bet · H801KU30 · 2021-04-29 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger verksamhetsredogörelserna till handlingarna. Inga motioner har väckts med anledning av redogörelserna. Redogörelse /21:NSÖ1 Verksamhetsredogörelse för statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner 2020. Redogörelse /21:SN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /21:VPN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /21:RAR1 Verksamhetsredogörelse för 2020. Redogörelse /21:RAN1 Verksamhetsredogörelse för 2020. Redogörelse /21:PN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /21:ÖN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /21:NL1 Verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorn 2020. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bilaga Förteckning över behandlade redogörelser Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelserna /21:SN1, 2020/21:NSÖ1, 2020/21:RAN1, 2020/21:NL1, 2020/21:ÖN1, 2020/21:VPN1, 2020/21:RAR1 och 2020/21:PN1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S), (V) och (M). Ärendet och dess beredning nämnder har i enlighet med gällande regelverk överlämnat sina redogörelser för till . Inga motioner har väckts med anledning av verksamhetsredogörelserna. En förteckning över redogörelserna finns i bilagan. Det finns åtta nämndmyndigheter under . Varje nämndmyndighet ska lämna en verksamhetsredogörelse till . Nämndmyndigheternas skyldighet att lämna en sådan redogörelse tillämpades första gången för . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelserna till handlingarna. fick i uppdrag av riksdagsstyrelsen att se över regleringen av nämnder. beslutade om direktiv för en fortsatt utredning av regleringen av nämnder. Enligt direktiven skulle arbetet inriktas på att varje nämnd skulle ges en instruktion som var anpassad efter nämndens uppdrag och verksamhet, som bestämmelserna i den utsträckning det var möjligt skulle ges en enhetlig utformning. föreslog riksdagsstyrelsen, mot bakgrund av förslagen i den ovannämnda utredningen, ett delvis nytt regelverk för de tre löne- och arvodessättande nämnderna (, till ombudsmän och riksrevisorerna och ), och (framst. 2012/13:RS1). Riksdagsstyrelsen föreslog bl.a. att nämndmyndigheterna ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till . föreslog riksdagsstyrelsen att det skulle införas en motsvarande bestämmelse för (framst. 2012/13:RS3). En liknande bestämmelse fanns för . Lagar med instruktioner för en rad nämndmyndigheter under m.m. trädde i kraft , och trädde även en lag med instruktion för i kraft (bet. 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:62–66 respektive bet. 2012/13:KU24, rskr. 2012/13:217–220). Nämndmyndigheternas skyldighet att lämna en verksamhetsredogörelse till tillämpades första gången för . inrättades en ny nämnd under , den s.k. karensnämnden (prop. 2017/18:162, bet. 2017/18:KU42, rskr. 2017/18:305). De grundläggande bestämmelserna för nämnden regleras i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner. utökades karensnämndens uppdrag till att omfatta även prövning av frågor om övergångsrestriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet. Som en följd av detta ändrades nämndens namn från statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner till statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner. Vidare har fattat beslut om en ny ledningsstruktur för som innebär att det finns en riksrevisor och en riksrevisionsdirektör i stället för tre riksrevisorer (bet. 2019/20:KU6, rskr. 2019/20:160–162). ändrades nämndens namn från till ombudsmän och riksrevisorerna till till ombudsmän och riksrevisorn. Bestämmelser om verksamhetsredogörelser för nämnder Enligt gällande bestämmelser i instruktionen för respektive nämnd ska nämndmyndigheterna lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Av riksdagsstyrelsens framställningar (framst. 2012/13:RS1 och 2012/13:RS3) framgår övervägandena bakom förslaget om en årlig verksamhetsredogörelse. Det konstaterades att det funnits uppgifter om antalet sammanträden, antalet ledamöter och kostnaden för verksamheten för respektive nämndmyndighet i årsredovisning. Lämpligheten i denna ordning ifrågasattes dock eftersom inte har något rättsligt ansvar för verksamheten i nämnderna. Mot bakgrund av att nämnderna finansieras med allmänna medel betonades att det fanns ett berättigat krav på någon form av resultatredovisning. Därtill framhölls att några av nämnderna bedriver en verksamhet som åtminstone ibland är föremål för allmänhetens och mediernas intresse och att det för dessa nämnder därmed finns ett tydligt allmänintresse av information om verksamheten. Egna verksamhetsberättelser ansågs även kunna tydliggöra att nämnderna är självständiga myndigheter. framhölls att de detaljerade bestämmelser som gäller för , ombudsmän och inte borde tillämpas på nämnderna eftersom det skulle innebära en alltför stor administrativ påfrestning för dem. En sådan ordning ansågs inte heller vara sakligt motiverad. I stället borde nämnder lämna en årlig verksamhetsredogörelse liknande den som redan gällde för . infördes bestämmelser som förtydligade att nämnderna i sin årliga verksamhetsredogörelse ska redovisa de kostnader som är förknippade med verksamheten (framst. 2015/16:RS5, bet. 2016/17:KU4, rskr. 2016/17:38–40)[1]. Enligt förarbetena bör kostnaderna lämpligen redovisas fördelade på åtminstone kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader och med föregående års kostnader som referensuppgift. Därutöver ställer bestämmelserna i instruktionen för respektive nämnd inte upp några särskilda krav på innehållet i verksamhetsredogörelsen. Enligt förarbetena bör dock en verksamhetsredogörelse innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter och ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. I detta sammanhang kan även nämnas att det följer av bestämmelserna om verksamhetsansvar att varje nämndmyndighet ansvarar för verksamheten om inte annat följer av bestämmelser i lag. Nämnderna ska vidare se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att resultatet redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten ska hushålla väl med statens medel. I följande avsnitt återges kortfattat innehållet i verksamhetsredogörelserna . I samtliga redogörelser återfinns nämndernas personsammansättning , och detta omnämns därför inte särskilt nedan. statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner (karensnämnden). verksamhetsredogörelse består av följande fyra avsnitt: – Sammansättning och organisation – Kostnader 2020. Inledningsvis redogörs för nämndens uppgifter, sammansättning och organisation. Det framgår även vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. inrättades och startade sin verksamhet . utökades nämndens uppdrag till att omfatta även prövning av frågor om övergångsrestriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet. Nämndens namn har ändrats med anledning av detta beslut. Av redogörelsen framgår det att nämnden har behandlat två anmälningar från statssekreterare om övergång till annan verksamhet. Det ena ärendet avsåg en anmälan om anställning som public affairs manager i ett internationellt mejerikooperativ och den andra avsåg en anställning som chefsjurist vid ett fackföreningsägt bolag. Nämnden har fattat beslut i båda ärendena och har således inga ärenden öppna. Nämnden har vidare tagit emot och besvarat två remisser från , presenterat sin verksamhet för en norsk lagutredning samt hanterat ett förhållandevis stort antal förfrågningar om bl.a. allmänna handlingar från allmänheten och journalister. Under uppgick kostnaderna för nämnden till för ledamöter och personal, vilket är ca mindre än för . Under var de totala kostnaderna , varav för ledamöter och personal och för resor. verksamhetsredogörelse består av följande sju avsnitt: – Beslut om arvoden till statsråd – Beslut om avgångsersättning I verksamhetsredogörelsen finns inledningsvis en beskrivning av nämndens roll och uppgifter samt vilka lagar som styr nämndens verksamhet. Nämnden hade ett sammanträde . Nämnden har även haft löpande underhandskontakter under verksamhetsåret. När det gäller beslut om arvoden till statsråd framgår det, utöver aktuella bestämmelser, även hur nämndens beslut om arvoden bereds. Av verksamhetsredogörelsen framgår att nämnden strävar efter att anpassa statsrådens arvoden till en rimlig och allmänt godtagbar nivå, bl.a. genom jämförelser med exempelvis riksdagsledamöter, ombudsmän och statliga myndighetschefer. Nämnden har under verksamhetsåret inte beslutat om någon förändring av statsrådens arvoden, som fr.o.m. uppgår till för statsministern och till för övriga statsråd. Även när det gäller beslut om avgångsersättning framgår det av redogörelsen vilka bestämmelser som gäller. ansökte inte något statsråd om avgångsersättning. Av verksamhetsredogörelsen framgår vidare att nämndens kostnader uppgick till , vilket var en minskning om ca jämfört med . Alla kostnader avsåg kostnader för ledamöter och personal. besvarade nämnden vid åtskilliga tillfällen förfrågningar från allmänheten. Nämnden besvarade även förfrågningar om att lämna ut allmänna handlingar. verksamhetsredogörelse består av följande åtta avsnitt: – Granskning av bevis – Riksdagsförvaltningens kanslistöd till – Resultaträkning för och 2020. Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter, utformningen av kansli-organisationen som bistår nämnden, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och vilken sammansättning nämnden ska ha samt hur ledamöterna och suppleanterna utses. Det framgår vidare av redogörelsen att hade 19 sammanträden . har totalt sex överklaganden kommit in till nämnden. Av dessa avsåg fem överklaganden frågan om utseende av ny ledamot eller ersättare i kommunfullmäktige och ett överklagande avsåg anmälan av deltagande i val. Vidare framgår av verksamhetsredogörelsen att nämnden har granskat bevis för åtta nya ledamöter och sex ersättare i . Nämnden har även granskat bevisen för en ledamot och en ny ersättare för ledamot i , vilket föranleddes av att tilldelades ytterligare ett mandat i i och med () utträde ur Europeiska unionen. I samtliga fall fann nämnden att bevisen blivit utfärdade i enlighet med gällande bestämmelser. och nämnden träffade en skriftlig överenskommelse om Riksdagsförvaltningens kanslistöd till . Denna förlängs automatiskt med ett kalenderår i taget om ingen part skriftligen säger upp överenskommelsen senast före ett kalenderårsskifte. En uppföljning av överenskommelsen planeras att göras . Av redogörelsen framgår att kostnaderna uppgick till , vilket var en minskning med ca jämfört med . Den stora skillnaden förklaras i redogörelsen med att det fanns en förstärkt kansliorganisation med anledning av den stora mängden överklaganden efter de allmänna valen 2018 och 2019, en förstärkning som inte fanns på plats . Kostnaderna för arvoden till uppdragstagare var därför betydligt lägre 2020 än . Även kostnaderna för olika typer av resor har varit lägre jämfört med . I redogörelsen redovisas nämndens utfallsrapport . Av redovisningen framgår kostnader för bl.a. ledamöter och personal samt övriga kostnader såsom resor och representation. Redogörelsen från består av följande åtta avsnitt: – Beslut om ledamotsarvodet – Beslut om ekonomiska avgångsförmåner – Tillsynsverksamheten i fråga om inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd I en bilaga finns även en redovisning av hur riksdagsledamöternas arvode har utvecklats . Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Därefter redogörs för nämndens sammansättning. Vidare framgår det att nämnden sammanträdde sex gånger under verksamhetsåret, samtliga gånger via telefon. Nämnden har även fattat beslut genom kontakter via e-post mellan nämndens ledamöter. När det gäller beslut om ledamotsarvodet finns det i verksamhetsredogörelsen en beskrivning av gällande rätt och beredningen av nämndens beslut i arvodesfrågan. har nämnden inte fattat något beslut om justering av arvodet. Det skäl som anges är huvudsakligen att det saknades underlag för att bedöma löneutvecklingen, vilket berodde på att det s.k. märket inom industrin inte sattes förrän sent . Vidare finns det i verksamhetsredogörelsen en beskrivning av gällande rätt och beredningen av beslut om ekonomiska avgångsförmåner. fattade nämnden beslut om rätt till ekonomiska avgångsförmåner i nio ärenden. När det gäller nämndens tillsyn över inkomstgarantier och ekonomiskt omställningsstöd finns det i redogörelsen en beskrivning av de bestämmelser som styr nämndens beslut på detta område, huvuddragen i nämndens tillsynsverksamhet och tillsynen . granskades utbetalningar av inkomstgaranti som gjorts . Tillsynsverksamheten fokuserade på de ledamöter som lämnade i anslutning till valet . Bland dessa har nämnden avgjort 16 ärenden som inleddes . Fem av dessa kommer följas upp . Vidare har nämnden inlett ytterligare nio ärenden för att bedöma om ledamöter som lämnande i och med valet vidtagit tillräckliga åtgärder för att återgå till förvärvarsarbete. Härutöver har tillsynsärenden inletts i fråga om tio förmånstagare som längre tillbaka var föremål för nämndens tillsynsverksamhet. I de flesta av fallen var det fråga om personer som har rätt till inkomstgaranti fram till att de fyller . Åtta av dessa tio ärenden avskrevs efter att förmånstagarna fått yttra sig. De övriga två ärendena har ännu inte avgjorts. Sammantaget framgår det av redogörelsen att nämnden inledde 41 ärenden och avskrev 54 ärenden. Åtta ärenden kommer att följas upp och i tre ärenden har ännu inte slutgiltigt beslut fattats. Av redogörelsen framgår att kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket är en ökning med ca jämfört med . Kostnaderna för sekreterarens arbete ökade till följd av det stora antalet tillsynsärenden. Härtill tillkom ersättning för ordförandens ersättare. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. Vidare framgår det av verksamhetsredogörelsen att nämnden besvarat en remiss från och en från . Nämnden har även tagit emot två brev och besvarat telefonsamtal om ledamotsarvodet och de ekonomiska avgångsförmånerna. ansvarsnämnds verksamhetsredogörelse består av fyra avsnitt. Inledningsvis finns en redogörelse för nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Därefter redovisas nämndens sammansättning och organisation. Av detta framgår att nämnden inte har någon anställd personal samt att genom personal och lokaler bistår nämnden i dess verksamhet. Nämnden har i praktiken inte haft någon verksamhet , men inkom en remiss som ska besvaras . Kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till för arvode till nämndens ordförande, vilket är samma kostnad som . verksamhetsredogörelse består av följande sju avsnitt: – Beslut om statligt stöd – Riksdagsförvaltningens kanslistöd till Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och vilken sammansättning nämnden ska ha, hur ledamöterna och sekreteraren utses samt hur långa förordnanden som de olika personerna i nämnden har. Vidare framgår det att nämnden hade två sammanträden, varav ett har ägt rum via telefon och ett i . När det gäller beslut om statligt stöd framgår det av redovisningen att nämnden beviljat stöd för tiden –. Utdelade bidrag redovisas fördelat på statligt stöd till politiska partier, där samtliga riksdagspartier och Feministiskt initiativ ingår, respektive statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Stödet till politiska partier uppgick till , och stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer uppgick till ca Stödformerna till politiska partier är partistöd och kanslistöd. Partistödet lämnas som mandatbidrag, vilket för verksamhetsåret uppgick till per mandat. Kanslistödet betalas ut som grundstöd och tilläggsstöd. Grundstödet uppgick till . Tilläggsstödet för varje vunnet mandat för ett parti som är företrätt i regeringen uppgick till , och för ett parti som inte ingår i regeringen är stödet . Av redogörelsen framgår vidare att och nämnden träffade en skriftlig överenskommelse om Riksdagsförvaltningens kanslistöd till . Denna förlängs automatiskt med ett kalenderår om inte en part säger upp den inom . Överenskommelsen har inte sagts upp under och gäller således fortfarande. Vidare framgår det att har inlett en översyn av överenskommelsen. Inom ramen för denna översyn har nämnden framfört önskemål om vissa förändringar, bl.a. om stöd till nämnden vid hantering av begäran om utlämningar av allmänna handlingar. Kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en minskning med ca i jämförelse med 2019. Kostnaderna redovisas fördelat på kostnader för ledamöter och personal, representation och ordförandens resor. Vidare framgår det av redogörelsen att nämnden besvarat frågor från allmänheten och journalister om nämndens verksamhet. Nämnden har också besvarat förfrågningar och hanterat ärenden om utlämnande av allmänna handlingar. överklagandenämnds verksamhetsredogörelse består av fyra avsnitt. Inledningsvis finns en redogörelse för nämndens uppgifter. Därefter följer en redogörelse för nämndens sammansättning och verksamhet . Av redogörelsen för nämndens verksamhet framgår att den hade två sammanträden. Nämnden fattade beslut i tre överklagandeärenden, varav två rörde beslut om pressackreditering och ett gällde resebidrag till studiebesök i riksdag. Slutligen finns ett avsnitt om nämndens kostnader. Nämndens kostnader avser i huvudsak lön till personal och arvoden till ledamöter. uppgick kostnaderna för nämndens verksamhet till , vilket är en minskning jämfört med då kostnaderna uppgick till . Minskningen kan förklaras med att nämnden hade färre sammanträden än 2019. till ombudsmän och riksrevisorn Redogörelsen från till ombudsmän och riksrevisorn består av följande fem avsnitt: – Beslut om löner och anställningsformer Av redogörelsen framgår bl.a. nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Det framgår även att nämnden hade fem sammanträden . När det gäller frågan om beslut om löner och anställningsförmåner framgår det av redogörelsen att nämnden reviderar lönerna till justitieombudsmännen och riksrevisorn. Det finns även en beskrivning av hur revisionen bereds och på vilket sätt de berörda tjänstemännen har möjlighet att ge sin syn på lönesituationen. I redogörelsen framgår det vidare att har fattat beslut om en ny ledningsstruktur för som innebär att det finns en riksrevisor som är chef för myndigheten. Därtill finns det en riksrevisionsdirektör som är riksrevisorns ställföreträdare. Av redogörelsen framgår det att nämndens beslut gällande riksrevisorn innebar en ny månadslön fr.o.m. om . Därefter beslutade nämnden om en revidering som innebar att riksrevisorn har en månadslön om , vilket innebar en löneökning med . För riksrevisionsdirektören beslutade nämnden om en månadslön om . Nämnden beslutade vidare att justitieombudsmännen har en månadslön om och att chefsjustitieombudsmannen har en månadslön om . Detta innebär en löneökning med jämfört med föregående år. Vidare framgår det av redogörelsen att kostnaden för nämndens verksamhet var , vilket var en minskning med ca jämfört med . Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. var första gången utskottet behandlade verksamhetsredogörelser för nämnder (bet. 2013/14:KU43). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet bl.a. att bestämmelsen om skyldigheten att lämna in en verksamhetsredogörelse inte ställer upp några särskilda krav om vad en sådan redogörelse ska innehålla. Utskottet noterade dock att det framgår av förarbetena att en redogörelse bör innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. Utskottet noterade att nämndmyndigheter har olika verksamheter och att det därför faller sig naturligt att nämndernas verksamhetsredogörelser skiljer sig något åt. Vidare konstaterade utskottet att nämnderna är små och att de har begränsade personalresurser till sitt förfogande på sina respektive kanslier. Innehållet i redogörelserna borde därför enligt utskottet även sättas i relation till den administrativa börda som det medförde för nämnderna att ta fram och sammanställa innehållet. Utskottet framhöll att en viktig utgångspunkt är att redogörelserna, i enlighet med vad som uttrycks i förarbetena, ger en rättvisande bild av verksamheterna. Sammantaget föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna för nämnder , 2016, 2017 och 2018 hänvisade utskottet till vad det tidigare uttalat och gjorde vissa iakttagelser i fråga om nämndernas redogörelser, bl.a. noterades att det saknades redovisning av en nämnds arbetsuppgifter och en annan nämnds kostnader. Vad gäller noterades att det saknades uppgifter om partibidragens storlek fördelade på kvinnoorganisationer och politiska partier, och vad gäller att det inte framgick av redogörelsen hur många överklagandeärenden nämnden hade prövat (se bet. 2014/15:KU13, bet. 2015/16:KU28, bet. 2016/17:KU25 och bet. 2017/18:KU41). Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna uttalade utskottet även att det vore önskvärt om samtliga nämnder redovisade kostnaderna för nämndernas verksamheter fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader samt att föregående års kostnader redovisades som referensuppgift. En sådan redovisning skulle underlätta för utskottet att få en så heltäckande och rättvisande bild som möjligt av nämndernas verksamhet (bet. 2016/17:KU25). Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna noterade utskottet att samtliga nämnders verksamhetsredogörelser uppfyller de krav som ställs och de önskemål som utskottet tidigare gett uttryck för (bet. 2018/19:KU34). I samma betänkande noterades vid beredningen att det i 11 § karensnämndens instruktion – till skillnad från motsvarande bestämmelser i övriga nämnders instruktioner – saknas ett krav på att nämnden ska redovisa verksamhetens kostnader i den årliga redogörelsen. Utskottet noterade att det inte fanns något i förarbetena till lagen med instruktion för karensnämnden som tyder på att lagstiftaren inte avsåg att ställa detta krav även på karensnämnden. Utskottet föreslog därför, med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, att skulle anta utskottets förslag till lag om ändring i lagen med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Kammaren biföll utskottets förslag. Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna noterade utskottet att samtliga nämnders verksamhetsredogörelser uppfyller de krav som ställs och de önskemål som utskottet tidigare gett uttryck för (bet. 2019/20:KU22). Med dessa motiveringar föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottet noterar att samtliga nämnders verksamhetsredogörelser uppfyller de krav som ställs och de synpunkter som utskottet tidigare gett uttryck för. Redogörelserna ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Utskottet föreslår att redogörelserna läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade redogörelser Redogörelse /21:NSÖ1 Verksamhetsredogörelse för statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner 2020. Redogörelse /21:SN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /21:VPN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /21:RAR1 Verksamhetsredogörelse för 2020. Redogörelse /21:RAN1 Verksamhetsredogörelse för 2020.