bet · H801CU17 · 2021-05-21 00:00:00 — En tillfällig vårdnadshavare ska ha samma rättsliga ansvar, uppgifter och rätt att bestämma i frågor som rör barnet som en särskilt förordnad vårdnadshavare har enligt . Om en tillfällig vårdnadshavare har utsetts för ett barn ska socialnämnden fortsätta att verka för en varaktig lösning av vårdnadsfrågan. När förutsättningar finns för att utse en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet ska rätten – på talan av socialnämnden – flytta över vårdnaden från den tillfälliga vårdnadshavaren till en eller två sådana. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Regeringen föreslår särskilda forumregler för vissa måltyper i och när barn eller föräldrar har skyddade personuppgifter, vilket bl.a. syftar till att skapa ökad trygghet för dessa barn och föräldrar. Det föreslås också för sådana situationer särskilda regler om behörig kommun i vissa fall. Domstolarnas beslutsunderlag och en fråga om rättegångskostnader Regeringen lämnar förslag som syftar till bättre utredningar och upplysningar. Sålunda ska en ny uppgiftsskyldighet införas för att uppgifter ska kunna lämnas mellan olika socialnämnder i samband med att en socialnämnd ska lämna upplysningar eller snabbupplysningar till en domstol i ett mål om vårdnad, boende eller umgänge. Detta kompletterar den uppgiftsskyldighet som redan gäller för upplysningar som kan vara av betydelse dels för en socialnämnds utredning om vårdnad, boende eller umgänge, dels för en socialnämnds prövning av ett avtal mellan föräldrar om vårdnad, boende eller umgänge. Vidare föreslås att det ska införas en lagstadgad tidsgräns för utredningar om vårdnad, boende eller umgänge. Om det finns särskilda skäl ska domstolen få förlänga tiden. Regeringen föreslår också att rättegångskostnader i verkställighetsärenden ska kunna fördelas på ett mer rättvist sätt genom att det ska bli möjligt att kvitta rättegångskostnaderna i fler fall än . Lagen om informationssamtal och den anknytande ändringen i socialtjänstlagen (2001:453) föreslås träda i kraft . Bestämmelserna i och om deltagande i ett informationssamtal som en förutsättning för att en domstol i vissa fall ska få ta upp yrkanden om vårdnad, boende eller umgänge till prövning föreslås träda i kraft . Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Genom förslagen i propositionen anser regeringen att tillkännagivande på området är slutbehandlat. Utöver vad som redovisas ovan om förslagens innebörd anför regeringen att bättre förutsättningar för föräldrar att nå samförståndslösningar, som ofta är mer hållbara än om domstolen avgör vad som ska gälla, samt ett ökat fokus på barnen och deras rätt till delaktighet i ett förfarande i frågor om vårdnad, boende eller umgänge också bedöms leda till att umgängessabotage kan motverkas. I kommittémotion 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att säkerställa barnets rätt att komma till tals i de instanser som hanterar vårdnadstvister, även när samtycke saknas från en vårdnadshavare. I kommittémotion 2020/21:2951 yrkande 20 i denna del begär m.fl. (C) ett tillkännagivande om att det i fråga om vårdnadsutredningar bör införas en möjlighet att i utredningsarbetet tala med barnet utan krav på vårdnadshavares samtycke eller närvaro. I kommittémotion 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 7.2 i denna del föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en proposition som innebär att barnets bästa ska sättas främst i samband med en vårdnadstvist. Vidare anser motionärerna bl.a. att barnet ska ha rätt till relevant information och rätt att komma till tals i olika instanser som hanterar vårdnadstvister, även om samtycke saknas från en vårdnadshavare. I kommittémotion 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås att ska göra ett motivuttalande som klargör att möjligheten att döma till gemensam vårdnad mot båda föräldrarnas vilja ska vara utesluten i situationer där det förekommer våld eller hedersrelaterat förtryck eller risk för detsamma. I motion 2020/21:1400 yrkande 1 begär och Kopparklint (båda M) ett tillkännagivande om att regeringens arbete med betänkandet års vårdutredning bör påskyndas. I motion 2020/21:1471 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att det införs ett obligatoriskt informationssamtal för föräldrar som överväger att inleda en domstolsprocess om t.ex. vårdnad. välkomnar förslagen i propositionen, som enligt socialutskottet innebär att barnets ställning i vårdnadsprocessen stärks ytterligare. föreslår att civilutskottet tillstyrker regeringens lagförslag i de delar socialutskottet har att beakta. välkomnar, i likhet med socialutskottet, regeringens lagförslag om bl.a. ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister, bättre förutsättningar för föräldrar att nå samförståndslösningar och ett stärkt skydd för barn som riskerar att fara illa. Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. När det gäller förslaget i motion 2020/21:3938 (L) yrkande 2, om gemensam vårdnad mot båda föräldrarnas vilja, framhåller regeringen i propositionen bl.a. att det självfallet är så att det i en situation där det förekommit våld eller andra former av övergrepp från en förälders sida i princip alltid är bäst för barnet att den föräldern inte får del i vårdnaden. Det är enligt regeringen knappast möjligt att tillgodose barnets behov av trygghet och omsorg inom ramen för en gemensam vårdnad om den ena föräldern gör sig skyldig till övergrepp mot den andra föräldern eller någon annan i familjen. ser inte anledning till något motivuttalande av det slag som begärs i motionen. Lagförslagen bör därför antas av de skäl som anförs i propositionen. Vidare anser utskottet att övriga motionsyrkanden är tillgodosedda genom lagförslagen i ärendet. De bör därför avslås. När det sedan gäller tillkännagivande har utskottet inga invändningar mot regeringens redovisning av det. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla motionsyrkanden som samtliga innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om obligatoriskt medlingsförfarande m.m., tidsfristen för talan vid domstol samt rättegångskostnader i vårdnadsmål. Utskottet hänvisar bl.a. till de lagförslag som utskottet ställt sig bakom. Jämför reservation 2 (M, C, KD), 3 (SD), 4 (V), 5 (M, KD) och 6 (C). I kommittémotion 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att kravet på informationssamtal för att få väcka talan i domstol ska ersättas med ett krav på deltagande i familjemedling enligt den norska modellen för ”mekling”. I kommittémotion 2020/21:3953 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att kravet på informationssamtal för att få väcka talan i domstol ska ersättas med ett krav på deltagande i ett medlingsförfarande, varvid hänvisas till det medlingsförfarande som finns i . Medlingen ska enligt motionärerna utföras av personer med kunskaper om juridik och om barns utveckling. Motsvarande förslag läggs fram i kommittémotionerna • 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del och 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 16 • 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 1. I kommittémotion 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att obligatoriska informationssamtal ska införas på prov för att sedan noga utvärderas. Tidsfristen för talan vid domstol I kommittémotion 2020/21:3953 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att ett informationssamtal ska ha ägt rum före det att ett tvistigt yrkande framställs vid domstol. Samma förslag finns i kommittémotion 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 3. I kommittémotion 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att medling ska ha ägt rum före det att ett tvistigt yrkande framställs vid domstol. I kommittémotion 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om rättegångskostnader i mål om vårdnad, boende eller umgänge för att stävja återkommande processer mellan samma parter om samma barn. Motionärerna anser att i de fall frågan om t.ex. vårdnad har varit föremål för en domstolsprocess bör huvudregeln vara att den som på nytt stämmer i domstol och förlorar målet ska betala även motpartens rättegångskostnader. Undantag bör göras i de fall där medlaren för ett medlingsförfarande mellan parterna intygar att förutsättningarna är sådana att en ny domstolsprocess är påkallad. De ordinarie reglerna för rättegångskostnader i vårdnadsmål bör då tillämpas. Den svenska regleringen om samarbetssamtal och medling Föräldrar kan enligt socialtjänstlagen genom samarbetssamtal få hjälp att nå enighet i frågor om vårdnad, boende och umgänge (5 kap. 3 §). Dessutom får domstolen i mål om vårdnad, boende eller umgänge ge i uppdrag åt socialnämnden eller något annat organ att i barnets intresse anordna samarbetssamtal i syfte att nå enighet mellan föräldrarna (6 kap. 18 § ). Om domstolen lämnar ett uppdrag om samarbetssamtal kan den förklara att målet ska vila . Detsamma gäller om samarbetssamtal redan har inletts och fortsatta samtal kan antas vara till nytta. På Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöds (MFoF) webbplats anges följande om hur samarbetssamtalen går till: Samarbetssamtalen genomförs med en eller två samtalsledare närvarande. Dessa är oftast socionomer med vidareutbildning. börjar de med att ha enskilda samtal med respektive förälder för att få en uppfattning om vilka frågeställningar som är aktuella för föräldrarna och hur de kommande gemensamma samtalen bör läggas upp. Antalet träffar varierar. För några föräldrapar kan det räcka med ett samtal medan andra behöver flera. Samtalsledaren redogör för den sekretess som gäller för samtalen. Samtalsledarens roll är bl.a. att se till att hjälpa föräldrarna att föra ett konstruktivt samtal och att frågorna som tas upp blir belysta ur olika perspektiv, inte minst utifrån hur barnet kan påverkas. Barnet ska vara i fokus under samtalen och det kan också vara bra att samtalsledaren träffar barnet i något skede av samtalsserien. I samtalen kan föräldrarna få information om vad lagen säger i olika frågor. De vanligaste frågorna som behandlas vid samarbetssamtal är: Hur mår barnet? Var ska barnet bo? Ska vårdnaden vara gemensam? Hur ska umgänge med barnet lösas? Går det att komma överens om underhållsbidrag och försörjning för barnet? I mål om vårdnad, boende eller umgänge får domstolen ge i uppdrag åt en medlare att försöka få föräldrarna att nå en samförståndslösning som är förenlig med barnets bästa (6 kap. 18 a § ). Domstolen kan lämna närmare anvisningar till medlaren om vad han eller hon ska iaktta när uppdraget utförs. Medlaren ska inom den tid som domstolen bestämmer lämna en redogörelse för de åtgärder som har vidtagits. Tiden får inte sättas längre än . Domstolen får dock förlänga tiden om det finns förutsättningar att nå en samförståndslösning. Genom lagförslagen i detta ärende införs krav på att medlaren ska ha relevant utbildning och yrkeserfarenhet och vara lämplig för uppdraget. Med detta avses enligt propositionen att det bör krävas god kunskap om den familjerättsliga lagstiftningen och erfarenhet av tvister som rör barn. Vidare är det en fördel om den som utses också har någon form av utbildning i medling. En medlare bör även ha kunskap om hur man håller samtal med barn och om våld och övergrepp inom familjen och hur det påverkar föräldrar och barn. Normalt sett innebär detta att det främst är familjerättssekreterare, beteendevetare, psykologer, advokater och domare som kommer i fråga för medlaruppdrag. Den norska regleringen om mekling I använder man sig av obligatorisk medling (mekling). Alla föräldrar som separerar och har gemensamma barn genomgår som huvudregel medling. Ett medlingsintyg är en förutsättning för att kunna väcka en talan i domstol. Syftet med medlingen är att föräldrarna ska träffa ett skriftligt avtal om vårdnad, boende och umgänge. Huvudregeln är att föräldrarna ska träffa medlaren personligen och tillsammans, och mötet ska komma till stånd . Därefter kan frivillig medling äga rum (högst ). Vid mötet ska medlaren redogöra för medlingsförfarandet och dess syfte. Medlaren ska också informera föräldrarna om såväl aktuella bestämmelser i barneloven som annan relevant lagstiftning om barn och föräldrar. Om föräldrarna inte kommer överens bör medlaren dessutom behandla bl.a. vilka alternativ – t.ex. andra insatser – som finns att tillgå för att nå en lösning. Vid uppgifter om våld eller hot kan medlaren avbryta medlingen för att eller polisen ska få möjlighet att ta ställning till om det finns någon grund för uppgifterna. Om medlaren i ett visst fall bedömer att det inte är lämpligt med medling i egentlig mening, ägnas den första (obligatoriska) medlingstimmen mer åt information. Det förekommer att man använder sig av två medlare när det står klart att föräldrarna inte är överens om barnet. Till största delen () sker medling vid ett s.k. familievernkontor. Övrig medling utförs av en extern medlare. Endast vissa personer kan godkännas som medlare. Vid sidan av vissa präster rör det sig i första hand om fackmän anställda vid ett familievernkontor godkänt av staten eller i offentlig ”helse- og sosialinstans” eller vid ”pedagogisk-psykologisk tjenstekontor”. (Se i fråga om det anförda SOU 2017:6 s. 225 f.) Den finska regleringen om medling Frågor om bl.a. vårdnad kan i bli föremål för medling i domstol. Föräldrar kan ansöka om medling utan att väcka talan om vårdnad eller umgänge. När en sådan talan väl är väckt kan frågorna hänskjutas till medling på begäran av båda föräldrarna eller en av dem. Beslut om att inleda medling fattas av domstolen. Det är vanligt att frågan om medling initieras sedan talan har väckts genom att ansvarig domare frågar föräldrarna om de är intresserade av medling. Medlaren ska vara domare vid den aktuella domstolen. Med föräldrarnas samtycke kan medlaren anlita ett sakkunnigbiträde för att säkra behövlig expertis i den eller de frågor som medlingen rör eller för att i övrigt främja medlingen. Biträdet ska vara psykolog, barnpsykiater eller socialarbetare eller ha en annan lämplig högskoleexamen. När det gäller frågor om vårdnad eller umgänge ska ett sammanträde anordnas utan dröjsmål efter det att domstolen har beslutat att inleda medling, vanligtvis . (Se i fråga om det anförda SOU 2017:6 s. 223 f.) Den nya regleringen om obligatoriska informationssamtal Den nya regleringen om obligatoriska informationssamtal innebär att föräldrar som överväger att inleda en tvist i domstol i frågor som rör vårdnad, boende eller umgänge ska få relevant information vid ett informationssamtal som syftar till att hitta den lösning som är bäst för barnet. Föräldrarna ska också erbjudas samarbetssamtal, om det inte är olämpligt, och efter behov erbjudas eller vägledas till stöd och hjälp i annan form. Deltagande i ett informationssamtal ska vara en förutsättning för att domstolen ska få ta upp ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge till prövning. Samtalet ska ha ägt rum före det att yrkandet framställs. Regeringen har i propositionen anfört bl.a. följande skäl för införandet av obligatoriska informationssamtal (s. 56 f.): Utredningen föreslår att föräldrar som överväger att inleda en tvist om barn i domstol ska delta i informationssamtal. Enligt förslaget ska föräldrarna under samtalen bl.a. få information om den rättsliga regleringen av frågor om vårdnad, boende och umgänge, vad en domstolsprocess faktiskt kan åstadkomma och hur en sådan påverkar barnet. Föräldrarna föreslås även få information om bl.a. möjligheten till samarbetssamtal och, efter behov, om andra tillgängliga hjälp- och stödinsatser. Utredningen bedömer att en sådan ordning kan bidra till att tvister om barn i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge motverkas. Ett liknande system finns i . Enligt det norska systemet är alla föräldrar som separerar och har gemensamma barn som huvudregel skyldiga att delta i medling (51–54 §§ lov om barn og foreldre och 26 § lov om ekteskap). Vid mötet mellan medlaren och föräldrarna ska medlaren bl.a. informera om relevanta bestämmelser, och om föräldrarna inte kommer överens ska medlaren gå igenom vilka andra alternativ som finns att tillgå för att nå en lösning (foreskrift om mekling etter ekteskapsloven og barneloven). Det norska systemet har likheter med det som föreslås av utredningen och erfarenheterna från är goda. Också i finns en modell för att tillhandahålla information till föräldrar i samband med en separation. Informationssamtal kan därför inte anses vara en oprövad och icke utvärderad metod som Stiftelsen anför. Flera remissinstanser, bl.a. , och , befarar att en ordning med informationssamtal inte i tillräckligt hög utsträckning kommer att uppnå sitt syfte eftersom den inte är inriktad på konfliktlösning. Som ovan nämnts framgår det emellertid av utredningens kartläggning att samhället inte når fram med information till föräldrar som är oense i frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Information bör i många fall kunna bidra till att föräldrar överväger sin situation, det gemensamma ansvaret för barnet och barnets behov samt alternativen till att väcka en talan i domstol. Det finns stöd och hjälp att få som inte utnyttjas. Informationssamtal torde – när föräldrarna vill försöka eller skulle kunna komma överens men behöver hjälp med detta – kunna leda till att föräldrarna sedan också deltar i samarbetssamtal eller i större utsträckning än utnyttjar annat tillgängligt stöd. Också ökad kunskap om vad en domstolsprocess kan åstadkomma och vilken påfrestning en sådan innebär bör kunna leda till att fler överenskommelser träffas utan att föräldrarna behöver vända sig till domstol. Regeringen bedömer därför att information till föräldrar kommer att vara en effektiv insats. Flera remissinstanser uttrycker oro för att ett införande av informationssamtal ska medföra negativa konsekvenser i situationer när den ena föräldern har utsatt den andra föräldern eller barnet för våld. Enligt regeringen bör dock sådana samtal kunna vara till gagn även i en sådan situation, bl.a. genom att information lämnas om domstolsprocessen och om tillgängliga stöd- och hjälpinsatser. Givetvis måste samtalen hållas på ett tryggt sätt och regeringen återkommer till frågan om samtalens genomförande nedan. För att säkerställa att informationen når dem som överväger att vända sig till domstol bör det i princip vara obligatoriskt att ta del av informationen innan en förälder kan väcka talan. Det bör därför, såsom utredningen föreslår, införas en ordning som innebär att föräldrar ska delta i samtal där de ges relevant information innan en domstolsprövning av yrkanden om vårdnad, boende och umgänge kan bli aktuell. För att på bästa sätt nå fram till föräldrarna och kunna anpassa informationen efter behov bör den ges vid ett samtal med föräldrarna och inte på andra sätt, som t.ex. via information på och kommunernas webbplatser, vilket SKR förespråkar. Under samtalet bör föräldrarna bl.a. ges information om den rättsliga regleringen och vad en domstolsprocess faktiskt kan åstadkomma. Föräldrarna bör också, om det inte är olämpligt, erbjudas samarbetssamtal och, efter behov, informeras om andra möjliga hjälp- och stödinsatser. Här kan också t.ex. insatser vid våld i en nära relation lyftas fram. Föräldrarna bör också få information om kommunens skyldighet att sörja för att de ska kunna få hjälp med att träffa avtal i frågor om vårdnad, boende och umgänge enligt 5 kap. 3 § första stycket 2 socialtjänstlagen. Informationen torde i många fall kunna bidra till att förebygga eller dämpa en konflikt mellan föräldrarna och leda till att andra metoder väljs för att hitta en lösning i frågor om vårdnad, boende och umgänge än att väcka talan i domstol. Informationen, liksom själva samtalet, måste självfallet anpassas efter den enskilda familjens behov och föräldrarnas funktionsförmåga (se artikel 9 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning). Avsikten med informationssamtalen är således att ge föräldrarna information som i förlängningen kan leda till att de kommer överens. Även om det kan vara en relativt omfattande mängd information som ska lämnas torde det sällan handla om långa samtal. Samtalet är avsett att vara en ingång till andra insatser i form av t.ex. samarbetssamtal eller familjerådgivning, men det bör inte krävas att föräldrarna utöver informationssamtalet deltar i samarbetssamtal eller uppföljningssamtal eller, som bl.a. förespråkar, några andra särskilda insatser. Information är något som alla föräldrar kan ha nytta av, medan insatser såsom exempelvis samarbetssamtal inte är lämpliga i alla situationer. Regeringen har i propositionen anfört följande skäl när det gäller tidsgränsen för talan vid domstol (s. 59): När det har förflutit sedan samtalet kan förutsättningarna för föräldrarna och barnet ha förändrats. Till exempel kan behovet av insatser eller stöd se annorlunda ut, liksom föräldrarnas förutsättningar för att tillsammans hitta den lösning som är bäst för barnet. Regeringen anser därför, i likhet med utredningen, att tiden från det att en förälder deltar i ett informationssamtal till det att ett tvistigt yrkande framställs inte bör tillåtas vara alltför lång. Utredningen föreslår att ett samtal ska ha ägt rum före det att yrkandet framställs. förordar att samtalet ska ha ägt rum närmare inpå att yrkandet framställs, förslagsvis , och menar att det i högre grad skulle verka avhållande på föräldrars benägenhet att väcka talan i domstol. Regeringen bedömer dock att ett krav på att samtalet ska ha ägt rum närmare inpå domstolsprocessen än vad utredningen föreslår inte skulle ha någon beaktansvärd effekt för antalet processer som inleds i domstol. Att informationssamtalet ska ha ägt rum före det att yrkandet framställs framstår således som väl avvägt. I mål om vårdnad, boende eller umgänge gäller särskilda regler om rättegångskostnader jämfört med vanliga tvistemål (6 kap. 22 § ). Huvudregeln är att vardera parten ska bära sin rättegångskostnad, dvs. oavsett utgången i målet. I vissa fall kan dock en part bli skyldig att helt eller delvis ersätta motparten för hans eller hennes rättegångskostnad. Så är fallet om parten har gjort sig skyldig till illojal eller försumlig processföring eller om det annars finns särskilda skäl. Ett exempel på sådana särskilda skäl är om en förälder som inte har vårdnaden väcker talan gång på gång om att få vårdnaden överflyttad till sig (se m.fl., , , , kommentaren till 6 kap. 22 §). anför i sitt yttrande att det inte är berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2020/21:3928 (V) yrkande 3, om en försöksverksamhet med obligatoriska informationssamtal, och anser därför att civilutskottet bör avstyrka motionsyrkandet. Den nya regleringen om obligatoriska informationssamtal innebär att föräldrar som överväger att inleda en tvist i domstol i frågor som rör vårdnad, boende eller umgänge ska få relevant information vid ett informationssamtal som syftar till att hitta den lösning som är bäst för barnet. Det handlar bl.a. om information om den rättsliga regleringen och vad en domstolsprocess faktiskt kan åstadkomma. Föräldrarna ska också erbjudas samarbetssamtal, om det inte är olämpligt, och efter behov erbjudas eller vägledas till stöd och hjälp i annan form. Deltagande i ett informationssamtal ska vara en förutsättning för att domstolen ska få ta upp ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge till prövning. konstaterar att den nya ordningen med informationssamtal grundar sig på det förslag som vårdnadsutredning lämnade.