bet · H901UU1 · 2021-12-07 00:00:00 — Den är därför värd att kämpa för och det bör ligga i kärnan av utrikespolitik att försvara och främja den liberala demokratin. Det innebär en utrikespolitik som försvarar och främjar demokrati och mänskliga rättigheter, som stöttar rättstatsuppbyggnad, som motverkar korruption, som stärker kvinnors rättigheter och möjligheter och som stärker vårt samarbete med andra demokratier. Detta går hand i hand med en politik för utvecklingssamarbete som står upp för enprocentsmålet och fokuserar på mänskliga rättigheter, med en handelspolitik som främjar frihandel och med en säkerhets- och försvarspolitik som innebär att tar ett större ansvar för vår och våra samarbetspartners gemensamma säkerhet. I med nya utmaningar i form av växande förtryck i världen, fler auktoritära ledare och färre demokratiska länder måste vara en tydlig röst för den liberala demokratin. är ett av de länder som har utvecklats i auktoritär riktning. Vid sidan av det interna förtrycket rustar militärt och använder vapenmakt mot sina grannländer på ett sätt som har underminerat hela den europeiska säkerhetsordningen. Hot om militärt våld kombineras med andra metoder som propaganda, korruption och hybridkrigföring, genom vilka försöker påverka andra länders val och demokratiska integritet. Kunskapen om och dess påverkansmetoder behöver bli större bland allmänheten. I finns erkänt goda kunskaper om och rysk försvars- och säkerhetspolitik. Denna kompetens är eftertraktad även av andra länder. Vi vill att ska påbörja en process för att i dialog med Nato etablera ett för Rysslandskunskap i . är en stormakt och en strategisk aktör som underminerar den internationella rättsordningen genom att negligera domslut som inte går dess väg och skapa egna strukturer där värden som mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer inte gäller. Den kinesiska aggressionen mot fortsätter, bl.a. genom en tydlig konflikteskalering i och kinesiska militära, diplomatiska och ekonomiska påtryckningar mot . Det är därför viktigt att , liksom alla stater, respekterar och Permanenta skiljedomstolens beslut att de kinesiska anspråken i saknar laglig grund. De svenska medborgarna och är alltjämt fängslade. Ansträngningar att få dem fria genom s.k. tyst diplomati har inte gett resultat. Vi anser därför att regeringen måste ändra strategi nu och tydligt arbeta för att de ska släppas fria. Vi anser att den feministiska utrikespolitiken ska ha ett liberalt angreppssätt med utgångspunkt i frihet från förtryck och individens rättigheter. Med ett sådant fokus hade en liberal feministisk utrikespolitik med självklarhet tagit sig an rätten till utbildning för flickor och pojkar, varje människas rätt till sin kropp och sin hälsa, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), rätten till ägande och självbestämmande och inte minst rätten till inflytande och makt i samhället. Med ett tydligare liberalt perspektiv skulle inte andra minoriteter, hbtqi-personer eller för den delen små pojkar riskera att osynliggöras på det sätt som görs genom det ensidiga fokus på flickor och kvinnor som präglar regeringens feministiska utrikespolitik. Vi tycker att det är viktigt att utveckla och förtydliga uppdraget till utlandsmyndigheterna att jobba med jämställdhet och hbtqi-personers rättigheter samt att utlandsmyndigheterna i hela sin verksamhet aktivt ska stötta civilsamhällets aktörer. Jämställdhet är såväl ett mål i sig som en förutsättning för att kunna utrota fattigdomen och ofriheten i världen. Det är därför viktigt att bekämpa antiliberala och traditionella värderingar som i många samhällen cementerar patriarkala strukturer. Kvinnors, flickors och hbtqi-personers lika rätt till politiskt inflytande och beslutsfattande, ekonomisk egenmakt, SRHR, frihet från våld och rätt till fred och säkerhet är fundamentalt. som jämställdhet är ett fundamentalt mål i sig är det också en effektiv strategi för att uppnå hållbar utveckling. När flickor och kvinnor får bättre tillgång till formella arbeten, politiska positioner, utbildning, landrättigheter och är fria från könsrelaterat våld så ökar deras välstånd och egenmakt. Därmed ökar också deras förutsättningar att som aktiva aktörer bidra till de samhällen som de lever i och till en hållbar utveckling. När kvinnor involveras i fredsprocesser blir förutsättningarna för en varaktig fred bättre. Det är därför viktigt att kvinnor deltar i fredsförhandlingar men också att deras meningsfulla deltagande säkerställs i olika investerings- och infrastrukturprogram som finansieras av och i återuppbyggnaden av länder efter en konflikt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Politikens inriktning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 11 och 13, 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 16, 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2021/22:449 av m.fl. (V) yrkandena 1, 5–7, 10 och 11 samt 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:674 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 9 och 10, 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 16, 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 9 och 12, 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 17, 2020/21:3278 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2021/22:2584 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6 och 7, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 8, 12, 15, 47 och 51–53, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 131, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 13 och 17–19, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 18, 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:3999 av m.fl. (L) yrkandena 1–7. Världen över begränsas och hotas kvinnors liv av diskriminerande lagstiftningar och samhällsnormer. Könsdiskriminering är en stor orsak till fattigdom, och jämställdhet är en viktig faktor för fred och demokrati. För att uppnå en jämlik och jämställd värld där alla är fria att leva sina liv som de själva önskar måste kvinnor finnas med i de beslutande församlingarna och i alla former av beslutsprocesser på samtliga nivåer i samhället så att makt fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Kvinnors demokratiska inflytande som beslutsfattare är emellertid fortfarande begränsat i många av världens länder. Kvinnors möjlighet att delta i politiska rörelser, uttrycka sina åsikter fritt, kandidera i val och bli valda till beslutande församlingar är en avgörande faktor i den demokratiska utvecklingen. För att uppnå verklig demokrati måste kvinnors deltagande öka. Detta kräver aktivt arbete för jämställdhet på alla nivåer i samhället. Jag anser därför att regeringen bör intensifiera insatserna för att främja en jämställd fördelning av makt i världen och för att aktivt uppmuntra kvinnor och stärka dem i deras strävan att nå politisk makt på olika nivåer. Rätten till hälsa, till sin sexualitet och att bestämma över sin kropp är grundläggande mänskliga rättigheter. I många delar av världen möter dock människor oavsett kön inskränkningar i sin tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Förutom det lidande som det orsakar den enskilde innebär inskränkningar i SRHR även ett av de största hindren för demokrati, ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Att kvinnor äger rätten till sin egen kropp och själva beslutar om de vill skaffa barn och i så fall när och hur är en förutsättning för att få makt över sitt eget liv. Det är en nödvändighet för såväl ett jämställt som ett jämlikt samhälle med en rättvis fördelning av makt och resurser. Utan stora satsningar på SRHR kommer det att bli svårt att göra framsteg inom någon del av utvecklingspolitiken. nationella SRHR-strategi är ett viktigt steg för en modern syn på sex och jämställdhet. Jag anser att regeringen bör anta en liknande global strategi som ett verktyg i det internationella arbetet och för att konkretisera vad en feministisk utrikespolitik innebär när det kommer till SRHR. Ett annat område med växande utmaningar är arbetet med SRHR-frågor i humanitära kriser. Det pågår flera utdragna konflikter runt om i världen och fler människor än befinner sig på flykt. Människor lever också på flykt under allt . Behoven är enorma i konfliktområden och i flyktingläger. Det handlar om att motarbeta barnäktenskap och sexualiserat våld och att säkra tillgången till preventivmedel, säkra aborter och mödravård. Flera organisationer har börjat ställa om sin verksamhet för att förstärka sitt arbete med SRHR i humanitära kriser. Eftersom FN är den givna aktören för att samordna detta arbete anser jag att bör verka för ett ökat stöd till SRHR inom FN:s humanitära insatser. Människor med funktionsnedsättningar nekas ofta full tillgång till SRHR, vilket i sin tur riskerar att leda till bl.a. en undermålig hälsovård, bristande delaktighet i samhället och att man inte fullt ut får del av de mänskliga rättigheterna. Det finns t.ex. belägg för att personer med funktionsnedsättning oftare utesluts från sexualundervisningsprogram och att unga människor med funktionsnedsättning är mer utsatta för våld och sexuellt våld än andra jämnåriga och dessutom har svårare att få upprättelse. Det gäller i synnerhet unga kvinnor och flickor. Att ha en funktionsnedsättning ökar också risken för att utsättas för både trafficking och tvångsarbete. bör därför i högre utsträckning säkerställa att rättigheter för personer med funktionsnedsättningar synliggörs inom SRHR-arbetet. Den internationella agendan för kvinnor, fred och säkerhet, som utgår från resolution som antog 2000, baseras på grundläggande principer om deltagande, konfliktförebyggande och skydd. I uppföljande resolutioner har säkerhetsrådet bl.a. slagit fast att hållbar internationell fred och säkerhet förutsätter ett ökat deltagande av kvinnor i att förebygga, hantera och lösa konflikter liksom i fredsbyggande och återuppbyggande efter en konflikt. Agendan är ett viktigt verktyg för att uppvärdera kvinnors säkerhet och jag ser ett stort behov av att stärka och intensifiera arbetet med att genomföra den. Ett problem i detta avseende är bristen på strukturella förändringar i de institutioner och länder som har mest makt. Det gäller även FN som inte inkluderar agendan för kvinnor, fred och säkerhet i sina resolutioner. bör därför verka för att resolution om kvinnor, fred och säkerhet ska få genomslag i samtliga resolutioner som säkerhetsrådet behandlar. En annan del av genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet handlar om att stärka kvinnors rättigheter och deltagande i fredsprocesser, bl.a. genom en ökad andel kvinnor i t.ex. fredsfrämjande insatser. Ett jämlikt deltagande mellan kvinnor och män i fredsprocesser är nödvändigt för hållbar fred och mänsklig säkerhet. Jag anser därför att inom FN bör verka för att kvinnors deltagande i fredsprocesser ska öka. Inom agendan för kvinnor, fred och säkerhet har även antagit en rad resolutioner om sexuellt våld. har bl.a. erkänt att sexuellt våld bidrar till att konflikter förstärks och att fredsprocesser hejdas. I resolutionerna slås också fast att våldtäkt kan utgöra ett krigsbrott och att förövarna ska ställas inför rätta. FN:s resolutioner är ett viktigt verktyg i arbetet med att förhindra sexuellt våld i väpnade konflikter. Detta arbete måste bedrivas på flera fronter. En är att motverka straffrihet och jag anser därför att bör verka för att () ska ha kompetens och resurser för att kunna utreda misstankar om sexuellt våld och för att samla in bevis mot förövare. dominerar både världsekonomin och kontrollen av jordens naturresurser. Detta ger företagen stor makt att bestämma inriktningen för vår globala utveckling. Det finns många exempel på att transnationella företag exploaterar naturresurser utan hänsyn till lokalbefolkningen, mänskliga rättigheter eller miljön. I många fall leder detta till försämringar i lokalbefolkningens möjlighet till självförsörjning och tillgång till livsnödvändiga resurser. Det kan också leda till föroreningar av naturen som lokalbefolkning och djur tvingas leva i. Dessutom har lokala miljö- och urfolksaktivister som motsätter sig de transnationella företagens framfart utsatts för förföljelse, hot och t.o.m. mord. Inom FN pågår förhandlingar om ett bindande fördrag med regler för hur företag måste förhålla sig till de mänskliga rättigheterna. Fördraget är ett sätt att hålla nationer ansvariga för vad deras företag gör även när de verkar inom andra länder. Jag anser att regeringen bör verka för att FN ska anta det bindande fördraget. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Politikens inriktning, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 9 och 12, 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 17, 2020/21:3278 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 18, 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:3999 av m.fl. (L) yrkandena 1–7 och 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 11 och 13, 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 16, 2020/21:674 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 9 och 10, 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 16, 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 5, 2021/22:449 av m.fl. (V) yrkandena 1, 5–7, 10 och 11, 2021/22:2584 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6 och 7, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 8, 12, 15, 47 och 51–53, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 131, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 13 och 17–19 samt 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 23. Målet för en liberal utrikespolitik är att främja demokrati. Öppna demokratiska samhällen är en förutsättning för att skapa och garantera frihet för den enskilde individen. Fria val, grundlagsfästa individuella rättigheter, en rättsstat, marknadsekonomi, privat ägande och oberoende medier är alla nödvändiga beståndsdelar för att skapa ett gott samhälle. Jag anser därför att demokrati bör vara det övergripande målet för utrikespolitik. Ett sådant övergripande mål måste innebära att avstår från alla ställningstaganden som riskerar att leda till en utveckling i motsatt riktning. Det betyder att inte får tveka inför att kalla diktaturer vid deras rätta namn. måste bedriva en mer konsekvent utrikespolitik och inte vika ned sig av bekvämlighetsskäl när demokrati och mänskliga rättigheter kränks. Ett led i den liberala utrikespolitiken är att stärka de krafter som i olika länder står emot den auktoritära maktens anspråk och som hävdar den enskilda människans frihet och värdighet. Under coronapandemin har många länder infört tillfälliga restriktioner som inkräktar på individens frihet. bör i utrikespolitiken bevaka och verka för att dessa inskränkningar inte permanentas av auktoritära regimer. Vidare anser jag att för att ha en feministisk utrikespolitik tydligare måste verka för att kvinnor och flickor världen över ska åtnjuta sina mänskliga rättigheter, inklusive rätten till sin egen kropp. Jag anser därför att politik för mänskliga rättigheter ska prioritera kvinnors och flickors friheter, rättigheter och möjligheter. Jämställdhetsarbetet måste genomsyra utrikespolitikens samtliga ämnesområden och drivas framåt med ledning av skarpare målsättningar än . Varje kvinna har rätt att bestämma över sin kropp. En del i detta är att aborter ska vara lättillgängliga och säkra. Det internationella arbetet för rätten till abort behöver fortsätta. Motståndet mot kvinnors rätt till abort är mycket hårt i stora delar av världen. Jag anser att i internationella sammanhang ska vara pådrivande för kvinnors rätt att bestämma över sin egen kropp. Målet på lång sikt ska vara att rätten till abort erkänns som en del av de mänskliga rättigheterna. är ett av de länder som tydligast lyfter fram hbtqi-personers rättigheter i utrikespolitiken. Eftersom frågorna är kontroversiella i många länder är engagemang särskilt betydelsefullt. måste inom ramen för alla kontakter med andra länder stärka arbetet för kvinnors och hbtqi-personers rättigheter. Jag anser att det ska införas ett demokratikrav för medlemskap i för mänskliga rättigheter. Det är orimligt att några av världens värsta diktaturer ska diktera FN:s arbete för mänskliga rättigheter. Om det fortsätter kommer institutionen att förlora sin legitimitet. Vidare bör svenska ambassader tydligare prioritera arbetet för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Ambassaderna i icke-demokratiska länder ska ha en särskild uppgift att stötta den demokratiska oppositionen i landet och erbjuda demokratiaktivister en frizon. trampar på individens demokratiska rättigheter. bör genom utrikespolitiken ge ökat stöd till demokrater i och uppmärksamma konkreta fall, t.ex. politiska fångar som . En oberoende arbetar nu för att granska agerande i såväl fall som fallet med . Det är av största vikt att arbete inte avhåller den från att göra allt som står i dess makt för att , liksom och andra i motsvarande situation, ska friges . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3938. Under finansutskottets beredning av rambeslutet i budgetprocessen justerade ledamöterna från , sina respektive motionsyrkanden och lade fram ett gemensamt förslag som framgår av betänkande 2021/22:FiU1. biföll detta förslag . Det rambeslut för budgeten som fattat bygger således på ett gemensamt budgetförslag från , . Eftersom utrikespolitikens inriktning hanteras av regeringen och inte främst är en budgetfråga, föreslås ingen gemensam inriktning för utrikespolitiken i budgetförslaget från dessa partier. Vi väljer därför att ställa oss bakom utskottets förslag att ska bifalla propositionen och avslå kommittémotion med den motivering som utskottet ger. förslag till statens budget inom utgiftsområde 5 som lades fram med anledning av budgetpropositionen finns i kommittémotion 2021/22:3903, som redovisas i motionssammanfattningen i detta betänkande. Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (C) (C) och (C) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan inte får överstiga 2 2022 (bet. 2021/22:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 5. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4121. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 2 och 6 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 5 finns i kommittémotion 2021/22:4144, som redovisas i motionssammanfattningen i detta betänkande. Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (V) (V) anför: I slutskedet av beredningen av rambeslutet i budgeten , före planerad justering, inkom , med ett gemensamt budgetförslag, vilket har försvårat processen. Utgångspunkten för del är dock vår egen budgetmotion som i vanlig ordning förhåller sig till regeringens proposition. När vårt förslag till budget föll i kammaren valde vi att i andra hand stödja regeringens budgetförslag, som vi anser i sin helhet är bättre för än , och förslag, eftersom det baseras på andra utgångspunkter än de nationalkonservativa värderingar som genomsyrar trepartiförslaget. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen biföll trepartiförslaget och därmed har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 3 och 7 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 5. förslag till statens budget inom utgiftsområde 5 läggs fram i partimotion 2021/22:3186, som redovisas i motionssammanfattningen i detta betänkande. Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (KD) (KD) anför: förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4221. Under finansutskottets beredning av rambeslutet i budgetprocessen justerade ledamöterna från , sina respektive motionsyrkanden och lade fram ett gemensamt förslag som framgår av betänkande 2021/22:FiU1. biföll detta förslag . Det rambeslut för budgeten som fattat bygger således på ett gemensamt budgetförslag från , . Eftersom utrikespolitikens inriktning hanteras av regeringen och inte främst är en budgetfråga, föreslås ingen gemensam inriktning för utrikespolitiken i budgetförslaget från dessa partier. Jag väljer därför att ställa mig bakom utskottets förslag att ska bifalla propositionen och avslå kommittémotion med den motivering som utskottet ger. förslag till statens budget inom utgiftsområde 5 som lades fram med anledning av budgetpropositionen finns i kommittémotion 2021/22:3883, som redovisas i motionssammanfattningen i detta betänkande. Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (L) (L) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 5. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4181. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 4 och 8 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 5. Liberalernas förslag till statens budget inom utgiftsområde 5 läggs fram i kommittémotion 2021/22:3943, som redovisas i motionssammanfattningen i detta betänkande. Politikens inriktning, punkt 2 (M) (M), (M) och (M) anför: Under finansutskottets beredning av rambeslutet i budgetprocessen justerade ledamöterna från , sina respektive motionsyrkanden och lade fram ett gemensamt förslag som framgår av betänkande 2021/22:FiU1. biföll detta förslag . Det rambeslut för budgeten som fattat bygger således på ett gemensamt budgetförslag från , . Eftersom utrikespolitikens inriktning hanteras av regeringen och inte främst är en budgetfråga, föreslås ingen gemensam inriktning för utrikespolitiken i budgetförslaget från dessa partier. Vi väljer därför att ställa oss bakom utskottets förslag att ska avslå de av parti- och kommittémotioner som behandlas i detta betänkande med den motivering som utskottet ger. Motionerna redovisas i motionssammanfattningen i detta betänkande. Politikens inriktning, punkt 2 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Under finansutskottets beredning av rambeslutet i budgetprocessen justerade ledamöterna från , sina respektive motionsyrkanden och lade fram ett gemensamt förslag som framgår av betänkande 2021/22:FiU1. biföll detta förslag . Det rambeslut för budgeten som fattat bygger således på ett gemensamt budgetförslag från , . Eftersom utrikespolitikens inriktning hanteras av regeringen och inte främst är en budgetfråga, föreslås ingen gemensam inriktning för utrikespolitiken i budgetförslaget från dessa partier.