bet · H801MJU16 · 2021-04-16 00:00:00 — För att motverka fortsatt minskning krävs flera åtgärder för att förbättra miljöförhållandena för ålgräs. Övergödningen i havet måste minska och bestånden av stora rovfiskar i ekosystemen behöver öka. Dessutom måste ålgräsängarna skyddas i samband med muddring och dumpning av muddermassor. Det krävs således åtgärder för att skydda, bevara och restaurera ålgräsängarna. Arbetet för biologisk mångfald i övrigt, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 8 samt 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 1. Biologisk mångfald är viktigt för att naturen ska kunna motstå, och återhämta sig från, påfrestningar utan att ta allvarlig skada. Biologisk mångfald är också en förutsättning för att ekosystemen ska fungera och för de ekosystemtjänster som vi drar nytta av . Det finns därför många goda skäl att värna den biologiska mångfalden, såväl etiska och ekologiska som ekonomiska. Förlust av biologisk mångfald är ett av världens mest akuta miljöproblem. För att hejda förlusten krävs därför både nationella åtgärder och internationellt samarbete. Det positiva är att människan kan bidra till att öka den biologiska mångfalden om vi vidtar rätt åtgärder. Det är därför bra att världen agerar för att göra skillnad. En sådan åtgärd är att FN har fastställt 17 globala hållbarhetsmål (Agenda 2030) och att dessa har ratificerats av 193 länder. Ett av dessa mål (nr 15) rör biologisk mångfald. Det tar upp vikten av att skydda, återställa och främja ett hållbart nyttande av landbaserade ekosystem, hållbart bruka skogar, hejda och vrida tillbaka markförstöringen samt hejda förlusten av biologisk mångfald. Förutom det globala målet diskuteras på EU-nivå en europeisk grön giv som bl.a. tar upp frågor om att bevara och restaurera ekosystem och biologisk mångfald. Dessutom behandlar ett av nationella miljökvalitetsmål samma område. Allt detta är bra men trots att har haft sina miljökvalitetsmål är utvecklingen fortsatt oroväckande. Mål i all ära, men de får sällan effekt om de inte är tydliga, samarbetas om samt följs upp systematiskt. har nya mål dessutom tillkommit, varför det finns mål som överlappar varandra samt juridiska och ekonomiska styrmedel som står i konflikt med varandra. Myndigheterna bör därför ges i uppdrag att samverka för att nå dessa mål. Vi anser således att det förebyggande arbetet med biologisk mångfald bör öka genom ett ökat samarbete mellan olika myndigheter. Vi vill vidare framhålla betydelsen av samhällsekonomiska analyser i arbetet med biologisk mångfald. I samband med den fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen som gjordes 2019 uppgav att biologisk mångfald och klimatfrågan är de viktigaste miljömålen att komma till rätta med. Förslag på åtgärder kanske finns men de genomförs bara ibland då kostnaderna för desamma ofta bedöms som alltför höga. Med hjälp av samhällsekonomiska analyser skulle dock kostnadsbilden uppfattas annorlunda. Ett exempel på detta framgår av (Jordbruksinformation 1 – 2020) som visar att värdet av svenska tambins pollinering, samhällsekonomiskt sett, motsvarar ca i kommersiell odling. av värdet härrör från pollinering av äpplen, jordgubbar och oljeväxter. Det ekonomiska värdet av produktionen av honung och vax uppgår enligt samma rapport till ca . Honungsbiet är den klart vanligaste pollinerande insekt som används av människan, men i används även ca 5 000 införda humlesamhällen . Dessa används framför allt i tomatodling. Pollinering från humlor och solitärbin ingår däremot inte i den ovannämnda studien. Vi anser att är ett utmärkt exempel på betydelsen av att genomföra samhällsekonomiska analyser samt analyser av incitament och styrmedel för ett ökat och långsiktigt bevarande av biologisk mångfald. Det behövs sammanfattningsvis samhällsekonomiska analyser, liksom analyser av incitament och styrmedel för ett långsiktigt bevarande av biologisk mångfald. Arbetet för biologisk mångfald i övrigt, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 8. Natur och miljö har många dimensioner som är viktiga ur ett medborgarperspektiv. Naturen ger möjlighet till naturupplevelser och rekreation och naturens biologiska mångfald fyller en viktig funktion. Allemansrätten, strandskyddet samt skyddet för biologisk mångfald, hotade arter samt skog och mark är alla viktiga för att förvaltarskapstanken ska fungera i praktiken. Förvaltarskapstanken handlar om att dagens generation förvaltar för kommande generationer och framtiden. Det innebär att det arv vi lämnar efter oss ska ha bättre status än det vi ärvde. Handel med hotade arter, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3358 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 23 samt 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 9. Illegal handel med utrotningshotade djur, reptiler, uppstoppade djur samt smycken, naturmediciner och souvenirer gjorda av material från hotade djur omsätter mångmiljardbelopp och är olagligt i . Brott mot reglerna är straffbart enligt svensk lag. För att motverka den illegala handeln finns en internationell överenskommelse om handel med hotade arter: Cites (konventionen för reglering av handel med vissa utrotningshotade vilda djur och växter). Avsikten med Cites är att få kontroll över den lagliga handeln och därmed motverka den olagliga. är ett av de 182 länder som har skrivit under Cites och den har införlivats i och i svensk lagstiftning. Vi menar att genomförandet av Cites ska följas upp i större utsträckning och att bör verka för att varje land som skrivit under Cites också genomför det som konventionen fastställer. Handeln med elfenben från tjuvjagade elefanter måste stoppas. har antagit en av världens starkaste lagstiftningar mot elfenbenshandel. , och har också vidtagit åtgärder för att stänga sina elfenbensmarknader. Kvar finns EU som i stället har hindrat insatser för att stänga EU-marknaden. Huvudregeln är förvisso att alla kommersiella aktiviteter med elfenben är förbjudna, men det finns fortfarande undantag trots att kriminella nätverk utnyttjar EU:s lagliga elfenbensmarknad. Att EU inte vidtar åtgärder skickar också en tydlig signal om att elfenben är en accepterad konsumtionsvara, vilket spär på efterfrågan. I genomsnitt dödas 55 elefanter per dag genom tjuvjakt, och handeln i EU med äldre elfenbensföremål utnyttjas av kriminella nätverk för att föra ut nya elfenben från tjuvjagade elefanter. Elefanterna klassas som en sårbar art med en kvarvarande population på ca 415 000 individer. Så länge det finns en marknad för elfenben uppmuntras jakten och pågår både legal och illegal elfenbenshandel inom och genom export från EU. måste göra ett tydligt ställningstagande för att EU:s elfenbensmarknad ska stängas. Om kriminella nätverk utnyttjar de undantag som finns måste undantagen ses över och ytterst tas bort. Vi vill att regeringen ska föra fram detta i kommande diskussioner inom EU för att bevara mångfald och bidra till en hållbar utveckling i samt ge dem större möjligheter att bevara elefanterna. Vi anser således att ska driva på för att marknaden för elfenben ska stoppas inom EU. Handel med hotade arter, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2020/21:3358 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 23. är knappt tjugo hajarter utrotningshotade. Det är hajarnas fenor, kött och leverolja som är åtråvärda. Exempelvis ses makohajens kött och fenor som delikatesser i kinesisk och asiatisk matlagning. Den vanligaste hajen i svenska vatten torde vara pigghajen, även den hotad på grund av hårt fisketryck eftersom den i andra världsdelar fiskas som matfisk. Arten är fredad i svenska vatten både i kommersiellt fiske och fritidsfiske. har plats högt upp i näringskedjan och spelar därför en viktig roll i havens ekosystem. En minskning av haj påverkar alla övriga arter i haven. På grund av ett överfiske i kombination med att hajar förökar sig långsamt hotas många hajarters överlevnad . blir också könsmogna relativt sent och får få avkommor. Politikens uppgift ska inte vara att reglera handeln mer än vad som behövs för att uppnå ett visst mål. Målet måste vara att minska rovfisket av haj. De i fåtaligt förekommande hajarterna är enligt Havs- och vattenmyndigheten fredade. Det finns skäl för regeringen att se över i vilken omfattning det är möjligt att förhindra import av produkter från haj och då i synnerhet hotade hajarter. Invasiva främmande arter, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 16. har drygt 200 arter försvunnit från . Eftersom de flesta av dessa inte var särskilt vanliga har påverkan på ekosystemen varit liten. har det tillkommit hundratals nya växt- och djurarter till den svenska och faunan. Några av dessa är s.k. invasiva främmande arter, alltså arter som sprider sig från sitt ursprungliga område till nya områden och där hotar den biologiska mångfalden på ett eller annat sätt. Det kan exempelvis handla om arter som har få eller inga naturliga fiender i sin nya livsmiljö eller bär med sig sjukdomar som inhemska arter har dålig motståndskraft mot. Vilka konsekvenser detta får för de svenska ekosystemen är ännu inte helt klarlagt och konsekvenserna varierar från art till art. Men flera fall har uppmärksammats där invasiva främmande arter hotar att konkurrera ut svenska arter eller åstadkommer stora skador. Exempel är kungskrabba, amerikansk hummer och spansk skogssnigel eller mördarsnigel som den ofta kallas. Blomsterlupinen är ett hot mot vår inhemska flora eftersom den effektivt tränger undan och kväver andra blommor. Arten är klassad som ”mycket högrisk” när det gäller hur invasiv den är, men är enligt inte upptagen på den nationella listan över invasiva arter. Arten är dessutom allergiframkallande och giftig för människor och boskap. I har beslutat att införa förbud mot att sälja, sprida och plantera blomsterlupin. Vi anser att bör utreda huruvida blomsterlupin ska föras upp på den nationella förteckningen över invasiva arter samt liksom den finska införa förbud mot att sälja, sprida och plantera blomsterlupin. är EU-förordningen om att bekämpa invasiva främmande arter införlivad i svensk lagstiftning. gäller att lagstiftningen genomföras och blir väl känd även hos allmänheten. En handlingsplan för de unionslistade problemarterna har utarbetats. Vi saknar dock en handlingsplan som också behandlar de arter som är problematiska i men som inte finns med på unionslistan. Därför anser vi att och Havs- och vattenmyndigheten ska få i uppdrag att utarbeta en sådan handlingsplan och följa upp den systematiskt. Invasiva främmande arter, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. Invasiva arter är ett av de största hoten mot den biologiska mångfalden. Framgång kan nås när människor i bygden engageras för bekämpningen, som exempel på bekämpning av blomsterlupin visar. Därför bör det göras möjligt för byalag och andra lokala föreningar som samlar bygden att söka medel för gemensam bekämpning. Det gör även att lokalbefolkningen får vara med och bestämma om bekämpningen. Naturvårdsdirektiven, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 8. bör verka för att kraftigt minska antalet arter som ingår i artlistorna i Naturvårdsdirektiven. Listorna bör i normalfallet endast omfatta arter som rör sig över flera EU-medlemsländers gränser och som motsvarar klassen akut hotade i rödlistan. Artskyddsförordningen, punkt 7 (SD, KD) av (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 66 och 67 samt 2020/21:1772 av (M). Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska se över artskyddsförordningen och ta ställning till om ändringar i ersättningsbestämmelser eller andra delar av balken är nödvändiga för att översynens syfte ska kunna nås. Detta är välkommet men direktiven kunde vara tydligare i att justera artskyddsförordningen så att den utan s.k. guldplätering motsvarar de krav som faktiskt ställs i naturvårdsdirektiven. Översynen av artskyddsförordningen bör således inbegripa att kraven i förordningen inte modifieras strängare än vad som görs i det ursprungliga EU-direktivet. Enligt artskyddsförordningen är det bl.a. förbjudet att avsiktligt störa vilda fåglar och andra djur som listas i förordningen, och att skada eller förstöra dessa djurs fortplantningsområden eller viloplatser. Emellertid finns häckningslokaler för fåglar i princip överallt i skogen. Fåglar och andra djur störs om man bedriver skogsbruk. Utifrån artskyddsförordningen så som den är skriven är det därför möjligt för en myndighet att stoppa i princip alla skogsbruksåtgärder. Skyddet av fåglar i förordningen bör därför förändras från ett individperspektiv till ett artperspektiv. Förvaltning av skarv, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22 samt 2020/21:1974 av (M) yrkande 7 och 2020/21:3039 av (M) i denna del. presenterade 2014 en nationell förvaltningsplan för skarv. Bestånden av skarv har därefter fortsatt att växa explosionsartat. Detta inverkar negativt på sårbara fiskepopulationer, växtlighet, vattenmiljö och kustfisket. Regionala förvaltningsplaner behöver därför inrättas i alla berörda län i för att förvaltningen ska fungera bättre. I ett remissyttrande om en regional förvaltningsplan framhåller () att , med tanke på den explosionsartade utvecklingen av skarvbeståndet, bör definiera och fastställa kriterier för en gynnsam bevarandestatus för skarven. SLU bedömer att detta skulle minimera konflikter mellan havs- och vattenmiljöförvaltningen och fiskförvaltningen å ena sidan och viltförvaltningen å andra sidan. SLU hänvisar också till som tydligt har framhållit att medlemsstaterna har stora möjligheter att själva förvalta populationen av skarv. Men för att kunna genomföra detta krävs att ställer upp tydliga målkriterier. Något måste göras för att hejda den explosionsartade tillväxten av skarv. bör därför få i uppdrag att definiera och fastställa kriterier för en gynnsam bevarandestatus för skarv. Förvaltning av säl, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 28 i denna del och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2020/21:2923 av m.fl. (C) yrkande 18 i denna del. Havs- och vattenmyndigheten har utarbetat förvaltningsplaner för gråsäl i samt för knubbsäl i och . Dessvärre finns det regionalt också stora problem med säl, såsom i där vikarsälen är det stora hotet mot bl.a. kustfisket. Sälarna konkurrerar om fisken och orsakar skada eftersom de tar fisk direkt ur fiskenäten och på så sätt förstör fiskeredskap. Populationen i uppgår till ca 20 000 individer och stammen ökar med . För att anpassa populationen till de negativa skador som uppstår till följd av sälmask, födosök – ofta bestående av sårbara fiskpopulationer – och konfliktsituationen med yrkesfisket bör populationen förvaltas bättre. Vi anser därför att Havs- och vattenmyndigheten ska ges i uppdrag att utarbeta en nationell förvaltningsplan för vikarsälen i . Förvaltning av säl, punkt 9 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2923 av m.fl. (C) yrkande 18 i denna del och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 28 i denna del och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 20. skapar stora problem för både fiskbestånd och fiskare. togs ett välkommet beslut om att ändra i jaktförordningen (1987:905), vilket innebär att nu får besluta om licensjakt på gråsäl. Denna licensjakt borde göras permanent. Förvaltning av vargstammen, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:725 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13 samt 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 22. tog 2013 beslut om en intervall för gynnsam bevarandestatus för varg på 170–270 individer. I och med att har antagit ett intervall om miniminivå för gynnsam bevarandestatus innan den kan anses jaktbar, skulle det även vara fördelaktigt med en maximinivå, dvs. ett tak, för att ha kontroll både nedåt och uppåt och få en mer förutsägbar förvaltning . Den övre gräns som beslutat skulle fungera som tak. Med en nedre gräns på 170 och en övre gräns (taket) på 270 individer, så skulle vi mer effektivt kunna fastslå om det finns utrymme för licensjakt eller inte kommande jaktsäsong och slippa de eviga diskussionerna om huruvida det ska jagas varg eller inte. Det vore enklare att utifrån vinterns inventering avgöra och besluta om hur många vargar som får skjutas vid kommande vinters licensjakt. Om inventeringen finner att beståndet ligger nära taket så finns ett utrymme för jakt. Om inventeringen däremot finner att antalet vargar är närmare golvet än taket så bör någon jakt kanske inte utlysas, om inte för stora koncentrationer av varg skapar lokala bekymmer. Skulle stammen slutligen ha nått ett antal som ligger över taket ska besluta om jakt ned mot mitten av intervallet 170–270 vargar. Eftersom vinterns inventering räknade till 365 vargar skulle det aktuella utrymmet för kommande vinters vargjakt landa på 145 vargar enligt vårt förslag. stöder man sig enbart på minsta antal för gynnsam bevarandestatus, men inte på högsta antal för vargstammen. En vargstam utan tak är en obegränsad vargstam, som skapar en ändlös debatt med onödiga konfliktytor. Den skadar dessutom förtroendet för svensk jakt och viltvård. För att nå en jämnare fördelning av vargstammen över landet bör regeringen även utreda möjligheten att också bestämma länsvisa maximinivåer. Visar vinterns inventering att taket överskrids inom länet ska fatta beslut om vargjakt, oberoende av antalet individer i resten av landet. Det skulle medverka till att komma till rätta med koncentrationen av varg. Förvaltning av vargstammen, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2020/21:725 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13. Rovdjurspolitikens utformning har sin utgångspunkt i art- och habitatdirektivet. Huvudsyftet med art- och habitatdirektivet är att uppnå en hållbar utveckling genom att främja den biologiska mångfalden som man tar hänsyn till ekonomiska, sociala, kulturella och regionala behov. En hållbar vargstam med hållbar bevarandestatus är föremål för vetenskapliga bedömningar som utgår från kunskapsläget. Bedömningarna görs av myndigheter. Hur stora stammarna av olika arter behöver vara för att kunna anses vara tillräckligt starka är en bedömningsfråga för experterna inom området. Enligt expertisen behöver den svenska vargstammen bestå av minst 300 individer för att uppnå gynnsam bevarandestatus och kunna finnas kvar långsiktigt. har slagit fast antalet utifrån det aktuella forskningsläget. Den här typen av bedömningar måste utgå från vetenskapliga analyser av populationens storlek och utveckling. Hur stor vargstammen ska vara ska alltså inte beslutas genom riksdagsbeslut. Jaktfrågor, punkt 11 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2923 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2020/21:769 av (C), 2020/21:1444 av och (båda L) och 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 14. Med hjälp av länsvisa kartor över särskilt sårbara områden för tamdjurshållningen går det att underlätta och skynda på beslut om skyddsjakt. Sådana kartor bör därför skapas. Jaktfrågor, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 14 samt 2020/21:769 av (C), 2020/21:1444 av och (båda L) och 2020/21:2923 av m.fl. (C) yrkande 12. När en myndighet har beviljat skyddsjakt på rovdjur, oavsett art, är det angeläget att de djur som ligger bakom skadorna kan avlivas. Då handlar det inte om jakt i egentlig mening utan skademinimering genom att avliva det eller de djur som utför skadorna. För att kunna genomföra detta bör fler hjälpmedel kunna tillåtas för att få till stånd ett snabbt avslut. Tyvärr finns det både begränsningar och otydligheter i lagstiftningen när det gäller flera tekniska hjälpmedel som bör kunna användas vid skyddsjakt på rovdjur. Regelverket för viltkameror har lättats upp men vid beslutad skyddsjakt bör det kunna lättas upp ännu mer för att både minska bördan för den eller de som drabbats samt underlätta för de jägare som har fått uppdraget. Man kan med hjälp av bilder från en viltkamera konstatera att djuren finns i bevakat område men man får inte agera på den information som kamerorna ger. bör därför besluta om att förtydliga lagstiftningen så att man tillåts agera direkt på bilder från en viltkamera. Detta bör även innefatta tillåtelse att använda motorfordon för att snabbt ta sig ut till området där djuren finns. Björnen ställer till stora skador i många områden. Jakten hålls ändå på en så låg nivå att björnstammen uppgår till upp emot 3 000 björnar, vilket är dubbelt så mycket som krävs för att björnen ska anses ha gynnsam bevarandestatus. Björnstammens antal måste sänkas ytterligare. Licensjakten på björn bör därför utökas. Skyddad skog och mark, punkt 12 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 71 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:782 av och (båda C) yrkande 2 och 2020/21:926 av (KD) yrkandena 1 och 2. Hur länder redovisar och klassificerar skyddad natur varierar. Detta gör det svårt att korrekt tolka den statistik som produceras.