bet · H801JuU43 · 2021-03-26 00:00:00 — Effektivare hantering av häktningar och minskad isolering Utskottet ställer sig i huvudsak bakom regeringens förslag till ändring i bl.a. , lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare och häktningslagen. Utskottet föreslår dock en ändring i regeringens förslag som innebär att en misstänkt som utgångspunkt får vara häktad i längst fram till dess att åtal har väckts och inte i längst som regeringen föreslår. Enligt utskottet innebär en tidsgräns en rimligare avvägning mellan å ena sidan behovet av att förhindra de allra längsta häktningstiderna och å andra sidan vikten av att inte försämra vare sig förutsättningarna för utredningsarbetet eller möjligheten till lagföring. I denna del finns en reservation (M, SD, KD). Vidare tydliggörs i motiven att man vid bedömningen av om det finns synnerliga skäl för att överskrida tidsgränsen för häktning ska göra en helhetsbedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. Utskottet föreslår således bl.a. följande lagändringar: • En misstänkt får som utgångspunkt vara häktad i längst fram till dess att åtal har väckts. Om den misstänkte inte har fyllt är . Tiderna får överskridas om det finns synnerliga skäl, t.ex. när det misstänkta brottet är särskilt svårutrett för att det utgör en del av organiserad eller gängrelaterad brottslighet. • En misstänkt som är och intagen i häkte har rätt att vistas med personal eller någon annan . • Rätten beslutar vilka slags restriktioner åklagaren får ge en misstänkt. • Möjligheterna att hålla en s.k. gemensam häktnings- och huvudförhandling utökas. • Åklagaren ska redovisa en tidsplan för förundersökningen. • Den som inte har fyllt och som är gripen eller anhållen får hållas i förvar i polisarrest endast om det är absolut nödvändigt och ska därför som utgångspunkt placeras på något annat ställe. • Det tydliggörs att den som inte har fyllt får anhållas endast om det finns synnerliga skäl. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns totalt 14 reservationer (M, SD, C, V, KD) och tre särskilda yttranden (C, V, L). Proposition 2019/20:129 Effektivare hantering av häktningar och minskad isolering. 17 yrkanden i följdmotioner. 10 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Effektivare hantering av häktningar och minskad isolering Rättens beslut om restriktioner Förvar av barn i polisarrest Övriga lagförslag och ikraftträdande Gemensam häktnings- och huvudförhandling Anhållande och häktning av unga lagöverträdare Särskilda ungdomshäkten och särskilda ungdomshem Konsekvenser av förslagen m.m. 1.Tidsgräns för häktning, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Tidsgräns för häktning av unga lagöverträdare, punkt 2 (M, SD, KD) 3.Rättens beslut om restriktioner, punkt 3 (SD, KD) 4.Förvar av barn i polisarrest, punkt 4 (M, SD, KD) 5.Förvar av barn i polisarrest, punkt 4 (C) 6.Förvar av barn i polisarrest, punkt 4 (V) 7.Gemensam häktnings- och huvudförhandling, punkt 6 (C) 8.Anhållande av unga lagöverträdare, punkt 7 (C) 9.Sänkt gräns för häktning av unga, punkt 8 (M, SD, KD) 10.Särskilda ungdomshäkten och särskilda ungdomshem, punkt 9 (M) 11.Särskilda ungdomshäkten och särskilda ungdomshem, punkt 9 (V) 12.Presumtionen för häktning, punkt 10 (M, SD, KD) 13.Utvärdering av rättens beslut om restriktioner vid häktning, punkt 11 (M) 14.Helhetsperspektiv för rättsväsendet, punkt 12 (M, KD) 1.Tidsgräns för häktning, punkt 1 (V) 2.Tidsgräns för häktning, punkt 1 (L) 3.Förvar av barn i polisarrest, punkt 4 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag I Bilaga 4 Utskottets lagförslag II Bilaga 5 Reservantens lagförslag Bilaga 7 Lagrådsremissens lagförslag Bilaga 8 Lagrådsyttrande som utskottet begärt Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i i de delar det avser 24 kap. 4 a §, 18 a § och 20 § samt punkt 2 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna med den ändringen att a) 4 a § och punkt 2 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, b) lagen ska träda i kraft . Därmed bifaller delvis proposition 2019/20:129 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2019/20:3587 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:3589 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. Reservation 1 (M, SD, KD) Tidsgräns för häktning av unga lagöverträdare antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare i de delar det avser 23 a § och punkt 2 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna med den ändringen att a) lagen ska träda i kraft , b) tidpunkten i punkt 2 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska vara . Därmed bifaller proposition 2019/20:129 punkt 3 i denna del och avslår motionerna 2019/20:3559 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:3589 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 2 (M, SD, KD) Rättens beslut om restriktioner a) regeringens förslag till 1. lag om ändring i i de delar det avser 24 kap. 5 a § med den ändringen att lagen ska träda i kraft , 2. lag om ändring i häkteslagen (2010:611) i de delar det avser att 6 kap. 4 § ska upphöra att gälla och punkt 2 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna med den ändringen att - lagen ska träda i kraft , - tidpunkten i punkt 2 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska vara , b) utskottets förslag i bilaga 4 till lag om ändring i . Därmed bifaller proposition 2019/20:129 punkterna 1 och 5, båda i denna del, och avslår motion 2019/20:3587 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 3 (SD, KD) Förvar av barn i polisarrest antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare i de delar det avser 6 a § med den ändringen att lagen ska träda i kraft . Därmed bifaller proposition 2019/20:129 punkt 3 i denna del och avslår motionerna 2019/20:3559 av m.fl. (V) yrkande 3, 2019/20:3585 av (C) yrkande 3, 2019/20:3587 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 4 (M, SD, KD) Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Övriga lagförslag och ikraftträdande antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m., 3. lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 4. lag om ändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom, 5. lag om ändring i häkteslagen (2010:611), i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan med den ändringen att lagarna ska träda i kraft . Därmed bifaller proposition 2019/20:129 punkterna 1 i denna del, 2, 3 i denna del, 4 och 5 i denna del. Gemensam häktnings- och huvudförhandling 2019/20:3585 av (C) yrkande 1. Reservation 7 (C) Anhållande av unga lagöverträdare 2019/20:3585 av (C) yrkande 2. Reservation 8 (C) Sänkt gräns för häktning av unga 2019/20:3589 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 9 (M, SD, KD) Särskilda ungdomshäkten och särskilda ungdomshem 2019/20:3559 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:3589 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 10 (M) Reservation 11 (V) 2019/20:3587 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2019/20:3589 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 11, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 32 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 12 (M, SD, KD) Utvärdering av rättens beslut om restriktioner vid häktning 2019/20:3589 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 13 (M) 2019/20:3587 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 14 (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD) och (M). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2019/20:129 Effektivare häktningar och minskad isolering. I propositionen lämnar regeringen ett antal förslag som syftar till en effektivare hantering av häktningar. Förslagen är avsedda att bidra till ökad rättssäkerhet och att barnperspektivet får större genomslag. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Med anledning av propositionen har fyra motioner med 17 yrkanden väckts. I ärendet behandlas också sju motioner från allmänna motionstiden /21. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Under ärendets beredning har det inom utskottet framställts ett förslag om att regeringens förslag om tidsgränser för häktning bör ändras så att en misstänkt ska få vara berövad friheten i som häktad fram till dess att åtal har väckts och inte som föreslås i propositionen. Utskottet har i enlighet med grunderna för 10 kap. 4 § riksdagsordningen inhämtat behövliga upplysningar och yttranden över detta förslag. Eftersom det har gått sedan den utredning som ligger till grund för propositionen skickades ut på remiss beslutade utskottet också att med stöd av 10 kap. 8 § riksdagsordningen ge berörda myndigheter möjlighet att även i övrigt lämna synpunkter på förslaget att införa tidsgränser för häktning (se utskottspromemoria /20–2113). En lista över remissinstanserna finns i bilaga 6. Utskottet beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet avstyrkte utskottets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnittet Tidsgränser för häktning. Utskottet inhämtade därefter kompletterande uppgifter om häktningstider från . Under ärendets fortsatta beredning beslutade utskottet att med stöd av 10 kap. 4 och 8 §§ riksdagsordningen inhämta behövliga upplysningar och yttranden över motionsyrkanden om att avslå propositionen i den del som avser införande av tidsgränser för häktning för vuxna (se utskottspromemoria /21–890). En lista över remissinstanserna finns i bilaga 9. Effektivare hantering av häktningar och minskad isolering I propositionen lämnar regeringen ett antal förslag som syftar till att en effektivare hantering av häktningar, en ökad rättssäkerhet och till att barnrättsperspektivet får större genomslag. Utskottet behandlar i de inledande avsnitten de delar av propositionen där det finns motionsyrkanden om avslag eller med motförslag. Det rör sig bl.a. om tidsgränser vid häktning, rättens möjlighet att besluta om restriktioner och förvar av barn i polisarrester. Därefter behandlar utskottet övriga delar av propositionen samt ett antal motionsyrkanden om tillkännagivanden i flera av de frågor som berörs i propositionen. Utskottets förslag i korthet ställer sig i huvudsak bakom regeringens förslag till ändringar i och lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare som innebär att det införs tidsgränser för häktning. När det gäller vuxna föreslås dock en ändring i regeringens förslag som innebär att en misstänkt som utgångspunkt får vara häktad i längst fram till dess att åtal har väckts och inte i längst som regeringen föreslår. För misstänkta som ännu inte fyllt ska tidsgränsen i enlighet med regeringens förslag vara . Tidsgränserna får överskridas om det finns synnerliga skäl. Därmed avslår motioner om att inte införa tidsgränser och om att införa en kortare tidsgräns än den föreslagna för unga lagöverträdare. Vidare tydliggör utskottet i motiven att man vid bedömningen av om det finns synnerliga skäl för att överskrida tidsgränsen för häktning av personer som ännu inte fyllt ska göra en helhetsbedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. Jämför reservation 1 (M, SD, KD) och 2 (M, SD, KD) samt särskilt yttrande 1 (V) och 2 (L). I många länder, t.ex. , och , finns gränser för hur länge en häktning får pågå. Någon sådan tidsgräns finns inte i . I stället anses det följa av den s.k. proportionalitetsprincipen att en häktning inte får pågå hur som helst, se 24 kap. 1 § tredje stycket (RB). Principen innebär att det ska göras en avvägning mellan olika hänsyn, vilket innebär att den tilltänkta åtgärden inte får vara mer ingripande, omfattande eller varaktig än att den står i rimlig proportion till vad som kan vinnas med åtgärden. Skälen för ett frihetsberövande ska ställas i relation till de olägenheter som frihetsberövandet skulle medföra för den misstänkte. Domstolen omprövar som huvudregel om fortsatt häktning ska medges (24 kap. 18 § tredje stycket RB). Att en person som är misstänkt för brott är häktad är en förutsättning för att brottet ska kunna utredas och lagföras. I vissa fall krävs att häktningen är långvarig. Längre häktningstider förekommer framför allt vid allvarliga brott som tar att utreda. Enligt propositionen är de vanligaste brottsmisstankarna vid mycket långa häktningstider mord eller försök till mord, grovt narkotikabrott, grov narkotikasmuggling och grovt bedrägeri. Inte sällan handlar det om brottslighet med flera inblandade, ibland med internationella kopplingar. innebär häktning ett stort intrång i den personliga integriteten och utgör en psykisk påfrestning för den enskilde. Inte minst gäller detta vid häktningar som pågår och särskilt när den häktade inte har fyllt , dvs. är ett barn. I fall då häktning är nödvändigt är det därför angeläget att tiden som den misstänkte är frihetsberövad är så kort som möjligt. Internationellt har det riktats återkommande kritik mot för att det inte finns en gräns för hur lång häktningstiden får vara. Kritiken har kommit från bl.a. särskilda kommitté mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling (CPT), för barnets rättigheter () som övervakar efterlevnaden av FN:s konvention om barnets rättigheter (). Även nationellt har det riktats kritik mot avsaknaden av tidsgränser, bl.a. från . Om tidsgränser införs kan det enligt propositionen leda till att en del av de allra längsta häktningstiderna undviks. Tidsgränser blir ofta handlingsdirigerande och skapar ett effektivt incitament till bättre planering och resursanvändning, kortare ledtider och därmed ett minskat behov av att överskrida dem. För den misstänkte är det en uppenbar fördel att tiden i häkte hålls så kort som möjligt. En effektivare hantering av mål med långvariga häktningar innebär även fördelar för andra aktörer i rättskedjan. Sammantaget finns det enligt regeringen starka skäl för att införa gränser för hur länge en häktning får pågå. Tidsgränserna måste vara väl avvägda och bör kunna överskridas i vissa fall En förutsättning för att införa tidsgränser är att de är väl avvägda. Svårigheten är att åstadkomma en rimlig avvägning mellan å ena sidan behovet av att förhindra de allra längsta häktningstiderna och å andra sidan vikten av att inte försämra vare sig förutsättningarna för utredningsarbetet eller möjligheten till lagföring. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att en misstänkt ska få vara berövad friheten i som häktad fram till dess att åtal har väckts. Om den misstänkte inte har fyllt när häktningsbeslutet verkställs ska vara . var enligt uppgift från 144 av totalt 6 512 vuxna häktade innan beslut om åtal. Under var 8 av totalt 71 barn häktade innan beslut om åtal. Det kan således konstateras att merparten av dagens häktningstider ligger inom de föreslagna tidsgränserna. Ett par remissinstanser anser att gränsen för barn bör vara i stället , med hänvisning till de krav som ställer upp och de uttalanden som har gjorts av . har getts ställning som svensk lag genom lagändringar som trädde i kraft , se lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter. I finns inget krav på att ett barn endast får vara frihetsberövat , utan det som anges där är att ett barn ska frihetsberövas för kortast lämpliga tid (artikel 37 c). Däremot har rekommenderat att ett barn åtalas och ställs inför rätta efter det att frihetsberövandet började. Kommitténs rekommendationer kan enligt propositionen visserligen tjäna som stöd och ge viss vägledning för tolkning och tillämpning av , men är ingen rättskälla och är inte juridiskt bindande för konventionsstaterna (prop. 2017/18:186 s. 79 f. och 91). Det finns således inget konventionsrättsligt hinder mot den tid som föreslås. En tidsgräns skulle träffa ungefär hälften av alla häktade barn. Ett så pass långtgående förslag riskerar att ha en negativ inverkan på förutsättningarna att utreda och lagföra brott som begås av barn som är av allvarligt slag. Även om det är mycket angeläget att barn är häktade kan en sådan ordning inte godtas. Sammantaget bedömer regeringen att de föreslagna tidsgränserna är väl avvägda. När det gäller de som är häktade rör misstankarna allvarlig brottslighet som t.ex. mord, försök till mord och grovt narkotikabrott. Det är brott som i vissa fall tar så att utreda att det inte är möjligt att väcka åtal inom de föreslagna tidsgränserna. Regeringen anser att tidsgränserna på begäran av åklagaren måste kunna överskridas i vissa fall. Det minimerar risken att tidsgränser får en negativ inverkan på möjligheterna att utreda och lagföra allvarlig brottslighet. Det bör därför införas gränser för hur länge en häktning får pågå med möjlighet att överskrida dessa i vissa fall. Frågan om tidsgränsen ska vara tre eller bör avgöras av den tilltalades ålder när häktningsbeslutet verkställs, vilket i allmänhet är i omedelbar anslutning till den första häktningsförhandlingen. Det ska klargöras att tidsgränserna inte ska tillämpas vid häktning i samband med en framställning om att en brottmålsdom ska verkställas i enligt lagen om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom eller lagen om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m. Tidsgränserna bör få överskridas om det finns synnerliga skäl I propositionen föreslås att tidsgränserna för häktning bör få överskridas om det finns synnerliga skäl. Prövningen av vad som kan utgöra synnerliga skäl för att få överskrida tiderna för hur länge en häktning får pågå måste göras utifrån förhållandena i det enskilda fallet. Det är därför inte möjligt att uttömmande ange vad som utgör synnerliga skäl. Kravet markerar dock att möjligheten att överskrida tidsgränserna bör tillämpas restriktivt. Typiskt sett kan det finnas synnerliga skäl om straffvärdet är mycket högt i kombination med att det misstänkta brottet är särskilt svårutrett, t.ex. på grund av att det har internationella kopplingar, eller för att brottet utgör en del av organiserad eller gängrelaterad brottslighet. En annan faktor som kan beaktas är om det har tillkommit andra häktningsgrundande brottsmisstankar i fråga om samma misstänkte som avser allvarlig eller svårutredd brottslighet. Även den misstänktes eget agerande kan medföra att det finns synnerliga skäl att förlänga häktningstiden. Regeringens uppfattning är att undantagsmöjligheterna från tidsgränserna träffar endast en mycket liten del av den totala andelen häktade. Om inte straffvärdet är mycket högt i kombination med att brottet är särskilt svårutrett, och det inte heller finns någon annan omständighet som innebär synnerliga skäl, ska häktningen hävas när tidsgränsen går ut. Vidare bedöms den handlingsdirigerande effekten få till följd att häktningar som har pågått handläggs på ett sådant sätt att frågan om att överskrida tidsgränsen inte ens blir aktuell. Något som kan påverka häktningstiden är tidsåtgången för forensiska undersökningar, framför allt de som utförs av Nationellt forensiskt centrum (NFC) vid . Regeringen redovisar i propositionen att flera åtgärder vidtagits för att förkorta handläggningstiderna och att utvecklingen har varit positiv, men anför att hanteringen hos NFC fortfarande kan ha inverkan på hur långvarig en häktning blir. Regeringen framhåller att det är viktigt att hanteringen av forensiska undersökningar hos NFC inte leder till att häktningstiderna blir omotiverat långa. Det är också viktigt att det finns en tydlig ordning för hur en fråga om att överskrida en tidsgräns hanteras. Enligt regeringens förslag ska rätten häva ett häktningsbeslut om inte åtal har väckts eller ett överskridande av tiden har begärts senast tiden går ut. Om åklagaren begär att tiden ska få överskridas ska rätten senast den dag tiden går ut hålla förhandling i häktningsfrågan. I kommittémotion 2019/20:3589 av m.fl. (M) yrkande 1 yrkas att avslår förslaget i fråga om tidsgränser för häktning. Motionärerna framhåller att fokus bör läggas på att förkorta utredningstiderna i stället för de långa häktningstiderna. Detta bör åstadkommas genom att berörda myndigheter ges tillräckliga resurser. I kommittémotion 2019/20:3587 av m.fl. (KD) yrkande 3 yrkas att förslaget om en tidsgräns för häktning avslås. Det finns utöver organiserad brottslighet en inhemsk och icke organiserad brottslighet som är svår att utreda eftersom det kräver komplicerad forensisk analys som kan ta tid. En hård tidsgräns och synnerliga skäl för att frångå den kan försvåra utredningen. I kommittémotion 2019/20:3559 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att ska besluta om en ändring i regeringens förslag som innebär att längsta sammanhängande tid för häktning av barn ska vara och inte . I kommittémotion 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om samma sak. Förslag att införa en tidsgräns för häktning av vuxna Under ärendets beredning har, som framkommit ovan, framställts ett förslag om att den föreslagna tidsgränsen för häktning bör ändras från . Bakom förslaget ligger farhågor om att en tidsgräns skulle vara alltför kort och riskera att försämra förutsättningarna för utredningsarbetet och möjligheten till lagföring, särskilt som dagens brottslighet i många fall blir alltmer svårutredd. Detta kommer dessutom att hända i utredningar om de allra svåraste och allvarligaste brotten (se utskottspromemoria /20–2113). Utskottet beslutade att inhämta behövliga upplysningar och yttranden över förslaget. I promemorian efterfrågades också bl.a. synpunkter på vilka konsekvenserna kan bli av att skillnaden ökar mellan tidsgränserna för de som är under respektive . En majoritet av remissinstanserna avstyrker eller är kritiska till den föreslagna förlängningen av tidsgränsen för häktning av vuxna från och ställer sig i stället bakom propositionens förslag till en tidsgräns . Flera av remissinstanserna konstaterar därvid att redan den föreslagna tidsgränsen omfattar en ytterst liten andel av antalet häktningar och att många av dessa fall dessutom sannolikt skulle träffas av den föreslagna ventilen, att det föreligger synnerliga skäl för fortsatt häktning. Risken för att förslagen i propositionen skulle leda till att allvarliga brott inte kan utredas framstår därför som mycket begränsad. Några remissinstanser, bl.a. , och , tillstyrker utskottets förslag. En förutsättning för att ska ställa sig bakom en tidsgräns för barn är dock att det uttryckligen av förarbetena framgår att man vid bedömningen av om det finns synnerliga skäl för att överskrida tidsgränsen ska göra en helhetsbedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. Även tillstyrker förslaget att förlänga tidsgränsen från , men menar att tidsgränsen för barn också bör förlängas, från . Mot bakgrund av att brottsligheten blir allt mer avancerad med gängkriminalitet och internationella kopplingar är utgångspunkten för vid att det inte bör införas några tidsgränser. När det gäller frågan om huruvida en förlängning av tidsgränsen för vuxna kan utgöra ett incitament för äldre kriminella att i ökad utsträckning utnyttja och förmå personer att begå brott kan det enligt flera remissinstanser, bl.a. ombudsmän, och , inte uteslutas att så är fallet. menar dock att det kan ifrågasättas om det finns några sådana incitament och att skillnader i påföljder troligen är av större betydelse. Några remissinstanser, bl.a. Hovrätten för och anser att tidsgränsen för häktning av barn bör vara .