bet · H801UbU11 · 2021-03-25 00:00:00 — Klassläraren har i stället tvingats hantera alla barn oavsett förutsättningar, vilket inte varit rättvist för någon. Detta drabbar inte minst barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Inkludering har lett till exkludering för många elever som blivit utan extra stöd och hjälp i storklass, vilket i sin tur resulterat i att de inte klarar skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utredning om mottagande i särskola, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 27. Grundsärskolan är en särskild skolform för elever med utvecklingsstörning eller annan intellektuell funktionsnedsättning. Skolinspektionens granskning av ett antal kommuners särskoleutredningar –2012 visade på brister i upp till hälften av fallen. Detta är allvarligt eftersom en bristfällig utredning kan leda till felaktig placering och svåra konsekvenser för de berörda eleverna. Jag anser därför att en utredning bör se över hur man kan säkerställa att kommunernas utredningar är jämförbara och kvalitetssäkrade. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elever med särskilda behov, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 50 och 2020/21:1882 av och (båda S) och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 19, 24, 25, 29 och 31. Deltagandet i ämnet idrott och hälsa i skolan är i genomsnitt lägre bland barn och unga med funktionsnedsättning än bland andra barn. När man har en funktionsnedsättning blir den fysiska aktiviteten mycket viktigare eftersom man belastar kroppen ojämnt eller kan ha ett annat rörelsemönster. Vi anser därför att dessa elever måste få möjlighet till bättre delaktighet i ämnet idrott och hälsa i skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elever med särskilda behov, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 19, 24, 25, 29 och 31 samt 2020/21:1882 av och (båda S) och 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 50. I en skola där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter behövs både kunskap, kompetens och flexibilitet. Skolan har länge präglats av en strävan efter inkludering, men resultatet har blivit att en del elever far illa. Elever med NPF och inom autismspektrumet kan tvärtom vara betjänta av mindre grupper med tydlig struktur. För att förbättra möjligheterna att anordna undervisning utifrån elevernas förutsättningar och behov krävs det bl.a. en ökad tillgång till lärare med specialpedagogisk kompetens och specialpedagoger. Jag föreslår att lämpliga skolmyndigheter ska få i uppdrag att ta fram en struktur för samverkan mellan föräldrar till barn med funktionsnedsättning och förskola, skola, fritis, hälso- och sjukvård, socialtjänst och LSS-omsorg. Jag anser också att man bör utreda möjligheten att för de föräldrar som så önskar utse ett eget ombud som kan företräda dem i överläggningarna med skolan och kommunen. Det är också viktigt att säkerställa att elever med särskild begåvning, ibland kallat särbegåvning, får de förutsättningar och den stimulans som de behöver för att bibehålla motivationen. Regeringen bör även initiera framtagandet av ett nationellt handlingsprogram som tydliggör hur elever med särbegåvning, NPF och andra funktionsvariationer ska stödjas och bemötas. Även möjligheten för de föräldrar som så önskar att utse ett eget ombud som kan företräda dem i överläggningarna med skolan och kommunen bör utredas. Vidare bör lämplig myndighet få i uppdrag att agera för att stödja familjer i deras kontakt med skolan, antingen på eget initiativ eller på uppdrag av föräldrarna eller av barnhabilitering och syncentral. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elever med skolfrånvaro, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:792 av (C) yrkande 1 och 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 7. När det gäller elever med lång och problematisk frånvaro från skolan, s.k. hemmasittare, anser jag att lämpliga myndigheter bör få i uppdrag att ta fram stöd till skolorna om hur man på bästa sätt kan lägga upp ett stöd till dessa elever. Samhället har ansvar för att även dessa barn och ungdomar får möjlighet att utvecklas efter sin potential. I en del fall kan distansundervisning vara en lösning, i andra fall att en lärare kommer hem till eleven. Vissa elever kan efter en övergångstid slussas tillbaka till skolan, i vissa fall med anpassning av lokaler och pedagogik. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elever med skolfrånvaro, punkt 9 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:792 av (C) yrkande 1 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 18. Det finns behov av åtgärder för att fånga upp elever med långvarig problematisk frånvaro, s.k. hemmasittare. Det är en stor grupp av elever som slås ut från skolan . Vi menar att det är särskilt viktigt att den här gruppen elever får den hjälp de har rätt till. Det kan exempelvis vara i form av pedagogiskt stöd, speciallärare och hjälpmedel till de elever som har dyslexi. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undervisning för nyanlända, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 3, 6 och 8 samt 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2020/21:2770 av (M) yrkandena 1 och 3. Vi behöver stärka nyanlända barns utbildning genom intensivare och mer systematiskt utarbetad språkutbildning. Exempelvis bör nyanlända elever få möjlighet att läsa in kärnämnen i skolan på sitt modersmål för att säkerställa att de inte hamnar efter kunskapsmässigt. Även nationella prov på andra språk bör utredas. För att stärka barnens språkutveckling bör även en utredning tillsättas som ska se över införandet av språkfritis i områden med stor andel utrikes födda barn eller barn till utrikesfödda. Den framtida undervisningen i svenska behöver möta elever som har svenska som modersmål, elever som har svenska som ett av flera modersmål och elever som lär sig svenska som ett nybörjarspråk. Dessutom måste svenskundervisningen, i hela skolsystemet, möta nyanlända elever med eller utan tidigare skolbakgrund oavsett när de börjar i svensk skola. Det stora antal nyanlända som kom till –2016 har aktualiserat svensk skolas utmaningar med att möta denna heterogena grupp. De spretiga och mindre åtgärder som vidtagits har inte fått tillräcklig effekt. Problemen med dagens svenskundervisning är flera, bl.a. bristande likvärdighet, godtyckligt urval och organisatoriska svårigheter. Det har även framförts kritik mot brister i lärarutbildning och lärares fortbildning och det faktum att nyanlända elever inte omfattas av ämnet svenska som andraspråk. Det innebär att enbart förändrade regleringar eller nya stödmaterial inte kommer att kunna leda till nödvändiga och hållbara förbättringar. Jag anser därför att en utredning behöver undersöka hur ämnet svenska kan reformeras för att möta den språkligt heterogena elevgrupp som många svensklärare undervisar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undervisning för nyanlända, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 3, 6 och 8 samt 2020/21:2770 av (M) yrkandena 1 och 3. genomfördes en lagändring som innebär att alla papperslösa barn mellan har laglig rätt till skolgång. Däremot omfattas de inte av skolplikten. En person som är papperslös och börjar gymnasiet innan hen fyllt har rätt att fullfölja utbildningen. Ett papperslöst barn har även rätt till anpassad utbildning i särskolan och skolskjuts på samma sätt som andra barn. Det är svårt att veta hur många papperslösa barn som använder sin rätt till skolgång. Utbildning är en central del i det långsiktiga arbetet med att bryta den fattigdom och utsatthet som papperslösa lever i. Det är därför viktigt att säkerställa att lagändringen får önskad effekt. Jag anser att reformen nu behöver utvärderas i syfte att säkerställa rätten till utbildning och för att ta reda på i vilken mån reformen lett till att rätten till utbildning värnas. Regeringen bör även återkomma med förslag för att stärka rätten om så behövs. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers hälsa, punkt 11 (KD, L) av (L), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3226 av m.fl. (L) yrkande 4, 2020/21:3274 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 6 samt 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 13, 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:1178 av (M), 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2020/21:3065 av och (båda MP) yrkande 2. Det behövs fler insatser för att alla barn och unga ska få veta var de kan få hjälp och skydd mot hedersrelaterat förtryck. Här har skolan och elevhälsan en nyckelroll – särskilda informationssatsningar ska ges genom skolan och ska nå ut till elever i alla stadier, från lägsta årskurser till gymnasiet. Ett viktigt sätt att förebygga och upptäcka unga som utsätts för våld i hemmet, inte minst hedersrelaterat våld och förtryck, är genom kontakt med elevhälsan. Vi anser att skolhälsovården rutinmässigt bör ställa frågor om våld vid de hälsobesök som varje elev ska erbjudas minst . Tydliga riktlinjer om detta bör utredas. Det bör också vara obligatoriskt att barn erbjuds samtal med skolans kurator, förutom den hälsoundersökning som ges av en skolsköterska. Men kan en elev under inte vända sig till sin skolkurator för en längre samtalsserie utan att vårdnadshavare ger sitt samtycke. Lagstiftningen måste möjliggöra sådana samtal utan samtycke från vårdnadshavare. När det gäller mobbning och trakasserier i skolan anser vi att det är viktigt att det finns kunskap om problemens omfattning och att skolor får stöd från det omgivande samhället. Alla skolhuvudmän bör därför ha avtal med regionen för att stärka elevhälsoarbetet och för att undvika att elever hamnar mellan stolarna. ska kopplas till skolans elevvårdsteam: Sekretessregler får inte bli ett hinder för elevernas välbefinnande. Vi menar vidare att målmedvetna och systematiska insatser för att öka stödet till barn i samhällsvård är av största betydelse. Bland annat fordras stärkt tillsyn av hur skollagens bestämmelser om stöd till elever som riskerar att inte uppnå kunskapskraven tillämpas i praktiken. Troligen behövs också olika former av ökad styrning från nationell nivå för att komma till rätta med problemet. När samhället tar över ”föräldraskapet” är det viktigt att det inte går sämre för barnen i skolan, för då sviker vi dessa barn återigen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers hälsa, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:1178 av (M), 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2020/21:3065 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:3226 av m.fl. (L) yrkande 4, 2020/21:3274 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 6 samt 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 11. Barn med föräldrar som har ett missbruk, mår psykiskt dåligt eller utsätter barnen för våld utgör cirka en fjärdedel av alla barn. Att komma från ett hem där det finns problem är en riskfaktor för att inte gå ut skolan med fullständiga betyg. Undersökningar visar att skolan står dåligt för att fånga upp och möta barn som kommer från hem med problem. Ett av de största problemen är att lärare möter väldigt många barn och inte alltid hinner se alla barns individuella behov. Skolpersonalen är också dåligt utbildad i att upptäcka tidiga tecken på barn som far illa. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör utreda hur skolan kan bli bättre på att möta och upptäcka barn som far illa. Skolan har också en central roll i att tidigt upptäcka om en elev befinner sig i svårigheter. Det handlar inte bara om att upptäcka droger utan kan även handla om att ha rutiner för att tidigt fånga upp beteendeförändringar, skolfrånvaro eller kognitiva svårigheter. Samstämmiga forskningsresultat visar att det är en skyddsfaktor att klara skolan. Det finns därmed starka incitament för att arbeta med generella åtgärder för att alla elever ska klara kunskapskraven, men också att arbeta med insatser riktat till enskilda elever. Elevhälsan fyller en viktig funktion som resurs och skyddsnät samt som brygga till bl.a. . Elevhälsans status bör därför stärkas, och i syfte att arbeta med hälsa mer generellt i skolan bör alternativa och mer anpassade strukturer utredas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolpsykologers förebyggande arbete, punkt 12 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 25. Vi föreslår att regeringen ska ta fram en plan som syftar till att skapa förutsättningar för skolpsykologer att kunna arbeta mer förebyggande och långsiktigt hälsofrämjande på ett metodiskt och strukturerat sätt. Vi menar att elevhälsan är ett område som behöver utvecklas och förstärkas med fler professioner. Fysioterapeuter och skolpsykologer skulle enligt vår mening kunna bidra till att förbättra elevhälsans kvalitet och förebyggande roll. tvingas många skolpsykologer i praktiken oftast arbeta merparten av arbetstiden kortsiktigt med utredningar. Detta arbete är naturligtvis viktigt och nödvändigt, men skolpsykologer behöver också kunna arbeta mycket mer förebyggande. Likaså föreslår vi att ökade insatser i syfte att öka tryggheten hos placerade barn och unga prioriteras på ett metodiskt och långsiktigt sätt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fysisk aktivitet, punkt 13 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:2580 av (M), 2020/21:2734 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2020/21:3515 av m.fl. (M) yrkande 1. Forskning pekar på att fysisk aktivitet leder till att elever presterar bättre i alla ämnen. Att barn är fysiskt aktiva är avgörande för den framtida folkhälsan: Aktiva barn blir mer aktiva vuxna. Skolan är den arena som når ut till alla barn och ungdomar och det är av vikt att skolidrotten kompletteras med fysisk aktivitet så att alla barn oavsett förutsättningar eller hemmiljö når upp till rekommendationer om rörelse. Genom en ökad samverkan i skolan mellan fritidshemmen, idrottsföreningarna och friluftsorganisationerna ges det bättre förutsättningar att nå rekommendationerna om fysisk aktivitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolgårdar som stimulerar till fysisk aktivitet, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 34. Barn i rör på sig för lite. Det behöver därför skapas förutsättningar för ökad fysisk aktivitet inom skolan för att lägga grunden för goda hälsovanor. All motion behöver inte ske inom idrottsämnet. Det finns många goda exempel på hur skolor arbetat aktivt för att barnen ska få fysisk aktivitet , genom rastaktiviteter, promenader och rörelsepauser i undervisningen. Alla barn ska ha rätt till en skolgård som stimulerar till fysisk aktivitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolmåltider, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1933 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:2897 av (SD) yrkande 1. är ett av tre länder i världen som erbjuder gratis fullödig skolmat för alla. Kommunerna får inga extra pengar till specialkost, och ju mer pengar som läggs på individanpassade måltider, desto mindre blir det till övrig mat. Vi tycker att det här är ohållbart. Om vårt land ska kunna fortsätta tillhöra det fåtal länder som erbjuder gratis skolmat krävs nationella riktlinjer. Dessa riktlinjer ska omfatta kravet att tillhandahålla en kötträtt, en vegetarisk rätt samt specialkost till de elever som kan styrka medicinska skäl med läkarintyg. All mat ska i möjligaste mån vara ”härproducerad”, allt kött ska vara producerat i enlighet med svensk djurlagstiftning och all mat ska serveras enligt tallriksmodellen. Specialkost på grund av religiösa eller kulturella skäl ska inte erbjudas, utan dessa elever kan äta det vegetariska alternativet. Vi anser att det är hög tid att nationella riktlinjer tas fram, och vi föreslår att de formuleras i enlighet med vårt förslag. På förskolan är måltiderna en central del för barnen. Måltiderna innebär och möjliggör pedagogiska inslag, de innebär samling och social samvaro. Kosten i sig själv behöver vara näringsrik, av god kvalitet, välsmakande och vällagad. Vi anser också att det kött som serveras i förskolan ska vara producerat på ett sätt som minst motsvarar svensk djurlagstiftning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11, 2018/19:UbU13, 2019/20:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12 och 2019/20:UbU13. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11, 2018/19:UbU13, 2019/20:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12 och 2019/20:UbU13. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11, 2018/19:UbU13, 2019/20:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12 och 2019/20:UbU13. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11, 2018/19:UbU13, 2019/20:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12 och 2019/20:UbU13. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11, 2018/19:UbU13, 2019/20:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12 och 2019/20:UbU13. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (L) (L) och (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11, 2018/19:UbU13, 2019/20:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12 och 2019/20:UbU13. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:169 av m.fl. (V): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alternativa och mer anpassade strukturer för att kunna arbeta med hälsa generellt i skolan bör utredas och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:181 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att ställa högre krav på huvudmännen att möjliggöra fortbildning av obehörig personal inom förskolan till förskollärare, obehörig personal inom skolan till lärare och obehörig personal inom fritidshemmen till lärare för fritidshem och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som på allvar förbättrar personalens arbetsmiljö i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:260 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat nationellt stöd för elever och ungdomar med diagnosen dyslexi och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:292 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för fler skolor att integrera daglig pulshöjande aktivitet i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:306 av m.fl. (V): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utvärdera i vilken mån reformen lett till att rätten till utbildning värnas och återkomma med förslag för att stärka rätten om så behövs och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:380 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändringar i skollagen och liknande gällande bosatta i och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:396 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur skolan kan bli bättre på att möta och upptäcka barn som far illa, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elevers individuella inflytande och elevers rätt till inflytande genom sammanslutning bör särskiljas i skollagen och tillkännager detta för regeringen.