bet · H801MJU17 · 2021-04-23 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Motionsyrkandena handlar bl.a. om den gemensamma jordbrukspolitiken, konkurrenskraft och regelförenkling, näringsläckage från hästnäringen samt forskning och utbildning. I betänkandet finns 29 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 200 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Markförsäljning norr om odlingsgränsen Motioner som bereds förenklat 1.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (M) 2.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (SD) 3.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (C) 4.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (L) 5.Utbetalning av jordbruksstöd, punkt 2 (KD) 6.Konkurrenskraft och regelförenkling, punkt 3 (M) 7.Konkurrenskraft och regelförenkling, punkt 3 (SD) 8.Konkurrenskraft och regelförenkling, punkt 3 (C) 9.Konkurrenskraft och regelförenkling, punkt 3 (KD) 10.Konkurrenskraft och regelförenkling, punkt 3 (L) 11.Hållbar användning av insatsvaror i EU, punkt 4 (M) 12.Avsättning av jordbruksmark inom strategin från jord till bord, punkt 5 (M, SD) 13.Motståndskraftig livsmedelsproduktion, punkt 6 (C) 14.Ekologiskt jordbruk, punkt 7 (SD) 15.Gårdsslakterier och mobila slakterier, punkt 8 (V) 16.Små lokala slakterier, punkt 9 (SD, V) 17.Hantering av gödsel, punkt 10 (M) 18.Hantering av gödsel, punkt 10 (L) 19.Näringsläckage från hästnäringen, punkt 11 (M) 20.Näringsläckage från hästnäringen, punkt 11 (SD) 21.Näringsläckage från hästnäringen, punkt 11 (C) 22.Näringsläckage från hästnäringen, punkt 11 (L) 23.Anläggande av våtmarker, punkt 12 (M, SD, KD) 24.Våtmarker och bevattningsdammar, punkt 13 (L) 25.Ökad pollinering, punkt 14 (M) 26.Forskning och utbildning, punkt 18 (M) 27.Forskning och utbildning, punkt 18 (SD) 28.Forskning och utbildning, punkt 18 (L) 29.Genmodifierade organismer, punkt 19 (SD) 1.Ökad pollinering, punkt 14 (L) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 23–25, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 17, 2020/21:726 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 14, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkandena 6 i denna del och 17, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkandena 5, 6 och 10, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 5 (KD) 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 32, 2020/21:1792 av (M), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkandena 1–3, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 38, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 65, 68 och 72 samt 2020/21:3563 av (M) yrkande 3. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (KD) Reservation 10 (L) Hållbar användning av insatsvaror i EU 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 25. Reservation 11 (M) Avsättning av jordbruksmark inom strategin från jord till bord 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 26. Reservation 12 (M, SD) 2020/21:1338 av m.fl. (M), 2020/21:2424 av m.fl. (S) och 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 13 (C) 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkande 4. Reservation 14 (SD) Gårdsslakterier och mobila slakterier 2020/21:768 av (C) yrkande 3, 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 23. Reservation 15 (V) 2020/21:768 av (C) yrkande 1 och 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 16 (SD, V) 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 21. Reservation 17 (M) Reservation 18 (L) 2020/21:2123 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2608 av (M), 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 40, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 35, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2020/21:3584 av (M) yrkande 11. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (C) Reservation 22 (L) 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 23 (M, SD, KD) 2020/21:2732 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 24 (L) 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 25 (M) Markförsäljning norr om odlingsgränsen 2020/21:2059 av m.fl. (S). 2020/21:2493 av (S). 2020/21:1285 av i (M). 2020/21:516 av (SD), 2020/21:612 av (C), 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 36–38, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkandena 48 och 51–53 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 23. Reservation 26 (M) Reservation 27 (SD) Reservation 28 (L) 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 41. Reservation 29 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (SD), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 200 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Motionsyrkandena handlar bl.a. om den gemensamma jordbrukspolitiken, konkurrenskraft och regelförenkling, gödselfrågor och våtmarker. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den gemensamma jordbrukspolitikens utformning. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 23 anförs att regeringen bör arbeta för att svenska producenter främjas inom EU-samarbetet. är ett skogsland med inslag av jordbruk snarare än tvärtom, vilket är det vanliga i de tongivande EU-länderna. Det innebär att våra förutsättningar är annorlunda. I yrkande 24 i samma motion anförs att regeringen i förhandlingar inom EU bör sträva efter att reglerna inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik blir väl anpassade till och skapar större frihetsgrader för det svenska jordbruket. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2020/21:3350 yrkande 24 att regeringen bör verka för att EU:s nya jordbrukspolitik premierar insatser som leder till både ökad produktion och hållbarhet. Den nya gemensamma jordbrukspolitiken ska i mångt och mycket handla om miljö- och klimatåtgärder. Motionärerna anser att det är viktigt att politiken ger svenska bönder en möjlighet att öka sin produktion och stärka sin konkurrenskraft. I kommittémotion 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 5 framhålls att bör arbeta för en reformering av EU:s jordbruksstöd för att sätta fokus på klimat- och miljöåtgärder. Motionärerna framhåller att EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden och att det behövs ökade satsningar på landskapsvård, miljöskydd och bevarande av biologisk mångfald. Jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. I yrkande 6 i samma motion anför motionärerna att bör fokusera på klimat- och miljöambitionerna i EU:s jordbruksstöd för nästa period, även nationellt. Höga klimat- och miljöambitioner bör vara självklara krav för en hållbar svensk livsmedelspolitik samt för djurhållningen och det bör även vara en målsättning i EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Yrkande 10 i motionen tar upp frågan om klimatsatsningar inom kommande landsbygdsprogram 2021–2027. Det är enligt motionärerna av stor vikt hur klimatåtgärder utformas i landsbygdsprogrammet för nästa period 2021–2027, sett till klimatåtgärder och våtmarkssatsningar. Befintliga stöd för fånggrödor och mellangrödor behöver vidgas för att även omfatta mark utanför nitratkänsliga områden. Stöden bör dessutom omfatta fler grödor. Kommande landsbygdsprogram behöver bli ett verktyg i klimatomställningen och innefatta incitament och insatser för kolinlagring. I kommittémotion 2020/21:2732 av m.fl. (MP) yrkande 7 betonar motionärerna att man bör arbeta för ökade miljöersättningar till ängs- och betesmarker inom landsbygdsprogrammet. Enligt yrkande 8 i samma motion bör EU:s jordbrukspolitik inriktas på att öka miljö- och klimatnyttan. Detta bör enligt motionärerna uppnås bl.a. genom att minska gårdsstöden och öka miljöstöden i landsbygdsprogrammet. Därigenom skulle lantbruket i områden som hotas av förbuskning kunna överleva. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2020/21:726 yrkande 5 att ytterligare incitament och resurser bör tillföras för att stärka arbetet med restaurering av natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet. Motionärerna anser att samtliga stödformer som finns är positiva för ett bevarat odlingslandskap, men inte tillräckliga. Möjligheterna att tillföra ytterligare incitament och resurser för att stärka arbetet med restaurering av natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet behöver ses över. I kommittémotion 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 14 anför motionärerna att behovet av att erbjuda ekonomisk ersättning för miljöhänsyn i jord- och skogsbruk bör utredas. Med hänvisning till den negativa utvecklingen när det gäller bevarandet av biologisk mångfald anser motionärerna att det bör utredas om det nationella miljömålet som rör ekosystem och biologisk mångfald kan gynnas av om jord- och skogsbrukare ersätts för att de vidtar åtgärder för ökad miljöhänsyn i sin verksamhet, t.ex. via landsbygdsprogrammet. I kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 7 framhålls att regeringen vid förhandlingar om och införande av de nya EU-gemensamma jordbruksreglerna bör verka för att möjliggöra ett inventeringsbaserat miljöstöd för biologisk mångfald samt att bör ges i uppdrag att utveckla ett sådant system. På så sätt lägger man kraven och ersättningen så nära som möjligt det man vill åstadkomma och skapar största möjliga flexibilitet för jordbrukaren att uppnå samhällets mål. Enligt yrkande 17 i motionen bör regeringen vid förhandlingar om och införande av de nya EU-gemensamma jordbruksreglerna arbeta för att möjliggöra miljöstöd för skötsel av övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark, skogsbryn. Sådana zoner kan ofta erbjuda en biologiskt rik miljö. Motionärerna menar att skogs- och jordbrukare därför bör få skäligt betalt för det arbete de utför för att vårda och utveckla dessa känsliga miljöer. Kommittémotion 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del tar upp frågan om kommande jordbruksprogram och pollinerande bin. Den utbredda bidöden har länge oroat aktörer i många länder då den hotar både den biologiska mångfalden och livsmedelsproduktionen i många länder. Kommande jordbruksprogram bör därför enligt motionärerna beakta vikten av öppna landskap och av habitat för pollinerande insekter. I yrkande 17 i samma motion tar motionärerna upp frågan om strandängar. Motionärerna framhåller att strandängar bör få betas av hästar, kor och andra djur oavsett ägarens huvudsakliga försörjning. Åtgärder för att minska övergödningen, som kan påverka strandängar negativt, bör ske genom att minimera läckaget av näringsämnen. Motionärerna anser att bevarandet av strandängar bör beaktas i utvecklingen av insatser i landsbygdsprogrammet. Enligt kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 25 bör regeringen verka inom EU för att ska få rätt att ge stöd för de djurskyddsåtgärder som följer av särkrav i svensk lagstiftning. måste tillåtas anpassa stöden till den särlagstiftning som finns i för djurens och miljöns skull. Nuvarande ordning, då det är oklart om kan ge stöd för djurskyddsåtgärder som följer av nationella särkrav i svensk lagstiftning, måste således ändras. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2020/21:2917 yrkande 14 att kvinnor och män bör ha lika goda möjligheter att få företagsstöd via landsbygdsprogrammet. Det har visat sig att kvinnor på landsbygden är mer benägna att söka investeringsstöd till hästverksamhet, restauranger och kaféer än till traditionellt jordbruksföretagande. I motion 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 8 framförs att regeringen i förhandlingarna med EU bör undersöka möjligheterna till fortsatt bredbandsstöd i kommande landsbygdsprogramperiod. behandling och kompletterande uppgifter EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) är gemensam för alla medlemsländer. Den förvaltas och finansieras genom EU:s budget. Målen med den gemensamma jordbrukspolitiken är att – det ska finnas säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser – jordbrukarna ska ha en skälig levnadsstandard – naturresurserna och miljön bevaras och skyddas – främja sysselsättning, tillväxt och lokal utveckling på landsbygden. Den gemensamma jordbrukspolitiken omfattar bl.a. direktstöd och marknadsåtgärder (den s.k. första pelaren). Direktstöden sörjer för stabila inkomster och ersätter lantbrukarna för att de tar miljöhänsyn och ger kollektiva nyttigheter som inte går att sälja på marknaden. EU:s inkomststöd till lantbrukarna baseras generellt på gårdens storlek i hektar. Alla EU-länder måste erbjuda ett grundstöd, stöd för hållbara jordbruksmetoder (förgröningsstöd) och stöd till unga lantbrukare. EU-länderna kan välja att dessutom ge annat stöd till specifika näringar eller driftsinriktningar. Det finns t.ex. särskilda stödsystem för att hjälpa små och medelstora gårdar och gårdar i områden med naturliga begränsningar. Den gemensamma jordbrukspolitiken stöder även landsbygdssamhällenas livskraft genom landsbygdsåtgärder (den s.k. andra pelaren). Åtgärderna lägger en grund för jordbrukspolitikens marknadsinterventioner och inkomststöd med hjälp av strategier och finansiering som stärker EU:s livsmedels- och skogssektorer, förbättrar miljöhållbarheten och ökar landsbygdsområdenas välmående i största allmänhet. De tre långsiktiga målen för landsbygdsutveckling i EU är att – främja jordbrukets konkurrenskraft – garantera klimatåtgärder och en hållbar förvaltning av naturresurser – bidra till en välbalanserad utveckling av landsbygdens ekonomier och samhällen samt bevara och skapa nya jobb. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) är den gemensamma jordbrukspolitikens finansieringsinstrument och stöder strategier och projekt för landsbygdsutveckling. Fonden är en av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). Ejflu-budgeten för perioden –2020 var ca . Medlen fördelas enligt sex prioriteringar och är avsedda att – främja kunskapsöverföring och innovation inom jord- och skogsbruket och på landsbygden – förbättra lönsamheten och konkurrenskraften inom alla typer av lantbruk och främja innovativa jordbruksmetoder och hållbar skogsförvaltning – främja organisationen av livsmedelskedjan, stärka djurskyddet och förbättra riskhanteringen inom jordbruket – utnyttja resurserna bättre och ställa om till en koldioxidsnål och klimatsäker ekonomi inom jordbruket, livsmedelssektorn och skogsbruket – återställa, bevara och förbättra ekosystemen inom jord- och skogsbruk – främja social inkludering, fattigdomsbekämpning och ekonomisk utveckling på landsbygden. Var och en av dessa prioriteringar ska bidra till de övergripande målen när det gäller innovation, miljö och åtgärder för att begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna. Den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare medfinansieras av EU-länderna. presenterade Europeiska kommissionen sitt lagstiftningsförslag om en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) efter 2020. Reformpaketet omfattar tre förordningar, COM(2018) 3921, COM(2018) 3932 och COM(2018) 3943. En av de väsentliga delarna i reformen av GJP är förslaget om en ny förvaltningsmodell. Kommissionens utgångspunkt är att politiken ska bli mer resultatorienterad och fokusera mindre på regelefterlevnad. Medlemsländerna ska få ett ökat ansvar för politikens genomförande. I faktapromemoria 2017/18:FPM140 Reformpaket för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 anges att kommissionens reformförslag innebär ett ökat inflytande för medlemsländerna i valet av åtgärder samt regler och villkor för åtgärderna. Medlemsländerna får själva välja åtgärder utifrån hur man anser att dessa bäst leder till att de EU-gemensamma målen kan uppnås. Politiken ska även bli mer resultatorienterad och fokusera mindre på regelefterlevnad. Medlemsländerna ska få ett ökat ansvar för politikens genomförande. Skillnaden jämfört med är att medlemsländerna i större utsträckning ska ansvara för utformningen av administration och regler kopplade till de åtgärder som väljs av respektive land. Av faktapromemorian framgår vidare att regeringen har som målsättning att den nya politiken ska vara enklare för myndigheter att genomföra och enklare för stödmottagare att följa. De åtgärder som politiken omfattar bör vara effektiva och åstadkomma en högre måluppfyllelse än . Vidare anges att regeringen är positiv till kommissionens ansats att ge medlemsländerna en ökad flexibilitet i genomförandet och att politiken i högre grad än ska vara resultatorienterad. Regeringen anser att det krävs ett fokus på effektiva riktade åtgärder på miljö- och klimatområdet för att de ambitiösa målen ska kunna uppnås. Regeringen är positiv till kommissionens ambition att stärka GJP:s miljönytta. I en resultatorienterad politik behöver medlemsländerna kunna utforma miljöåtgärder som hanterar regionala och lokala utmaningar för att möta gemensamma klimat- och miljömål. Regeringen anger i promemorian att den är tveksam till generella villkor som riskerar att påverka enskilda brukare hårt utan att ge någon säkerställd miljö- eller klimatnytta. Vidare anser regeringen att det är viktigt att stöden utformas på ett sätt som inte resulterar i att lågt ställda nationella klimat- och miljökrav skapar konkurrensfördelar för enskilda medlemsländer. EU:s ministrar i jordbruks- och fiskerådet nådde en överenskommelse om reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken. Överenskommelsen innebär en ökad miljö- och klimatambition jämfört med . Den viktigaste skillnaden är att en del av direktstöden öronmärks för miljöåtgärder. Detta är en viktig förändring för att öka ambitionen eftersom fler medlemsländer kommer att behöva göra mer för miljön och klimatet. Nivån på öronmärkningen är av inkomststöden. En annan viktig del i överenskommelsen är grundvillkoren för miljö och klimat som jordbrukarna måste följa för att kunna ta del av stöden och ersättningarna. Med de förändringar som görs innebär överenskommelsen en förenkling för jordbrukarna. Bland annat har de tidigare tvärvillkoren för djurmärkning och djurregistrering tagits bort och man kan i fortsättningen rikta kravet på att avsätta arealer till miljönytta till områden där de leder till en ökad miljönytta. får medlemsstaterna nya möjligheter att utforma villkoren utifrån regionala förhållanden, vilket ger förutsättning för en ökad positiv effekt för miljön. Regeringen har uppgett att överenskommelsen innebär ett ökat inflytande för att utforma politiken utifrån sin specifika situation. Varje land ska arbeta fram sin egen nationella plan, vilket innebär att åtgärder och insatser kan riktas till områden där de kan göra störst skillnad eller ge bäst effekt. har enligt regeringen arbetat hårt för att säkerställa en fortsatt marknadsorienterad jordbrukspolitik. Flera medlemsstater har drivit på för ökade möjligheter till produktionskopplade stöd, vilket skulle innebära ett stort avsteg från den marknadsorientering som jordbrukspolitiken har genomgått genom tidigare reformer. Rådet har enats om en till delar oförändrad nivå jämfört med , vilket är en kompromiss som regeringen har ansett att kan acceptera givet det tryck som varit för en ökning av de produktionskopplade stöden. Regeringen har även anfört att har drivit på i förhandlingarna för att GJP ska ha en ökad miljö- och klimatambition jämfört med , för att reformen ska värna konkurrenskraften för EU:s och jordbrukare och för att GJP ska bli enklare och effektivare. Regeringen anser att den har nått framsteg i dessa frågor. Efter överenskommelsen om en framtida GJP har rådets ordförandeskap inlett förhandlingar med och kommissionen, s.k. trepartssamtal. Utskottet har tidigare behandlat frågan om GJP bl.a. i betänkande 2018/19:MJU17. Utskottet anförde då följande: Utskottet vidhåller sin ståndpunkt att EU-gemensam politik ska utformas så att den stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan och att mängden stöd i livsmedelskedjan inte ska öka. Utskottet delar regeringens syn att en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken behövs. Förenklingar, lägre utgifter, avregleringar, rättvis konkurrens och en ökad ambition för miljö och klimat är enligt utskottet några viktiga komponenter för en framgångsrik gemensam jordbrukspolitik. Utskottet noterade att utgångspunkten för reformen är att politiken ska bli mer resultatorienterad, med ökat inflytande för medlemsländerna i valet av åtgärder samt regler och villkor för åtgärderna. Vidare noterade utskottet att det finns en ambition i förslaget att stärka den gemensamma jordbrukspolitikens miljönytta. I betänkande 2019/20:MJU8 vidhöll utskottet sin ståndpunkt. Eftersom förhandlingarna mellan och rådet fortfarande pågår har det preliminära startdatumet för den nya jordbrukspolitiken flyttats till . Efter tilldelningen av medel till jordbrukspolitiken –2027 från EU:s långtidsbudget har man enats om en övergångsförordning . Övergångsförordningen innebär att de flesta av reglerna –2020 förlängs, som man inför mer långtgående miljö- och klimatmål och säkrar en smidig övergång till den framtida jordbrukspolitiken enligt kommissionens förslag. Enligt regeringen innebär detta för del att det nuvarande landsbygdsprogrammet förlängs och att vissa åtgärder förstärks för att lättare uppnå målen i den svenska livsmedelsstrategin. Insatserna för investeringar och för unga jordbrukare stärks liksom åtgärder för innovation, rådgivning och kompetensutveckling. Även insatserna för att bevara betesmarker och för att anlägga nya våtmarker förstärks. I programmet ingår nya satsningar för landsbygdsföretags digitala omställning, besöksnäringen och landsbygdskommuners utvecklingskraft. Inför den nya reformperioden för jordbrukspolitiken 2023–2027 ska ta fram en strategisk plan. Den strategiska planen ska beskriva vilka stöd och ersättningar som har behov av, hur de ska vara utformade och hur de bidrar till att uppnå den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna och särskilda mål. Grunden för den strategiska planen är en s.k. SWOT-analys som beskriver vilka styrkor, svagheter, möjligheter och hot som finns, i detta fall i de gröna näringarna och på landsbygder. Utifrån SWOT-analysen har tagit fram en behovsanalys som beskriver vilka behov som kan mötas med den nya jordbrukspolitiken. Dessa behov utgör en obligatorisk och viktig del av den strategiska planen. lämnade in ett förslag på utformning av stöd och ersättningar i den strategiska planen till . kompletterade förslaget med den del som rör betesmarker och slåtterängar. kompletterades det tidigare lämnade förslaget om stöd för kompetensutveckling med området Hållbart skogsbruk. De förslag har lämnat in bygger på noggranna utvärderingar och bred samverkan.