bet · H801FiU46 · 2021-04-06 00:00:00 — Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset Utskottet föreslår att beslutar om ändringar i statens budget som innebär ökat stöd till äldreomsorgen. Förslagen handlar om ökad medicinsk kompetens, färre timanställningar och ökad personalkontinuitet samt ökade möjligheter till tryggt boende för äldre. Förslagen syftar till att börja åtgärda de akuta brister som pekar på, men också till att åtgärda de strukturella brister som varit kända . Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg föreslås att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökas med totalt 4 . I förslaget avsätts medel i syfte att minska antalet timanställningar och för att öka personalkontinuiteten inom äldreomsorgen. Enligt förslaget bör avsättas för detta ändamål. Stödet ska vara prestationsbaserat. Vidare avsätts medel för ökad medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. För att utöka läkarkompetensen inom äldreomsorgen avsätts . Vidare avsätts i ett nytt prestationsbaserat stöd för att utöka sjuksköterskebemanningen inom äldreomsorgen. För att göra det möjligt för fler undersköterskor att utbilda sig till specialistundersköterskor föreslås att totalt avsätts. Utskottet föreslår ett höjt beställningsbemyndigande för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Slutligen avsätts medel för att öka möjligheterna till trygga boenden för äldre. Enligt förslaget bör avsättas till investeringsstöd för att stimulera ombyggnation och nybyggnation av särskilt boende samt bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden som riktar sig till personer . Beställningsbemyndigandet bör enligt förslaget utökas proportionerligt för att ökade ekonomiska åtaganden inom anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ska kunna ingås. Förslaget förväntas öka utgifterna i statens budget och försvaga det finansiella sparandet och öka det statliga lånebehovet med . Detta anser utskottet vara motiverat i den krissituation som befinner sig i. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. I betänkandet finns tre särskilda yttranden (S, C, L, MP). Utskottet lägger på eget initiativ fram ett förslag om stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset på ändringsbudget . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset 1.Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset (S, MP) 2.Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset (C) 3.Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset (L) Bilaga 1 Utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag Bilaga 2 Utskottets förslag till ändrade beställningsbemyndiganden Bilaga 3 yttrande 2020/21:SoU5y Bilaga 4 yttrande 2020/21:UbU3y Beställningsbemyndigande för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset a) godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, ändrade anslag enligt utskottets förslag i bilaga 1, b) godkänner ändrade beställningsbemyndiganden enligt utskottets förslag i bilaga 2. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (C) och (V). Ärendet och dess beredning Enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen (RO) får ett utskott väcka förslag hos i ett ämne som hör till dess beredningsområde (utskottsinitiativ). får i ekonomisk-politiskt syfte väcka förslag även i ett ämne som hör till ett annat utskotts beredningsområde. ska enligt 7 kap. 9 § RO bereda förslag till beslut om statens budget enligt 11 kap. 18 § tredje och femte styckena, dvs. det s.k. rambeslutet och beslut om ändringar i statens budget. Med stöd av sin initiativrätt lägger finansutskottet i detta betänkande fram förslag till ändringar i statens budget om stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset. Ändringar i statens budget beslutas genom ett enda beslut. Endast om ändringarna är mycket omfattande får beslut fattas i två steg (11 kap. 18 § RO). Enligt 10 kap. 4 § RO ska utskottet innan det väcker ett förslag som påverkar statens budget genom ett utskottsinitiativ inhämta behövliga upplysningar och yttranden om inte utskottet finner synnerliga skäl mot det. har gett socialutskottet och utbildningsutskottet tillfälle att inom sina respektive ämnesområden yttra sig över det förslag till utskottsinitiativ som förts fram av ledamöterna från , . Yttrandena från socialutskottet och utbildningsutskottet finns i bilagorna 3 och 4. Vid finansutskottets sammanträde informerade , chefsekonom, och , samordnare för äldreomsorgen, båda från Kommuner och Regioner (SKR), utskottet med anledning av förslaget till utskottsinitiativ. Vid samma sammanträde informerade också generaldirektör , Myndigheten för , utskottet med anledning av förslaget. Statssekreterare , , med medarbetare informerade utskottet med anledning av förslaget vid utskottets sammanträde . Vid utskottets sammanträde informerade finansminister utskottet. Utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns utskottets förslag till ändrade beställningsbemyndiganden . Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset Utskottets förslag i korthet godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt utskottets förslag. beslutar om ändrade beställningsbemyndiganden enligt utskottets förslag. Förslagen innebär satsningar som rör äldreomsorgen och handlar om ökad medicinsk kompetens, färre timanställningar och ökad personalkontinuitet samt ökade möjligheter till tryggt boende för äldre. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C) och 3 (L). Företrädare för , i finansutskottet har lagt fram ett förslag till utskottsinitiativ. I förslaget anförs att coronaviruset har slagit hårt mot . De höga dödstalen bland äldre har sin grund i den höga allmänna smittspridningen och strukturella brister inom äldreomsorgen, enligt bedömning (SOU 2020:80). Förslagen syftar till att börja åtgärda de akuta brister som pekar på, men också till att påbörja arbetet med att avhjälpa de strukturella brister som varit kända . Det handlar om ökad medicinsk kompetens, färre timanställningar och ökad personalkontinuitet samt ökade möjligheter till tryggt boende för äldre. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg föreslås att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökas med totalt 4 . I förslaget avsätts medel i syfte att minska antalet timanställningar och för att öka personalkontinuiteten inom äldreomsorgen. Enligt förslaget bör avsättas för detta ändamål. Stödet ska vara prestationsbaserat. Resurserna ska fördelas till kommunerna enligt en modell som redovisas i förslaget till utskottsinitiativ. Vidare avsätts medel för ökad medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. avsätts för att utöka läkarkompetensen inom äldreomsorgen. Vidare avsätts i ett nytt prestationsbaserat stöd för att utöka sjuksköterskebemanningen inom äldreomsorgen. För att göra det möjligt för fler undersköterskor att utbilda sig till specialistundersköterskor föreslås att totalt avsätts, varav avsätts för kommunernas lönekostnader inom utgiftsområde 9 till anslaget 4:5. Övriga medel som avser den satsningen avsätts inom utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. Satsningen på fler platser inom innebär att bör besluta om ett höjt beställningsbemyndigande för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning inom utgiftsområde 16. Slutligen avsätts medel för att öka möjligheterna till trygga boenden för äldre. Enligt förslaget bör avsättas till investeringsstöd för att stimulera ombyggnation och nybyggnation av särskilt boende samt bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden som riktar sig till personer . Beställningsbemyndigandet bör enligt förslaget utökas proportionerligt för att ökade ekonomiska åtaganden ska kunna ingås inom anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet, som tidigare åtaganden uppfylls. Förslaget förväntas öka utgifterna i statens budget och försvaga det finansiella sparandet och öka det statliga lånebehovet med . Detta anses vara motiverat på grund av den krissituation som befinner sig i. beräknas i förslaget utgifter på . Av detta avser arbetet med omvandling av timanställningar och tidsbegränsade anställningar till tillsvidareanställningar. För att öka läkar- och sjuksköterskekompetensen inom äldreomsorgen beräknas . För att utbilda fler specialistundersköterskor beräknas respektive 2023. Till investeringsstödet för äldrebostäder beräknas . I följande tabell redovisas det föreslagna beställningsbemyndigandet för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning inom utgiftsområde 16. Angivna belopp för infriade åtaganden är indikativa. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Inom ramen för har antalet platser inom , regionalt yrkesvux, folkhögskolor och universitet och högskolor ökat. Dessa satsningar innebär att fler kommer att kunna få en yrkesutbildning för arbete inom bl.a. äldreomsorgen. beräknas omfatta totalt . Regeringen beslutade att ett äldreomsorgslyft ska genomföras. Syftet är att stärka kompetensen inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre genom att ge ny och befintlig personal möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska på betald arbetstid. Staten kommer att finansiera kostnaden för den tid den anställde är frånvarande på grund av studier. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9) föreslog regeringen att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet skulle öka med för detta ändamål. Vidare föreslog regeringen en riktad långsiktig bred satsning inom äldreområdet på . I budgetpropositionen avsattes även inom anslaget till en återhämtningsbonus inom äldreomsorgen. Syftet med denna är att förbättra arbetssituationen för de anställda. Det kan vidare nämnas att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet också får användas för utgifter för att öka antalet platser i särskilt boende samt öka antalet bostäder för äldre personer. Regeringen föreslog att sammanlagt 9 skulle anvisas till anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet . Regeringen föreslog även att bemyndigar regeringen att för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2022–2023. biföll regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1, rskr. 2020/21:156). Delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin överlämnade delbetänkandet Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) . Kommissionen gör följande övergripande bedömning: • Den allmänna smittspridningen i samhället är högst sannolikt den enskilt viktigaste faktorn bakom den stora smittspridningen i äldreboendena. • När pandemin slog till stod den svenska äldreomsorgen oförberedd. Äldreomsorgens institutionella struktur var inte för en pandemi, och anställda i äldreomsorgen lämnades i stor utsträckning ensamma att hantera denna krissituation. • De åtgärder som regeringen och statliga myndigheter satte in för att minska riskerna för smittspridning i äldreomsorgen var sena och i flera avseenden även otillräckliga. Kommissionen gör bedömningen att äldreomsorgen har strukturella och välkända problem som måste åtgärdas (s. 250). Kommissionen framhåller ett behov av högre bemanning, ökad kompetens och rimliga arbetsförhållanden och anför bl.a. följande: • Arbetsgivarna i äldreomsorgen måste förbättra anställningstryggheten och personalkontinuiteten samt kraftigt minska andelen personal med timanställning. • Den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen bör förstärkas genom exempelvis krav på minimiutbildningar för olika yrkeskategorier. Behovet av statliga utbildningssatsningar behöver övervägas i samband med det. • Sjuksköterskekompetens bör som huvudregel finnas på plats på varje särskilt boende dygnet runt under veckans . Enligt uppgift från bereds ärendet. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag (dir. 2020:142). Enligt direktivet behöver begreppet äldreomsorg definieras och verksamheten ges ett tydligare uppdrag och innehåll. Utredaren ska vidare överväga och lämna förslag på hur medicinsk kompetens kan stärkas i verksamheten och – om det behövs – inom den kommunala ledningen. Målet är att få till stånd långsiktiga förutsättningar för äldreomsorgen, tydliggöra äldreomsorgens uppdrag och innehåll samt säkerställa tillgången till god hälso- och sjukvård och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. • föreslå en äldreomsorgslag som kompletterar socialtjänstlagen med särskilda bestämmelser om vård och omsorg om äldre och som bl.a. innehåller bestämmelser om en nationell omsorgsplan • överväga och vid behov lämna förslag som stärker tillgången till medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. Uppdraget ska redovisas . Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen föreslog socialutskottet ett tillkännagivande till regeringen om uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen (bet. 2020/21:SoU28). I sitt ställningstagande anförde socialutskottet bl.a. att det är mycket viktigt att säkerställa att medel som är avsedda för äldreomsorgen går till den verksamheten. Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslog utskottet därför ett tillkännagivande om att regeringen ska göra en noggrann uppföljning och utvärdering av Äldreomsorgslyftet samt det årliga resurstillskott på som kommunerna kommer att tilldelas för att skapa ökade förutsättningar att stärka äldreomsorgen. I de fall medlen inte har använts till äldreomsorgen ska de återbetalas (bet. 2020/21:SoU28 s. 9). biföll socialutskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:210, prot. 2020/21:87). Nationell samordnare för kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre Regeringen tillsatte en särskild utredare, en nationell samordnare, för att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa förutsättningar för en hållbar kompetensförsörjning inom den kommunalt finansierade vården och omsorgen om äldre (dir. 2019:77). Samordnaren ska bl.a. initiera förändringsarbete i kommunalt finansierade verksamheter inom vård och omsorg i syfte att göra det möjligt att behålla och rekrytera personal, såväl kvinnor som män, föreslå och förmedla goda exempel på ändamålsenliga och kostnadseffektiva välfärdstekniska lösningar samt bidra till forum för erfarenhetsutbyte mellan kommuner för en god arbetsmiljö. Uppdraget ska redovisas . Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket Regeringen lämnade lagrådsremissen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket till Lagrådet . I lagrådsremissen föreslås att endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den som saknar ett sådant bevis ska inte heller få använda en titel som kan förväxlas med yrkestiteln undersköterska. Grunden för att få en skyddad yrkestitel kommer att vara det nya utbildningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram. Vidare föreslås övergångsbestämmelser som innebär att den som vid ikraftträdandet är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska räknat från ikraftträdandet ska få fortsätta att använda titeln även om han eller hon inte har fått bevis om rätt att använda den. ska även bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska kunna ges till den som har en utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt de bestämmelser om utbildningsinnehåll som gäller eller har gällt före . Lagändringarna ska enligt förslaget träda i kraft . Lagrådet lämnade sitt yttrande . Myndigheten för () har enligt sin instruktion (2011:1162) i uppgift att verka för att behoven av eftergymnasial yrkes-utbildning tillgodoses (sådan som inte är utbildning enligt högskolelagen [1992:1434] eller en utbildning som kan leda till en examen enligt lagen [1993:792] om tillstånd att utfärda vissa examina). Målen för finns i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . I lagen om finns bestämmelser som syftar till att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd för eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt, att eftergymnasiala yrkesutbildningar håller hög kvalitet och att behovet av eftergymnasiala yrkesutbildningar som avses leda till förvärvsarbete för de studerande, eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses inom smala yrkesområden (1 §). Utbildningarna inom ska bl.a. ge sådana teoretiska, praktiska och erfarenhetsbaserade kunskaper som krävs för att eleverna självständigt och i arbetslag ska kunna utföra kvalificerade uppgifter i arbetslivet. Utbildningarna ska också utvecklas och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare (6 §). Av förordningen om framgår att det för att en utbildning ska få ingå i krävs bl.a. att utbildningen svarar mot sådana behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning i de utbildningsformer som anges i myndighetens instruktion. En yrkeshögskoleutbildning kan vidare alternativt medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället (1 kap. 3 §). Det är MYH som beslutar om en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 4 § förordningen om ). MYH ska vid sin fördelning av statsbidrag eller särskilda medel särskilt ta hänsyn till i vilken grad en utbildning i kvalitativt och kvantitativt hänseende svarar mot arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft eller medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället. Dessutom ska myndigheten ta hänsyn till i vilken grad en utbildning finansieras av arbetslivet och har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering (5 kap. 5 § förordningen om ). Yrkeshögskoleutbildningar med specialisering för undersköterskor mot äldre/demens Det finns 24 yrkeshögskoleutbildningar med specialisering för undersköterskor mot äldre/demens (som avslutas eller senare). Inom finns även specialistutbildning för undersköterskor mot palliativ vård och välfärdsteknik. 22 utbildningar för undersköterskor mot äldre/demens har startat . Specialistutbildningen för undersköterskor mot äldre/demens är den största utbildningsinriktningen för undersköterskor (källa: MYH, dnr 1462-2020/21). Dagens utbildningsvägar till undersköterskeyrket Av lagrådsremissen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket framgår följande om yrkesgruppen undersköterska (s. 12 och s. 17–18). Undersköterskor är en av de allra största yrkesgrupperna i . En majoritet av undersköterskorna är anställda i en kommun eller hos privata utförare av kommunalt finansierad verksamhet (). De flesta arbetar där med omsorg om äldre inom hemtjänst eller i särskilt boende. De är även verksamma i verksamheter för stöd och service till personer med funktionsnedsättning. Undersköterskor är också anställda inom den regionfinansierade hälso- och sjukvården (). De som arbetar som undersköterska har i många fall antingen genomgått en gymnasieutbildning inom vård och omsorg eller någon form av vuxenutbildning med motsvarande kursinnehåll. En av utbildningsvägarna till undersköterskeyrket är gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram som omfattar 2 500 gymnasiepoäng. Vilka kurser som ingår i gymnasieprogrammet är likvärdigt över landet. Programmets innehåll har dock skiftat . Programmet, som tidigare bl.a. haft namnet omvårdnadsprogrammet, har ändrats . I perioder har det innehållit en hög andel valbara kurser, vilket har fört med sig att skolhuvudmän har kunnat välja bort kurser av betydelse för vård- och omsorgsverksamheterna. Eleverna har därför haft varierande kunskaper med sig ut i arbetslivet trots en fullständigt genomförd gymnasieutbildning. Utbildning till undersköterskeyrket kan även ges inom komvux. Vidare utbildas undersköterskor på olika folkhögskolor. har, i samråd med branschkunniga, utformat s.k. nationella yrkespaket. Nationella yrkespaket är förslag på innehåll i sammanhållna yrkesutbildningar och beskriver vilken specifik kombination av kurser som motsvarar kompetenskraven på nationell nivå för olika yrkesområden. Det nationella yrkespaket som är utformat för arbete som undersköterska innehåller i huvudsak samma omfattning av ämnen som vård- och omsorgsprogrammets programgemensamma ämnen och omfattar 1 500 gymnasiepoäng. De sammanhållna yrkesutbildningarna kan anordnas inom komvux och på gymnasieskolans introduktionsprogram. Undersköterskeutbildning kan även ges genom att en privat eller offentlig aktör köper en viss utbildning av komvux, s.k. uppdragsutbildning. Arbetsförmedlingen är ett exempel på en offentlig aktör som tillhandahåller sådan uppdragsutbildning. Arbetsgivare kan även själva upphandla uppdragsutbildningar. Enligt 4 kap. 12 § gymnasieförordningen ska arbetsplatsförlagt lärande (APL) förekomma på alla yrkesprogram i gymnasieskolan . Det är däremot inte alla vuxenutbildningar som erbjuder APL. Eftersom framför allt vuxenutbildningen inom vård och omsorg saknar nationell reglering har arbetsmarknadens parter, i detta sammanhang , Kommuner och Regioner, Vårdföretagarna, och arbetsgivarföreningen (Fremia), utvecklat en regional och lokal samverkan med tydliga nivåer för och krav på såväl gymnasial ungdomsutbildning som vuxenutbildning. Samarbetet har varit framgångsrikt och har fått spridning helt eller delvis i 218 kommuner och 19 regioner. Yrkespaketet för utbildning till undersköterska vid vård- och omsorgscollege består av 1 500 gymnasiepoäng och innefattar såväl APL som gymnasiearbete. Vård- och omsorgscollege har utarbetat riktlinjer för validering som innebär att den reella kompetensen bedöms av yrkeslärare vid komvux i förhållande till gymnasieskolans nationella mål. Vård- och omsorgsutbildning inom vård- och omsorgscollege finns på 140 gymnasieskolor och ges av drygt 180 vuxenutbildare över landet (lagrådsremissen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket, s. 18). Enligt 3 kap. 10 § budgetlagen (2011:203) får outnyttjade medel på ett anslag (anslagssparande) användas följande år. Enligt anslagsförordningen (2011:223) får ett anslagssparande på ett anslag som huvudsakligen avser förvaltningsutgifter disponeras av det tilldelade beloppet. Sparande på övriga anslag, dvs. de anslag som är aktuella i förslaget till utskottsinitiativ, får endast disponeras efter särskilt beslut av regeringen. anför i sitt yttrande (2020/21:SoU5y) att äldre som bor i särskilda boenden eller har hemtjänst har drabbats särskilt hårt under den pågående covid-19-pandemin. anser att äldreomsorgen långsiktigt behöver förstärkas med ett tydligare lagstadgat uppdrag och innehåll. Utskottet välkomnar därför att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdraget att föreslå en äldreomsorgslag (dir. 2020:142).