bet · H801UbU11 · 2021-03-25 00:00:00 — Vidare föreslår motionärerna i yrkande 4 att det ska inrättas en utbildning för skolchefer och andra chefer över rektorer med fokus på verksamhetsanalyser och stöd, styrning och ledning. I yrkande 5 föreslås att regeringen skyndsamt ska kartlägga de hinder som begränsar fristående aktörer när det gäller att starta och bedriva rektorsutbildningar. I yrkande 6 lämnas förslag om en stärkt rektorsroll. Motionärerna framhåller att huvudmännen har ansvar för att stärka skolledarnas förutsättningar att utöva sitt ledarskap, dvs. att kunna leda såväl daglig drift som utveckling av verksamheten. Vidare föreslås i yrkande 9 att även personer från andra yrkeskategorier än lärare ska kunna bli rektorer. Motionärerna framför i yrkande 10 att ett rektorslyft bör införas och att kompetensutvecklingen för rektorer ska stärkas. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 55 föreslås att behörighetskraven för utbildning i pedagogiskt ledarskap ska vara minst filosofie kandidat och arbetslivserfarenhet. Motionärerna föreslår vidare att utbildningen ska vara tillgänglig även för dem som vill bli rektorer och för förstelärare. I yrkande 56 efterfrågas en utredning om varför erfarna ledare från andra sektorer ofta inte blir lika långvariga inom skolan, och i yrkande 57 betonas rektorers rätt till handledning och behov av återkommande fortbildning för att utveckla sitt pedagogiska ledarskap. Vidare framför motionärerna i yrkande 58 att utredningen om skolans huvudmannaskap också bör utreda vad som krävs för att komma bort från de dubbelkommandon som rektorer ska hantera och skapa tydligare styrning av skolan. I 2 kap. 9–12 §§ skollagen regleras ledningen av utbildningen inom skolväsendet. Enligt 2 kap. 9 § ska det pedagogiska arbetet vid en förskole- eller skolenhet ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Av 2 kap. 10 § framgår att rektorn beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i skollagen eller av andra författningar. Enligt 2 kap. 8 a § skollagen ska huvudmannen vidare utse en eller flera skolchefer som ska biträda huvudmannen med att se till att de föreskrifter som gäller för utbildningen följs i huvudmannens verksamhet inom skolväsendet. Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt (2 kap. 11 §). Enligt 2 kap. 12 § ska varje huvudman se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Denna skyldighet gäller dock inte för bl.a. rektorer som tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsutbildning eller genom utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställt med sådan utbildning. Bakgrund och pågående arbete Rektorsprogrammet är en grundläggande statlig befattningsutbildning för skolledare. Utbildningen vänder sig till rektorer både i grund- och gymnasieskolan och i förskolan, men i mån av plats även till skolledare med motsvarande ledningsfunktion som rektor men med annan titel, exempelvis biträdande rektorer. Utbildningen löper , är en akademisk uppdragsutbildning på avancerad nivå och omfattar 30 högskolepoäng. Skolledaren behöver avsätta av sin arbetstid till studierna. Utbildningen innehåller tre kunskapsområden: Kursen skoljuridik och myndighetsutövning syftar till att öka förståelsen för och stärka kompetensen i de lagar, förordningar och andra styrdokument som styr skolväsendet samt hur de bör tillämpas. Kursen mål- och resultatstyrning syftar till att stärka och utveckla deltagarnas kompetens att tillämpa skolväsendets styrdokument i praktiken genom ett målinriktat arbete med barns och elevers kunskapsutveckling och medborgerliga bildning i fokus. Kunskapsområdet skolledarskap syftar till att stödja, syna och systematisera rektorers pedagogiska ledarskap och stärka rektorers kompetens att leda och samordna all personal med fokus på alla barns och elevers välmående, lärande och bildning (, Rektorsprogrammet, Måldokument 2021–2027). Enligt 2 kap. 2 § förordningen (2011:183) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem är syftet med utbildningen att ge rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion kunskaper om de krav som anges i föreskrifter som gäller inom skolan, förskolan och fritidshemmet samt att utveckla deras roll som ledare så att verksamhetens kvalitet kan säkerställas. Målet med utbildningen är att deltagarna får sådana kunskaper att de kan ansvara för att elever och barn får en likvärdig och rättssäker utbildning, skapa förutsättningar för måluppfyllelse på såväl individ- som verksamhetsnivå samt ansvara för att verksamheten som helhet utvecklas. Skolchefsutbildningen vänder sig särskilt till skolchefer som utsetts av huvudmännen. Utbildningen behandlar följande fyra områden som speglar det ansvar som skollagen tillskriver skolchefen: – funktionen som skolchef – ansvar och mandat – uppdrag och styrning – lagar och regler – systematiskt kvalitetsarbete – utvärdering, uppföljning, data och analysarbete – organisera för en bättre skola – skolchefens roll Utbildningen pågår och utgår även från de ordinarie uppgifter som skolchefer utför i sitt arbete. Fortbildning för rektorer och skolledare Pedagogiskt ledarskap för rektorer (tidigare Rektorslyftet) är en statlig fortbildning för rektorer. Målgruppen är de rektorer eller biträdande rektorer som har gått befattningsutbildningen för rektorer eller en äldre statlig rektorsutbildning. Skolledaren ska därefter ha arbetat som rektor eller biträdande rektor med ansvar för läroplansstyrd verksamhet. Fortbildningen är på avancerad akademisk nivå. Studierna är på 7,5 högskolepoäng och löper över en termin. Staten och huvudmannen delar på kostnaden. Inom ramen för det nationella skolutvecklingsprogrammet Styrning och ledning finns även insatsen Introduktion till styrning av skolan. Fortbildningen vänder sig till personer på huvudmannanivå, exempelvis personer som introducerar nya nämndledamöter, och syftar till att ge en ökad förståelse för skolsystemet och till att skapa en grund för samarbete mellan förvaltning och nämnd. erbjuder vidare stödmaterial för rektorer och skolledare som ger vägledning i hur introduktionsperioden för nyanställda lärare och förskollärare kan organiseras och som ger en bra start i yrket. har även utarbetat dels ett självskattningsverktyg, på kompetens, dels ett stödmaterial om strategisk kompetensförsörjning, vilka båda syftar till att underlätta och inspirera i det strategiska arbetet med kompetensförsörjning. Inom ramen för styrning och ledning erbjuds vidare fortbildningsinsatser inom bl.a. systematiskt kvalitetsarbete, att leda digitalisering och att leda förändring som särskilt riktar sig till rektorer, skolledare och huvudmän. Professionsprogram för lärare och skolledare I slutbetänkande (SOU 2017:35) framfördes att det behövs bättre villkor för befattningsutbildningen för rektorer. Som redogjorts för ovan i avsnittet Fortbildning föreslog kommissionen även att ett nationellt professionsprogram ska inrättas, bl.a. i syfte att främja lärares och skolledares professionella utveckling och skolutveckling samt skapa generella förutsättningar för kapacitetsbyggande i skolväsendet. Ett av professionsprogrammets utvecklingsspår avser lärare som vill bli skolledare. Vidare föreslogs i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) att rektorer inom skolväsendet ska omfattas av det föreslagna professionsprogrammet och att två nationellt reglerade nivåer ska införas för rektorer: rektor och meriterad rektor. Som framgår ovan framförde regeringen i budgetpropositionen att ett professionsprogram för lärare och rektorer ska införas. Bakgrunden är bl.a. behovet av bättre och mer relevant kompetensutveckling och bättre förutsättningar för lärare och skolledare att uppdatera sina kunskaper under yrkeslivet och ta del av nya fakta och ny forskning. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 s. 93, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare bereds inom . har i regleringsbrevet (U2020/06608) fått i uppdrag att genomföra insatser för fortsatta förberedelser av de framtida professionsprogrammen. Insatserna ska bl.a. innefatta en mentorsutbildning för en kvalitativ introduktionsperiod, en rekryteringsutbildning för blivande rektorer och kompetensutveckling för rektorer i praktisk organisation och arbetsmiljö. Insatserna ska vara i linje med de förslag som Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner lämnade i sitt betänkande (SOU 2018:17). Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap för skolan utsåg regeringen en särskild utredare att ta fram ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap för samtliga skolformer utom förskolan och den kommunala vuxenutbildningen (dir. 2020:140). Utredaren har bl.a. i uppdrag att – föreslå hur staten kan ta över arbetsgivarskapet för lärare och skolledare och eventuellt övriga yrkesgrupper i de skolor som drivs av offentliga huvudmän – föreslå en finansieringsmodell där staten ansvarar för finansieringen av skolan – föreslå hur staten kan ta över ansvaret för ledning av utbildningen och den dagliga driften i de skolor som drivs av offentliga huvudmän – analysera konsekvenserna för bl.a. det kommunala självstyret, möjligheter till anpassning utifrån lokala behov och förutsättningar samt möjligheter till ansvarsutkrävande. Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna och ska redovisas . Som utskottet har framfört är det väl medvetet om de utmaningar som dagens rektorer och förskolechefer står inför. Rektorer och skolledare har också en nyckelroll i utvecklingen av skolan och förskolan och ansvarar för att dessa verksamheter utvecklas mot uppställda mål. Detta ställer stora krav på skolledarnas kompetens. Utskottet vill understryka att det är huvudmännen som ansvarar för att skolledarna har nödvändig kompetens för att kunna leda verksamheten mot måluppfyllelsen. När det gäller yrkanden med förslag om befattningsutbildningen för rektorer och skolchefer och om fortbildning och handledning för rektorer anser utskottet att man inte bör föregripa det pågående arbetet med att införa ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare. Som redovisats ovan ska professionsprogrammet bl.a. omfatta kompetensutvecklingsinsatser, en rekryteringsutbildning för rektorer och en mentorsutbildning för en kvalitativ introduktionsperiod. Utskottet vill även påminna om att det erbjuds fortbildning med inriktning mot styrning och pedagogiskt ledarskap för rektorer och skolledare som är på avancerad akademisk nivå. Utskottet vill inte heller föregå den utredning som ska se över förutsättningarna för ett statligt huvudmannaskap. När det sedan gäller yrkanden om att även personer som inte har pedagogisk yrkesbakgrund ska kunna bli rektorer vill utskottet hänvisa till skollagens bestämmelser om att endast den som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt kan anställas som rektor. Utskottet anser heller inte att ett yrkande med förslag om att fristående aktörer ska kunna bedriva rektorsutbildning bör tillstyrkas. Utskottet anser att gällande regelverk är väl avvägt och ser ingen anledning att föregripa det arbete som pågår. Därmed avstyrks motionerna 2020/21:3325 (M) yrkandena 2–6, 9 och 10 samt 2020/21:3626 (KD) yrkandena 55–58. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden bl.a. om särskola, resursskola och särskild undervisningsgrupp, om inkluderingstanken i skolan och om särskoleutredningar. Jämför reservation 8 (M), 9 (KD, L), 10 (SD, KD) och 11 (KD). Särskola, resursskola och särskild undervisningsgrupp Enligt kommittémotion 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 15 behöver särskolan och resursskolan utvecklas. Motionärerna menar att särskolans och resursskolans uppdrag och upplägg bör ses över och att lärarbristen med koppling till dessa skolformer bör utredas. I partimotion 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 6 framför motionärerna att det är av stor vikt att det i finns möjligheter till stöd i ett tidigt skede och särskilda undervisningsgrupper, så att alla elever som behöver mer hjälp och lärarstöd kan få det. I kommittémotion 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 9 föreslås särskilda satsningar på speciallärare och fler särskilda undervisningsgrupper för elever med behov. I kommittémotion 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 74 föreslår motionärerna en översyn av inkluderingstanken i skolan som innebär att alla elever ska lära sig samma sak, och i samma klassrum. Inkludering har lett till exkludering och många elever blir utan extra stöd och hjälp i storklass, menar motionärerna. Ett motsvarande förslag finns i kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 49. Utredning om mottagande i särskola Enligt kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 27 bör en utredning tillsättas om hur man kan säkerställa att kommunernas särskoleutredningar är jämförbara och kvalitetssäkrade. Av 1 kap. 1 § skollagen framgår att skolväsendet bl.a. omfattar skolformerna grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Ytterligare bestämmelser finns bl.a. i skollagens 11 kap. om grundsärskolan, 18 kap. med allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan och 19 kap. om utbildning på program i gymnasiesärskolan. Grundsärskolan riktar sig till elever som inte bedöms kunna nå upp till kunskapskrav på grund av att de har en utvecklingsstörning. Utbildningen i grundsärskolan ska enligt 11 kap. 2 § skollagen syfta till att ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad för dem, som ger kunskaper och värden och som utvecklar elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska även främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Av 7 kap. 5 § skollagen framgår att ett beslut om att en elev ska tas emot i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska hållas när utredningen genomförs. För grundsärskolan gäller läroplanen för grundsärskolan 2011 (Lsär 11, reviderad 2018). Utbildningen i gymnasiesärskolan ska enligt 18 kap. 2 § skollagen ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad för dem, som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Gymnasiesärskolan ska påbörjas av ungdomar efter avslutad utbildning i grundsärskolan eller motsvarande, fram t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller (18 kap. 4 §). Gymnasiesärskolan är vidare en frivillig skolform som består av nationella och individuella program (18 kap. 8 §). Elever som går något av de nio nationella programmen kan välja mellan skolförlagd utbildning eller lärlingsutbildning (18 kap. 11 §). Utöver de nationella och individuella programmen finns bl.a. särskilda varianter av de nationella programmen. Utbildningen i gymnasiesärskolan är avsedd att genomgås under fyra läsår men får fördelas . Av 3 kap. 2 § skollagen framgår att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Vidare ska elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Av skollagens 3 kap. 5 § framgår att om det framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Av 3 kap. 8 § framgår att särskilt stöd får ges i stället för den undervisning som eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna. Det särskilda stödet ska i första hand ges inom den elevgrupp som eleven tillhör. Vidare framgår det av 3 kap. 11 § att om det finns särskilda skäl får särskilt stöd ges enskilt eller i en annan undervisningsgrupp (s.k. särskild undervisningsgrupp) än den som eleven normalt hör till. Av förarbetena till skollagen framgår att särskild undervisningsgrupp kan betyda undervisning i annan gruppering inom skolenheten eller undervisning i andra lokaler med annan personal. Ett beslut om placering i särskild undervisningsgrupp eller enskild undervisning ska alltid fattas av rektorn. Undervisningen i särskild undervisningsgrupp kan ske hela eller delar av dagen och omfatta samtliga eller vissa ämnen (prop. 2009/10:165 s. 292 f.). Begreppet resursskolor finns inte i skollagen. Utbildningen i fristående grundskolor får dock enligt 10 kap. 35 § skollagen begränsas till att avse elever som är i behov av särskilt stöd. har i rättsfallet HFD 2017 ref. 50 slagit fast att det inte strider mot skollagen att även kommunala huvudmän organiserar s.k. resursskolor. Bakgrund och pågående arbete Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , den s.k. januariöverenskommelsen, punkt 52 Ge rätt stöd i rätt tid, framgår följande: Inkluderingstanken har gått för långt: gör det lättare att få särskilt stöd i mindre undervisningsgrupp (Uppdrag till ). Resursskolor ska utvecklas. Insatser görs för att stärka särskolan. Öka skolans kunskap och stöd för barn med neuropsykiatriska svårigheter. Specialpedagogik för lärande byggs ut. Fler speciallärare och lärare i svenska som andraspråk ska fortbildas. Investera i goda lärmiljöer och små grupper i förskola och fritidshem. Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven presenterade Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven delbetänkandet En annan möjlighet till särskilt stöd – reglering av kommunala resursskolor (SOU 2020:42). I betänkandet föreslogs bl.a. en reglering av kommunala resursskolor och att begreppet resursskola ska föras in i skollagen för både kommunala och fristående resursskolor. Enligt utredningen saknas nationella utvärderingar av resursskolors kvalitet och bör därför samla in statistik om resursskolor. När det gäller dagens lagstiftning om möjligheten till gruppindelning framfördes i delbetänkandet att skollagen ger ett betydande utrymme för flexibla lösningar vad gäller gruppindelning av såväl elever som är i behov av särskilt stöd som övriga elever. Utredningen bedömde att reglerna om särskild undervisningsgrupp och enskild undervisning i sig inte utgör något hinder för att ge elever särskilt stöd i den formen men att det däremot kan finnas andra faktorer på skolnivå som motverkar förekomsten av särskilda undervisningsgrupper. Mot den bakgrunden bedömde utredningen att det inte är lagstiftningsåtgärder som krävs för att förenkla placeringen av elever som är i behov av särskilt stöd i särskilda undervisningsgrupper. Utredningen redovisade sitt slutbetänkande (SOU 2021:11). Bland utredningens slutsatser när det gäller särskolan kan bl.a. nämnas förslag om att det ska införas en garanti för tidiga stödinsatser för elever som läser ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik enligt grundsärskolans kursplaner, att grundsärskolans timplaner ska förändras för att bättre möta elevernas behov och öka flexibiliteten för eleverna att läsa utifrån olika timplaner och att grundsärskolan ska byta namn till anpassad grundskola och gymnasiesärskolan till anpassad gymnasieskola. Utredningen har även föreslagit att och ska få i uppdrag att ta fram ett stöd för den utredning som ska genomföras för att ta ställning till en elevs behov av särskilt stöd. Betänkandet bereds inom (). För att åstadkomma en mer likvärdig tillämpning av bestämmelserna om tilläggsbelopp i skollagen (bl.a. 10 kap. 37 och 29 §§ skollagen) fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att ta fram stödmaterial så att barn och elever får det stöd de har rätt till. I uppdraget ingår att tillgängliggöra den rättspraxis som finns när det gäller det tilläggsbelopp som bl.a. ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd och förtydliga vilka krav som bör ställas på både ansökan och utredningen om rätten till tilläggsbelopp. För att stärka likvärdigheten och skapa ökad trygghet för elever som har behov av extraordinära stödinsatser ska återkomma till regeringen med en analys av utvecklingen av hantering, beviljanden och bedömningar av tilläggsbelopp till fristående resursskolor. Uppdraget ska redovisas . Särskilt om mottagande i särskola I allmänna råd (SKOLFS 2018:251) om mottagande i grundsärskola och gymnasiesärskola samt urval till gymnasiesärskolans nationella program finns råd och kommentarer om bl.a. utredningar inför beslut om mottagande. Av råden framgår att det är elevens hemkommun som ansvarar för att en utredning genomförs som kan ligga till grund för en samlad bedömning av om eleven kan tas emot i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan. I utredningen ska det alltid ingå en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning för att ge en så allsidig bild som möjligt av eleven. allmänna råd innehåller detaljerad information om utredningen och vad de fyra bedömningarna ska innehålla. Av råden framgår även att beslut om mottagande i särskolan är myndighetsutövning mot enskild och ett särskilt ingripande beslut för den det berör. Det är därför viktigt att ärenden om mottagande blir ordentligt utredda, att beslut fattas på välgrundade underlag och att vårdnadshavarna har insyn i processen. Det är också viktigt att kommunen har rutiner för hur arbetet ska gå till. Vårdnadshavarnas medgivande är som huvudregel en förutsättning för mottagande i grundsärskolan. Endast i undantagsfall kan en elev bli mottagen utan vårdnadshavares medgivande. Frågan om mottagande i särskola ingår i Skolinspektionens regelbundna tillsyn på huvudmannanivå. Myndigheten publicerar statistik om den regelbundna tillsynen som visar hur många av de granskade huvudmännen som uppvisade brister vid tillsynen och fick ett föreläggande. Av statistiken framgår att det 2019 var av de granskade huvudmännen med verksamhet inom grundsärskolan (4 av 32 huvudmän) som uppvisade brister och fick ett föreläggande när det gäller huruvida hemkommunen ser till att mottagandet i grundsärskolan föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning samt att samråd hålls med elevens vårdnadshavare. var det av de granskade huvudmännen med verksamhet inom gymnasiesärskolan (1 av 26 huvudmän) som uppvisade brister och fick ett föreläggande när det gäller huruvida hemkommunen prövar om en sökande tillhör målgruppen och ser till att ett beslut om mottagande föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning” (Skolinspektionens webbplats, Regelbunden tillsyn 2019, hämtad ).