bet · H801CU7 · 2021-02-05 00:00:00 — Den andra upphörandegrunden är att hyresgästen har åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att avtalet skäligen inte bör förlängas (punkt 2). Skyddsreglerna i 43 och 44 §§ hyreslagen är då inte tillämpliga. Till skillnad från vad som gäller enligt den förstnämnda upphörandegrunden ska det göras en skälighetsprövning. Hyresvärdens skäl ska vägas mot hyresgästens intresse av att få ha kvar lägenheten. Om hyresgästen vid upprepade tillfällen har försummat att betala hyran kan skälighetsprövningen leda till att besittningsskyddet bryts trots att det inte finns någon hyresskuld för uppsägning eller prövning. Om hyresvärden inte har meddelat hyresgästen att avtalet kan sägas upp för det fall rättelse inte sker ska detta beaktas som skäl för en förlängning av avtalet vid skälighetsbedömningen. Ekonomiska stöd för boendekostnader Statliga stöd till enskilda hushåll för att de ska kunna betala för sitt boende finns bl.a. i form av bostadsbidrag till unga och barnfamiljer, bostadstillägg för pensionärer, bostadsersättning till vissa nyanlända som har etableringsersättning och bostadstillägg för den som får aktivitetsersättning eller sjukersättning. Genom en extra ändringsbudget (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:293–299) infördes ett tidsbegränsat tilläggsbidrag inom bostadsbidraget till barnfamiljer med låga inkomster. Stödet lämnades från t.o.m. . Kommunerna får vid sidan av det stöd som ska ges i enlighet med bl.a. socialtjänstlagen lämna ekonomiskt stöd till enskilda hushåll i syfte att minska deras kostnader för att skaffa eller inneha en permanentbostad, se lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. Stödet ska enligt förarbetena lämnas på objektiva grunder (se prop. 1992/93:242 s. 27). Anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad, s.k. hyresgarantier, inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik får bl.a. användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som går i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (kommunala hyresgarantier). Stödet i denna del regleras i förordningen (2007:623) om statligt bidrag för kommunala hyresgarantier. prövar ärenden om bidrag och sköter utbetalningen av bidragen. Kommuner kan ansöka om statligt bidrag när de går i borgen för en hyresgäst som har tillräckligt god ekonomi för att ha ett eget boende men som ändå har svårt att få en hyresrätt med besittningsskydd. Detta kan t.ex. vara fallet om en person är projektanställd och har regelbunden inkomst men hyresvärden kräver en tillsvidareanställning för ett eget hyreskontrakt på en lägenhet eller om en person har en betalningsanmärkning och därför har svårt att få ett eget förstahandskontrakt. beslutade om statens budget och om fördelning av medel inom de olika utgiftsområdena. Varken i regeringens budgetproposition eller i något av de alternativa budgetförslag som lades fram i motioner under allmänna motionstiden /21 väcktes det något förslag om ett särskilt ekonomiskt stöd till hyresgäster som har drabbats av inkomstbortfall till följd av coronakrisen. har inom utgiftsområde 18 anvisat till anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1 och bet. 2020/21:CU1). Åtgärder inom det bostadspolitiska området med anledning av coronapandemin Statsrådet anförde bl.a. följande som svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:1248) om att införa en statlig hyresgaranti för att ge drabbade hyresgäster ekonomiskt stöd under coronakrisen. Regeringen arbetar, tillsammans med samarbetspartierna, hårt för att begränsa effekterna av coronapandemin och lindra konsekvenserna för medborgare och företag. Regeringen har bland annat presenterat ett krispaket för jobb och omställning som innebär en tillfälligt förstärkt arbetslöshetsförsäkring och ett kraftigt tillskott på sammanlagt till regioner och kommuner. Statsrådet redovisade även vid en pressträff redovisat vilka åtgärder som vidtas inom det bostadspolitiska området på grund av coronapandemin. Han uppgav bl.a. följande. bedrivs det ett arbete med att identifiera ytterligare åtgärder för att förebygga vräkningar, och det har tillsatts en arbetsgrupp som ska arbeta intensivt för att ta fram vräkningsförebyggande åtgärder. Arbetet berör såväl som och ansvarsområden. Arbetsgruppen ska analysera situationen och identifiera och föreslå nödvändiga förändringar för att förhindra vräkningar. En uppgift är att se till att de skyddsmekanismer som finns, såsom reglerna om att hyresvärden ska underrätta socialnämnden vid uppsägning, fungerar under coronakrisen. Det finns tecken på att sådana underrättelser inte görs . Arbetsgruppen kommer att titta på alla olika förslag som varit uppe i debatten och se hur åtgärder kan genomföras för att få snabb effekt. Utredningen om socialt hållbar bostadsförsörjning Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utreda dels den uppgiftsfördelning mellan stat och kommun som funnits inom bostadspolitiken , dels vissa bostadspolitiska verktyg, och vid behov lämna förslag som ökar deras effektivitet (dir. 2020:53). Syftet med utredningen är att skapa förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor, bl.a. strukturellt hemlösa. ska boendesegregation motverkas och förutsättningarna för jämlika uppväxt- och levnadsvillkor förbättras. Utredaren ska bl.a. analysera – systemet med hyresgarantier och bedöma om det är ett ändamålsenligt och effektivt stöd för enskilda hushåll som söker bostad och vid behov föreslå en mer kostnadseffektiv utformning – hur den kommunala befogenheten att lämna ekonomiskt stöd till enskilda hushåll i syfte att minska deras kostnader för att skaffa eller inneha en permanentbostad används och vid behov föreslå förändringar. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar till att börja med att en förutsättning för att införa ett särskilt ekonomiskt stöd är att det finns medel avsatta för detta i statens budget. Regeringen har vidtagit flera åtgärder inom det bostadspolitiska området med anledning av covid-19-pandemin. Bland annat infördes ett tidsbegränsat tilläggsbidrag inom bostadsbidraget till barnfamiljer med låga inkomster –. Vidare har en arbetsgrupp tillsatts för att ta fram vräkningsförebyggande åtgärder. Gruppen ska analysera situationen och identifiera och föreslå nödvändiga förändringar för att förhindra vräkningar. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att noga följa utvecklingen på det hyresrättsliga området med beaktande av covid-19-pandemin och dess effekter. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att bör göra något tillkännagivande med anledning av motionsförslagen om ekonomiskt stöd till hyresgäster eller moratorium för vräkningar. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa olika bostadsrättsregister. Utskottet hänvisar till en pågående utredning. Jämför reservation 22 (SD). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 38 begärs ett tillkännagivande om en översyn av möjligheten att offentliggöra slutpriser på bostadsrätter. och (båda SD) begär i motion 2020/21:3452 yrkande 3 ett tillkännagivande om att införa ett centralt och offentligt bostadsrättsregister. Det finns inte något centralt register över bostadsrätter, vare sig statligt eller privat. Däremot ska en bostadsrättsförenings styrelse förutom medlemsförteckningen föra en lägenhetsförteckning. Förteckningarna kan bestå av betryggande lösblads- eller kortsystem. De kan också föras med automatisk databehandling eller på annat liknande sätt (9 kap. 8 § bostadsrättslagen [1991:614]). Medlemsförteckningen ska ha till ändamål att ge föreningen, medlemmarna och andra underlag för att bedöma medlemsförhållandena i föreningen. Förteckningen ska innehålla uppgift om varje medlems namn och postadress, tidpunkten för medlemmens inträde i föreningen och den bostadsrätt som medlemmen har. Förteckningen ska hållas tillgänglig hos föreningen för var och en som vill ta del av den (9 kap. 9 § bostadsrättslagen). Lägenhetsförteckningen ska för varje lägenhet ange lägenhetens beteckning, belägenhet, rumsantal och övriga utrymmen, dagen för registrering av den ekonomiska plan som ligger till grund för upplåtelsen, bostadsrättshavarens namn och insatsen för bostadsrätten. Uppgifterna ska genast föras in i lägenhetsförteckningen när en lägenhet upplåts med bostadsrätt. Om föreningen underrättas om att en bostadsrätt har pantsatts eller om någon uppgift i förteckningen ändras ska detta genast antecknas. Vid en överlåtelse av en bostadsrätt ska en kopia av överlåtelseavtalet fogas till förteckningen på lämpligt sätt. Dagen för anteckningen ska anges (9 kap. 10 § bostadsrättslagen). En pantsättning av en bostadsrätt får sakrättsligt skydd när bostadsrättsföreningen underrättas om pantsättningen. har föreslagit att det ska införas ett bostadsrättsregister och ett system för bostadsrättsinteckningar (SOU 1998:80). Förslaget innebär bl.a. att det införs ett inteckningssystem för bostadsrätter liknande det som gäller för fastigheter. Enligt förslaget ska det även byggas upp ett centralt statligt bostadsrättsregister över alla bostadsrätter. Lantmäteriet ska vara ansvarigt för registret, men en ny myndighet ska stå för prövning och registrering. Promemorian Bostadsrättsregister – några modeller för registrering av bostadsrätter I promemorian Bostadsrättsregister – några modeller för registrering av bostadsrätter (Ds 2007:12) behandlas främst två redan framförda förslag. Det ena förslaget är det som lämnat och som nämnts i det förra avsnittet. Det andra förslaget har tagits fram av en projektgrupp med representanter för några av de stora bostadsrättsorganisationerna och . Enligt båda förslagen bör det införas ett enhetligt system för registrering av bostadsrätter. Förslagen syftar också till att förbättra förhållandena vid pantsättning. Det utredningsuppdrag som har mynnat ut i promemorian har gått ut på att komplettera projektgruppens förslag och jämföra de båda förslagen, dock utan att lämna några författningsförslag. Utredaren presenterar dessutom – översiktligt – ett eget förslag. Utredaren anser att inget av de båda förslag som varit utgångspunkten för utredningsuppdraget bör väljas. Bland annat anför utredaren att förslag är onödigt ingripande. Det finns i stället anledning att överväga ett tredje alternativ, som kan ta till vara bra delar från båda förslagen. Ett sådant alternativ bör enligt utredaren ha följande utgångspunkter. Utredaren anser att det behövs ett centralt bostadsrättsregister för att snabbt och enkelt ge upplysning om bostadsrätter. Registret behövs också för registrering av pantsättningar. Kreditgivare och mäklare, men även andra intressenter såsom bostadsrättsföreningar och förvaltare, efterfrågar registeruppgifterna. Registerinnehållet ska koncentreras till uppgifter om bostadsrättshavare, pantsättningar och den information som behövs för att knyta dessa uppgifter till en viss lägenhet. Även vissa uppgifter om förvärv (pris m.m.) behöver registreras. Dagens modell för pantsättning kan i princip behållas. Panträtten bör dock registreras vid källan, dvs. Genom registreringen får panträtten sakrättsligt skydd. Även uppgifter om bostadsrättshavaren och bostadsrätten bör registreras vid källan, närmare bestämt av bostadsrättsföreningarna och deras förvaltare. Det ska inte göras någon myndighetsprövning av överlåtelser. Enligt utredaren talar övervägande skäl för ett statligt bostadsrättsregister under Lantmäteriets ansvar, men registret ska skötas av användarna. Främst för mindre bostadsrättsföreningar behöver det finnas ett ”pappersalternativ”. Det ska göras möjligt för en förening att överlåta registreringen till Lantmäteriet. Kreditgivare, bostadsrättsföreningar, förvaltare och mäklare ska ha direktåtkomst till registret. Användarna bör medverka i uppbyggnaden och utvecklingen av det nya registret. Kostnaden för det tredje alternativet bedöms vara lägre än för de båda andra. Utredaren föreslår att registret finansieras genom avgifter från dem som använder registret. Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden konstaterar i sitt betänkande Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31) i likhet med de tidigare utredningarna att det finns allvarliga brister i det nuvarande systemet för pantsättningar av bostadsrätter. En betydligt mer betryggande ordning skulle man enligt utredningen få om man införde ett centralt register för bostadsrätter, i vilket uppgifter om pantsättningar kunde registreras. Några förslag om detta lämnas dock inte eftersom det inte ingick i uppdraget, och utredningen anser att frågan återigen bör utredas särskilt. Regeringen har i skrivelse 2019/20:171 om konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter anfört att det inom pågår ett arbete som är inriktat på att ta fram förslag om ett bostadsrättsregister. Regeringen har också gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur ett offentligt register för bostadsrätter bör utformas i syfte att stärka bostadsmarknadens funktionssätt (dir. 2020:123). – föreslå hur hanteringen av panträtter i bostadsrätter kan förbättras och hur ett offentligt register för bostadsrätter bör utformas – bedöma om registret bör omfatta alla bostadsrätter eller bara pantsatta bostadsrätter – föreslå för vilka ändamål uppgifter i registret ska få behandlas – ta ställning till vilken information som registret bör innehålla – ta ställning till om registret bör utformas som ett självständigt register eller om det bör ingå i något befintligt register. Utredaren ska ta hänsyn till vad som framkommit i de tidigare utredningarna (SOU 1998:80, Ds 2007:12 och SOU 2017:31), och uppdraget ska redovisas . Motionsyrkanden om att införa ett offentligt bostadsrättsregister har behandlats och avstyrkts av utskottet . hänvisade utskottet till att det enligt uppgift från skulle tillsättas en utredning avseende frågan om ett bostadsrättsregister och att det inte fanns skäl att föregripa detta arbete (bet. 2019/20:CU9). I samband med behandlingen av skrivelse 2019/20:171 anförde utskottet att det är angeläget att regeringen prioriterar framtagandet av ett förslag om bostadsrättsregister men ansåg inte att det fanns skäl att göra något tillkännagivande eftersom utskottet förutsatte att regeringen fortsätter att prioritera arbetet med bl.a. denna fråga (bet. 2020/21:CU2). Som redovisats ovan har en utredare nu fått i uppdrag att föreslå hur ett offentligt register för bostadsrätter bör utformas i syfte att stärka bostadsmarknadens funktionssätt. Detta är tillfredsställande. Enligt utskottets bedömning bör resultatet av utredningens uppdrag inte föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om möjligheterna att ombilda till bostadsrätt och om ombildningsprocessen. Utskottet hänvisar till bl.a. de lagändringar på området som gjordes 2019. Jämför reservation 23 (V) och 24 (L). I kommittémotion 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) begärs tillkännagivanden om att det bör införas ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter (yrkande 3), att hembudsrätten bör avskaffas (yrkande 8) och att rättssäkerheten i ombildningsprocessen ska förbättras (yrkande 9). m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:3585 yrkande 2 ett tillkännagivande om att underlätta ombildningar från hyresrätter till bostadsrätter. Ett beslut om att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt ska fattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt om hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. Dessa hyresgäster ska vara medlemmar i bostadsrättsföreningen och, när det gäller bostadshyresgäster, folkbokförda på fastigheten (9 kap. 19 § bostadsrättslagen). Innan ett beslut om förvärv av ett hus fattas ska en ekonomisk plan upprättas och hållas tillgänglig för hyresgästerna (9 kap. 20 §, jfr 3 kap.). Ett beslut om förvärv i strid med lagens bestämmelser är ogiltigt (9 kap. 21 §). En ansökan om lagfart ska avslås om det är uppenbart att förvärvet är ogiltigt (20 kap. 6 § 10 jordabalken). Om ett förvärv har skett i strid med lagens bestämmelser och lagfart har meddelats är beslutet om förvärv dock giltigt (9 kap. 21 § bostadsrättslagen). gäller att en bostadsrättsförening som har förvärvat ett hyreshus ska underrätta samtliga hyresgäster som inte redan är medlemmar i föreningen. En hyresgäst har på sig från underrättelsen att ansöka om medlemskap i föreningen (2 kap. 8 § andra stycket 2 bostadsrättslagen). Om hyresgästerna har intresse av att förvärva sitt hus för ombildning, kan de anmäla detta intresse till inskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Intresseanmälan ska för hyresgästernas räkning göras av en bostadsrättsförening. Föreningen ska till sin anmälan foga ett intyg av föreningens styrelse om bl.a. att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresserade av ombildningen samt att dessa hyresgäster är medlemmar i föreningen och – om de är bostadshyresgäster och anmälan avser ombildning till bostadsrätt – även är folkbokförda på fastigheten. Huset som intresseanmälan gäller får inte överlåtas utan att den förening som har gjort intresseanmälan har erbjudits att förvärva huset. Ett sådant erbjudande kallas hembud. Hembud sker hos hyresnämnden genom skriftlig anmälan från fastighetsägaren. Hembudet antas genom att föreningen från den dag då hembudet skedde skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen beslutat att förvärva den hembjudna egendomen på de villkor som anges i fastighetsägarens förslag till köpeavtal. Om föreningen från hembudet skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen är intresserad av att förvärva den hembjudna egendomen förlängs tiden för att anta hembudet från den dag då hembudet skedde. Bestämmelserna finns i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt (ombildningslagen). Även i hembudsfallet måste föreningens beslut om att förvärva fastigheten fattas på föreningsstämman. En bostadsrättshavare kan föra talan vid tingsrätt mot föreningen och begära att ett stämmobeslut ska upphävas eller ändras om beslutet inte har kommit till på ett formellt riktigt sätt eller om det materiella innehållet strider mot bostadsrättslagen, vissa bestämmelser i föreningslagen eller föreningsstadgarna. Enligt huvudregeln ska talan väckas från beslutets dag (klandertalan). Om stämmans beslut upphävs eller ändras gäller domen även mot den som inte fört talan (9 kap. 14 § bostadsrättslagen och 7 kap. 17 § föreningslagen). Utskottet har behandlat och avstyrkt motionsyrkanden med liknande förslag om möjligheterna att ombilda hyresrätter till bostadsrätter och ombildningsprocessen. hänvisade utskottet till då pågående arbete inom . Motionsyrkandena om ombildning till bostadsrätt pekar i olika riktningar och innehåller förslag om att såväl begränsa som underlätta ombildningar från hyresrätter till bostadsrätter. Utskottet konstaterar att möjligheten att ombilda till bostadsrätt är ett viktigt inslag på bostadsmarknaden för att öka förekomsten av olika upplåtelseformer, och utskottet delar inte motionärernas uppfattning i de båda motionerna att det finns behov av förändringar av regelverket. Som utskottet tidigare anfört är det givetvis angeläget att lagstiftningen tryggar rättssäkra ombildningsprocesser. De lagändringar som infördes ska säkerställa att samtliga hyresgäster i ett hus får information om bostadsrättsföreningens förvärv av huset. Utskottet fortsätter att följa utvecklingen på området men är inte berett att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av det som anförs i motion 2020/21:3585 yrkande 9. Mot denna bakgrund bör motionsyrkandena avslås. Stärkt skydd för bostadsrättshavare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stärkt skydd för bostadsrättshavare. Jämför reservation 25 (C, L). I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att det bör vidtas åtgärder för att förhindra kapningar av bostadsrättsföreningar. I kommittémotion 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om en översyn av bostadsrättslagen för att säkerställa ett ändamålsenligt ramverk för bostadsrättsföreningars skötsel och bostadsrättshavarnas juridiska trygghet gentemot föreningen. Motionärerna anför bl.a. att det saknas uttryckliga regler om vem som är behörig att ansöka om att försätta en bostadsrättsförening i konkurs. (S) föreslår i motion 2020/21:2476 en översyn av bestämmelserna om bostadsrätter i syfte att försvåra en spekulativ bostadsmarknad. Allmänt om konkurs m.m. Bestämmelser om förfarandet vid konkurs finns i konkurslagen (1987:672), förkortad KL. I 2 kap. 1 § KL anges att en ansökan om konkurs ska göras skriftligen hos behörig tingsrätt och vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. Avser ansökan en juridisk person (aktiebolag, ekonomisk förening eller handelsbolag) ska ett registreringsbevis bifogas. Ett registreringsbevis innehåller uppgifter om bl.a. företagets namn, verksamhet, firmatecknare, adress och styrelse. Enligt 2 kap. 7 § KL ska en uppgift av gäldenären om att han eller hon är insolvent godtas om det inte finns särskilda skäl att inte göra det. I förarbetena till motsvarande bestämmelse i den tidigare gällande konkurslagen anförs att gäldenärens uppgift om obestånd undantagsvis bör prövas närmare och att det i normalfallet inte ligger någon undersökningsplikt på domstolen. En bostadsrättsförening kan upphöra genom fusion, likvidation eller konkurs. Bestämmelserna om likvidation och upplösning i 17 och 18 kap. lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar gäller i tillämpliga delar för bostadsrättsföreningar. I stället för 17 kap. 2 och 10 §§ i den lagen gäller dock 9 kap. 29 a § bostadsrättslagen. Där anges att ett beslut om likvidation är giltigt om samtliga röstberättigade i föreningen har röstat för det. Beslutet är även giltigt om det har fattats på två av varandra följande föreningsstämmor och minst två tredjedelar av de röstande på den senare stämman har röstat för beslutet. Motsvarande bestämmelser om hur ett beslut om konkurs ska fattas eller när ett sådant beslut är giltigt finns inte i bostadsrättslagen eller i lagen om ekonomiska föreningar. Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden överlämnade Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden sitt betänkande (SOU 2017:31) till regeringen. Utredningen lämnar ett antal förslag som syftar till att stärka det konsumenträttsliga skyddet på bostadsmarknaden. Förslagen gäller bl.a. redovisning och framtida underhåll, den ekonomiska planen och intygsgivningen, skyddet för den som har tecknat förhandsavtal eller anmält intresse för en bostadsrätt, skyddet vid överlåtelse, pantsättning och utmätning och underhåll och förändring av bostadsrättshavarens lägenhet. Betänkandet bereds inom . föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden. följde utskottets förslag. Utskottet anförde bl.a. följande i betänkande 2019/20:CU9: Bostadsrätten är en viktig upplåtelseform som behövs för att kunna skapa fler bostäder på den svenska bostadsmarknaden. Det måste därför vara tryggt att bo och investera i bostadsrättslägenheter, särskilt med beaktande av att köpet av en bostadsrätt ofta har väldigt stor ekonomisk betydelse för en privatperson. Det finns flera exempel från senare tid på hur oseriösa aktörer på olika sätt har misskött bostadsrättsföreningar.