bet · H801FiU20 · 2021-06-11 00:00:00 — Sysselsättningsprogrammet väntas bidra till att förbättra jämställdheten och integrationen, och minska ungdomsarbetslösheten. Politiken bör också inriktas på att förkorta arbetstiden. Motionären anser vidare att rätten till bostad ska garanteras och framhåller att det är ett ansvar för samhället och staten. Politiken bör därför inriktas på att genomföra omfattande investeringar i bostadssektorn så att minst 200 000 nya hyresrätter kan byggas och ett nytt miljonprogram kan tas fram på . Motionären vill se en utbyggnad av välfärden genom att politiken prioriterar utökade statsbidrag till kommuner och regioner så att sjukvården kan rustas upp. Skolan bör drivas i statlig regi och de religiösa skolorna ska stängas. Vinstintresset ska också tas bort ur välfärden som helhet. De sociala trygghetssystemen behöver reformeras i grunden så att de kan ge trygghet vid sjukdom. Vidare bör politiken inriktas på att utforma ett nytt pensionssystem för en god och trygg pension för flertalet, inte för fåtalet, bl.a. bör den allmänna pensionen höjas kraftigt. Motionären anser att stora offentliga investeringar bör göras på ett flertal områden, bl.a. ska sjukhus, skolor, förskolor, äldreboenden byggas ut och rustas upp. Väg- och järnvägsnätet ska rustas upp och byggas ut. Genom offentliga investeringar ska energi- och transportsektorn bli fossilfri . På kort och medellång sikt vill motionären se att politiken prioriterar investeringar i bostäder, återställd krisberedskap och i en utfasning av fossila bränslen från energi- och transportsektorn. Budgetbalans ska inte vara målet med den ekonomiska politiken utan samhällsekonomisk balans, fullt resursutnyttjande och full sysselsättning. Genom att tillåta stora budgetunderskott för att finansiera offentliga investeringar och utökade medel ska målet nås. Höjda skatter ska inte vara det medel som används för att nå målen med den ekonomiska politiken. Däremot bör riktade skattehöjningar genomföras mot stora privata kapitalintressen. Motioner från den allmänna motionstiden /21 I motion 2020/21:1628 av och (båda S) anför motionärerna att behöver ett samhälle där alla hjälps åt efter förmåga och där ingen lämnas efter. Ett barns framtid, utbildning, inkomst och hälsa ska inte avgöras utifrån var hen växer upp eller vilka föräldrar hen har. Jämlika samhällen är friskare samhällen där människor upplever mer trygghet, delaktighet och frihet, där både tillväxt och innovation kan öka. Därför vill motionärerna att regeringen inrättar en nationell handlingsplan för att utjämna inkomstskillnader. I kommittémotion 2020/21:3282 av m.fl. (L) (yrkandena 4–6) anförs att euron är ett både politiskt och ekonomiskt projekt som underlättar gränsöverskridande handel och ekonomisk integration. Motionärerna vill att det skapas en framtida ekonomisk stabilitet med energiavtal som skrivs i euro, att skyddet mot framtida ekonomiska kriser ökar och att går med i bankunionen. Vidare menar motionärerna att och svensk handel förlorar på att stå utanför eurosamarbetet och att utanförskapet riskerar att förvärras nu när lämnat EU, eftersom vi då mist en viktig allierad. Motionärerna vill därför att regeringen ska arbeta för att ska införa euron som valuta. Motionärerna framhåller också vikten av att vara en del av EU:s kärna och vill att regeringen arbetar för att ska bli en helhjärtad partner i EU-samarbetet. I kommittémotion 2020/21:3312 av m.fl. (KD) yrkande 2 anför motionärerna att det är bra att regeringen nu har börjat redovisa enligt ett ramverk för välstånd, inkluderande ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer. På så sätt kan utvecklingen av livskvaliteten bättre följas. Motionärerna anser dock att regeringen i sin redovisning i för liten utsträckning betonat uppföljning av människors subjektiva livskvalitet. Vidare menar motionärerna att regeringens ramverk och de indikatorer som väljs tar för lite hänsyn till goda relationers betydelse för livskvaliteten, trots att det enligt motionärerna är helt centralt när människor själva pekar ut faktorer som säkrar god livskvalitet och trots att ensamhet är ett stort hot mot exempelvis hälsa. Motionärerna vill därför att regeringen kompletterar redovisningen med fler mått och indikatorer på hur relationerna i samhället utvecklas, t.ex. genom att följa självupplevd ensamhet och den självskattade kvaliteten i nära relationer. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, bl.a. i betänkande 2019/20:FiU20, 2018/19:FiU20 och i 2017/18:FiU20. När det gäller frågan om inkomstskillnader och jämlikhet noterade utskottet att regeringen tillsatte en jämlikhetskommission som fick i uppdrag att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämlikheten och öka möjligheterna till social rörlighet. Kommissionens arbete skulle ha slutredovisats till regeringen , men genom ett tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden till . Utskottet ville då invänta utredningens betänkande innan eventuella åtgärder övervägdes. När det gäller frågan om att ska införa euron som valuta framhöll utskottet att står utanför valutaunionen till dess att beslutar annorlunda samt att det svenska folket vid en folkomröstning röstade nej till att införa euron som valuta. När det gäller frågan om att ska närma sig euroområdet konstaterade utskottet att utredningen om ett eventuellt svenskt deltagande i bankunionen överlämnade sitt betänkande till regeringen (och bankunionen, SOU 2019:52). Utskottet konstaterade vidare att förslaget var ute på remiss och att tiden för att lämna yttranden gick ut . I fråga om ett svenskt deltagande ville utskottet inte föregripa beredningsarbete med utredningens förslag och remissinstansernas yttranden. När det gäller frågan om fler mått och indikatorer på hur relationerna i samhället utvecklas konstaterade utskottet att regeringen kompletterar redovisningen av BNP-måttet med andra indikatorer som visar ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarhetsaspekter inom ett antal nyckelområden och utvecklingen . Utskottet noterade också att regeringen har utökat antalet indikatorer i den kompletterande redovisningen av BNP-måttet, vilket utskottet välkomnade. I yttrande 2020/21:SkU7y tillstyrker skatteutskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar dessa avser skatteutskottets beredningsområde. avstyrker de fyra partimotionerna från , samt den enskilda motionen 2020/21:4031 (-). I yttrandet finns fyra avvikande meningar där , tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. I yttrandet anför skatteutskottet att skattepolitiken ska säkra stabila skatteintäkter och skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. konstaterar att spridningen av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har fått mycket stora konsekvenser för det svenska samhället och den ekonomiska tillväxten och att har ställt sig bakom de förslag till åtgärder som regeringen i flera extra ändringsbudgetar har lämnat mot de ekonomiska verkningarna av coronaviruset. delar regeringens bedömningar och tillstyrker därför regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som avser skatteutskottets beredningsområde. Yttrandet finns i sin helhet i bilaga 2 till betänkandet. Nedan redovisas aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna som lämnats efter det att vårpropositionen lämnades till . Vidare redovisas en sammanfattning av Finanspolitiska rådets rapport , Kommuner och Regioners Ekonomirapport och kommentarer till regeringens vårproposition 2021. Information lämnas också om finansutskottets betänkande 2020/21:FiU46 som beslutade om och som av tidsskäl inte har beaktats i vårpropositionen . Aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen I rapporten redovisar sin bedömning av den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden för åren 2021–2023. bedömer att svensk ekonomi åter tar fart när restriktionerna lättar. Det är framför allt hushållens konsumtion som förväntas öka och bidra till en högre tillväxt . En god global efterfrågan bedöms gynna industriproduktionen och i sin tur exporten. Sammantaget bedöms BNP växa med i genomsnitt för att därefter sakta in och växa 2023. I omvärlden bedöms BNP växa 2021 för att åren därefter växa något långsammare, 2023. Situationen på arbetsmarknaden förväntas komma att förbättras även om arbetslösheten väntas dröja sig kvar på en något förhöjd nivå ytterligare , till följd av långvariga effekter av krisen. Arbetslösheten bedöms uppgå till 2021, 2023. Ett stigande resursutnyttjande bedöms skapa förutsättningar för en ökad inflation, men kostnadstrycket bedöms stiga relativt långsamt. Liksom väntas det vara stora variationer i inflationen även . Det dröjer till innan inflationen väntas vara mer varaktigt nära målet på . anser att det krävs en fortsatt expansiv penningpolitik för att stödja ekonomin och prisutvecklingen. kommer att utforma penningpolitiken så att det finns ett omfattande penningpolitiskt stöd så länge det behövs för att stötta återhämtningen och inflationen. Europeiska kommissionens vårprognos, I kommissionens prognos förväntas EU:s och euroområdets ekonomier återhämta sig starkt i takt med att vaccinationstäckningen ökar och restriktionerna lättas. Tillväxten drivs av privat konsumtion, investeringar och en ökande efterfrågan på EU-export från en stärkt global ekonomi. De offentliga investeringarnas andel av BNP väntas komma att nå sin högsta nivå . Enligt kommissionen kommer detta att drivas av faciliteten för återhämtning och resiliens, som är det centrala instrumentet för unionens återhämtningsinstrument (Next Generation EU). Kommissionens prognos är att EU:s ekonomi växer 2021 och 2022. Euroområdets ekonomi förväntas växa och . Tillväxttakten inom EU kommer att variera även i fortsättningen, men alla EU-ländernas ekonomier förväntas ligga på samma nivåer som före krisen . Situationen på arbetsmarknaden håller långsamt på att förbättras efter pandemins inledande effekter. Sysselsättningen ökade , och arbetslösheten har sjunkit från sin högsta notering i de flesta EU-länder. Prognosen för arbetslösheten i EU är för . Prognosen för arbetslösheten i euroområdet är för . För EU förväntas inflationen nu hamna på för . För euroområdet väntas inflationen hamna på för . Offentligt stöd till hushåll och företag bedöms ha spelat en avgörande roll för att mildra pandemins inverkan på ekonomin, som det också har lett till att EU-länderna har ökat sina skuldnivåer. Det samlade underskottet i de offentliga finanserna väntas öka med till av BNP i EU, och med till av BNP i euroområdet. Alla EU-länder utom och beräknas få ett underskott på av BNP . beräknas dock det samlade budgetunderskottet halveras till strax i både EU och euroområdet. Antalet EU-länder med ett underskott på av BNP beräknas minska betydligt. I EU väntas den offentliga skulden som andel av BNP nå en topp på för att sedan sjunka marginellt till . I euroområdet väntas skulden i förhållande till BNP följa samma trend och öka till för att sedan minska något till . För bedömer kommissionen att BNP växer 2021 och 2022. Den privata konsumtionen och en stark export väntas bidra till återhämtningen. Inflationen väntas uppgå till 2021 och till 2022. Kommissionen bedömer att det finns en risk att inflationen blir högre med tanke på omfattningen av hushållens överskott av sparande, och på företagens möjligheter att öka investeringarna mot bakgrund av gynnsamma finansieringsvillkor. Som en följd av de åtgärder som vidtas mot pandemin förväntas den offentliga sektorns finansiella sparande visa ett underskott på av BNP 2021 som minskar till –0,av BNP 2022 när stimulansåtgärder fasas ut. Den konsoliderade bruttoskulden beräknas uppgå till av BNP 2022. anpassades arbetskraftsundersökningarna () till EU:s nya förordning för den sociala statistiken. Anpassningen har lett till vissa förändringar i nivåer. SCB gör därför inga jämförelser bakåt i tiden. Undersökningen visar att andelen sysselsatta i åldern 15–uppgick till och andelen arbetslösa uppgick till , icke säsongsrensat. Antalet arbetade timmar var i genomsnitt . Säsongsrensade och utjämnade data visar att sysselsättningen uppgick till och arbetslösheten till . I åldersgruppen 20–uppgick arbetslösheten till , säsongsrensat och utjämnat. Bland utrikes födda var arbetslösa jämfört bland inrikes födda. uppgick antalet sysselsatta till 5 009 000. Antalet arbetslösa var 521 000, vilket motsvarar en arbetslöshet på . Säsongsrensade och utjämnade data visar att sysselsättningen uppgick till 5 020 000 personer, vilket är en ökning jämfört 2021. Arbetslöshetstalet uppgick till , vilket också är en ökning jämfört 2021. En stor andel av ökningen av antalet arbetslösa skedde bland ungdomar i åldern 15–. anpassades arbetskraftsundersökningen () till EU:s nya förordning för den sociala statistiken. Förändringarna har medfört brott i tidsserierna och därför redovisas inga jämförelser . Nybyggnad av bostäder – Enligt uppgifter från SCB ökade byggtakten jämfört med . Preliminärt påbörjades nybyggnation av totalt ca 16 000 nya bostadslägenheter . Det är fler i jämförelse med , då 12 854 bostadslägenheter började byggas. Av de påbörjade bostadslägenheterna finns 13 300 i flerbostadshus. Det är fler än . Småhusbyggandet är nästan oförändrat jämfört med ; 2 700 bostadslägenheter i småhus påbörjades , vilket är ca 40 lägenheter färre än 2020. Utöver nybyggnationen gav även påbörjade ombyggnationer ett tillskott på ca 700 bostadslägenheter, jämfört med ett tillskott på 550 lägenheter . Nationalräkenskaperna visar att BNP ökade , säsongsrensat och jämfört med kvartalet innan. Uppgången drevs bl.a. av ökad hushållskonsumtion. Kalenderkorrigerat och jämfört med var BNP i princip oförändrad. Hushållens konsumtion ökade och höjde BNP-tillväxten , ökade konsumtionsutgifter av transporter bidrog till uppgången. Den offentliga konsumtionen ökade och statens konsumtionsutgifter ökade medan de kommunala myndigheternas konsumtionsutgifter i stort var oförändrade. Lagerinvesteringarna höjde BNP-tillväxten medan fasta bruttoinvesteringar minskade . Exporten ökade och importen ökade . Sammantaget hade exportnettot en begränsad påverkan på BNP-tillväxten. Produktionen inom näringslivet ökade . De varuproducerande branschernas produktion ökade medan de tjänsteproducerande branscherna ökade . Produktionen inom de offentliga myndigheterna ökade . Antalet sysselsatta i hela ekonomin ökade . Antalet arbetade timmar i hela ekonomin ökade och i näringslivet . Arbetsproduktiviteten inom näringslivet minskade . Hushållens reala disponibla inkomster minskade jämfört med . Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna I propositionen jämför regeringen sin prognos över det finansiella sparandet med motsvarande prognoser från , , och Europeiska kommissionen. Efter det att ekonomiska vårproposition lämnades har och Europeiska kommissionen publicerat nya prognoser över det finansiella sparandet, se tabell 8. Tabell 8 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande -4,5 Källa: ekonomiska vårproposition, penningpolitiska rapport , Europeiska kommissionens ekonomiska vårprognos . konstaterar att flera av de finanspolitiska åtgärder som infördes för att lindra de ekonomiska konsekvenserna av pandemin har förlängts, och stöd för eventuella verksamhetsstopp har skjutits till. bedömer att underskottet i stort sett kommer att vara oförändrat jämfört med trots en starkare ekonomisk utveckling till följd av omfattande satsningar även 2021. bedöms de finanspolitiska åtgärderna bli avsevärt mindre omfattande, vilket i kombination med att ekonomin förbättras innebär att det finansiella sparandet som andel av BNP fortsätter att stärkas. Europeiska kommissionens bedömning innebär en försämring av det finansiella sparandet som sparandet förbättras något 2022 jämfört med tidigare prognos. Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2021 ska bedöma om finanspolitiken är förenlig med långsiktigt hållbara offentliga finanser och de budgetpolitiska målen, särskilt överskottsmålet och utgiftstaket, men också skuldankaret och vid behov det kommunala balanskravet. Rådet ska, om det vid sin bedömning konstaterar att det finns en tydlig avvikelse från överskottsmålet, bedöma de skäl som regeringen anfört för avvikelsen och redogöra för i vilken takt en återgång till målet bör ske. Rådet ska även bedöma om finanspolitiken är i linje med konjunkturutvecklingen, långsiktigt uthållig tillväxt och långsiktigt hållbar hög sysselsättning samt utvärdera regeringens prognoser för ekonomins utveckling. Rådets uppgifter redovisas framför allt i rapporten som lämnas till regeringen . Rapporten ska bl.a. kunna användas som ett underlag för bedömning av regeringens politik. publicerades Finanspolitiska rådets . Nedan redogörs för huvuddragen av de relevanta delarna av rådets bedömningar och rekommendationer. höll en öppen utfrågning med anledning av rådets rapport. Vid utfrågningen deltog finansminister och rådets ordförande . Det ekonomiska läget och stabiliseringspolitiken Rådet konstaterar att pandemin är en unik händelse med återverkningar i hela världen. Rådet konstaterar också att effekterna av krisen är ojämnt fördelade både mellan länder och branscher. Den ekonomiska utvecklingen i bedöms ändå som helhet ha blivit betydligt bättre än vad det fanns anledning att frukta och väsentligt bättre än vad den skulle blivit utan de finanspolitiska insatser som gjorts. Rådet framhåller dock att osäkerheten är stor och den ekonomiska nedgången djup. Rådet anser i fråga om den övergripande inriktningen och storleken på de ekonomisk-politiska åtgärderna med anledning av pandemin att regeringen och i huvudsak agerat snabbt och kraftfullt givet de utmaningar svensk ekonomi stått inför. De vidtagna åtgärderna har enligt rådet tveklöst bidragit till att begränsa pandemins ekonomiska skadeverkningar, och de flesta av åtgärderna har varit utformade så att syftena kunnat nås på ett förhållandevis effektivt sätt. Pandemin har gett regeringen praktiska erfarenheter av olika stöd som kan ingå i en stabiliseringspolitisk verktygslåda och rådet framhåller att det är viktigt att regeringen och nu drar lärdomar av krisen – hur åtgärderna fungerat och vad som behöver förändras – så att förutsättningarna att kunna agera snabbt och träffsäkert blir ännu bättre . Krisen har drabbat olika delar av ekonomin i varierande grad. Kontaktnära branscher har lidit svårt, medan industrin har klarat sig förhållandevis väl. Av rådets rapport framgår också att krisens konsekvenser för arbetsmarknaden har varierat kraftigt mellan bl.a. regioner och åldersgrupper. Län med stor hotell- och restaurangnäring, oftast tätbefolkade områden, har påverkats mer än andra. Unga, lågutbildade och utrikes födda har drabbats betydligt hårdare än andra, huvudsakligen för att de i högre utsträckning arbetar inom de drabbade branscherna och för att de är överrepresenterade bland tidsbegränsat anställda. Ökningen i arbetslöshet bland lågutbildade och utrikes födda är enligt rådet särskilt problematisk, i och med att dessa grupper löper större risk att fastna i långtidsarbetslöshet. Förutsatt att pandemin inte blir avsevärt mer utdragen än förväntat menar rådet att de största utmaningarna på arbetsmarknaden framöver huvudsakligen är desamma som före pandemin, dvs. att har en relativt hög strukturell arbetslöshet som är koncentrerad till lågutbildade och utrikes födda. Rådet har diskuterat dessa frågor och erfarenheterna från pandemin understryker behovet av att komma till rätta med problemen. Överskottsmålet, utgiftstaket och skuldankaret Rådet konstaterar att det föreligger en avvikelse från överskottsmålet. Avvikelsen är givet den djupa ekonomiska krisen motiverad eftersom den uppkommit som en följd av olika sätt att stödja samhället under pandemin. Avvikelsen utgör inte något brott mot det finanspolitiska ramverket utan ryms enligt rådet inom den flexibilitet som ramverket medger. Rådet konstaterar att regeringen har valt att inte redovisa någon plan för återgång till målet utan har skjutit upp en sådan plan . Detta lever enligt rådets bedömning inte upp till det finanspolitiska ramverkets krav. Regeringen borde ha presenterat en tidsbestämd plan och därmed gjort ett tydligt politiskt åtagande som det är möjligt att följa upp och utvärdera. Rådet konstaterar också att höjningarna av utgiftstaken för åren 2020–2022 är mycket stora. De anses ändå vara godtagbara av rådet om man beaktar den akuta, djupa krisen med den oro den skapade och den oförutsägbara ekonomiska utvecklingen. Rådet framhåller dock att det finns en risk för att de höga utgiftstaken leder till försvagad budgetdisciplin. Rådet anser att det är mycket viktigt att de höga utgiftstak, som har satts för att skapa utrymme för att hantera en akut men övergående kris, inte öppnar för en långsiktigt sämre budgetdisciplin. Utvecklingen av den offentliga bruttoskulden är enligt rådet acceptabel och det bedöms finnas utrymme för att vidta ytterligare åtgärder vid en svagare ekonomisk utveckling. Rådet tar också upp frågan om en eventuell ändring av skuldankarets nivå, med hänsyn till den tekniska förändring som beslut att inte längre ta upp lån via kan innebära. Rådet anser att frågan bör övervägas i samband med nästa översyn av det finanspolitiska ramverket. tog finansutskottet ett initiativ som innebar att budgeten ändrades genom att utgifterna höjdes utan motsvarande finansiering. Detta innebar enligt rådet ett nytt avsteg från principen att budgeten ska behandlas som en helhet. Enligt rådet var det också första gången som genom ett initiativ genomförde en ofinansierad ökning av utgifterna. Rådet konstaterar att principen om en samlad budgetbehandling har försvagats i flera steg. Rådet anför att det ser med tilltagande oro på att budgetprocess försvagas och anser att det är mycket angeläget att rådande principer och praxis för budgetbehandlingen upprätthålls. Den ordning för budgetprocess som hotas är enligt rådet av avgörande betydelse för det finanspolitiska ramverket. Långsiktigt hållbara offentliga finanser Rådet, som inte har gjort några egna hållbarhetsberäkningar, bedömer att de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i huvudsak är god. Rådet påpekar att en förutsättning för slutsatsen är att pensionsåldern gradvis höjs. Coronakrisen är djup men övergående och de faktorer som långsiktigt påverkar hållbarheten har enligt rådet inte påverkats av krisen på något fundamentalt sätt. Rådet framhåller att beräkningarna av den långsiktiga hållbarheten är mycket osäkra och i hög grad känsliga för underliggande antaganden, som bl.a. rör befolkningens ålder, hälsa, deltagande i arbetslivet och den offentliga utgiftspolitikens utformning. Finanspolitikens roll i en värld med låga räntor I rapporten tittar rådet också på erfarenheterna av finanspolitiken under pandemin och hur finanspolitiken bör bedrivas för att stabilisera ekonomin när ränteläget är lågt. Rådet diskuterar även frågor om det låga räntelägets påverkan på den offentliga skuldsättningen och om det motiverar en ändrad syn på den offentliga skuldens storlek. Kommuner och Regioners ekonomirapport, I ekonomirapporten väntas konjunkturen stärkas allt snabbare och prognosen för svensk BNP-tillväxt beräknas till dryga 2020. Både och 2022 beräknas BNP-tillväxten bli hög. Tillväxten förutsätts i hög grad drivas av hushållens konsumtion. Utsikterna för en snar och snabb uppgång i antalet sysselsatta bedöms begränsas av en uppgång i medelarbetstiden, som blir följden när allt fler anställda går upp i arbetstid. SKR menar att det kommer att dröja innan arbetsmarknaden är återhämtad efter pandemin. Lågkonjunkturen förväntas komma att ebba ut . Skatteunderlaget väntas öka relativt långsamt . Samtliga regioner och 274 kommuner hade ett ekonomiskt överskott 2020, bl.a. tack vare stora statliga bidrag. Trots ekonomiskt överskott i kommuner och regioner väntar enligt SKR stora utmaningar runt hörnet.