bet · H801NU22 · 2021-06-16 00:00:00 — På så vis behövs det färre solceller totalt, vilket är positivt ur ett resursperspektiv. Lokala mikronät möjliggör även för mikroproducenter att öka lönsamheten för de installerade solcellerna, vilket kan uppmuntra fler till att investera i solelsproduktion. Därtill stärker mikronäten motståndskraften genom att vid lokala strömavbrott fortsatt ge ström i ö-drift. Med tanke på klimatförändringarna är det viktigt att stärka motståndskraften i det allmänna nätet men också genom fler mikronät där strömförsörjningen förblir intakt. Det skulle också innebära en minskad potentiell samhällsskada vid en attack mot elnätet från externa aktörer. Vi anser att det behövs fler åtgärder för att öka den lokala elproduktionen. En ökad lokal elproduktion medför flera fördelar även på systemnivå eftersom det kan ge en jämnare belastning på det koncessionspliktiga elnätet, vilket också stärker leveranssäkerheten. En jämnare belastning kan minska behovet av nätförstärkningar, eller åtminstone skjuta fram behovet. Detta kan i sin tur också medföra att en höjning av nätavgiften helt går att undvika eller skjuts . (SOU 2019:30) föreslår att ett internt lågspänningsnät för delning av energi får byggas eller användas utan tillstånd inom en egen fastighet och mellan byggnader och anläggningar som var och en även har en anslutning till en ledning eller ett ledningsnät som används med stöd av en nätkoncession. Syftet är att bättre kunna nyttja den egenproducerade elen. Vi stöder detta förslag men anser att det vore synd att inte ta tillfället i akt att utvidga förslaget till att även gälla en flytt av el mellan fastigheter inom ett tydligt avgränsat mindre geografiskt område för att möjliggöra för grannar med olika solläge att dela el med varandra. Regeringen bör därför genomföra ett sådant utvidgat förslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om moderna tillståndsprocesser, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4067 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:4071 av (C) yrkandena 3–6 och 2020/21:4074 av m.fl. (KD) yrkandena 2–4. Vi har tidigare ställt oss bakom förslag om att utöka undantag för miljöprövad verksamhet i förordningen (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857). Vi anser att undantaget bör utökas ännu mer. Vi menar att det finns en potential att ytterligare minska tiden i tillståndsprocesserna genom att fastställa att förstärkning, uppgradering eller utökning av en befintlig kraftledning inte ska anses medföra en betydande miljöpåverkan. En sådan bestämmelse skulle t.ex. vara möjlig att närmare ange i miljöbedömningsförordningen (2017:966) där verksamheter som inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan listas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om moderna tillståndsprocesser, punkt 7 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4071 av (C) yrkandena 3–6 och 2020/21:4067 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:4074 av m.fl. (KD) yrkandena 2–4. Vi vill påminna om att länge varit drivande för att det ska bli möjligt att ladda elfordon via gatubelysningen. Detta har många fördelar, framför allt ur ett resursperspektiv. Eftersom elen redan är framdragen och det inte kräver att någon ytterligare yta tas i anspråk är förslaget ett bra komplement till det pågående arbetet med att uppföra laddstolpar. De tekniska förutsättningarna med förslaget finns redan, men det är inte tillåtet. Utvecklingen går redan mot att belysningsnätet blir multifunktionellt, och även om ett sådant nät inte är ett rent belysningsnät menar vi att det är lämpligt med ett undantag som främjar användningen av befintlig infrastruktur. Vi kan konstatera att hemställde till regeringen om ändringar i belysningsförordningen. Även (SOU 2019:30) förordade sådana ändringar. Trots detta har regeringen ännu inte agerat. Vi menar att regeringen borde ha tagit tillfället i akt och i denna proposition inkluderat bestämmelser, eller åtminstone aviserat kommande förordningsändringar, som gör det tillåtet att ladda elfordon via gatubelysningen. Vidare anser vi att det ska vara möjligt att dra tillbaka en nätkoncession. Vi menar att gällande reglering gör kunden svag i förhållande till elnätsägaren. Incitamenten att investera för att avhjälpa kapacitetsutmaningar är vidare otillräckliga. För att jämna ut denna obalans anser vi att det ska vara möjligt att bli fråntagen en nätkoncession vid grova brister i elnätsverksamheten. Ett sådant beslut bör lämpligen ligga inom ansvarsområde. Vi anser att bör få i uppdrag att uppföra en kravlista som kan användas för att pröva om nätkoncessionshavaren har levt upp till sitt ansvar. Som exempel anser vi att det tydligare borde granskas om nätkoncessionshavare har utfört de investeringar som de är förpliktade att göra samt om de uträttat ett tillräckligt underhåll för att säkerställa leveranssäkerhet och elnätets allmänna tillförlitlighet. Vi menar att ett sådant förslag ligger inom ramen för den aktuella propositionens syfte. Att bygga ut elnätsinfrastrukturen kan ha stor påverkan på den fysiska miljön och påverka flera aktörer över region- och kommungränserna. Vi vill därför se en ökad lokal och regional samordning i planeringen av elnätsinfrastruktur, så att bebyggelsen genomförs på ett sätt som gagnar regionen som helhet. Vi noterar att och län har fått i uppdrag att vara regionalplaneorgan och samordna i de fall den fysiska miljön i två eller flera kommuner berörs. Vi anser att detta uppdrag ska utvärderas och utvidgas för att tillämpas i andra län. Uppdraget bör vidare breddas och även inkludera utbyggnad av elnätsinfrastruktur. För oss är äganderätten en central och vägledande princip. Att det uppstår situationer när mark behöver nyttjas för samhällets infrastrukturändamål, som t.ex. vid nätutbyggnad, är ofta ofrånkomligt. Vår uppfattning är dock att markintrång ska undvikas i högsta möjliga grad. Nätutbyggnad bör därför alltid viktas mot andra åtgärder, som t.ex. energieffektivisering eller smarta lösningar som kan avhjälpa kapacitetsutmaningar genom att förskjuta efterfrågan av el . Om ett markintrång bedöms som oundvikligt anser vi att det ska ställas krav på att tydligare visa på den samhällsekonomiska nyttan av olika alternativ med olika markåtgång. Vi kan konstatera att det pågår stora projekt i där luftledningar grävs ned, eftersom marksnål teknik bedömts som mer värdefull för samhället. Minskat markintrång minskar också konflikterna lokalt. Vidare anser vi att ersättningsnivåerna vid markintrång behöver ses över. Markägaren behöver kunna ersättas inte bara genom expropriation utan genom mer flexibla avtalsformer där brukandet av marken enbart avskrivs marken är tagen i anspråk och med exempelvis årliga utbetalningar. En sådan ersättningsform menar vi behövs, inte bara för att täcka markägarens reella förluster utan också för att planeringen av samhällsinfrastrukturen då baseras på hela den samhällsekonomiska kostnaden när mark tas i anspråk. Den kolsänka som växande skogsmark utgör minskas t.ex. vid exploatering, och skogsbruket är en näring med högt exportvärde. Vi menar att modellen för ersättningsformerna behöver ses över för att bättre reflektera detta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om moderna tillståndsprocesser, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4074 av m.fl. (KD) yrkandena 2–4 och 2020/21:4067 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:4071 av (C) yrkandena 3–6. Jag har i det föregående ställt mig bakom utskottets förslag att ska anta regeringens lagförslag. Jag anser dock att regeringen på tre punkter bör återkomma med vissa justeringar. För det första stöder jag inriktningen när det gäller förslaget om omedelbar giltighet. Jag anser dock att propositionens formulering är för snäv, något jag menar kommer att få som konsekvens att förslaget inte kommer att leda till någon större förändring. Jag anser därför att formuleringen bör ändras till att i stället omfatta ”en ledning av mindre omfattning eller med begränsad påverkan på motstående intressen”. Därigenom skulle det bli möjligt för nätmyndigheten att fatta beslut om verkställighetsförordnande även i större projekt där det inte finns några starka motstående intressen. För det andra föreslår regeringen en tillfällig förlängning när en ansökan om nätkoncession avslås eller avvisas. Enligt förslaget ska prövningsmyndigheten få besluta att en nätkoncession ska fortsätta att gälla som behövs för att ledningen ska kunna tas ur bruk utan att det påverkar elförsörjningen. Tiden ska få bestämmas till för beslutet endast om det finns särskilda skäl. Jag menar att detta är ett steg i rätt riktning. Jag kan konstatera att sådana beslut regelmässigt överklagas, och mot den bakgrunden anser jag att det vore mer lämpligt att räkna från den tidpunkt när beslut fick laga kraft. För det tredje är jag i grunden positiv till ambitionsförflyttningen när det gäller villkoren för hur och när prövningsmyndigheten ska få ändra en nätkoncession för linje på ansökan av nätkoncessionshavaren. Bedömningen är att en enklare ordning för att pröva ändringar kommer att leda till minskad administration för nätföretagen och prövningsmyndigheten samt i många fall kortare prövningstider. Förutom att de berörda projekten skulle bli lättare att genomföra skulle också resurser frigöras till mer komplicerade projekt. Även på denna punkt menar jag dock att det går att ifrågasätta om det inte är möjligt att förenkla ytterligare något. Jag menar att det bör förtydligas att det endast är förändringens lämplighet som ska prövas, inte hela anläggningen. Dessutom anser jag att det är en onödigt hög administrativ ribba att kräva en ansökan. Det borde räcka med en anmälan. bestämmelser skulle kunna stå som förebild när ett sådant regelverk byggs upp. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stamnätet och tillståndsprocesser, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 13. Jag anser att tillståndsprocessen för stamnätskoncessioner måste snabbas på. tar tillståndsprocessen för stamnätet orimligt . Flaskhalsarna i elnätet och den långsamma tillståndsgivningen är två av de stora problemen med svenska elnät . Det behövs gemensamma riktlinjer för länsstyrelserna för deras insatser i tillståndsprocessen för stamnät och det behövs ett tydligt uttalat mål om att tillståndsprocesserna måste gå snabbare. Regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Övrigt om tillstånd och handläggningstider, punkt 9 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 25, 2020/21:4040 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:4067 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:4068 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:4074 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2020/21:794 av och (båda C), 2020/21:2227 av (M) och 2020/21:2255 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3 och 2020/21:2722 av (MP) yrkande 1 och 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkande 23. Propositionen som behandlas i detta betänkande innehåller förslag som bl.a. syftar till att det ska bli enklare att bygga ut elnätet i , att tillståndsprocesserna ska bli mindre resurskrävande för både elnätsföretagen och berörda myndigheter samt att det ska bli enklare för nätföretag att vidta åtgärder utan att ansöka om ny nätkoncession. Dessa förslag är vällovliga men inte tillräckliga. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med kraftfulla förslag för att underlätta och förkorta tillståndsprocessen för elnät. Det behövs en översyn av allt från myndighetsresurser till domstolsprocesser, tillåtlighetsprövningar och processerna hos både Lantmäteriet och andra myndigheter. Experter menar att regeringens förslag i propositionen förkortar processen från tio till . Det är som sagt bra men inte tillräckligt. Vidtas inte ytterligare åtgärder riskerar att hamna efter i elektrifieringen. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med mer kraftfulla förslag för att förkorta tillståndstiderna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om tillstånd och handläggningstider, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2020/21:794 av och (båda C), 2020/21:2227 av (M), 2020/21:2255 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3, 2020/21:2722 av (MP) yrkande 1, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 25, 2020/21:4040 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:4067 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:4068 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:4074 av m.fl. (KD) yrkande 1. Det är djupt bekymmersamt att det tar så pass att få ny elproduktion och ny elnätskapacitet på plats. Det behövs en rad insatser för att förkorta ledtiderna. En grundläggande princip ska vara att myndigheternas handläggning ska kunna ske parallellt med övrig hantering i projekten. Tillståndsgivningen ska inte behöva bli tidsstyrande i annat än undantagsfall när det finns särskilda skäl. Den som ansöker om att bygga elproduktion, elnät eller annat som behövs för att kraftsystemet ska fungera ska mötas av en professionell och serviceinriktad stat som anstränger sig för att hanteringen ska vara effektiv. För att tillståndsprocesserna ska bli effektiva krävs att ansökningar är fullständiga och att myndigheterna besitter den kompetens som krävs för att hantera dem. Detta i sin tur kräver att det finns en möjlighet till dialog för de som vill ansöka om nätkoncession innan en ansökan lämnas in. Det gäller särskilt när ansökan avser ny teknik. Jag anser därför att en grundläggande princip i statens tillståndsgivning ska vara att tillståndsgivningen ska vara så pass effektiv att den inte blir tidsstyrande för den sökande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ökad sammanlänkning av ett fossilfritt energisystem, punkt 10 (M, KD) av (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 34. Genom energiunionen länkas samman. Detta är en viktig process som binder ihop medlemsländernas marknader, ökar handeln med el och bidrar till att trygga elförsörjningen även i . Kärnkraften tillsammans med vattenkraften gör att har en mycket låg andel fossila bränslen jämfört med andra länder. Ju mer fossilfri el exporterar som tränger undan smutsig el i andra länder, desto bättre. Vi anser därför att sammanlänkningen av medlemsländernas elnät bör påskyndas genom ökade investeringar och höjd målsättning inom ramen för EU:s energiunion. Sammanlänkningen av den nordiska elmarknaden kan tjäna som ett föredöme. Vi vill också ersätta EU:s mål för förnybar energi med ett mål om fossilfri energi, där kärnkraften inkluderas. Vi menar att en ambitiös politik för företagande, frihandel och innovationer går hand i hand med en modern energipolitik. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ökad sammanlänkning av ett fossilfritt energisystem, punkt 10 – motiveringen (SD) av (SD), (SD) och (SD). I motion 2020/21:3349 (M) yrkande 34 förordas ett tillkännagivande om att ska verka för en ökad sammanlänkning i EU och att målet för den europeiska energipolitiken ska vara ett fossilfritt energisystem. Vi delar motionärernas uppfattning att EU:s mål för förnybar energi bör ersättas med ett mål för fossilfri energi, där kärnkraften inkluderas. Detta är något som vi framfört i andra sammanhang (bet. 2020/21:NU21). Vi anser dock inte att bör vidta några åtgärder med anledning av det aktuella tillkännagivandet som även omfattar förslag om en ökad sammanlänkning av elnäten i EU. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Sammanlänkningsmål för EU, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 12. Elnätens betydelse för det svenska elsystemet har ökat, inte minst för möjligheten att klara klimatomställningen. För att ladda fordon eller elektrifiera industrier kommer ett robust elsystem att vara avgörande. Ju mer koldioxidfri el producerar, desto mer kan exporteras för att tränga undan el producerad av kol och gas i . Så för klimatets skull är det därför viktigt att producerar mycket el. Jämte en hög elproduktion är dock en god sammanlänkning av elnäten mellan och dess grannländer viktigt. Det gör att kan få ett mer stabilt elsystem samt att svensk el med låga utsläpp av växthusgaser kan exporteras och göra nytta i andra länder. har en sammanlänkning på med grannländerna. Vi anser att ambitionsnivån i EU måste höjas och att det bör antas ett sammanlänkningsmål i EU på till 2030. Regeringen bör därför verka för att sammanlänkningsmålet i EU höjs till 2030. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Export av fossilfri el, punkt 12 (M, KD) av (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 34. Klimatutmaningen ställer krav på att hela världen ställer om. Det förutsätter att miljötekniken fortsätter att utvecklas. Åtgärder behöver vidtas för att underlätta export av svensk koldioxidfri el såväl som miljövänlig energiteknik. är en nettoexportör av el. har exporterat 10–, men möjligheterna behöver förbättras. Ett konkret problem är att långt ifrån alla EU-länder har marknadspriser på el. Kärnkraften tillsammans med vattenkraft gör att har en mycket låg andel fossila bränslen jämfört med andra länder. Ju mer fossilfri el exporterar som tränger undan smutsig el i andra länder, desto bättre. bör därför exportera mer el från kärnkraft till andra länder i . För att stödja exporten av fossilfri el behöver även sammanlänkningen av EU:s medlemsländers elnät påskyndas genom ökade investeringar och höjd målsättning inom ramen för EU:s energiunion. Vi menar att en ambitiös politik för företagande, frihandel och innovation går hand i hand med en modern energipolitik. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Framtida elnätsreglering, punkt 13 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 8. elnät har byggts ut i omgångar. Allt pekar dock på att elnätet inte räcker till. Ett tydligt exempel är de allvarliga kapacitetsproblem som drabbat och . En viktig del i lösningen är ökad nätkapacitet. Vidare har fortfarande en stor elproduktion i norr och stor användning i söder samt begränsningar i överföringen däremellan. Det kräver ökad nätkapacitet. har haft en ryckighet i elnätsregleringen. Överklaganden, domstolsprocesser och kraftigt ökade kostnader har kantat nätregleringen det . har begränsningar i avgiftsuttag gjorts, men då för en tidigare reglerperiod. Kvar på regeringens bord ligger elnätsregleringens utformning den kommande reglerperioden. Detta bör utredas och regeringen bör före nästa reglerperiod återkomma med förslag om en ny elnätsreglering till . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ny modell för elmarknaden, punkt 14 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 6. Elmarknadsmodellen i bör utvecklas med utgångspunkt i den befintliga marknadsmodellen. Centrala delar av elmarknaden bör kompletteras och utvecklas. Ett mål för leveranssäkerhet bör, som krävt, införas och till det bör ett tydligt ansvar pekas ut. Såväl analysförmågan som villkoren för stödtjänster bör utvecklas. Handläggningstiderna bör förkortas rejält för att aktörer snabbare ska kunna svara på marknadssignaler. Elnätsregleringen bör klargöras. Stöd och subventioner ska fasas ut. har fattat ett beslut om ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett mål för leveranssäkerhet för elförsörjningen. Ett sådant mål kan tydliggöra vad företag och hushåll kan förvänta sig av elsystemet. Det gör också att ansvar för att målet uppnås, eller inte uppnås, kan pekas ut. Regeringen har ännu inte återkommit till med förslag till mål för leveranssäkerhet. Det är fortsatt angeläget att ett mål för leveranssäkerhet införs. Däremot ser vi inget behov av fler riksdagsbeslut på området. Vi anser därför att bör ställa sig bakom det som anförs om att utreda en ny marknadsmodell för elmarknaden som säkrar en trygg elförsörjning och tillkännage detta för regeringen. Den elhandlarcentriska modellen, punkt 15 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 21. fattades de första besluten om en ny elhandlarcentrisk modell med en gemensam slutkundsmarknad. Bland skälen bakom besluten fanns en ambition om att underlätta för elkunderna genom endast en kontakt mellan kund och företag, liksom att gå över till en faktura. Arbete har gjorts för att genomföra reformen. I debatten har dock frågor väckts om reformens lämplighet. Efter regeringens it-haveri med Transportstyrelsen och väcks med rätta frågor om reformens säkerhet. En annan fråga som väckts är att elnät anses väsentligt viktigare för en trygg elförsörjning än för sedan. Autogiro och andra betallösningar gör också att nyttan med en faktura inte är densamma som . Alla dessa skäl gör att vi finner det rimligt att stanna upp och se över den elhandlarcentriska modellen. Vi förordar därför att regeringen utreder om det fortfarande finns skäl att genomföra modellen och vid behov återkommer till . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Anvisningsavtal, punkt 16 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 38. Alltsedan omregleringen av den svenska elmarknaden har en relativt stor andel av elkunderna inte gjort något aktivt val och i stället fått ett anvisat elavtal. Problemet med dessa elavtal är att de i de flesta fall är dyrare än genomsnittet. lade regeringen fram en proposition om anvisade elavtal. Ändringarna i den gällde dels systemet med anvisad elleverantör, dels innehållet i elleverantörernas fakturor.