevisor. har man i arbetat för att göra digitaliseringsfrågor till en integrerad, naturlig del av verksamheten. Riksrevisorn framhåller som högsta prioritet att fortsätter att utveckla arbetssätt och kompetens för att hänga med i den tekniska utvecklingen. Det är avgörande för att ska kunna fortsätta arbeta effektivt och för att utveckla granskningsmetoder som möter den tekniska utvecklingen hos de myndigheter och organisationer som myndigheten granskar. Riksrevisorn har bl.a. infört en myndighetsövergripande funktion för utveckling och förvaltning av digitala resurser och ett särskilt beredningsorgan för att samordna digitaliseringsarbete. Slutligen tar riksrevisorn i förordet upp att framgångsrikt har genomfört en flytt av Stockholmskontoret till nya lokaler som erbjuder en bättre arbetsmiljö och möjlighet att arbeta mer flexibelt. Flytten har genomförts med stor medvetenhet om miljöpåverkan, och myndigheten har genom återvinning och återanvändning av möbler och material undvikit koldioxidutsläpp på över , jämfört med om allt skulle ha slängts. Kontoret öppnade , men på grund av den rådande pandemin har det inte varit möjligt att arbeta på plats i lokalerna i den omfattning man räknat med. Flytten är dock en långsiktig investering. Intern styrning och kontroll Det är riksrevisorn som i samband med undertecknandet av årsredovisningen gör en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande inom . Underlag till denna bedömning är såväl det löpande arbetet med riskhantering inom ramen för den ordinarie planerings- och uppföljningsprocessen, som en avstämning med ledningsgruppen i samband med att årsredovisningen tas fram. Exempel på identifierade risker där har genomfört riskminimerande åtgärder är ekonomistyrning, coronapandemins påverkan på verksamheten och arbetsmiljön, digitaliseringsbehov i verksamheten samt informationssäkerhet och informationshantering i en alltmer digital värld. Anslagsförbrukningen på förvaltningsanslaget blev 2020 betydligt lägre än fullt anslagsutnyttjande som hade räknat med. Även ett visst utnyttjande av anslagskrediten hade beräknats, bl.a. med anledning av flytten av Stockholmskontoret till nya lokaler 2020. Kostnaderna för personal har varit lägre, vilket kan förklaras av att medeltalet anställda har varit lägre än beräknat. I övrigt har bl.a. kostnaderna för resor och konferenser, konsultkostnader och övriga kostnader varit betydligt lägre än beräknat, vilket framför allt beror på situationen med coronapandemin med färre resor och lägre aktivitet som följd. Även kostnaden för flytten av Stockholmskontoret till nya lokaler blev lägre än beräknat. På biståndsanslaget blev utfallet betydligt lägre än målet om fullt anslagsutnyttjande. Det lägre utfallet beror i huvudsak på coronapandemin och förklaras framför allt av lägre resekostnader och övriga kostnader i samband med insatser som antingen ställts in eller genomförts digitalt. Det totala utfallet för båda anslagen uppgick till . Årets tilldelade medel för anslaget 2:5 uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett anslagssparande med . Årets tilldelade medel för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till eftersom utnyttjade av anslagskrediten. Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett anslagssparande med . Ingående anslagssparande/-kredit Utgående anslags-sparande/-kredit Utgiftsområde 1, 2:5 -0,1 Utgiftsområde 7, 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete -0,7 -0,8 Källa: årsredovisning . Verksamhetens nettokostnader har minskat med jämfört med föregående år. är det i huvudsak kostnader för personal och resekostnader som har minskat jämfört med . Redovisningen av verksamhet och resultat tar utgångspunkt i myndighetens huvudsakliga uppgifter och är indelad i tre verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision och internationell verksamhet. Den fjärde verksamhetsgrenen – nationellt revisionsorgan – som fanns i årsredovisningen har utgått , efter beslut av riksrevisorn. (Den del av nationellt revisionsorgan som avsåg internationell samverkan redovisas 2020 under verksamhetsgrenen internationell verksamhet. Resterande del av nationellt revisionsorgan redovisas som myndighetsgemensamma kostnader och fördelas ut på de tre verksamhetsgrenarna.) Syftet med de tre verksamhetsgrenarna 2020 är att redovisningen bättre ska spegla huvudsakliga uppgifter. Jämförelsetal har räknats om. Tabell 2 Kostnader för verksamhetsgrenarna 2018–2020 För internationell verksamhet är nettokostnaderna betydligt lägre 2020 jämfört med , vilket till stor del beror på minskade resekostnader och i viss utsträckning även på lägre aktivitetsnivå inom det internationella utvecklingssamarbetet till följd av coronapandemin (se vidare nedan). slutförde granskningen av årsredovisningar för . Totalt lämnade den årliga revisionen 226 revisionsberättelser för myndigheter och andra organisationer som ska granska. Granskningen slutfördes i början av coronapandemin när alla medarbetare arbetade hemifrån. Tack vare en snabb omställning till att granska på distans kunde samtliga revisionsberättelser lämnas . har planerat och genomfört tidigarelagd granskning av årsredovisningarna . En stor del av granskning utförs innan myndigheterna har upprättat sina årsredovisningar, s.k. tidigarelagd granskning. Om noterar fel och brister i den tidigarelagda granskningen kommuniceras iakttagelserna till myndigheten. På så sätt har myndigheten möjlighet att rätta sådant innan årsredovisningen upprättas. Den årliga revisionens granskning blir därmed även förebyggande och bidrar till att löpande stärka den interna styrningen och kontrollen hos myndigheterna. Även detta arbete har skett på distans till följd av coronapandemin. En förutsättning för att kunna göra granskningen har varit nya digitala lösningar för bl.a. överföring av information mellan och myndigheterna som granskas. slutför granskningen av årsredovisningarna i början på 2021. Målet för verksamhet är bl.a. att statens verksamhet redovisas på ett tillförlitligt sätt. Eftersom alla årsredovisningar granskas och granskningen sker på ett enhetligt sätt kan antalet modifierade revisionsberättelser ses som en indikator på tillförlitligheten i myndigheternas redovisning. Två andra indikatorer som använder för att bedöma resultatet av den årliga revisionen är vidtagna åtgärder till följd av modifierade revisionsberättelser respektive rekommendationer i revisionsrapporter. Antalet modifierade revisionsberättelser uppgick till tio . Det är en minskning jämfört med (21) som bl.a. beror på att färre myndigheter överskred sina bemyndiganderamar 2019. Det är dock svårt att dra några generella slutsatser baserat på minskningen av antalet modifieringar. Snarare är det så att 2018 avviker med ett högre antal modifieringar jämfört med både 2019 och 2017 (14). Ett vanligt skäl till en modifierad revisionsberättelse är en överskriden anslagskredit eller bemyndiganderam. När det händer påverkar det uttalandet om ledningens förvaltning, dvs. bedömningen av om ledningen har följt tillämpliga regelverk. lämnade fyra modifieringar till följd av sådana fel (2018: 8 modifieringar, 2017: 4 modifieringar). En förutsättning för att ska kunna bidra till en god statlig förvaltning är att granskningsverksamheten får genomslag. följer därför upp vad som skett med anledning av de modifierade revisionsrapporterna och de rekommendationer som lämnas i revisionsrapporter. Tabell 3 Vidtagna åtgärder till följd av modifierade revisionsberättelser och revisionsrapporter Andelen modifierade revisionsberättelser där myndigheten eller regeringen har vidtagit åtgärder Andelen rekommendationer som myndigheter har åtgärdat (den samlade uppföljningen av rekommendationer gjordes första gången .) Källa: årsredovisning . Av tabellen framgår att regeringen och myndigheterna helt eller delvis vidtagit åtgärder för av rekommendationerna. till antalet vidtagna åtgärder är bedömning att de rekommendationer som lämnas bidrar till en god statlig förvaltning. Den årliga revisionen har, , genomfört en enkätundersökning för att mäta revisionsobjektens upplevelse av revisionens genomförande. Undersökningen är tänkt att fungera som ett verktyg för utvärdering av den årliga revisionens arbetssätt generellt och som en återkoppling till de ansvariga revisorerna. Resultatet var övervägande positivt. uppgav av revisionsobjekten att deras samlade bedömning av revisionen var positiv (2018: , 2017: ). Inom den årliga revisionen pågår ett kontinuerligt arbete med att revidera och utveckla metodstödet i revisionsprocessen i syfte att stärka kvaliteten och enhetligheten i revisionen. har rutinen för hantering av risker reviderats. Nettokostnaderna för den årliga revisionen uppgår till ca , vilket är i linje . Antalet redovisade timmar har dock minskat något, framför allt för revision av myndigheter. Det finns flera orsaker till det. Granskningen har huvudsakligen kunnat genomföras på distans. Detta har inneburit vissa besparingar , men det har också varit nödvändigt att minimera granskningen eftersom situationen har inneburit stor osäkerhet kring möjligheter till granskning och myndighetsbesök. Den årliga revisionen har också haft färre anställda, vilket inneburit mindre tillgängliga resurser för granskning. Orsaken till att nettokostnaderna ändå är oförändrade är högre myndighetsgemensamma kostnader jämfört med . Tabell 4 Nettokostnader för årlig revision Revision av myndigheter m.fl. Revision av övriga organisationer Källa: årsredovisning . Tabell 5 Antal redovisade timmar inom årlig revision Revision av myndigheter m.fl. Revision av övriga organisationer Källa: årsredovisning . Årlig revision är avgiftsbelagd. Intäkterna redovisas mot inkomsttitel, och verksamhetens kostnader belastar förvaltningsanslaget. Timmarna för revision av myndigheter har minskat 2020. Eftersom faktureringen baseras på redovisade timmar medför det att intäkterna för avgiftsområdet är lägre, vilket har lett till att det har uppstått ett underskott . Tabell 6 Avgiftsområdet årlig revision Årets över-/underskott Källa: årsredovisning . granskar Östersjöstaternas råd (). Verksamheten är avgiftsfinansierad och ingår i de internationella revisionsuppdrag som kan bedriva enligt lagen med instruktion för . Intäkterna disponeras av . Utfallet är i linje . Stora delar av det ackumulerade överskottet härrör från tidigare internationella uppdrag i bl.a. och . Tabell 7 Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet Årets över-/underskott Källa: årsredovisning . Under den pågående pandemikrisen har effektivitetsrevisionen tagit stor hänsyn till att flera verksamheter har samhällsviktiga och brådskande uppgifter inom krishanteringen. Verksamheten gynnades av fortsatt låg personalomsättning. Hur många granskningar som kan bedrivas bestäms av tillgängliga resurser, granskningarnas omfattning och inriktning samt hur snabbt medarbetare kan påbörja en ny granskning i samband med att de avslutar en pågående granskning. Pandemin har påverkat produktion och resursåtgång inom granskningsverksamheten i och med minskad tillgänglighet till de granskade myndigheterna och ökat hemarbete. publicerades 30 granskningsrapporter. Av dessa inleddes 2 granskningar , 6 , 17 och 5 . bedömer resultatet som mycket bra, givet omständigheterna. Vid årets början pågick 37 granskningar, vilket är färre än vid ingången av föregående år. inleddes 31 granskningar, vilket är färre än . har totalt bedrivit (inlett, fortsatt arbetet med eller publicerat) 68 granskningar, vilket också är färre än . har två granskningar avslutats utan publicerad granskningsrapport, en av Swedavias samhällsuppdrag och en av gymnasieskolans lärlingsutbildning. Granskningen av Swedavias samhällsuppdrag lades ned mot bakgrund av utvecklingen av coronapandemin och den stora påverkan som denna har haft på flygmarknaden då Swedavias situation sannolikt påverkas . Granskningen av gymnasieskolans lärlingsutbildning lades ned mot bakgrund av att regeringen har gett i uppdrag att följa upp och ge förslag på hur lärlingsutbildningen kan förbättras, varför mervärdet av en granskning inte bedömdes vara tillräckligt högt för att gå vidare. pågick 36 granskningar, vilket är något färre än . I tabell 8 nedan framgår utvecklingen av antal granskningar . Tabell 8 Antal granskningar Pågående granskningar vid årets början Summa pågående och inledda granskningar Källa: årsredovisning . De 30 publicerade granskningsrapporterna är väl fördelade över utskott, anförs det i årsredovisningen. Granskningar har genomförts inom samtliga utskottsområden utom försvarsutskottet och kulturutskottet. Förhållandevis många granskningar genomfördes inom finansutskottets område. Tabell 9 Antal rapporter utifrån granskningens inriktning (En granskning kan beröra flera inriktningar) Källa: årsredovisning . Inriktningen av effektivitetsrevisionen varierar naturligt mellan åren. Sammantaget bedömer att effektivitetsgranskningarna levde upp till lagens krav på bredd. En aspekt av god förvaltning är att verksamheten bedrivs effektivt och med god hushållning. följer upp vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av effektivitetsrevisionens granskning och bedömer genomslaget av de tidigare lämnade granskningsrapporterna . I många fall har granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen medfört någon form av åtgärd från regeringen eller andra granskade organisationer som ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Enligt är det dock viktigt att vara medveten om den osäkerhet som råder kring möjligheten att härleda åtgärderna direkt till granskningsrapporternas slutsatser och rekommendationer. Denna osäkerhet, i kombination med att uppgiften endast finns tillgänglig , innebär att det inte heller är möjligt att ange orsaker till förändringen mellan åren. Tabell 10 Andelen granskningar som medfört åtgärder Andelen granskningar som medfört åtgärder Källa: årsredovisning . Effektivitetsrevisionens kvalitetssäkring är en integrerad del av granskningsprocessen. Utöver att projektledaren, projektgruppen och enhetschefen har ett kvalitetsansvar bidrar också metodämnessakkunniga, jurister, utsedda interna opponenter samt kollegor på till kvalitetssäkringsarbetet. Efter att ett utkast till granskningsrapport har behandlats vid ett seminarium får och den eller de andra myndigheter som har granskats möjlighet att faktagranska och lämna övriga synpunkter på rapportutkastet. När även dessa synpunkter har beaktats fattar riksrevisorn beslut om granskningsrapporten. infördes en omarbetad process för effektivitetsrevisionen i syfte att förenkla och förtydliga arbetet. Den nya processen är i linje med internationella standarder för effektivitetsrevision. infördes även nya klarspråksriktlinjer specifikt för effektivitetsrevisionen, för att främja tydligare, mer enhetliga och läsarvänliga granskningsrapporter. av de svarande på enkäter till granskningsobjekten (exklusive , enligt överenskommelse) ansåg att de granskningsrapporter som publicerades helt eller i huvudsak gav ett professionellt och välbalanserat intryck, och ansåg att de rekommendationer som lämnades helt eller i huvudsak var begripliga, relevanta och möjliga att använda. Kostnaderna för effektivitetsrevisionen är något lägre än föregående år. Kostnaden för omvärldsbevakning har ökat något. tog översynen av processen för framtagande av granskningsrapporter, EFF-processen, många timmar i anspråk, vilket avspeglades i kostnaderna då. Vidare har pandemin medfört färre genomförda utbildningar . Tabell 11 Nettokostnader för effektivitetsrevisionen Källa: årsredovisning . Tabell 12 Redovisade timmar för effektivitetsrevision Källa: årsredovisning . Såväl kostnaden per publicerad granskning som antalet redovisade timmar har ökat jämfört . Kostnader och timmar påverkas i hög grad av inriktning och omfattning på de granskningar som genomförs, dvs. omfattande och komplicerade granskningar drar upp den genomsnittliga kostnaden och vice versa. Den pågående pandemin påverkar årets utfall genom minskad tillgänglighet till de myndigheter som granskas och ökat hemarbete. Tabell 13 Kostnader för och genomsnittlig insats per granskningsrapport Kostnad för årets avslutade granskningar – varav publicerade granskningar – varav granskningar som inte resulterat i rapporter Styckkostnad för årets publicerade granskningar Snittantal timmar per publicerad granskningsrapport Källa: årsredovisning . internationella verksamhet omfattar två delar: internationellt utvecklingssamarbete och internationell samverkan. I tabell 14 finns en ekonomisk sammanställning för hela verksamhetsgrenen. Tabell 14 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationell verksamhet Källa: årsredovisning . Förutsättningarna för arbetet har ändrats påtagligt av den rådande coronapandemin. Nedstängningar av samhället i flera samarbetsländer tillsammans med begränsad it-infrastruktur har inneburit speciella utmaningar för verksamheten. I hög utsträckning har likväl planerade aktiviteter kunnat genomföras digitalt. bedrev verksamhet i tre regionala och tio bilaterala samarbetsprojekt. Inga nya bilaterala projekt påbörjades och två bilaterala samarbeten avslutades vid årets utgång. Ett bilateralt samarbete, med revisionsmyndigheten i , kommer att bedrivas med 2021 som avslutande år för att därefter övergå till regionalt samarbete. Därutöver har beslut fattats att förlänga regionala samarbeten i sydöstra samt på västra . På global nivå fokuserades insatserna på kapacitetsutveckling inom ramen för Intosai (Audit Institutions). Fortsatt fokus ligger på det regionala samarbetet. regionala samarbeten har omfattat insatser riktade till 43 nationella revisionsmyndigheter. En stor del av den regionala verksamheten sker inom samförståndsavtal med Afrosai-E (Supreme Audit Institutions), en organisation som består av 26 revisionsmyndigheter i . Inom det bilaterala samarbetet har aktivitetsnivån varit lägre till följd av coronapandemin. Trots utmaningarna har verksamhet kunnat bedrivas i alla tio bilaterala projekt . Det är tydligt att förutsättningarna för att stödja partner har förändrats med anledning av coronapandemin, vilket lett till att pröva nya stöd- och samarbetsformer. har inlett ett samarbete med FN:s utvecklingsprograms (UNDP) landskontor i . Stödet från har gjort det möjligt att inkludera revisionsmyndigheten i som implementerande partner i UNDP:s pågående program Parliament Support Programme , som bl.a. syftar till att stärka parlamentets kontrollmakt och den offentliga revisionens kapacitet. En väsentlig del av internationella utvecklingssamarbete sker på den globala nivån. Trots pandemin har verksamheten kunnat fortgå i planerad omfattning, och i flera fall har nått ut till en större och bredare publik än tidigare då den genomförts digitalt, enligt årsredovisningen. En viktig del av detta arbete sker inom ramen för (, , där är vice ordförande), med uppgift att främja utvecklingen hos oberoende revisionsmyndigheter. genomfördes flera webbinarier, bl.a. med fokus på revisionsmyndigheters roll under coronapandemin, samt samarbete med civilsamhället. Det senare resulterade i ett ramverk med principer för revisionsmyndigheters samarbete med civilsamhället. Ett annat ämne har varit revisionsmyndigheters roll i att granska biståndsmedel i sina respektive länder. Engagemanget var stort och slutsatserna från webbinariet kommer att ligga till grund för en ny projektgrupp inom CBC, med avsikt att skapa bättre förutsättningar för revisionsmyndigheter att granska biståndsmedel på ett hållbart sätt. leder för stöd till revisionsmyndigheter i bräckliga situationer (Auditing in Complex and Challenging Contexts, ACCC). Projektgruppen ökade sin aktivitetsnivå med fler webbinarier och kunde, tack vare det digitala formatet, nå fler deltagare.