bet · H801JuU28 · 2021-06-03 00:00:00 — avslår 14 motionsyrkanden med förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD) och 3 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , se bilaga 2. Motionsyrkandena har behandlats i betänkandena /19:JuU15 och 2019/20:JuU30. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena med hänvisning till detta. Kvarhållande av barn, punkt 1 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 26. Barn skiljer sig från vuxna bl.a. när det gäller fysisk och psykisk utveckling och känslomässiga behov, och det är viktigt att ta hänsyn till detta vid frihetsberövanden av barn. Utgångspunkten bör vara att frihetsberövanden av barn ska ske med stor restriktivitet. Det gäller även i de situationer som motionärerna beskriver. Det har enligt vår mening inte framkommit något som ger anledning för att ta initiativ till en ändring av möjligheterna att hålla kvar barn efter ett förhör. Sänkt gräns för häktning av unga, punkt 2 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 14. Häktningar är en viktig förutsättning för att kunna utreda och bekämpa brott. Det gäller även vid grova brott som begås av personer . I syfte att snabbt få bort grovt kriminella från gatan vill vi sänka gränsen för obligatorisk häktning från att gälla för misstanke om brott med minimistraff om fängelse till brott med minimistraff om fängelse . Det skulle i praktiken innebära att fler kriminella, även de som är , skulle låsas in i direkt anslutning till brottet och vara frihetsberövade fram till dess att de börjar avtjäna ett eventuellt fängelsestraff. Denna förändring skulle träffa brott som grov misshandel, rån och grov utpressning. Vidare bör de tidsgränser för häktning som införs , inte minst den för unga, tas bort eftersom de riskerar att kraftigt försvåra utredningar av grova brott och minska möjligheten till lagföring. Översyn av reglerna om häktning av barn, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 27. Jag anser att det bör göras en översyn av reglerna för häktning av unga i åldrarna 15–. En sådan översyn ska genomföras med noggrant beaktande av bestämmelser, inklusive att frihetsberövande endast får användas som en sista utväg och för kortast lämpliga tid. Detta innebär dock inte något absolut förbud mot häktning utan är en markering av att andra åtgärder först måste ha prövats och bedömts otillräckliga. Om alternativet till frihetsberövande är att den unge direkt kan återvända till en kriminell gängmiljö eller återföras till hemförhållanden som innebär stora risker för den unges hälsa och utveckling kan det dock vara nödvändigt med häktning. Det är olämpligt att unga frihetsberövas och placeras på häkten tillsammans med vuxna kriminella. I möjligaste mån bör därför den unga personen bli föremål för betryggande övervakning genom tvångsomhändertagande enligt LVU. Omhändertagande bör således vara regel i dessa fall, vilket dock förutsätter att ges förutsättningar att åstadkomma detta. I de fall då anhållande och häktning trots allt blir nödvändigt bör de unga hållas åtskilda från vuxna och vistas på särskilda ungdomsarrester eller ungdomshäkten i regi av Sis eller Kriminalvården. Hänsyn ska tas till barns och ungas särskilda behov. Frågan om frihetsberövande av personer som grips för allvarligare brott ingår inte i uppdraget till utredningen om förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (dir. 2019:103). Detta är en uppenbar brist. Jag anser att regeringen antingen bör ge tilläggsdirektiv till den pågående utredningen eller utreda frågan i ett annat sammanhang. Drogtester av barn , punkt 4 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2020/21:645 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 25. Som framgår ovan har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. utvärdera bestämmelserna om drogtester av barn som misstänks för brott och bedöma om de är ändamålsenligt utformade samt lämna förslag på de författningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga för att säkerställa att drogtester kan genomföras i tillräcklig omfattning (dir. 2019:103). Uppdraget ska redovisas . Vi anser inte att det inte finns skäl att föregripa denna beredning med ytterligare ett tillkännagivande i frågan. Utredning av brottsförebyggande insatser och ansvarsfördelningen av dessa, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 10. Jag anser att en utredning ska tillsättas som ser över kommunernas ansvar i det brottsförebyggande arbetet och föreslår hur detta ansvar ska tydliggöras och framgå av lag. Den pågående utredningen om kommunernas brottsförebyggande arbete är bra men inte tillräcklig. Det finns uppgifter som ligger på kommunerna, inte minst den kommunala , som kan behöva överföras till staten. Ansvarsfördelning och insatser behöver exempelvis diskuteras när det gäller ungdomar som på grund av sitt beteende är föremål för återkommande omhändertaganden enligt LVU, eller unga som uppvisar ett grovt kriminellt beteende men ännu inte är straffmyndiga. Dessa ungdomar kan i högre grad behöva bemötas med rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella än med traditionella insatser från . En ny enhet för unga som begår allvarliga brott skulle därmed kunna inrättas hos . En genomlysning behöver göras av vilka insatser som är verkningsfulla och vem som ska bära huvudmannaskapet för de olika insatserna. Frivårdsinsatser för unga lagöverträdare, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 47. Jag anser att det är angeläget att Kriminalvården kan erbjuda väl anpassade frivårdsinsatser för unga lagöverträdare, särskilt om de hamnat i en kriminell gängmiljö och format en identitet som kriminella. Regeringen bör därför vidta åtgärder som tillgodoser detta. Lättade sekretessregler, punkt 8 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 1. Frågan om sekretesslagstiftningen och eventuella utvecklingsbehov på området har på uppdrag av regeringen undersökts och analyserats av Brå. Som framgår ovan redovisades uppdraget , och i rapporten lämnade Brå bl.a. förslag på hur lagstiftningen ska kunna förtydligas för berörda aktörer. Eftersom arbete inom området därmed pågår anser vi att det saknas skäl för att på nytt göra ett tillkännagivande i denna fråga. Lättade sekretessregler, punkt 8 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 1. För att underlätta samverkan mellan polis och socialtjänst behövs ett förändrat synsätt på sekretess när det gäller unga i riskzonen. Vi vill att huvudregeln blir att polis och socialtjänst ska kunna lämna ut uppgifter om unga till varandra om det inte finns skäl som talar emot detta i det enskilda fallet. Presumtionen ska alltså vara att uppgifter ska kunna lämnas ut. Det ska inte finnas någon skyldighet för och hälso- och sjukvården att delge polisen uppgifter i dessa fall, och polisen ska inte heller ha någon möjlighet att kräva uppgifter av myndigheterna. Dessa åtgärder är särskilt viktiga för att möjliggöra samordnade insatser för unga som riskerar att utveckla eller redan har utvecklat ett destruktivt beteende. Brå har haft i uppdrag att undersöka förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott och att vid behov lämna förslag till åtgärder. Vi anser att regeringen utan onödigt dröjsmål bör återkomma till med sina överväganden och förslag. Kartläggning och analys av ungdomsrån, punkt 9 (S, V, L, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (L) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 19. Vi delar uppfattningen att det är viktigt att se allvarligt på frågan om ungdomsrån. Som framgått ovan bedrivs dock redan arbete med brottsförebyggande åtgärder på flera håll och flera åtgärder riktar sig till unga lagöverträdare. Mot den bakgrunden ser vi inte skäl att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Åtgärder mot ungdomsrån, punkt 10 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 18. I många fall är de som begår rån mot unga själva också mycket unga. Vid den här typen av mycket allvarlig brottslighet är det viktigt med en tydlig markering från samhällets sida att vi ser allvarligt på brotten. är det viktigt att verkningsfulla åtgärder kommer på plats som stärker tryggheten bland ungdomar som oroar sig för att bli rånade på vägen hem från skolan. Situationen kräver flera åtgärder för att alla ska känna trygghet. är det lägsta straffet för rån fängelse. Det högsta straffet för rån av normalgraden är fängelse. höjdes straffen för grovt rån. Det lägsta straffet höjdes då från fängelse till fängelse och högst fängelse. I samband med det höjdes inte straffet för rån av normalgraden, vilket hade varit lämpligt. Vi vill att minimistraffet för rån av normalgraden höjs till lägst och . Det är konsekvent med det förslag om att höja det lägsta straffet för grov stöld till fängelse som vi fört fram i ett annat sammanhang. Visitationszoner i anslutning till skolor, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 20. Tyvärr förekommer det att elever tar med sig både knivar och andra brottsverktyg till skolan redan i unga åldrar. Hot och våld blir allt vanligare. Knivar kan i en hot- eller våldssituation leda till mycket stora skador, och det är därför av stor vikt att elever inte tar med knivar till skolan. Även andra brottsverktyg och narkotika måste hållas borta från skolorna. Vi föreslår därför att polisen ges en möjlighet att, efter beslut från åklagare, upprätta visitationszoner i anslutning till skolor där polisen har utökade befogenheter att söka efter farliga föremål och narkotika. Ett beslut om att upprätta en visitationszon ska få fattas när det finns en beaktansvärd risk för att knivar och andra brottsverktyg samt narkotika finns i eller kommer att finnas i exempelvis en viss skola. Polisen har möjlighet att visitera personer men det förutsätter i regel en konkret brottsmisstanke. Zonerna ska vara tillfälliga och begränsade till ytan och fungera ungefär som en trafikkontroll men på en viss plats. Kontrollen får därigenom mer karaktären av stickprovskontroll. Syftet med visitationszonerna är att skapa ytterligare möjligheter till effektiva preventiva insatser. Den polisiära synligheten kan också tänkas ha en i sig förebyggande effekt. Polisens samarbete med skolan, punkt 12 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 18. En viktig del av polisens uppgifter är, och bör vara, att informera om polisens arbete i skolor. Polisen bör ha ett utvecklat samarbete med varje skola, gärna med en särskilt utnämnd polis knuten till skolan, som kan lära känna elever och personal och som de kan vända sig till om de blir utsatta för brott. I den nya organisationen finns kommunpoliser, och vi föreslår att hälften av de nyanställda poliserna ska finansieras kommunalt. Dessa bör kunna knytas till enskilda skolor för en bättre kontakt med eleverna. Detta bör ges regeringen till känna. Utredning av brott som begåtts av barn , punkt 13 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:645 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 24. Förutsättningarna för att förhindra ett liv i brottslighet är bättre ju tidigare de första insatserna sker. Ofta uteblir konsekvenserna för icke straffmyndiga som har begått brott. Detta beror ofta på att brotten, även grövre sådana, inte utreds. Vi anser att det bör göras en riktad insats för att förbättra kunskapen hos socialsekreterarna och förtydliga den rådande lagstiftningen så att fler brott där den misstänkte gärningsmannen är minderårig utreds. Utredning av brott som begåtts av barn , punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2020/21:645 av m.fl. (SD) yrkande 5. Jag vill att huvudregeln ska vara att brott som begås av minderåriga ska utredas. Undantag ska göras för rent bagatellartade lagöverträdelser och okynnesanmälningar. När en ung person begår lagbrott är detta en allvarlig signal om att något inte står rätt till i den unges tillvaro. Detta gäller särskilt de s.k. strategiska brotten som bedöms som starka varningssignaler, t.ex. rån, bilstölder och grov skadegörelse. Tyvärr är det ett faktum att narkotikabrottslingar på ett cyniskt sätt utnyttjar icke straffmyndiga barn för att hjälpa dem i hanteringen, eftersom barnens brott ändå inte kommer att utredas. Att polisen utreder kan vara en väckarklocka för den unge och den unges vårdnadshavare, och det kan också vara ett viktigt underlag för de sociala myndigheterna, särskilt när vårdnadshavarna försvarar sina barn och inte medverkar adekvat i utredning. Reglerna om polisutredning när barn misstänks för brott är föremål för utredning (dir. 2019:103). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Jag anser att det är mycket angeläget att regeringen därefter återkommer till med förslag som innebär att huvudregeln är att brott som begås av unga alltid ska utredas. Bevistalan, punkt 14 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 31. Som framgår ovan tillsatte regeringen en utredning som bl.a. ska analysera om de särskilda bestämmelser som rör utredningar om brott som barn misstänks ha begått, är ändamålsenliga och om de tillämpas på avsett sätt (dir. 2019:103). Utredningen ska lämna förslag på de författningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga. I uppdraget ingår att se över systemet med bevistalan och ta ställning till om även åklagare bör kunna initiera en sådan. Vi anser att det inte finns skäl att föregripa denna beredning med ett nytt tillkännagivande i frågan. Ungdomsdomstolar, punkt 15 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 35, 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:3529 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5. Ett av syftena med den utredning som regeringen tillsatte (dir. 2019:103) är att se över effektiviteten i utredningar där unga är misstänkta för brott. Regeringen har därtill gett en särskild utredare i uppdrag att utreda huruvida ett snabbförfarande i brottmål för unga lagöverträdare under ska permanentas (dir. 2020:6). I direktivet anges bl.a. att verksamheten har visat positiva resultat samt att arbetet med att utveckla rättsväsendets förmåga att snabbt utreda och lagföra brott bör fortsätta. Uppdraget ska redovisas . Med hänsyn till att arbete pågår och till att regeringen uppgett att förra årets tillkännagivande i frågan om ungdomsdomstolar inte är slutbehandlat saknas det enligt vår mening skäl att nu göra ett nytt tillkännagivande i frågan. Jourdomstolar, punkt 16 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: 2020/21:3529 av m.fl. (KD) yrkande 6. Som framgår ovan fick en utredare i uppdrag att inom ramen för utredningen lagföring (Ds 2018:9) bl.a. föreslå hur en ordning med jourdomstolar kan utformas och överväga om en sådan bör inrättas. Utredarens bedömning var att en sådan ordning i och för sig skulle öka domstolarnas kapacitet och tillgänglighet men att effekten skulle vara begränsad och lösningen kostsam. Enligt utredaren kan syftet med jourdomstolar, dvs. att uppnå en snabbare lagföring, uppnås på andra mer verksamhets- och kostnadseffektiva sätt. Vi delar denna uppfattning och anser att det saknas skäl till ett tillkännagivande om jourdomstolar. Snabbare lagföring, punkt 17 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 28. Som framgår ovan pågår det en försöksverksamhet med snabbförfarande i brottmål för unga lagöverträdare. Verksamheten ska fortsätta t.o.m. . Därtill ska den särskilda utredaren redovisa uppdraget om ett permanent snabbförfarande i brottmål . Vi anser att det saknas skäl att föregripa denna utredning och ta initiativ till ett tillkännagivande om snabbare lagföring. Hemliga tvångsmedel, punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 10. Brottsligheten går nedåt i åldrarna; 10–12-åringar används som kurirer vid grov brottslighet för att transportera vapen, narkotika m.m. kan hemliga tvångsmedel inte användas om den misstänkte är , enligt lagen om unga lagöverträdare. Enligt vissa ungdomsåklagare är detta ett stort problem. Vi vill utreda en sänkt straffmyndighetsålder. Innan den frågan utretts bör det dock övervägas om en möjlighet att använda hemliga tvångsmedel mot alla misstänkta bör införas, även mot personer som är . Straffrabatten för unga, punkt 19 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:645 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkandena 21.2 och 22, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:3544 av (M) yrkande 1 och 2020/21:2064 av och (båda S) yrkande 4, 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2020/21:3544 av (M) yrkande 2. Vi anser att den som är vuxen och begår ett brott också ska behandlas som vuxen av rättsväsendet. Den s.k. straffrabatten för personer som fyllt 18 men inte bör därför avskaffas. Regeringen har remitterat ett utkast till lagrådsremiss om skärpningar av straffrabatten för unga. Detta förslag är dock otillräckligt eftersom det endast träffar brott med minimistraffet fängelse. Det innebär att en 20-åring även i fortsättningen får straffrabatt om han eller hon t.ex. begår en misshandel av normalgraden eller ett övergrepp i rättssak. Enligt vår mening är det inte acceptabelt utan den generella straffrabatten för gruppen 18–bör slopas helt. Som en följd av detta bör det även göras en revidering och reducering av straffreduktionen för 15–17-åringar. Om straffrabatten tas bort så som vi har föreslagit blir det en alltför stor skillnad i jämförelse med 15–17-åringar. Allt yngre personer begår allt grövre brott, även mord. Detta gäller även personer . Det skarpaste straffet som döms ut för dessa är sluten ungdomsvård. Det är inte en påföljd som avskräcker. Tvärtom blir det ett sätt för kriminella nätverk att leja ut grova brott på barn. de fast spelar det knappt någon roll. är de ute igen med en förnyad och högre kriminell status. Det är av yttersta vikt att personer som begår grova brott kan dömas till kännbara straff. Straffrabatten för unga, punkt 19 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2020/21:645 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2064 av och (båda S) yrkande 4, 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkandena 21.2 och 22, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:3544 av (M) yrkandena 1 och 2. Unga vuxna har samma rättigheter och skyldigheter som andra myndiga medborgare i . De måste ta ansvar för sina handlingar. Jag välkomnar därmed att regeringen har hörsammat kravet på att den s.k. straffrabatten för unga återfallsförbrytare och unga som har begått grova brott, ska tas bort och ser fram emot att ett sådant lagförslag skyndsamt läggs fram för . En särskild enhet inom för unga som begår grova brott, punkt 21 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 33, 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 16, 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 6. riktade både och tillkännagivanden till regeringen om en ny enhet inom med ansvar för unga lagöverträdare. riktade dessutom ett tillkännagivande till regeringen om att utredningen som regeringen aviserat ska göra en översyn av regleringen av sluten ungdomsvård även bör få i uppdrag att utreda frågan om att flytta över ansvaret för den slutna ungdomsvården till Kriminalvården. Vi anser mot bakgrund av att tillkännagivanden redan har gjorts i frågan att det saknas anledning att nu ta några ytterligare initiativ om en ny enhet inom . Översyn av innehållet i undomsvård, punkt 22 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 49. Den vanligaste ungdomspåföljden är ungdomsvård. Ungdomsvården kan se olika ut beroende på vilken kommuns socialtjänst som är ansvarig. Kommuner med goda resurser ger i allmänhet mer omfattande och ingripande vård medan kommuner med sämre ekonomi ger mindre resurskrävande vård. Konsekvensen blir att likvärdigheten i påföljden äventyras. Vi vill därför att innehållet i ungdomsvården ses över och utvärderas i syfte att uppnå både bästa möjliga resultat och en mer likvärdig ungdomsvård oavsett var i landet man bor. Skärpning av påföljden ungdomsövervakning, punkt 23 (S, V, L, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (L) och (MP).