bet · H901KU1 · 2021-11-26 00:00:00 — Om samma indikatorer och bedömningsgrunder används blir det lättare att följa utvecklingen inom olika områden. Utskottet noterade att det tidigare hade välkomnat det arbete som genomförts med att utveckla och förtydliga budgetpropositionens härledningstabeller och tillhörande texter. Emellertid konstaterade utskottet att det fortfarande ibland saknades förklaringar till de förändringar av anslagsnivåerna som redovisades. Utskottet underströk att det är angeläget att innebörden av de förändringar av anslagen som redovisas på ett eller annat sätt tydligt framgår av budgetpropositionen. I sitt budgetbetänkande noterade utskottet att regeringen i budgetpropositionen anförde att utgångspunkten för utvecklingsarbetet har varit budgetlagens krav på regeringen att i budgetpropositionen redovisa resultat i förhållande till de mål som beslutats av och att redovisningen ska vara anpassad till de olika utgiftsområdena (bet. 2020/21:KU1 s. 15 f.). Vidare noterade utskottet att det i propositionen anfördes att arbetet hade resulterat i förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexter. Resultatredovisningen bör enligt riktlinjerna visa de mest centrala resultaten inom respektive område och disponeras efter de centrala resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna. Utskottet välkomnade det utvecklingsarbete som hade gjorts. Det var enligt utskottet positivt att resultatredovisningen utgick från de mest centrala resultaten och disponerades efter de centrala resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna. Liksom tidigare såg utskottet positivt på att regeringen redovisar resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder för målen och ansåg att samma indikatorer och bedömningsgrunder i så stor utsträckning som möjligt bör användas för att det ska bli lättare att följa utvecklingen inom olika områden. I sammanhanget noterade utskottet att regeringen i propositionen anförde bl.a. att resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder bör väljas med hänsyn till kontinuitet . Resultatredovisningen var enligt utskottet ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterade att regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen hade en klar och tydlig struktur. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att arbetet med den ekonomiska styrningen och regeringens resultatredovisning fortsätter att utvecklas. Av budgetpropositionen framgår att interna riktlinjer för utformningen av regeringens resultatredovisning arbetades om inför budgetpropositionen . Utvecklingsarbetet har fortsatt i för att resultatredovisningarna ska utformas i enlighet med riktlinjerna. Från och med budgetpropositionen har avsnittet Analys och slutsatser bytt namn till Regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Syftet med förändringen är att rubriken tydligare ska återspegla det avsedda innehållet i avsnittet. Utskottet välkomnar detta utvecklingsarbete och anser att regeringens resultatredovisning har blivit tydligare. Den nya rubriken av måluppfyllelsen återspeglar som regeringen framhåller på ett tydligare sätt vad avsnittet innehåller. Liksom tidigare ser utskottet positivt på att regeringen redovisar resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder för målen. Det är bra om samma indikatorer i så stor utsträckning som möjligt används för att det ska bli lättare att följa utvecklingen inom olika områden. Utskottet anser i likhet med regeringen att tillkännagivandet om arbete mot antiziganism och för romsk inkludering är slutbehandlat (bet. 2014/15:KU16 punkt 1, rskr. 2014/15:156). Statens budget inom utgiftsområde 1 Utskottets förslag i korthet anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 1 i enlighet med riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) respektive förslag och i enlighet med , och gemensamma förslag respektive delvis i enlighet med regeringens förslag, lämnar de bemyndiganden som regeringen, riksdagsstyrelsen och har begärt, beslutar att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet samt godkänner en investeringsplan för anslaget 2:3 fastighetsanslag. Budgetförslag i motioner från och bifalls delvis. Övriga yrkanden i motioner med budgetförslag avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten får användas för att täcka utgifter för statschefens officiella funktioner inklusive utgifter för kungafamiljen samt för Kungliga hovstatens (Hovstaten) och Kungliga slottsstatens (Slottsstaten) förvaltningsutgifter. Hovstaten och Slottsstaten har till uppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. I uppgiften ingår även att vårda och att visa det kungliga kulturarvet. Kungens konstitutionella, statsceremoniella och officiella uppgifter utgör kärnan i Hovstatens verksamhet. I dessa uppgifter ingår bl.a. öppnandet av , ordförandeskap i och i konseljer, audienser, statsbesök, officiella besök, representation och möten med företrädare för den offentliga och den privata sektorn och med företrädare för det civila samhället. Slottsstatens verksamhet omfattar huvudsakligen vård och underhåll av det kungliga kulturarvet samt utställnings- och visningsverksamhet. Verksamheten vid Hovstaten och Slottsstaten har påverkats påtagligt av spridningen av covid-19. För Hovstaten har inplanerade programpunkter fått genomföras digitalt, senareläggas eller ställas in, vilket medfört att kostnaderna blev lägre än 2019. Den visningsverksamhet som Slottsstaten bedriver har delvis hållits stängd, vilket har medfört ett betydande intäktsbortfall. I syfte att mildra de ekonomiska konsekvenserna ökades de anslagna medlen till Slottsstaten med till efter förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2020/21:2, bet. 2020/21:FiU11, rskr. 2020/21:64). Verksamhetsutfallet för Slottsstaten blev negativt och uppgick till –6,, vilket kan jämföras med ett positivt resultat om 2019. Kungliga hov- och slottsstaten ska enligt överenskommelse med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten (prop. 1996/97:1 utg.omr. 1 avsnitt 4). Verksamhetsberättelsen ligger till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Av det totala anslaget tillförs Hovstaten medan Slottsstaten tillförs . I budgetpropositionen beaktade regeringen att framfört att anslagsökningar för säkerhetshöjande åtgärder vid de kungliga slotten i sin helhet borde fördelas till Slottsstaten, även om det skulle innebära avsteg från den i övrigt gällande överenskommelsen om anslagsfördelning mellan Hovstaten och Slottsstaten (prop. 2020/21:1 utg.omr. 1 avsnitt 4). Diskussionerna mellan och har fortsatt . I samband med dessa har det inte bedömts finnas skäl att ändra anslagsfördelningen. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten . ledamöter och partier m.m. Anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. får användas för kostnader för – ersättningar som ledamöter enligt lag har rätt till inom ramen för sitt ledamotsuppdrag – stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i – talmannens verksamhet, resor och representation – utskottens utgående besök samt utrikes och inrikes resor och utfrågningar – internationellt och interparlamentariskt samarbete samt bidrag till interparlamentariskt samarbete – bidrag till föreningar i – bidrag till Stiftelsen Nationaldag – språkutbildning för ledamöter När det gäller anslaget anförs i propositionen att kostnaderna för normalt ökar under ett valår och året därefter. För beräknas det förväntade anslagssparandet täcka kostnaderna. Vidare anförs att uppkommer vissa kostnader för förberedelser i samband med del av EU-ordförandeskap 2023. I propositionen anförs att stödet till partigrupperna i för politiska sekreterare till ledamöter regleras i 3 kap. lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i och riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2016:6) om tillämpningen av lagen. Schablonbeloppet för stödet till politiska sekreterare räknas upp med fr.o.m. . Detta innebär att nivån på anslaget behöver ökas med fr.om. Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas för anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. . Anslaget 2:2 förvaltningsanslag får användas för förvaltningsutgifter, bidrag till föreningar i och resebidrag till skolor. Anslaget får också användas för kostnader för stipendier till skolungdomar och kostnader för nämnder och riksdagsorgan enligt lagen (2011:745) med instruktion för . I propositionen finns en sammanfattning av resultat . En närmare redogörelse finns nedan under rubriken för . I propositionen anförs att kostnaderna för tjänstepension har ökat kraftigt och prognosen är att kostnaderna kommer att fortsätta att stiga och därefter ligga kvar på den högre nivån. bedömer att den inte klarar att täcka hela den ökade kostnaden genom besparingar eller effektiviseringar, utan att detta skulle få konsekvenser för verksamheten som stöder den parlamentariska processen. Anslaget bör därför förstärkas med . Med anledning av ökade kostnader för hyror och fjärrkyla bör anslaget även ökas med . Vidare anförs i propositionen att kostnaderna för digitala möten har ökat med anledning av pandemin. Förvaltningen har byggt ut möjligheten att genomföra digitala möten. Satsningen på digitala möten kommer att fortsätta och det finns ett utökat behov av både resursförstärkning och it-utrustning. Mot den bakgrunden föreslås att anslaget ökas med . Arbetet med förberedelser inför det kommande valet till har påbörjats och kommer att intensifieras . Anslaget föreslås ökas 2022 med den beräknade kostnaden på17 . Under EU-ordförandeskap förväntas skapa arenor där parlamentariker från medlemsstater, , kandidatländer m.fl. träffas för diskussioner i aktuella frågor. Det innebär att ska arrangera ett antal interparlamentariska EU-konferenser . planerar förvaltningen för förberedande aktiviteter för att kunna arrangera konferenserna. Mot bakgrund av detta föreslås att anslaget ökas med 2022. Renoveringen av ledamotshuset planeras att bli slutförd . Det finns enligt propositionen ett behov av resursförstärkning för att samordna mottagandet av ledamotshuset från projekt till förvaltning. uppkommer också kostnader som är relaterade till bl.a. säkerhets- och it-verksamhet i fastigheten. föreslås att anslaget ökas med . Inför ombyggnaden av kvarteret uppstår initiala kringkostnader. För dessa föreslås anslaget ökas med . Vidare anförs i propositionen att demokratijubileet fortsätter och kommer att fortsätta att sprida kunskap om och väcka engagemang för demokratins betydelse i dåtid, nutid och framtid. Med anledning av demokratijubileet föreslå anslaget öka med . kan fira som en självständig nation. Det historiska jubileet ger en utgångspunkt för att beskriva hur vårt lands styrelseskick har vuxit fram, från i till dagens konstitution. planerar att uppmärksamma hur styrelseskick har utvecklats med tyngdpunkt på roll och arbetsformer. Mot bakgrund av detta föreslås att anslaget ökas med . Det finns ett behov av resursförstärkning när det gäller tjänstemannastöd gentemot Organisationen för säkerhet och samarbete i parlamentariska församling (PF). föreslås därför att anslaget ökas med . Sammantaget föreslår riksdagsstyrelsen att anvisas för anslaget 2:2 förvaltningsanslag . Riksdagsstyrelsen föreslår också att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Anslaget 2:3 fastighetsanslag får användas för kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Det får också användas för kostnader för renoverings- och underhållsåtgärder, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, markskötsel och utemiljö, konst, fast inredning samt kostnader för it-system kopplade till denna verksamhet. Anslaget får även användas för att täcka kostnader för räntor och avskrivningar. Vidare får anslaget användas för kostnader för förvärv av mark för att bygga en extern godsmottagning samt för kostnader för fastighetsförvärv i samband med Framtidens riksdagshus. I propositionen anförs att har tagit fram en övergripande långsiktig planering som kallas Framtidens riksdagshus för att förvalta och utveckla fastigheterna. Det finns ett stort underhållsbehov i fastighetsbeståndet och omfattande renoveringsarbeten beräknas pågå in . Byggproduktion pågår i projekt ledamotshuset . Projektet beräknas bli färdigställt . Anslaget påverkas av avskrivningskostnader eftersom projektet beräknas bli avslutat . Kostnaden beräknas till ca . Anslaget föreslås därför ökas med . Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas för anslaget 2:3 fastighetsanslag . Riksdagsstyrelsen föreslår också att godkänner investeringsplanen –2024 för anslaget 2:3 fastighetsanslag som riktlinje för fastighetsinvesteringar. I tabellen nedan finns investeringsplanen. Summa 2022–2024 Anskaffning och utveckling av nya investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar Finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar Fogar och fasader i riksbyggnaderna varav investeringar i anläggningstillgångar -byggnader, mark och annan fast egendom Övrig kreditram (lån i ) Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: /22:1 utg.omr. 1 tabell 4.8. Vidare föreslår riksdagsstyrelsen att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 2 . ombudsmäns (JO) uppgift är att utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Ombudsmännen ska särskilt se till att domstolar och förvaltningsmyndigheter i sin verksamhet följer regeringsformens bud om saklighet och opartiskhet och att medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter inte åsidosätts i den offentliga verksamheten. Ombudsmännen ska också verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. JO har vidare till uppgift att fullgöra de uppgifter som ankommer på ett nationellt besöksorgan enligt det fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling (Opcat). Resultatet av JO:s verksamhet redovisas i myndighetens årsredovisning, i den årliga ämbetsberättelsen, i den årliga samt i temarapporter. I propositionen anförs att JO bedöms genom sin verksamhet ha bidragit till att främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen. JO har även belyst viktiga rättssäkerhetsaspekter genom att besvara lagstiftningsremisser, bl.a. om lagstiftning som föranletts av coronapandemin. JO har en i huvudsak mycket god måluppfyllelse när det gäller de övergripande målen för verksamheten. har myndigheten haft en något mindre god måluppfyllelse i fråga om vissa verksamhetsmål, bl.a. handläggningstider för fullt utredda ärenden och antal inspektioner. Anslaget 2:4 ombudsmän () får användas för ombudsmäns (JO) förvaltningsutgifter och anskaffningar av anläggningstillgångar. I propositionen anförs att plattformen för den externa webben behöver bytas ut och att investeringskostnaden kommer att uppgå till , som dock bedöms kunna finansieras genom att utnyttja myndighetens anslagssparande. För att JO bl.a. inom rimlig tid ska kunna avgöra det ökande antalet klagomålsärenden behöver JO anställa ytterligare ordinarie jurister. Anslaget bör därför förstärkas med . ombudsmän () föreslår att anvisas för anslaget 2:4 ombudsmän () . Vidare föreslår ombudsmän () att myndigheten får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. I propositionen anförs att enligt 4 kap. lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter ska anläggningstillgångar – med vissa särskilt angivna undantag – finansieras med lån i , om inte beslutar att finansiering ska ske på annat sätt. JO har fått använda anslagsmedel för att finansiera sina anläggningstillgångar, bl.a. med hänsyn till att dessa investeringar normalt är av ringa omfattning. JO bedömer att denna ordning bör gälla även . har som huvudsaklig uppgift att granska genomförandet och resultatet av det statliga åtagandet, att statliga insatser är effektiva och att god ordning råder i den statliga redovisningen. har även i uppdrag att företräda som det nationella revisionsorganet samt att bedriva internationellt utvecklingssamarbete. verksamhet ska främja en god förvaltning. Med detta avses att statens verksamhet ska bedrivas med hög effektivitet och enligt gällande regelverk, att den redovisas på ett tillförlitligt sätt samt att god hushållning av statens resurser iakttas. internationella utvecklingssamarbete ska bidra till att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internationella standarder samt till stärkt revision inom multilaterala organisationer. Resultaten av verksamhet redovisas i myndighetens årsredovisning, i den årliga rapporten och i uppföljningsrapporten. Dessutom rapporterar myndigheten till () om resultatet av sitt internationella utvecklingsarbete. Av propositionen framgår att slutförde granskningen av myndigheternas årsredovisningar för . publicerades 30 granskningsrapporter, vilka var väl fördelade mellan utskott. Förhållandevis många granskningar genomfördes inom finansutskottets område. Vidare anförs att i rollen som nationellt revisionsorgan aktivt har bidragit till utvecklingen av revisionsstandarder. har uppdragit åt en extern revisionsbyrå att utföra revision av . Revisionsbyrån har i sin revisionsberättelse bedömt att årsredovisning är i allt väsentligt rättvisande. Anslaget 2:5 får användas för förvaltningsutgifter utom för internationella utvecklingssamarbete som finansieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. bedömer att anslaget endast behöver ökas på grund av pris- och löneomräkning och föreslår att anvisas för anslaget 2:5 . Vidare föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst Anslaget 3:1 får användas för och Nationellt samiskt informationscentrums förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Samefonden. I propositionen anförs att anslaget bör ökas med 2022–2024 för bl.a. en ökad ärendehantering för med anledning av införandet av en konsultationsordning. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 3:1 . Anslaget 4:1 m.m. får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). Målet för verksamheten är att ska vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade i genomsnitt 4 623 tjänstgörande (exklusive lokalt anställda vid utlandsmyndigheterna). Av dessa var tjänstgörande på politikeravtalet. Vidare anförs i propositionen att har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. Utrikesrepresentationen bestod per av 109 utlandsmyndigheter (93 ambassader, sju delegationer och representationer, nio karriärkonsulat). Och åtta Stockholmsbaserade ambassadörer (som täcker 31 länder). Vidare har drygt 320 honorärkonsulat. Från till har regeringen beslutat att öppna 26 ambassader, en delegation och sex karriärkonsulat. har regeringen beslutat att stänga 22 ambassader och sju karriärkonsulat. Anslaget föreslås minskas med 2022–2024 för att finansiera Delegationen för ekonomi i balans. För arbete med analyser av statligt ägda företag ökas anslaget med . Vidare föreslås att anslaget ökas med 2022 för att hantera engångskostnader som uppstår till följd av fastighetsprojekt i de lokaler hyr i . Regeringen föreslår att 8 anvisas för anslaget 4:1 m.m. . Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. får användas för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till regioner och för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Anslaget får även användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. Anslaget får vidare användas för utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i vissa av de territoriella programmen samt delfinansiering av förvaltningsorganisationen för Laponiatjuottjudus. Det saknas ett riksdagsbundet mål för området. I avsaknad av ett sådant mål är regeringens mål för området att nationella mål ska få genomslag i länen, som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Detta mål omfattar samtliga län, oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan staten, kommunerna och regionerna. Några resultatindikatorer eller bedömningsgrunder används inte på detta område. Länsstyrelserna har uppgifter som syftar till att uppfylla många nationella mål fördelade på ett stort antal utgiftsområden. Flera av dessa mål är riksdagsbundna. Regeringen bedömer att länsstyrelserna 2020 arbetade sektorsövergripande och att de utifrån sitt statliga helhetsperspektiv bidrog till att inom sina ansvarsområden samordna samhällsintressen och statliga myndigheters insatser i syfte att nå nationella målsättningar. Regionala förutsättningar har vägts in såväl i de samordnande uppgifterna och främjandet av länets utveckling som i tillsynsarbetet. Regeringen bedömer att länsstyrelserna med stöd av de anslagsförstärkningar som gjorts har ställt om verksamheten på ett snabbt och ändamålsenligt sätt för att ta sig an deras nya uppgifter med anledning av spridningen av covid-19. Detta arbete har emellertid medfört behov av omprioriteringar i den ordinarie verksamheten. Länsstyrelserna har gjort väl avvägda prioriteringar i verksamheten, men behöver även fortsättningsvis arbeta strukturerat för att hantera ned- och omprioriteringar i den ordinarie verksamheten. Det är också angeläget att de kunskaper och erfarenheter som förvärvats under krishanteringen tas tillvara i myndigheternas fortsatta arbete. I propositionen anförs att efter att det regionala utvecklingsansvaret successivt överförts till regionerna finansieras verksamheten bl.a. genom utbetalning av medel från länsstyrelsernas förvaltningsanslag till regionerna. För att samla den statliga finansieringen inom samma utgiftsområde anser regeringen att medel från länsstyrelsernas förvaltningsanslag bör flyttas till anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Anslaget minskas därför med . Vidare anförs att anslaget bl.a. används för länsstyrelsernas arbete mot mäns våld mot kvinnor. Delar av dessa medel bör, för att kunna användas för bidrag till kommunernas arbete mot prostitution och människohandel, flyttas till anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Anslaget bör därför minskas med . Kompetensteamet vid i mot hedersrelaterat våld och förtryck föreslås bli ombildat till ett permanent nationellt på området. Anslaget bör därför ökas med . I syfte att stärka totalförsvarsuppbyggnaden på bör anslaget ökas med . Anslaget tillfördes 2021 medel inför regeringens kommande förslag om att länsstyrelserna skulle ges ett utökat ansvar för tolkförmedlingar. Eftersom genomförandet av förslaget har senarelagts bör anslaget minskas med 2022. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med 2022 för att stärka länsstyrelsernas arbete mot brottslighet inom avfallsområdet.