bet · H801UbU14 · 2021-06-11 00:00:00 — Inom denna ram ska ett lärosäte, enligt regleringsbrevet för universitet och högskolor, planera och genomföra utbildning som svarar mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Universitet och högskolor ska i sin respektive årsredovisning redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Ett lärosätes avvägningar ska redovisas när det gäller t.ex. fördelningen mellan program och kurser på olika nivåer och med olika förkunskapskrav samt fördelningen mellan campus- och nätbaserad undervisning. Därutöver ska en redovisning lämnas över hur lärosätet möter det omgivande samhällets behov av utbildning. Vidare ska universitet och högskolor även redovisa uppgifter om antalet programnybörjare, antalet helårsstudenter och antalet examinerade på utbildningar som bl.a. leder till civilingenjörsexamen, högskoleingenjörsexamen, förskollärarexamen, läkarexamen och specialistsjuksköterskeexamen. Enligt regleringsbrevet ska lärosäten som har tillstånd att utfärda lärar- eller förskollärarexamina planera för dimensioneringen av utbildningen till olika examina, inriktningar och ämneskombinationer så att dimensioneringen svarar mot studenternas efterfrågan och mot arbetsmarknadens nationella och regionala behov. Även de överväganden och åtgärder som har gjorts för att informera och vägleda studenterna i detta val ska redovisas i årsredovisningen. UKÄ ska enligt sin instruktion följa och redovisa arbetsmarknadens framtida kompetensbehov i relation till utbildningsutbudet (4 § förordningen [2012:810] med instruktion för ). Av UKÄ:s prognos 2021 över högskoleutbildade i förhållande till arbetsmarknadens behov framgår bl.a. att det för de flesta utbildningar inom pedagogik och lärarutbildning bedöms finnas en risk för ökad brist på arbetskraft. Det gäller även för merparten av utbildningarna inom hälso- och sjukvård samt social omsorg. Inom teknik och tillverkning bedöms en risk för brist på arbetskraft för vissa inriktningar inom civilingenjörsexamen (dnr 51-00199-21). UKÄ ska enligt myndighetens regleringsbrev följa upp vilka inriktningar som universitet och högskolor ger inom ingenjörsutbildningarna, lärarutbildningarna och specialistsjuksköterskeutbildningarna i syfte att få en överblick över utbildningsutbudet och för att kunna följa detta . Uppdraget redovisades till regeringen () . Utbyggnad av vissa utbildningar En permanent utbyggnad av vissa samhällsviktiga utbildningar presenterades av regeringen i budgetpropositionen . De utbildningar som omfattas är bl.a. flera hälso- och sjukvårdsutbildningar, förskollärarutbildningen och lärarutbildningarna. beslutade om anslagen till universitet och högskolor i enlighet med regeringens förslag. I budgetpropositionen presenterade regeringen en fortsatt utbyggnad av vissa utbildningar och då särskilt utbildningar inom verksamhetsområden där det råder stor brist på personal med rätt kompetens och där det krävs investeringar för att klara samhällets kompetensbehov. Regeringen anför att det är viktigt att universitet och högskolor har en nära samverkan med arbetsliv och andra aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen, så att de utbildningar som ges motsvarar de behov som finns i hela landet. Vidare anför regeringen att en utbyggnad och förlängning av den särskilda satsningen på livslångt lärande och omställning ska genomföras och att satsningen på korta kurser som riktar sig till personer med tidigare arbetslivserfarenhet ska förlängas. Regeringen anger i propositionen att ytterligare medel ska avsättas för att skapa effektivare strukturer och ge bättre tillgång till distansutbildning samt för en satsning på lärcentrum. I regeringens forskningsproposition 2021 aviseras att ska få i uppdrag att genomföra insatser för att öka möjligheterna till kompetensutveckling och omställning. Syftet är att bidra till de mål som identifierats inom regeringens samverkansprogram Kompetensförsörjning och livslångt lärande. Satsningen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna (prop. 2020/21:60 s. 114–116, bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254). Vidare meddelade regeringen att medel ska avsättas för att stärka förutsättningarna för distansutbildning men även för att stärka samarbeten med lokala aktörer som möjliggör ökad tillgång till högskolestudier såsom lärcentrum. Syftet med satsningen är att ge ökad tillgång till högskoleutbildning runt om i landet. Medlen ska också användas för att förbättra möjligheterna till verksamhetsförlagd utbildning vid studier på distans och för att hitta goda samverkansformer för verksamhetsförlagd utbildning (Pressmeddelande ). Regeringen har även gett UKÄ, och Myndigheten för i uppdrag att tillsammans kartlägga och analysera hur gymnasieskolans, vuxenutbildningens, och högskolans utbildningsinsatser kan komplettera varandra för att bättre bidra till vårdens kompetensförsörjning (U2021/00256). Enligt det gemensamma regleringsbrevet 2021 för universitet och högskolor ska lärosätena redogöra för satsningen på bristyrkesutbildningar och särskilt beskriva vilka utbildningar som byggts ut. Av redovisningen ska framgå hur många tillkommande helårsstudenter jämfört med som ingår i respektive utbyggnad. Lärosätena ska även redovisa de utbyggnader av ingenjörsutbildningar och samhällsutbildningar som inleddes samt hur många helårsstudenter som tillkommit inom utbildningarna jämfört med . Styr- och resursutredningen gjorde bedömningen att det kan finnas goda skäl för regeringen att ange mål för antal examina inom vissa utbildningar som leder till legitimationsyrken inom skola och hälso- och sjukvård (SOU 2019:6). I forskningspropositionen 2021 anför regeringen att den delar utredningens bedömning. Regeringen konstaterar att dessa områden är speciella, dels för att de flesta yrken kräver legitimation, dels för att det delvis är politiska reformer som ligger till grund för nuvarande och framtida behov av utbildade. Ett viktigt skäl till att förändra styrningen är enligt regeringen att den nuvarande styrningen, som är inriktad på nybörjarplatser, inte har resulterat i motsvarande mängd examinerade från utbildningarna. Regeringen avser att gå vidare med att sätta upp lärosätesspecifika mål för antal examina för vissa yrkesexamensutbildningar samt följa upp respektive lärosätes måluppfyllelse inom ramen för myndighetsstyrningen (prop. 2020/21:60 s.145–146, bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254). Universitets och högskolors möjlighet att erbjuda uppdragsutbildning Universitets och högskolors möjlighet att erbjuda uppdragsutbildning regleras genom förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Av förordningen framgår att ett universitet eller en högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen får bedriva uppdragsutbildning (1 §) men att uppdragsutbildning måste knyta an till sådan högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå som högskolan har examensrätt för (3 §). Uppdragsutbildningen får inte bedrivas på ett sådant sätt eller i en sådan omfattning att den får en negativ inverkan på den högskoleutbildning som högskolan ska bedriva (4 §). Uppdragsutbildningen kan sträcka sig över flera terminer, men också vara kort och bestå av en halvdag eller två. Den kan ge högskolepoäng och examen men det är inget krav. Uppdragsutbildningen ska dock vila på vetenskaplig grund och hålla samma höga kvalitet som övrig utbildning vid ett lärosäte (). beslutade regeringen om nya bestämmelser i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Bestämmelserna gör det möjligt för privata aktörer att köpa uppdragsutbildning av arbetsmarknadsskäl. Uppdragsutbildningen ska finansieras helt av köparen och vara kostnadsfri för deltagaren och inga medel från statsbidrag får användas. För att möta de omställningsbehov som uppstått på arbetsmarknaden till följd av coronapandemin beslutade regeringen om motsvarande bestämmelser i förordningen (2009:131) om utbildning inom som uppdragsutbildning. Utbildningsanordnare av uppdragsutbildningarna ska vara samma anordnare som har fått godkännande av Myndigheten för att bedriva vissa utbildningar. (Pressmeddelande ). publicerade UKÄ en kartläggning av lärosätenas uppdragsutbildningar (rapportnummer 2020:12). Av rapporten framgår bl.a. att för de statliga lärosätena var , och Försvarsmakten de tre största finansiärerna av uppdragsutbildningar. Därutöver finns ett omfattande utbud av uppdragsutbildningar inom pedagogik och it. Kammarkollegiet ska enligt myndighetens regleringsbrev betala ut till organisationen for . Medlen ska användas för arbete med att bl.a. rekrytera studenter till försöksverksamhet med en särskild kompletterande pedagogisk utbildning för att få fler kvalificerade lärare med inriktning främst mot matematik, naturorienterande ämnen och teknik. Teach for ska redovisa hur många kandidater som rekryterats samt hur många helårsstudenter som går i utbildning i samarbete med , och jämfört med . Utskottet anser att det är en väl avvägd ordning att lärosätena själva beslutar vilka utbildningar de vill erbjuda studenter. Det är lärosätenas ansvar att prioritera vilka utbildningar som ska bedrivas och besluta om hur tilldelade medel ska fördelas internt. Utskottet kan konstatera att det av det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor framgår att utbildningsutbudet ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov och att universitet och högskolor ska redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Vidare noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen presenterade en permanent utbyggnad av vissa samhällsviktiga utbildningar, bl.a. flera hälso- och sjukvårdsutbildningar, förskollärarutbildningen och lärarutbildningarna och att beslutade i enlighet med regeringens förslag. Utskottet kan även konstatera att med anledning av budgetpropositionen 2021 har beslutat om att vissa utbildningar inom högskolan ska byggas ut för att stärka kompetensförsörjningen inom verksamhetsområden där det råder stor brist på personal med rätt kompetens och där det krävs investeringar för att klara samhällets kompetensbehov. Utskottet noterar att regeringen i forskningspropositionen 2021 anför att den avser att sätta upp lärosätesspecifika mål för antal examina för vissa yrkesexamensutbildningar samt följa upp respektive lärosätes måluppfyllelse inom ramen för myndighetsstyrningen. Härutöver är utskottet positivt till att det skapas fler vägar in till läraryrket och noterar att organisationen for tilldelas ytterligare resurser . Mot bakgrund av gällande regelverk samt de pågående och planerade åtgärderna avstyrker utskottet motionerna 2020/21:864 (S), 2020/21:1456 (S) yrkande 2, 2020/21:2376 (S), 2020/21:3140 (M) yrkandena 42 och 43, 2020/21:3318 (M) yrkandena 1 och 22, 2020/21:3373 (M) yrkande 9, 2020/21:1163 (M), 2020/21:3090 (M), 2020/21:3627 (M) yrkande 1, 2020/21:700 (SD) yrkande 7, 2020/21:1934 (SD) yrkande 17, 2020/21:276 (KD) samt 2020/21:1426 (L) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om högskoleutbildningars innehåll och en förstärkt socionomutbildning. Jämför reservation 16 (M), 17 (V), 18 (KD), 19 (L) och 20 (M, KD). I kommittémotion 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 56 efterfrågar motionärerna en förstärkt socionomutbildning med mer fokus på vetenskaplig utredningsmetodik så att socionomer ska kunna genomföra objektiva och tillförlitliga barn- och familjehemsutredningar. I kommittémotion 2020/21:3325 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslår motionärerna ökad utbildning om skolans styrsystem inom lärarutbildningen. I motion 2020/21:1979 av (M) yrkande 2 anser motionären att lärarutbildningen bör moderniseras utifrån forskning och evidens om barns och ungas lärande. I motion 2020/21:3347 av (M) yrkande 8 föreslås en lärarutbildning för samhällskommunikatörer. I motion 2020/21:3566 av och (båda M) efterfrågar motionärerna en moderniserad socionomutbildning. I kommittémotion 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 12 anser motionärerna att möjligheten att införa beroendelära på grundutbildningarna till socionom, sjuksköterska, undersköterska, arbetsterapeut, behandlingsassistent och läkare bör utredas. I kommittémotion 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs att regeringen tillsätter en utredning om hur de konstnärliga utbildningarna ska kunna breddas med nya konstnärliga uttrycksformer. I kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 24 föreslås att ska få i uppdrag att se över utbildningsplaner för att öka kompetensen och kunskapen om hedersrelaterat våld och förtryck. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2020/21:3410 av m.fl. (KD) yrkande 17. I kommittémotion 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 16 anger motionärerna att för att stärka patientsäkerheten och vårdkvaliteten bör fler yrkesgrupper få specialistutbildning, t.ex. biomedicinska analytiker. I yrkande 17 menar motionärerna att sjuksköterskornas specialistutbildningar bör knytas till de medicinska specialiteterna. I yrkande 18 framför motionärerna att utbildningsnivån Advanced Nurse Practitioner bör införas på nationell nivå. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Av 1 kap. högskolelagen (1992:1434) framgår att högskoleutbildningen ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, och forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete (2 §). Utbildningen ska ges på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå (7 §). Vidare anges vilka kunskaper utbildningen ska bygga på samt syfta till, t.ex. förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar samt söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå (8–9 §§). Examina ska avläggas på grundnivå, avancerad nivå eller forskarnivå (10 a §). Av examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), framgår att det finns generella examina, konstnärliga examina och yrkesexamina. Generella examina på grundnivå är högskoleexamen och kandidatexamen, på avancerad nivå magisterexamen och masterexamen och på forskarnivå licentiatexamen och doktorsexamen. Yrkesexamina på grundnivå är t.ex. sjuksköterskeexamen och på avancerad nivå t.ex. läkarexamen och tandläkarexamen. Kraven för att uppnå de olika examina regleras i examensordningen. För varje examen finns en examensbeskrivning som anger vilka krav som ska uppfyllas för respektive examen. Av examensbeskrivningen framgår examens omfattning i antal högskolepoäng, där heltidsstudier under ett normalstudieår motsvarar 60 högskolepoäng. Vidare framgår mål för examen. För varje examen anges vad studenten ska visa i form av kunskap och förståelse, färdighet och förmåga samt värderingsförmåga och förhållningssätt. För t.ex. sjuksköterskeexamen gäller att studenten ska visa sådan kunskap och förmåga som krävs för behörighet som sjuksköterska. Studenten ska bl.a. visa kunskap i planering, ledning och samordning av vård- och hälsoarbetet och om relevanta författningar. Studenten ska också visa förmåga att identifiera behov av och genomföra hälsofrämjande och förebyggande arbete. För ett flertal yrkesexamina ingår krav på kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. För socionomexamen finns t.ex. krav på kunskap om områdets vetenskapliga grund samt kännedom om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete liksom krav på förmåga att identifiera, strukturera, utreda och utvärdera insatser på individ-, grupp- och samhällsnivå. För t.ex. grundlärarexamen gäller att den studerande ska kunna visa sådan kunskap om barns utveckling, lärande, behov och förutsättningar som krävs för yrkesutövningen. Det finns även krav på kunskap om bl.a. relevanta styrdokument, läroplansteori och olika pedagogisk-didaktiska perspektiv. Krav på självständigt arbete (examensarbete) framgår också av beskrivningen för respektive examen. Varje lärosäte har också möjlighet att sätta upp lokala mål för en viss examen inom ramen för kraven i examensbeskrivningen. I högskoleförordningen anges att all utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska bedrivas i form av kurser och att kurser får sammanföras till utbildningsprogram. För en kurs ska det finnas en kursplan. I kursplanen ska anges: kursens nivå, antal högskolepoäng, mål, krav på särskild behörighet, formerna för bedömning av studenternas prestationer och de övriga föreskrifter som behövs. För utbildningsprogram ska det finnas en utbildningsplan och för kurserna inom programmet ska det finnas kursplaner. I utbildningsplanen ska anges: de kurser som programmet omfattar, kraven på särskild behörighet och de övriga föreskrifter som behövs (6 kap. 13–17 §§). För att ett lärosäte ska få utfärda en examen krävs tillstånd. Prövning av tillstånd för statliga universitet och högskolor görs av UKÄ, utifrån vad som föreskrivs i högskolelagen och högskoleförordningen. Vilka examina universiteten och högskolorna måste ansöka om skiljer sig åt beroende på typ av lärosäte, men gemensamt för alla är att de alltid måste ansöka om tillstånd för yrkesexamen och konstnärlig examen. UKÄ prövar att lärosätena kan garantera att studenterna ska kunna nå examensmålen för den utbildning som lärosätet söker tillstånd för. Översyn av krav för sjuksköterske- och barnmorskeexamen En särskild utredare har fått i uppdrag att se över kraven för sjuksköterskeexamen och barnmorskeexamen, i syfte att dels säkerställa att de minimikrav på utbildningarnas omfattning i antal timmar som finns i ska anges i författning, dels säkerställa att målen för de båda yrkesexamina svarar upp mot kompetensbehoven inom framtidens hälso- och sjukvård. Utredaren ska bl.a. föreslå en reglering som uppfyller och anger det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivets (2005/36/EG) minimikrav på utbildningarnas omfattning i antal timmar för sjuksköterskor respektive barnmorskor och i samband därmed se över utbildningarnas omfattning i antal högskolepoäng, undersöka och redovisa förutsättningarna för hälso- och sjukvårdshuvudmännen att medverka i utbildningarna i en sådan omfattning att direktivets krav på klinisk undervisning uppfylls. Utredaren ska ta ställning till om målen i examensbeskrivningarna för sjuksköterskeexamen respektive barnmorskeexamen behöver ändras och, om så är fallet, föreslå nya eller ändrade examensmål, och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas (dir. 2021:26). Utskottet vill påminna om att utgångspunkten för all högskoleutbildning är att den ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, och forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. I bilaga 2 till högskoleförordningen (examensordningen) anges för respektive examen vilka mål som gäller och vilka krav som ska uppfyllas när det gäller kunskap och förståelse, färdighet och förmåga, värderingsförmåga och förhållningssätt samt preciserade krav som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i examensbeskrivningen. Universitet och högskolor ansvarar för hur utbildningarna läggs upp så att examensmålen uppfylls. Utskottet finner inga skäl att föreslå några ändringar av den gällande ordningen och avstyrker motionerna 2020/21:169 (V) yrkande 12, 2020/21:1308 (V) yrkande 6, 2020/21:1979 (M) yrkande 2, 2020/21:3139 (M) yrkande 56, 2020/21:3227 (L) yrkandena 16–18, 2020/21:3325 (M) yrkande 7, 2020/21:3347 (M) yrkande 8, 2020/21:3405 (KD) yrkande 24, 2020/21:3410 (KD) yrkande 17 och 2020/21:3566 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitet och resultat. Jämför reservation 21 (SD) och 22 (L). I kommittémotion 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 16 framför motionärerna att samtliga högskolor bör redovisa sina resultat offentligt. Enligt motionärerna är det ett allmänintresse att kunna jämföra resultat från olika lärosäten och av särskilt intresse för blivande studenter. I yrkande 17 menar motionärerna att kvaliteten på högskoleutbildningar kan säkerställas bättre genom att det tidigare utvärderingssystemet med extern slumpvis bedömning av kandidat- och magisterarbeten återinförs. I kommittémotion 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 2 anger motionärerna att en kontinuerlig utveckling av högskolepedagogiken är en förutsättning för att stärka kvaliteten i den högre utbildningen. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Granskning av högre utbildning () har enligt myndighetens instruktion (2012:810) i uppgift att ansvara för kvalitetssäkring av universitetens och högskolornas verksamhet genom granskning av kvalitetssäkringsarbete, utvärdering av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå, tematiska utvärderingar och prövning av frågor om examenstillstånd. Myndigheten ska redovisa hur kvalitetssäkringen har bidragit till kvalitetsutveckling och hög kvalitet i universitetens och högskolornas verksamhet. UKÄ:s granskningar görs enligt en modell som tagits fram i nära dialog med universiteten och högskolorna. Granskningarna utgår från högskolelagen, högskoleförordningen och principerna för kvalitetssäkring av högre utbildning inom , de s.k. ESG (Standards and in Higher Education Area). I granskningarna används ett antal bedömningsgrunder utifrån olika bedömningsområden. Resultat från granskningarna redovisas bl.a. på UKÄ:s webbplats, via den s.k. Högskolekollen. Av UKÄ:s årsredovisning framgår att två av varandra oberoende utvärderingar av det nationella kvalitetssäkringssystemet genomfördes . Utvärderingarna, men även enkätsvar från deltagande lärosäten, visar att systemet fungerar kvalitetsdrivande. påbörjar UKÄ arbetet med att utveckla det nationella kvalitetssäkringssystemet för högre utbildning och forskning. Den nuvarande metoden har använts och innevarande cykel avslutas . Arbetet delas upp i en förstudie som pågår och som lägger grunden för metodutvecklingsarbetet så att en reviderad metod för kvalitetssäkring finns på plats (). har i ett tillkännagivande till regeringen uppmanat regeringen att den ska ta initiativ till att ge högskolemyndigheterna i uppdrag att samla och tillgängliggöra information om utbildningars kvalitet för att blivande studenter bättre ska kunna jämföra utbildningar (bet. 2019/20:UbU21, rskr. 2019/20:349). Regeringen anger i skrivelse 2020/21:75 att den med anledning av detta har gett UHR i uppdrag att återrapportera hur myndigheten samlar in och tillgängliggör information för att underlätta välavvägda val av studier. Redovisningen ska lämnas i myndighetens årsredovisning . Uppföljning av det pedagogiska utvecklingsarbetet redovisade UKÄ i digital form ett regeringsuppdrag att göra en uppföljning av pedagogiskt utvecklingsarbete vid universitet och högskolor. I uppdraget ingick att ge en översiktlig nationell bild och bidra med kunskap om lärosätenas arbete med pedagogisk utveckling samt omfatta fördjupningsstudier av den verksamhet som bedrevs och de resultat som uppnåtts. Utifrån den gjorda uppföljningen lämnade UKÄ ett antal bedömningar och förslag. Myndigheten ansåg bl.a. att det behövs en samordnande organisation för det högskolepedagogiska utvecklingsarbetet och föreslog att UHR får ett utökat uppdrag som även omfattar främjande av den högskolepedagogiska utvecklingen. UKÄ föreslog även en nationell strategi för digitalisering av högre utbildning och forskning samt att får en stärkt roll för kunskapsutvecklingen och den vetenskapliga grunden på området (UKÄ, pressmeddelande ). genomförde UKÄ en återkopplingskonferens med berörda aktörer kring uppdraget. UKÄ anger i anslutning till sin redovisning av uppdraget att myndigheten inom ramen för kvalitetssäkringssystemet granskar hur lärosätena utvecklar utbildningarna och hur de säkerställer att utbildningen utformas och genomförs på ett sätt som uppmuntrar studenterna att ta en aktiv roll i lärandeprocesserna.