bet · H801SfU28 · 2021-06-21 00:00:00 — Regeringen föreslår att försörjningskravet vid anhöriginvandring när anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande eller förklarats vara flykting eller alternativt skyddsbehövande endast ska gälla om ansökan om uppehållstillstånd görs senare än efter det att anknytningspersonen beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande eller förklarats vara flykting eller alternativt skyddsbehövande, om familjeåterförening är möjlig i ett land utanför EU som familjen har särskild anknytning till eller om sökanden och anknytningspersonen inte har sammanbott utomlands och det inte heller på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Utskottet föreslår att undantaget ska gälla flyktingar men inte alternativt skyddsbehövande. Regeringen föreslår även att om anknytningspersonen är en kvotflykting ska tremånadersfristen räknas från hans eller hennes inresa i , inte från tidpunkten då han eller hon beviljades permanent uppehållstillstånd. Utskottet föreslår att tremånadersfristen ska räknas från tidpunkten för beviljande av permanent uppehållstillstånd även när anknytningspersonen är kvotflykting. Vidare föreslår regeringen ett förtydligande som innebär att om sökanden är anknytningspersonens make eller sambo och äktenskapet ingåtts eller samboförhållandet förelegat före anknytningspersonens inresa i ska det anses stå klart att förhållandet är väl etablerat. Utskottet föreslår att förtydligandet inte införs. Regeringens förslag är väl motiverade, och paragrafen bör utformas i enlighet med regeringens förslag. Utskottets förslag till ändrad lydelse bör följaktligen avslås och propositionen bifallas i denna del. Undantag från försörjningskrav för anhöriga vid synnerliga skäl, punkt 4 (S, C, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (C) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: a) avslår utskottets förslag om att 5 kap. 3 f § regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, b) antar 5 kap. 3 f § regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). Därmed bifaller proposition 2020/21:191 punkt 1 i denna del. Det bör finnas en ventil som ger möjlighet att helt eller delvis medge undantag från huvudregeln om försörjningskrav vid anhöriginvandring om det finns särskilda skäl. I propositionen pekar regeringen på de problem som är förenade med att kräva synnerliga skäl enligt kommitténs och utskottets förslag. Regeringens motivering till att undantag från försörjningskravet ska få medges om det finns särskilda skäl är övertygande och förslaget över lag väl avvägt. Utskottets förslag till ändrad lydelse bör således avslås och propositionen bifallas i denna del. Uppehållstillstånd vid humanitära skäl, punkt 5 (S, C, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (C) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: a) avslår utskottets förslag om att 5 kap. 6 § regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, b) antar 5 kap. 6 § regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). Därmed bifaller proposition 2020/21:191 punkt 1 i denna del. Regeringen har föreslagit att en vuxen person som har vistats i med uppehållstillstånd och under den tiden fått en särskild anknytning till ska kunna beviljas uppehållstillstånd om omständigheterna är särskilt ömmande. Vid bedömningen av om det finns en särskild anknytning får även en sådan anknytning beaktas som har uppstått mellan det att ansökan om asyl gavs in och att uppehållstillstånd beviljades. Regeringen bedömer att barn fortfarande bör kunna beviljas uppehållstillstånd om omständigheterna är särskilt ömmande. Utskottet föreslår att om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Barn får beviljas uppehållstillstånd även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. Regeringens förslag är väl avvägt och motiverat. Bestämmelsen bör därför utformas i enlighet med regeringens förslag. Utskottets förslag till ändrad lydelse bör följaktligen avslås och propositionen bifallas i denna del. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för permanent uppehållstillstånd och undantag från krav för permanent uppehållstillstånd vid synnerliga skäl, punkt 7 (S, C, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (C) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: a) avslår utskottets förslag om att 5 kap. 8 § regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, b) avslår utskottets förslag i bilaga 4 till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), c) antar 5 kap. 8 § regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). Därmed bifaller proposition 2020/21:191 punkt 1 i denna del. Regeringen bedömer att det bör införas krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för permanent uppehållstillstånd men att dessa krav bör samordnas med förslag om språk- och samhällskunskapskrav för svenskt medborgarskap. Det bör även finnas möjligheter att göra undantag från dessa krav. Regeringen anger vidare i propositionen att den avser att återkomma till med författningsförslag. Utskottet föreslår att bestämmelser om krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för permanent uppehållstillstånd och undantag från kraven samt ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om utformning och kontroll av kraven införs i utlänningslagen . Frågan om språk- och samhällskunskapskrav för permanent uppehållstillstånd innefattar komplicerade frågeställningar som kräver ytterligare analys och överväganden och är tätt sammansvetsad med förslagen om språk- och samhällskunskapskrav för medborgarskap. Frågan om språk- och samhällskunskapskrav för permanent uppehållstillstånd bör samordnas med dessa förslag i syfte att skapa de bästa förutsättningarna för ett enhetligt och rättssäkert system. Det bör finnas möjligheter att göra undantag från kraven, och det är viktigt att dessa undantag är relevanta och väl avvägda. Att samordna förslagen är både kostnadseffektivt och långsiktigt hållbart och gynnar både myndigheterna och de enskilda. Förslagen om språk- och samhällskunskapskrav för medborgarskap bereds inom . Mot denna bakgrund bör utskottets förslag att införa bestämmelser om språk- och samhällskunskapskrav avslås. Det bör finnas en ventil som ger möjlighet att medge undantag från försörjningskravet för permanent uppehållstillstånd. I propositionen pekar regeringen på de problem som är förenade med att, såsom och utskottet gör, kräva synnerliga skäl för undantag. Vi anser att regeringens motivering till att undantag från försörjningskravet ska få medges om det finns särskilda skäl är övertygande och att förslaget i propositionen även i övrigt väl avvägt. Utskottets förslag till ändringar i den aktuella paragrafen bör således avslås och propositionen bifallas i denna del. Möjligheten att vägra uppehållstillstånd vid anknytning på grund av ålder, punkt 8 (S, C, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (C) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: a) avslår utskottets förslag om att 5 kap. 17 a § regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, b) antar 5 kap. 17 a § regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). Därmed bifaller proposition 2020/21:191 punkt 1 i denna del. Det bör inte göras någon ändring av åldersgränsen för när det är möjligt att vägra uppehållstillstånd för en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , eller ett utländskt barn som är ogift och har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Med andra ord ställer vi oss bakom den bedömning som görs i propositionen. Utskottets förslag om att ändra åldersgränsen i utlänningslagen för att vägra uppehållstillstånd från till bör således avslås och förslaget i propositionen bifallas i denna del. En framtida migrationspolitik, punkt 10 (M) av (M), i (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 31 samt 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 33, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 16, 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3711 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:4059 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:4075 av m.fl. (KD) yrkande 1. ska ha en målstyrd, stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik. Nivåerna på asylmottagandet måste anpassas till förmågan att klara integrationen och att integrationsproblem förutsätter en mycket stram migrationspolitik . Svensk migrationslagstiftning bör inte avvika från andra jämförbara länder eller från de lägst ställda kraven enligt eller övriga internationella åtaganden. ska också vara drivande för ett fördjupat nordiskt samarbete på migrationsområdet. bör därför anpassa migrationslagstiftningen till att inte avvika från motsvarande lagstiftning i , och . Vidare bör ett volymmål för asylmottagandet på nordiska nivåer införas. Volymmålet ska fungera som styrmedel och inte överstiga nivåerna i , och med hänsyn tagen till folkmängd. Om målet inte ser ut att uppnås krävs skärpande åtgärder. Ett överskridet mål ska däremot inte vara en avslagsgrund för en enskild asylsökande. En framtida migrationspolitik, punkt 10 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 33, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4 samt 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 31, 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3711 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:4059 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:4075 av m.fl. (KD) yrkande 1. Det bör införas en human asylpolitik mot irreguljär migration. I detta ingår att minska incitamenten för farlig irreguljär migration, förebygga familjesplittring och hjälp på plats för största effekt. Flyktingpolitiken bör baseras på effektivitet och närhetsprinciper. Principen om första asylland är grundläggande och asyl bör beviljas i endast om ett grannland drabbas av en humanitär kris. Beredskap bör byggas för detta. I övrigt bör fokus vara att bistå flyktingar där de befinner sig. Vidare bör asylrätten moderniseras, eftersom existerande EU-rättsakter har varit helt och hållet otillräckliga. En person på flykt bör ha rätt att söka asyl enbart i det första säkra land han eller hon passerar. Om personen reser in i ett annat land bör det landet ha rätt att sända personen åter till det första säkra landet. Därutöver bör vissa grundprinciper för en ansvarsfull migrationspolitik gälla. Rätten till vistelse ska säkerställas före inresa och vistelsen måste vara motiverad, följa regelverk och inte innebära en orimlig försörjningsbörda för . En ny tillfällig lagstiftning bör komma på plats. Det bör vara en lag, som ska gälla till dess att kan enas bakom en ansvarsfull och hållbar migrationspolitik. Denna nya lag bör helt och hållet utgå från en verklig internationell miniminivå. Slutligen bör den s.k. gymnasielagen avskaffas, eftersom den i praktiken har gjort långa väntetider till grund för uppehållstillstånd och gjort det möjligt för personer som inte kunnat göra identiteten ens sannolik att stanna. En framtida migrationspolitik, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 33, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 16, 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 31, 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3711 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:4059 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:4075 av m.fl. (KD) yrkande 1. Långvariga konflikter, tillsammans med återkommande humanitära kriser och ihållande kränkningar av de mänskliga rättigheterna, har tvingat hundratusentals människor att fly sina hem på jakt efter skydd. Många är flyktingar i sitt eget land eller flyr till något av grannländerna. Människor på flykt är en mycket utsatt grupp. Risken för våld, övergrepp och människohandel är överhängande i de flyktingläger som finns på . Som i alla kris- och krigsdrabbade områden så är det kvinnorna och barnen som är hårdast drabbade. Utvecklingspolitiken har en viktig roll i att bekämpa migrationens orsaker, såsom fattigdom, förföljelse, krig, förtryck och miljöförstöring. Men utvecklingspolitiken och biståndsinsatser får aldrig användas för att hindra människor från att fly eller ta sig just till . Det går emot biståndets principer, det är kontraproduktivt och riskerar att leda till att grundläggande mänskliga rättigheter, inkluderat asylrätten, kränks. Det ska alltid vara de fattigas perspektiv på utveckling som styr var och hur biståndet bedrivs. Agenda 2030 ska vara vägledande i detta arbete. När utvecklingen inom EU går åt fel håll måste stå upp för asylrätten och de grundläggande principerna för effektivt bistånd samt visa hur migration och utveckling hänger ihop och kan stärka varandra. bör därför som enskilt land, såväl som inom EU och FN, verka för en human migrationspolitik. Detta bör ge regeringen till känna. En framtida migrationspolitik, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:4075 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 33, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 16, 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 31, 2020/21:3711 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:4059 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Det finns behov av att förbättra och effektivisera mottagandet av asylsökande. För att åstadkomma en långsiktigt hållbar migrationspolitik krävs ett mottagande i nivå med de nordiska grannländerna. Svensk lagstiftning bör därför harmoniera bättre med grannländernas lagstiftning. Asylprövningen ska vara rättssäker som den som får nej på sin ansökan måste lämna landet. Barnfamiljer ska kunna hålla ihop och de med störst skyddsbehov ska prioriteras. Vidare bör vara en pådrivande part för gemensamma lösningar inom EU på migrationsområdet och fler lagliga vägar in i EU behövs. En framtida migrationspolitik, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4059 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 33, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 16, 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 31, 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3711 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:4075 av m.fl. (KD) yrkande 1. EU:s gemensamma politik måste stärkas och harmoniseras så att samma regler gäller i alla medlemsstater. Behovet av en mer varaktig lösning för att dela ansvaret för asylmottagandet mellan EU:s länder är stort. Regeringen bör analysera utformningen av utlänningslagen i relation till det fortsatta arbetet för en gemensam europeisk asyllagstiftning där asylrätten värnas. Översyn av utlänningslagen, punkt 11 (M, SD, KD) av (M), i (M), (SD), (M), (KD), i (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2020/21:4063 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:4064 av m.fl. (V) yrkande 2. Det behöver tas ett helhetsgrepp kring utlänningslagstiftningen. Utlänningslagen är svår att överblicka och arbeta med. Det är därför angeläget att en lagteknisk översyn av lagstiftningen genomförs inom en inte alltför avlägsen framtid. Det bör tillsättas en utredning som ska göra en djup teknisk översyn av utlänningslagen. Översyn av utlänningslagen, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4064 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2020/21:4063 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkande 2. En ny lagstiftning som ska ta vid efter det att begränsningslagen slutar gälla måste åtgärda situationen för de som drabbats av de senaste årens migrationspolitik. Bristerna i utlänningslagen bör ses över och asyllagstiftningen måste bli långsiktigt hållbar, human, effektiv och rättssäker, där permanenta uppehållstillstånd är huvudregel. Regeringen bör återkomma med förslag på översyn av lagen och nödvändiga övergångsbestämmelser. En rättssäker asylprocess, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4064 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:3255 av m.fl. (L) och 2020/21:4059 av m.fl. (L) yrkande 3. De ensamkommande barn och unga som varit i i ett bör beviljas permanenta uppehållstillstånd bl.a. eftersom det psykiska lidandet växer och en stor del av dem har stadgat sig här. De är även redo att bidra till samhället och de behövs också i ett med en åldrande befolkning. Till följd av coronapandemin har utsikterna för att få de jobb som krävs för permanent uppehållstillstånd försämrats avsevärt. Därutöver behövs en lösning för alla andra som drabbats av bristerna i den lagstiftning som gällt . Regeringen bör därför tillsätta en utredning som undersöker möjligheterna att införa en form av regularisering för de som drabbats hårt av de omfattande brister som präglat migrationslagstiftningen . En rättssäker asylprocess, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3255 av m.fl. (L) och 2020/21:4059 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:4064 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. Rättssäkerheten i asylprocessen och hållbarheten i asylsystemet behöver förbättras. En översyn bör göras av hanteringen av offentliga biträden i asylärenden. Därutöver bör arbetet för att kvalitetssäkra beslutsprocesserna fortsätta. Det är i synnerhet viktigt att kvalitetssäkra tolkning vid muntliga förhör och förhandlingar. Vidare behövs det en översyn av hur nämndemän nomineras till migrationsdomstolarna. Utredning om en rättssäker asylprocess, punkt 13 (C, V, KD) av (KD), (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4064 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2020/21:4070 av m.fl. (C) yrkande 4. För att migrationspolitik ska hålla måste asylbesluten som fattas vara korrekta och lagstiftningen förutsägbar. Det är därför centralt att rättssäkerheten är hög. Regeringen bör tillsätta en utredning som ser över om och hur rättssäkerheten under asylprocessen kan förstärkas. Återvändande, punkt 14 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: 2020/21:4070 av m.fl. (C) yrkande 5. Mot bakgrund av , kostnader och effektivitet (RiR 2020:7) där återvändandeverksamheten granskats och rekommendation lämnats till regeringen att se över fördelningen av de tre myndigheternas uppgifter har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att effektivisera , och Kriminalvårdens arbete med återvändande. Regeringen har utökat uppdraget till att utreda vilka förändringar inom myndigheternas organisationer för återvändande som skulle kunna övervägas och presentera de för- och nackdelar som finns med de olika alternativen. Uppdraget förlängs och ska redovisas . Dessutom har regeringen gett och i uppdrag att gemensamt analysera och effektivisera informationsöverförandet när det gäller att verkställa av- och utvisningsbeslut för personer som inte har rätt att stanna i landet. Mot denna bakgrund anser vi att det inte finns skäl för att göra ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över hur återvändandeprocessen kan bli mer sammanhållen och effektiv. Huvudregel om tidsbegränsade uppehållstillstånd, punkt 15 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkande 31, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 20. Permanenta uppehållstillstånd bör helt utmönstras ur utlänningsrätten mot bakgrund av samhällskonsekvenserna av att bevilja permanent uppehållstillstånd och de bristande möjligheterna att vägra eller återkalla ett tillstånd på grund av t.ex. vandel. Det bör således inte bl.a. göras undantag för vidarebosatta kvotflyktingar från regeln om tidsbegränsade uppehållstillstånd. Vidare bör ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ha en tydlig koppling till angiven grund. Det bör också finnas proportionalitet när det gäller tillståndets längd. Därutöver bör ett tydligt och enkelt system för förlängning finnas. Huvudregel om tidsbegränsade uppehållstillstånd, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 20 samt 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkande 31, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkande 1. Kvotflyktingssystemet är en säker och laglig väg som ger flyktingar möjlighet att komma i säkerhet utan att tvingas utlämna sig till illegala och hänsynslösa flyktingsmugglare. Systemet har också den fördelen att hjälpen kan erbjudas snabbt och till personer i de mest utsatta lägena.