bet · H901UbU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet samt för insatser som syftar till att minska skolsegregation. Anslaget får även användas för utgifter för svenskt deltagande i internationella studier och tävlingar på utbildningsområdet. Anslaget får vidare användas för utgifter för administration av uppdrag, uppföljning och utvärdering av uppdrag och satsningar, utredningar samt statsbidrag och stipendier. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 4 2022. För en nationell samordning av lärarresurserna i nationella minoritetsspråk beräknas att anslaget behöver ökas med (se avsnitt 4.6.1). Regeringen bedömer med anledning av ett utökat åtagande för kommunerna i fråga om extra studietid för elever att statsbidraget för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid bör minskas. Regeringen bedömer även med anledning av ett utökat åtagande för kommunerna om en utökad lovskola att statsbidraget för undervisning under skollov bör minskas. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2022 och det beräknas därefter minskas med . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås ökas med 2022 och beräknas ökas med (se avsnitt 4.6.2). För demokratistärkande insatser i syfte att motverka förekomst av antisemitism och andra former av rasism beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med (se avsnitt 4.6.1). För att fortsätta arbetet med att minska de negativa effekterna av elevernas kunskapsutveckling, hälsa och välmående till följd av covid-19-pandemin beräknas att anslaget behöver ökas med 2022. För att kunna fortsätta försöksverksamheten inom uppdraget att digitalisera de nationella proven bedömer regeringen att medel för statsbidrag till deltagande huvudmän behöver förlängas. Regeringen bedömer därför att anslaget behöver ökas med 2022. För en förlängning av insatsen med det s.k. Tekniksprånget beräknas att anslaget behöver ökas med 2022–2024. För att bättre motsvara nivån på efterfrågan på medel i den del som avser statsbidraget för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan föreslår regeringen att anslaget minskas med 2022 och den beräknar att anslaget även kan minskas med 2023–2025. För att bättre överensstämma med anslagsändamålen föreslår regeringen att medel för fortbildning när det gäller specialpedagogiska insatser samt speciallärarutbildning inom Lärarlyftet flyttas till anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Anslaget föreslås därför minskas med 2022 och beräknas därefter minskas med (se avsnitt 4.6.2). För att korrigera en minskning av anslaget från budgetpropositionen beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2022 och därefter med . För att korrigera ett tidigare beslut föreslår regeringen att medel för att förbereda införandet av ämnesbetyg i gymnasieskolan överförs från anslaget till anslaget 1:1 . Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2022 och beräknar att anslaget minskas med 2023. Anslaget 1:1 föreslås ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023–2029. Skälen är att inom sin verksamhet behöver kunna sluta fleråriga ekonomiska avtal. Vidare behöver myndigheten kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Anslaget 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom skolområdet för elever med funktionsnedsättning som är mottagna vid någon av de riksrekryterande utbildningarna i , , , och kommun. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För att bättre motsvara nivån på efterfrågan på medel föreslår regeringen att anslaget minskas med 2022 och man beräknar att anslaget minskas med 2023–2026. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälet är att Specialpedagogiska skolmyndigheten beslutar om bidrag för omvårdnad och habilitering för elever som deltar i Rh-anpassad gymnasieutbildning. Bidraget beviljas per läsår. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg. Anslaget får vidare användas för utgifter för statsbidrag för att stimulera omsorg , nätter och . Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 3 . För en förstärkning av statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan beräknas att anslaget behöver ökas med 2023 och därefter med . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2 2023. Skälet är att huvudmännen behöver information om bidragsramarnas storlek och beslut om bidragsram behöver därför fattas året före bidragsåret. Statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan beviljas per kalenderår (bidragsår). Anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för – ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieskolutbildning – statsbidrag för avgifter till International Baccalaureate Office och för viss International Baccalaureate-utbildning – statsbidrag och särskilt stöd för utbildningsverksamhet med särskild inriktning – statsbidrag för riksrekryterande gymnasiala utbildningar – ersättning till skolhuvudmän för kostnader för nordiska elever – statsbidrag för utlandssvenska elever samt barn och ungdomar som inte är folkbokförda i eller som vistas i landet utan tillstånd. Anslaget får även användas för utgifter för arbete med administration och uppföljning av statsbidrag. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . På grund av hög efterfrågan på medel från anslaget beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2023 och med 2024. Anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Anslaget får även användas för utgifter inom ramen för Statens skolverks utvecklingsinsatser för svensk undervisning i utlandet och för stöd för undervisning i svenska vid utländska skolor. Anslaget får vidare användas för utgifter för anställda vid . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för fortbildning och annan kompetensutveckling av lärare, förskollärare, rektorer och viss annan personal. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 2022. För att bättre överensstämma med anslagsändamålen föreslås att medel för fortbildning när det gäller specialpedagogiska insatser samt speciallärarutbildning inom Lärarlyftet flyttas till anslaget från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Anslaget föreslås därför ökas med 2022 och beräknas därefter ökas med (se avsnitt 4.6.2). Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Skälen är att behöver ingå fleråriga avtal med lärosäten om uppdragsutbildning och lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För en stärkt elevhälsa beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2022 och 2023. Anslaget 1:12 Praktiknära skolforskning Regeringen anger att anslaget får användas till finansieringsbidrag inom den praktiknära skolforskningen. Anslaget disponeras och fördelas av . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Regeringen anger att det behövs ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden för att kunna utlysa och fördela medel för praktiknära forskning. Anslaget 1:13 Bidrag till lärarlöner Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till höjda löner för lärare och förskollärare i fritidshemmet, förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer samt i gymnasie- och gymnasiesärskolan. Anslaget får även användas för karriärstegsreformen och för särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 4 . För att renodla statsbidragen föreslås att delar av statsbidraget för det s.k. Lärarlönelyftet flyttas till anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Anslaget beräknas därför minskas med 2023 och därefter med . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023. behöver kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Anslaget 1:14 Särskilda insatser inom skolområdet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för insatser för elever med funktionsnedsättning eller med andra särskilda behov. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För arbete med att stödja huvudmän att göra det lättare att tillgodose elevers behov av särskilt stöd beräknas att anslaget behöver ökas med 2022–2024. 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen, och fritidshemmet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 6 . För en förstärkning av det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2022, 2023, 2024 och därefter med . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2023. Skälen är att bidraget lämnas för ett kalenderår i sänder och bidragsramarna kommer att variera i storlek för huvudmännen med hänsyn till förändringar i elevantal och elevernas socioekonomiska bakgrund. Huvudmännen behöver därför information om bidragsramarnas storlek inför sina egna budgetprocesser, vilket innebär att beslut om bidragsram behöver fattas året före bidragsåret. I kommittémotion 2021/22:4179 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en sänkning av anslaget 1:1 med . Motionärerna föreslår en höjning av anslagen 1:2 med och 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med . Innebörden av motionärernas anslagsförslag ovan framgår ytterligare av vad som behandlas i följande yrkanden. I yrkande 2 anger motionärerna att en satsning på anlaget 1:1 avser ett uppdrag att ta fram en plan för hur undervisningstiden i kan utökas med per dag från årskurs 1. Anslaget bör tillföras 2022 för detta ändamål. I yrkande 4 anger motionärerna att en annan satsning på anslaget avser ett uppdrag till att se hur ett lagstöd för resursskolorna samt en hållbar finansiering som garanterar deras verksamhet skulle kunna utformas. Anslaget bör tillföras 2022 för detta ändamål. Vidare anges i yrkande 5 att bör få ett uppdrag att sammanställa statsbidragens storlek, antal, utformning och innehåll och förväntade resultat. Anslaget bör tillföras 2022 och 2023 för detta ändamål. I yrkande 13 avvisar motionärerna regeringens satsning på för att inrätta kvalitetsdialoger med skolans huvudmän. Det innebär att anslaget sänks med 2022, 2023 och 2024. I yrkande 14 avvisar motionärerna regeringens satsning på för att införa ett gemensamt skolvalsystem. Det innebär att anslaget sänks med 2022 och 2023–2024. I yrkande 6 anger motionärerna att en satsning på anslaget 1:2 avser ett uppdrag till myndigheten att utforma ett robust kvalitets- och progressionsmått som mäter varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling för att hjälp snabbt ska kunna komma på plats där det behövs. Anslaget bör tillföras 2022 för detta ändamål. I yrkande 7 anger motionärerna att en annan satsning på anslaget till Skolinspektionen avser ett utökat uppdrag att utföra fler inspektioner, också oanmälda, samt utökad möjlighet att agera mot skolor med brister. Anslaget bör tillföras 2022 och därefter 2023 och 2024 för detta ändamål. I yrkande 10 anger motionärerna att en satsning på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet avser kompetensutveckling och stärkt utbildning för rektorer på skolor i särskilt utsatta områden. Anslaget bör tillföras 2022–2024. I kommittémotion 2021/22:3892 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en sänkning av anslagen 1:1 med och 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med 6 . Motionärerna föreslår en höjning av anslagen 1:2 med , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem, och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 1 och 1:13 Bidrag till lärarlöner med . Därutöver föreslår motionärerna att sju nya anslag införs och att medel tillförs dessa enligt följande: anslaget 99:1 Stöd till glesbygdsskolor med , anslaget 99:2 Slopat karensavdrag för förskolepersonal, lärare i och fritidspersonal med , anslaget 99:3 Utökning av och gymnasieskola med , anslaget 99:4 Jourklasser med , anslaget 99:5 Utökad personaltäthet fritids med , anslaget 99:9 Skolhälsovård med och anslaget 99:12 Ökad generell skolpeng med 2 . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. en satsning på förskolan respektive trygghet i skolan, om vardera, enligt motionärerna. Dessa medel fördelar sig på flera anslag. Innebörden av samtliga ovanstående anslagsförslag om satsningar redovisas i det följande. Motionärerna avvisar regeringens förslag om gemensamt skolvalssystem och sänker anslaget för med 2022 och 2023 och 2024. Motionärerna föreslår en satsning på 2022, 2023 och 2024 på Skolinspektionen för flytt av tillståndsgivning och tillsyn av alla fristående förskolor, pedagogisk omsorg och fritidshem, och fler oanmälda besök. Motionärernas förslag om en satsning på till förskolan avses vara ett öronmärkt statsbidrag men där användningen ska bestämmas lokalt utifrån behov – ökat stöd för minskade barngrupper eller andra investeringar i förskolan. Motionärerna föreslår en satsning på 2022–2024 för höjda lärarlöner. föreslås att en karriärtjänstmodell för lärare utvecklas, där bl.a. krav på höjda elevresultat ska ingå. Modellen ska kunna utvecklas successivt samt gälla i hela landet. Satsningen ska gälla i stället för systemet med förstelärartjänster. Personaltätheten i fritidshemmen behöver öka så att en personal maximalt ansvarar för 20 barn och ungdomar i verksamheten. En satsning på 2022–2024 föreslås för detta. För att öka möjligheten till en levande landsbygd bör glesbygdsskolor stödjas så att verksamheten kan fortsätta vid tillfälligt sviktande underlag. En satsning föreslås på 2022, 2023 och 2024. En satsning på 2022–2024 föreslås för att kunna ta bort karensdagen vid sjukdom för förskolepersonal, grundskollärare och fritidspersonal. behöver stärkas och effektiviseras. Detta kan ske bl.a. genom att ge studie- och yrkesvägledarna en tydligare roll och ansvar och genom att bl.a. utveckla digitalt vägledningsstöd. Motionärerna föreslår 2022–2024 för denna satsning. Ett system med jourklasser bör enligt motionärerna införas för elever som har svårt att fungera i en normal skolsituation. Därigenom kan dessa elever få extra möjligheter till stöd och övriga elever få större möjligheter till studiero. 2022, 2023 och 2024 föreslås för denna satsning. Den psykiska ohälsan hos barn och unga ökar kraftigt och motionärerna föreslår att ett tak sätts för hur många elever elevhälsans personal får ansvara för – en skolläkare på 7 000 elever, en skolsköterska på 430 elever, en psykolog på 1 000 elever och en kurator på 400 elever. Motionärerna föreslår 2022–2024 för satsningar på elevhälsan. En ökad generell skolpeng föreslås på 2022–2024. Staten bör skjuta till mer pengar så att grundbeloppet för varje elev ökar. Det står sedan respektive skola fritt att använda de extra resurserna till de förbättrande åtgärder som behövs, t.ex. inköp av mer läromedel eller en satsning på högre personaltäthet. Motionärerna föreslår en satsning på samtliga personalkategorier i skolan så att lärarna kan avlastas och ägna mer tid åt undervisning. Medel för mer skolpersonal finns inom utgiftsområde 25. Motionärerna anser att anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling bör tas bort. Därigenom sparas från anslaget 6 2022, 2023 och 2024. I stället satsar motionärerna medel på t.ex. trygghetsmiljarden och ökad generell skolpeng. I kommittémotion 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ökade resurser och befogenheter till Skolinspektionen. Motionärerna anför att Skolinspektionens rutiner när det gäller krav, kontroller, planering och uppföljning av åtgärder och besök, i synnerhet oanmälda besök behöver utvecklas och öka i omfattning. I kommittémotion 2021/22:4126 av m.fl. (C) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en sänkning av ett antal anslag på barn- och ungdomsutbildningsområdet till följd av en föreslagen reducering av pris- och löneomräkningen. Se bilaga 2 för föreslaget sänkt belopp per anslag. Motionärerna föreslår även en sänkning av anslagsnivåerna på anslagen 1:1 med , på 1:2 med , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten med , 1:4 Sameskolstyrelsen med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , 1:11 med samt 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med . Motionärerna avvisar regeringens förslag om grundläggande behörighet varför anslaget för föreslås minska med 2022 och med 2023. Även regeringens förslag om gemensamt skolval avvisas varför anslaget föreslås minska med 2022 och med 2023 och 2024. Eftersom lägger fram ett eget förslag om elevhälsa nedan föreslås anslaget minska med 2022, 2023 och 2024. Motionärerna föreslår en informationskampanj om trygghet på nätet och avsätter 2022 och 2023 och 2024 för detta ändamål. Motionärerna föreslår att anslaget för Skolinspektionen minskas med 2022, och 2023 och 2024. Motionärerna föreslår en särskild satsning på elevhälsan, och anslaget för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet behöver för detta ändamål ökas med 2022 och 2023. Motionärerna framhåller att fokus i satsningen bör vara extra hälsosamtal för de elever som har fått studera hemifrån och på distans till följd av restriktionerna under covid-19-pandemin. Anslaget föreslås minska med 2022 på grund av att motionärerna avvisar regeringens ettåriga satsning för att minska de negativa effekterna av elevernas kunskapsutveckling, hälsa och välmående till följd av covid-19-pandemin. Eftersom motionärerna avvisar regeringens satsning och i stället föreslår en egen satsning på elevhälsa behöver anslaget för Specialpedagogiska myndigheten minska med 2022 och med 2023, samt anslaget för minska med 2022 och 2023. Motionärerna avvisar regeringens förslag om likvärdighetsbidrag och anslaget till statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling föreslås därför minska med 2022 med 2023 och med 2024. Detta medför följdändringar för anslaget om kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25. Eftersom regeringens förslag om elevhälsa avvisas beräknas anslaget minska med 2024. I partimotion 2021/22:3272 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag höjningar av anslagen 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 329 000 000 och 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 2 . Motionärerna föreslår en minskning av anslaget 1:13 Bidrag till lärarlöner med . Motionärerna prioriterar satsningar på en bättre arbetsmiljö i landets skolor och vill även se ett ökat anslag till stöd till studenter med funktionsnedsättningar inom högre utbildning. Det riktade statsbidraget till lärarassistenter föreslås göras om till ett mer generellt stöd till personalförstärkning, för att betona att det behövs mer personal i skolan. För att komma till rätta med att investeringarna i läromedel har minskat föreslås ett statsbidrag till läromedel om per elev i . Motionärerna föreslår också medel till att stärka skolbiblioteken samt att öka personaltätheten, förbättra kvaliteten, öka möjligheterna till fortbildning och minska gruppstorleken i förskolan. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag höjningar av anslagen 1:2 med , 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med och 1:12 Praktiknära skolforskning med . Motionärerna föreslår en minskning av anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med . Därutöver föreslår motionärerna att fem nya anslag införs och att medel tillförs dessa enligt följande: anslaget 99:2 Utbildningsdag föräldrar , anslaget 99:13 Personalsatsning , anslaget 99:14 Motverka övergrepp i föreningar och förskola , anslaget 99:15 Mentorskapsprogram – skolan som del i brottsförebyggande arbete och anslaget 99:16 Läxhjälp utsatta områden . Innebörden av motionärernas anslagsförslag framgår ytterligare av vad som behandlas i följande yrkanden. I yrkande 2 begär motionärerna att man ska minska barngrupperna i förskolan med målsättningen att det ska vara maximalt tolv barn i småbarnsgrupperna (barn som är ) och att tillförs det statsbidrag som finns bl.a. för att minska barngruppernas storlek i förskolan. För att få ekonomiska medel för ändamålet föreslår motionärerna att inkomsttaket för den s.k. maxtaxan 2021 höjs från till , vilket skulle innebära en avgiftshöjning med maximalt för de två första barnen och för tredje barnet. I yrkande 34 önskar motionärerna en satsning på fler vuxna i skolan som föreslås gå till lärare, specialpedagoger eller lärarassistenter men som inte är bunden till någon specifik yrkesgrupp. Motionärerna föreslår till satsningen 2022–2024. I yrkande 40 anser motionärerna att man ska frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning och att det därför krävs en översyn och renodling av de olika uppgifter och ansvar som lärare har. Motionärerna föreslår också att lärarnas tidsanvändning ska ses över och att det lämnas förslag på hur mer tid kan frigöras till planering, kvalitetssäkring och undervisning. Lärarna behöver enligt motionärerna avlastning i klassrummen genom fler vuxna som finns i korridoren och på skolgården under rasterna. I yrkande 49 behandlar motionärerna lärares rätt till fortbildning av hög kvalitet, att fortlöpande få del av forskning och utveckling inom metodik, pedagogik och didaktik samt möjlighet att forska inom sitt område. Motionärerna avsätter medel för detta till anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med 2022 och 2023–2024. Det ska gå till vidareutbildning i ämneskunskap, men också t.ex. till utbildning i ledarskap och konflikthantering för landets lärare för att stärka ledarskapet i klassrummet.