bet · H801SkU22 · 2021-03-30 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om skatteförfarande och folkbokföring. Utskottet hänvisar bl.a. till att redan har tagit ställning i dessa frågor, att utredningar och beredningar pågår eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad inom eller att utskottet inte ser något behov av en förändrad lagstiftning. I motionerna om skatteförfarande finns ett flertal förslag om att synliggöra skatter och avgifter. Andra förslag gäller F-skatt, beloppsgränsen för beskattning, kontrolluppgifter och deklarationsfrågor. Ytterligare förslag gäller skatte- och avgiftskontroll. Det handlar bl.a. om en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och förstärkta insatser mot skattefusk. En rad förslag gäller reglerna om certifierade kassaregister, personalliggare och personligt betalningsansvar för bolagsföreträdare. Utskottet behandlar även förslag som rör reglerna om anstånd med att betala skatt, ersättning för kostnader i skattemål, rättssäkerhet i skattemål, förseningsavgifter, minskad skatteadministration för företag, skatteavtal och betalning av skatt vid delårsboende. Motionerna om folkbokföring handlar om felaktiga folkbokföringar, falska adressändringar, barn som tillbringar lika mycket tid på två adresser, skyddad folkbokföring, skydd för folkbokföringsuppgifter, folkräkning, frågor om personnummer och samordningsnummer. I betänkandet finns 41 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 180 yrkanden från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Synliga skatter och avgifter Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål Ersättning för kostnader i skattemål Folkbokföring av barn på två adresser Betalning av skatt vid delårsboende 1.Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (SD) 2.Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) 3.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (M) 4.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (SD) 5.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (C) 6.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (V) 7.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (KD) 8.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (L) 9.Deklaration, punkt 3 (M) 10.Det nordiska skatteavtalet, punkt 6 (V) 11.F-skatt och näringsverksamhet, punkt 8 (C) 12.F-skatt och näringsverksamhet, punkt 8 (V) 13.Företrädaransvar, punkt 9 (C) 14.Företrädaransvar, punkt 9 (KD) 15.Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål, punkt 10 (SD) 16.Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål, punkt 10 (C) 17.Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål, punkt 10 (L) 18.Anstånd, punkt 11 (KD) 19.Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 12 (C) 20.Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 12 (KD) 21.Personalliggare, punkt 13 (M) 22.Personalliggare, punkt 13 (SD) 23.Personalliggare, punkt 13 (C) 24.Personalliggare, punkt 13 (KD) 25.Personalliggare, punkt 13 (L) 26.Certifierade kassaregister, punkt 14 (SD) 27.Certifierade kassaregister, punkt 14 (C) 28.Fastighetstaxering, punkt 15 (KD) 29.Folkbokföring, punkt 16 (M) 30.Folkbokföring, punkt 16 (KD) 31.Folkbokföring av barn på två adresser, punkt 17 (C) 32.Skydd för folkbokföringsuppgifter, punkt 18 (SD) 33.Skydd för folkbokföringsuppgifter, punkt 18 (C) 34.Skydd för folkbokföringsuppgifter, punkt 18 (KD) 35.Folkräkning, punkt 19 (M) 36.Folkräkning, punkt 19 (SD) 37.Folkräkning, punkt 19 (KD) 38.Samordningsnummer, punkt 21 (M) 39.Samordningsnummer, punkt 21 (SD) 40.Samordningsnummer, punkt 21 (KD) 41.Betalning av skatt vid delårsboende, punkt 22 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Synliga skatter och avgifter 2020/21:63 av (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:373 av (KD), 2020/21:383 av (SD), 2020/21:758 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1056 av m.fl. (M), 2020/21:1074 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1272 av och (båda M), 2020/21:1387 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:1694 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:1716 av (M), 2020/21:1735 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1736 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1737 av (M), 2020/21:1738 av (M), 2020/21:1743 av (M), 2020/21:1744 av (M), 2020/21:2185 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 24, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2020/21:2856 av (M), 2020/21:2857 av (M) och 2020/21:3688 av (M). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 8, 10–12 och 14, 2020/21:409 av (C) yrkande 6, 2020/21:589 av Per Åsling (C), 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:1053 av (M) yrkande 1, 2020/21:1431 av (S), 2020/21:1516 av (L), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13 och 20, 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3251 av m.fl. (L), 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (L) 2020/21:837 av och (båda S), 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3576 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Reservation 9 (M) 2020/21:1984 av och (båda M). 2020/21:1722 av (M). 2020/21:434 av (KD) och 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 10 (V) 2020/21:197 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1391 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1548 av (M), 2020/21:1696 av (M) och 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 1. 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2020/21:784 av och (båda C) yrkande 4, 2020/21:1842 av m.fl. (S), 2020/21:1927 av (M) och 2020/21:2070 av m.fl. (S). Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål 2020/21:1396 av (M) yrkande 1, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 9 och 18 samt 2020/21:3254 av m.fl. (L). Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) Reservation 17 (L) 2020/21:1396 av (M) yrkande 2 och 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 18 (KD) Ersättning för kostnader i skattemål 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 19 (C) Reservation 20 (KD) 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:1282 av i (M), 2020/21:1386 av (M), 2020/21:2071 av m.fl. (S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3017 av (M), 2020/21:3034 av (M), 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 21 (M) Reservation 22 (SD) Reservation 23 (C) Reservation 24 (KD) Reservation 25 (L) 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:1051 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1926 av (M), 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 14, 2020/21:3021 av m.fl. (M) och 2020/21:3576 av och (båda SD) yrkandena 4 och 5. Reservation 26 (SD) Reservation 27 (C) 2020/21:1223 av (M), 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2020/21:3710 av (M). Reservation 28 (KD) 2020/21:240 av (SD), 2020/21:375 av (KD), 2020/21:871 av (S), 2020/21:933 av (M), 2020/21:1003 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1046 av (KD) yrkande 6, 2020/21:1708 av (M), 2020/21:2546 av och (båda SD), 2020/21:3125 av (SD), 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkandena 2–4, 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2020/21:3511 av (M). Reservation 29 (M) Reservation 30 (KD) Folkbokföring av barn på två adresser 2020/21:512 av (-) och 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 31 (C) 2020/21:435 av (KD), 2020/21:465 av (C), 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2020/21:960 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2238 av (M), 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2020/21:3439 av m.fl. (SD). Reservation 32 (SD) Reservation 33 (C) Reservation 34 (KD) 2020/21:11 av (SD) yrkande 3, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2020/21:3153 av (SD) yrkande 1, 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3220 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 35 (M) Reservation 36 (SD) Reservation 37 (KD) 2020/21:285 av (SD), 2020/21:369 av (C), 2020/21:1281 av i (M) och 2020/21:3095 av (M). 2020/21:13 av (SD) yrkande 1, 2020/21:372 av och (båda KD), 2020/21:1046 av (KD) yrkande 5, 2020/21:2168 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkandena 5–7 och 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 31. Reservation 38 (M) Reservation 39 (SD) Reservation 40 (KD) Betalning av skatt vid delårsboende 2020/21:246 av m.fl. (C), 2020/21:511 av (-), 2020/21:1429 av och (båda L) och 2020/21:1859 av (M). Reservation 41 (C) 2020/21:2327 av Boriana (M) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), Per Åsling (C), (S), (M), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), Gulan Avci (L), (SD), (MP), (M) och (S). I ärendet behandlar utskottet kvarvarande motioner från den allmänna motionstiden som rör skatteförfarande och folkbokföring. Samtliga motioner innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats under förra i betänkande 2019/20:SkU24 Skatteförfarande och folkbokföring. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga 1. Skatteförfarandelagen trädde i kraft (prop. 2010/11:165, bet. 2011/12:SkU3) och ersatte då ett tiotal lagar. Vid övergången genomfördes också en rad sakliga förändringar. Den nuvarande folkbokföringslagen trädde i kraft . Lagen innehåller bestämmelser om fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet får förekomma i folkbokföringsdatabasen. Synliga skatter och avgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. olika sätt att synliggöra skatter och avgifter för att öka medborgarnas kunskap om nivån på skatteuttaget och vad skatterna används till. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (KD). I motion 2020/21:1056 av m.fl. (M) anförs att synlighet och transparens är viktigt för att skapa legitimitet för skattesystemet och har en viktig demokratisk aspekt. Arbetsgivardeklarationen för varje betalningsmottagare bör därför även innehålla uppgift om arbetsgivaravgiftens belopp. I motion 2020/21:1074 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att man bör ge ett särskilt uppdrag att följa upp allmänhetens kunskap om nivån på olika skatter och arbetsgivaravgifter. Vidare bör statliga myndigheter och verk ska ges i uppdrag att ange s.k. löneskatter på anställdas lönebesked. I motion 2020/21:1272 av och (båda M) anförs att man i ett första steg tydligare ska visa för löntagarna hur stor skattebelastningen är på utbetald lön, och i ett andra steg göra om arbetsgivaravgifterna till en löneskatt. I motion 2020/21:1387 av (M) yrkandena 1–3 anförs att man bör arbeta för ett mer transparent och effektivt skattesystem och öka medvetenheten bland medborgarna om hur mycket skatt var och en betalar. Det finns otaliga exempel på skatteslöseri som att kommuner t.ex. sysslar med uppvärmda badsjöar, upplevelseparker, industrietanoltillverkning eller cirkusfestivaler. Skatteslöseri av denna sort bör beivras. Man bör verka för minskat slöseri med skattepengar. Det existerar redan goda exempel på att synliggöra skatter som de företag som på medarbetarnas lönespecifikation faktiskt skriver ut arbetsgivaravgifterna. Fler borde uppmuntras till detta och uppmana till mer synliga skatter. I motion 2020/21: 1694 av (M) yrkandena 1–3 anförs att man bör se över möjligheten att synliggöra skatterna på kvittot när vi konsumerar någonting som är beskattat i flera led. Det finns en rad punktskatter samt mervärdesskatt (moms) på olika produkter som man kan göra tydligare. Man bör därför se över möjligheten att synliggöra punktskatter på kvitton. Slutligen bör man se över möjligheten att redovisa subventioner från det offentliga på kvitton. I motion 2020/21:1716 av (M) anförs att statens servicecenter är en myndighet som stödjer andra myndigheter med administrativa tjänster bl.a. löneutbetalningar. Myndigheten borde redovisa arbetsgivaravgiften på lönespecifikationer eftersom det ligger i det allmännas intresse att transparens och tydlighet råder om hur mycket varje medborgare betalar i skatt. I motion 2020/21:1735 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att gränsen mellan skatter och avgifter är långt ifrån klar även om definitionerna i sig är det. Man bör därför utreda definitionen av vad som är en avgift. Vidare bör man byta namn på de avgifter som egentligen är skatter. I motion 2020/21:1736 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att man bör se över möjligheterna att regeringen ålägger stat, kommun och landsting/region att redovisa tillbaka hur mycket, vad och när beskattning sker. Vidare bör principen om synliga skatter vara en moralisk hörnsten bland våra skattepolitiska principer. Man bör därför utreda möjligheten att redovisningen sker genom medborgarens bank och att skatteutgifterna ska gå att sammanställa i likhet med andra utgifter som dras från bankkontot. I motion 2020/21:1737 av (M) anförs att en av de högsta dolda skatterna är arbetsgivaravgiften. Att göra den synlig för medborgarna är viktigt. Det mest effektiva för att synliggöra skatten vore att konvertera arbetsgiften till inkomstskatt. Detta bör utredas. I motion 2020/21:1738 av (M) anförs att genom ny lagstiftning om månadsredovisning från arbetsgivarna om utbetalda löner och förmåner borde t.ex. åtgärden att redovisa arbetsgivaravgifter för löntagarna inte innebära någon ökad administrativ börda. Regeringen bör därför utreda detta samt lämna förslag på hur skatterna kan bli mer synliga. I motion 2020/21:1743 av (M) anförs att ett led i att öka kunskapen om nivån på skattetrycket i är att göra det obligatoriskt att redovisa arbetsgivaravgiften på lönebeskedet. I motion 2020/21:1744 av (M) anförs att medvetenheten om hur politikers ekonomiska prioriteringar av våra gemensamma medel ser ut bör öka. Många kommuner redovisar redan detta på sina hemsidor. Det bör även framgå av deklarationen vad skattepengarna har använts till. I motion 2020/21:2185 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 anförs att har ett av världens högsta skattetryck. Med det kommer ett ansvar: att förvalta skattepengarna på ett korrekt sätt, men också att redovisa vad pengarna använts till. Man bör därför överväga om det ska framgå tydligt av deklarationen vad skattepengarna gått till. Man bör också överväga om det ska framgå tydligt av deklarationen vilka totala skatter som den enskilde betalat, inklusive arbetsgivaravgift och schablon för konsumtionsskatter för att öka medvetenheten, transparensen och intresset för offentliga utgifter. I motion 2020/21:2856 av (M) anförs att för att skattesystemet ska uppfattas som legitimt måste det vara tydligt vilka skatter och avgifter som medborgarna betalar. bör ges i uppdrag att redovisa arbetsgivaravgiften på det årliga slutskattebeskedet och arbeta med ovanstående fråga i samband med en översyn av skattesystemet. I motion 2020/21:2857 av (M) anförs att god kunskap om vilka skatter vi betalar och hur mycket är viktigt i ett demokratiskt samhälle. Riksdag, regering och statliga myndigheter borde vara föregångare på detta område och visa hela lönen inklusive arbetsgivaravgifter på lönebeskeden. I motion 2020/21:3688 av (M) anförs att redovisa alla de olika delarna i arbetsgivaravgifterna på lönebeskedet skulle vara ett steg mot att göra det svenska skattesystemet mer transparent. Alla offentliga arbetsgivare, stat, kommuner och landsting, bör bli skyldiga att redovisa de olika arbetsgivaravgifterna på lönebeskedet. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 24 anförs att syftet med skatteutgifterna inte framställs i den årliga redovisningen av skatteutgifter, vilket belopp de innebär i minskade skatteintäkter. Motionärerna vill se tydligare syftesbeskrivning, kostnadseffekt samt en fullständigt korrekt redovisning. Vidare bör man öka transparensen i skatte-systemet t.ex. genom redovisning på lönebeskeden inklusive sociala avgifter samt en total sammanställning av de skatter och sociala avgifter i kronor som varje individ betalat in på det årliga slutskattebeskedet. I motion 2020/21 63 av (SD) yrkandena 1–5 anförs att man tydligare bör redovisa mervärdesskatt för konsumenter. Man bör redovisa socialavgifter i arbetstagarens inkomstdeklaration. Det borde finnas ett krav på att redovisa socialavgifter vid varje lönebesked för att tydliggöra avgifterna. Man bör utreda möjligheterna att i samband med slutskattebeskedet redovisa hur inbetald skatt fördelats på olika utgiftsområden. Slutligen borde det åläggas all offentlig verksamhet, eller åtminstone staten och primär- och sekundärkommunerna liksom regionerna, att ta fram lättlästa versioner av sina budgetar. I motion 2020/21:383 av (SD) anförs att skattetransparensen måste öka. Det borde därför bli obligatoriskt att alltid redovisa samtliga skatteuttag i anslutning till varje transaktion. I motion 2020/21:758 av (KD) yrkandena 1 och 2 anförs att man bör ålägga Statens servicecenter att redovisa arbetsgivaravgifter på lönespecifikationer och att uppmuntra övriga offentliga arbetsgivare att göra detsamma. Vidare måste man öka den allmänna kunskapen om skattesystemet i . Här skulle kunna fungera som ansvarig myndighet för att medvetandegöra fler om skatternas nivå och utformning. I kommittémotion 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att strävan måste vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt och att skattetrycket synliggörs. Offentliga arbetsgivare måste visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. I motion 2020/21:373 av (KD) anförs att skatter och avgifter bör redovisas på lönebesked för att synliggöra hur stor del som egentligen betalas i skatt. När det gäller definitionen av skatt och avgift är gränsdragningen klar rent teoretiskt. I praktiken är gränsen dock mer flytande, och detta beror på att lagstiftaren inte varit konsekvent i terminologin. Begreppen skatt och avgift har ingen rättslig betydelse så länge den aktuella pålagan har beslutats enligt regeringsformens normgivningsregler. Oklarheten kring begreppen har snarare en moralisk betydelse eftersom skatter och avgifter är betungande ingrepp i den enskildes ekonomi och medborgaren ska veta vad det är han eller hon betalar för. Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:1735 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottet delar motionärernas syn när det gäller principen att uttaget av skatt och avgifter bör vara synligt för var och en så att alla blir medvetna om skatteuttagets nivå. Utskottet delar även synpunkten att skattebetalarna bör vara välinformerade om vad skatterna används till och att kommuner, regioner och stat ser över hur man bättre kan redovisa vad skattepengarna används till. Utskottet är också positivt till att genom olika informationsinsatser ökar medvetenheten hos löntagarna om vad som finansieras via skatten och om de avgifter som arbetsgivaren betalar. Utskottet ser positivt på att företag och myndigheter informerar om uttaget av arbetsgivaravgifter m.m. på lönebesked och i andra sammanhang. I sammanhanget kan det också påpekas att det inte finns något som hindrar att arbetsgivare i t.ex. lönebesked ger sina anställda relevant information om såväl skatter som löneavgifter. Utskottet är positivt till att detta förfaringssätt blir vanligt på arbetsmarknaden. Det finns heller inte något som hindrar att företag synliggör mervärdesskatt (moms) och punktskatter i sina prisuppgifter. Men det finns enligt utskottets mening anledning att vara försiktig med att införa tvingande regler som innebär att företagens och myndigheternas administrativa börda ökar. Även om utskottet följaktligen anser att det är värdefullt om skatteuttaget kan göras synligt för den enskilda skattebetalaren är utskottet inte berett att gå så långt att utskottet tillstyrker att arbetsgivare och företag ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna denna information till sina anställda eller kunder. Utskottet anser att skattesystemet i stort fungerar väl och ser därför inte något behov av ett tillkännagivande med de inriktningar som motionärerna begärt. Utskottet avstyrker därmed samtliga ej tidigare behandlade motionsyrkanden under aktuellt avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om handlingsplaner mot internationellt skatteundandragande, skatteavtal, skattefusk och svartjobb. Vidare avslås motioner om översyn av regelverk, preliminärskatt för företagare, hantering av delningsekonomin och befogenheter. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (C), 6 (V), 7 (KD) och 8 (L). Skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt riktiga beloppen för skatter och avgifter (det s.k. skattefelet) ska vara så liten som möjligt. ska bedöma skattefelets storlek och i vilken grad skattefelet har förändrats . Att beräkna skattefelet är komplicerat och eftersom det finns stor osäkerhet i mätningar om skattefelet arbetar ständigt på att utveckla mätmetoderna. Bland annat har utvecklat en modell för att bedöma bolagsskattefelet som kommer att använda i sina utvärderingar. Det finns också ett strukturerat utbyte mellan skattemyndigheterna i de nordiska länderna och annat internationellt samarbete för att ska lära och utveckla riktigheten i bedömningarna av skattefelet. Bedömningar av skattefelet är förknippade med stora osäkerheter och resultatet måste därför användas med stor försiktighet. har bedömt och redovisat det mål- och återrapporteringskrav när det gäller skattefelet som fanns i verkets regleringsbrev i sin skattefelsrapport (en underlagsrapport till årsredovisningen om skattefelets storlek och utveckling). tyder indikatormodellen på att situationen utvecklats fördelaktigt, med ett minskat skattefel. Förändringarna är dock avsevärt mindre än . Mot bakgrund av att attitydundersökningarna utfördes och att covid-19-pandemin bedöms ha medfört ett antal nya risker för skattefel, kan resultaten dock ses som betryggande när det gäller utvecklingen av skattefelet åtminstone i det korta perspektivet. övergripande bedömning är dock att det inte är möjligt att dra några slutsatser om skattefelets förändring utifrån årets indikatorer. Covid-19-pandemin bedöms ha påverkat både ekonomin samt människors och företags beteenden på ett sätt som inte följer tidigare mönster, vilket gör det osäkert i vilken mån indikatorerna fångar skattefelets utveckling under detta exceptionella år. Siffror avseende skattefelet har vidare redovisats i proposition 2020/21:1 (utg.omr. Metodutveckling för att öka bedömningarnas fullständighet sker kontinuerligt och därför kan bedömningen av skattefelets storlek inte jämföras med den bedömning som redovisades i budgetpropositionen . Skillnaden ska inte tolkas som att skattefelet har förändrats. Det behövs resultat från betydligt fler år innan det kan bli möjligt att bedöma skattefelets utveckling . Bilaterala avtal om informationsutbyte har godkänt en rad avtal om informationsutbyte med andra länder. deltog i ett samnordiskt projekt som syftade till att ingå avtal för att utbyta information med länder och jurisdiktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet var mycket framgångsrikt, och informationsutbytesavtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella centrum runt om i världen. har som en direkt följd av skatteavtal och informationsutbytesavtal fått in mer än i skatt.