bet · H801NU14 · 2021-02-18 00:00:00 — finns det en närområdesersättning, s.k. bygdemedel som ekonomiskt ersätter de kommuner som påverkats av utbyggnaden av vattenkraft. Ersättningen regleras i lag och förordning och innebär att den som har tillstånd till vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift. Dessa medel ska i första hand ersätta de kostnader som uppstått för att förebygga eller minska skadan eller ersättning för skadan från vattenverksamheten. Återstående medel fördelas sedan av och kan användas till både lån och bidrag som främjar det lokala näringslivet eller service i bygden. När det gäller vindkraft har en bygdepeng uppstått som ett krav från olika kommuner, men det har skett på frivillig väg utan reglering. Avsaknaden av ett tydligt regelverk har utmynnat i en mängd olika lokala varianter av bygde-peng, där även ersättningsnivåerna kan skilja sig åt betydligt. För att skapa en starkare rättvisa mellan olika kommuner vid en vindkraftsetablering vill vi att bygdemedel för vindkraften ska hanteras på samma sätt som för vattenkraften och framöver regleras i lag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionalisering av fastighetsskatten, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2020/21:1234 av (M), 2020/21:1454 av (L) och 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 6. regioner har dragits med allt tuffare ekonomiskt läge. Det har inte minst visat sig under coronapandemin och det innebär att staten antingen behöver skjuta till medel eller att sektorn måste få behålla mer av de inbetalda skatterna. Det föreligger en risk för höjningar av regionalskatten på flera håll vilket ytterligare skulle förvärra situationen genom att familjer och företag flyttar och därmed driver på urbaniseringen. Vi anser därför att regionernas ekonomi behöver stärkas genom en omfördelning av fastighetsskatten. Genom att regionalisera fastighetsskatteintäkterna från industri- och energifastigheter och elproduktionsenheter kombineras statligt stöd med egna intäkter. Detta förväntas ge regionerna, inte minst de mer glest befolkade, bättre förutsättningar att hantera den rådande ekonomiska situationen och dess möjlighet att ge likvärdiga förutsättningar oavsett i vilken del av landet man bor. Tanken med detta förslag är att det blir respektive region istället för staten, som är fallet, som får behålla dessa skatteintäkter. Åtgärden gynnar samtliga regioner men de mer utpräglade landsbygdsregionerna får störst tillskott. Vidare bör detta ske utan s.k. öronmärkning vilket skulle innebära en generell budgetförstärkning för regionerna som skulle förbättra förutsättningarna att tillhandahålla god sjukvård och möjligheterna att upprätthålla och utveckla infrastruktur i enlighet med lokala behov. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionalisering av fastighetsskatten, punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2020/21:1234 av (M), 2020/21:1454 av (L) och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 20. För oss är det självklart att människor i större utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete. Lika självklart är det att regioner som bidrar med värdefull produktion får behålla delar av detta värde. Skattebaser är ett effektivt verktyg för att öka människors inflytande över sin vardag. Därför anser vi att skattepolitiken ska användas som redskap för att vara tillväxtskapande i hela landet. Detta är en viktig del av skattepolitiken vid en skattereform. Att använda skattepolitiken som ett tillväxtredskap för hela landet kan möjliggöras genom att regionalisera fler delar av den statliga fastighetsskatten i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. Vi anser att man bör utreda hur ett antal skattebaser skulle kunna regionaliseras, så att regionerna får behålla en större andel av de värden som skapas hos dem. Ett första steg är att regionalisera fastighetsskatten på vind- och vattenkraftverk. Vi förordar därför att regeringen vid en större översyn av skattesystemet ska utreda hur skatteintäkter från fastighetsskatten på vind- och vattenkraftverk kan regionaliseras. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2020/21:1236 av (M), 2020/21:1868 av (M), 2020/21:3166 av och (båda C), 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2020/21:3573 av (M). Jag anser att regioner som bidrar med värdefull produktion av t.ex. vattenkraft ska få behålla delar av detta värde. Att mer av naturresursernas värden stannar kvar där de utvinns är mycket värdefullt för de som bor i bygden. Trots att vattenkraften genererar enorma summor kommer endast en mycket liten andel av överskottet från vattenkraftsproduktionen kommunerna till del. Regeringen har i och med den energipolitiska överenskommelsen valt att sänka fastighetsskatten på vattenkraft som man inte har någon annan lösning på hur man ska kunna återföra medel till kommunerna utöver den s.k. närområdesersättningen. har valt en annan modell där kommunerna får en betydligt högre ersättning för de negativa konsekvenser som utbyggnaden av vattenkraften medför. Jag vill att en större del av kraftbolagens vinster kan återföras till de kommuner och regioner där vattenkraften produceras. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag på hur en större del av vattenkraftens vinster ska komma de berörda kommunerna till del. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:1236 av (M), 2020/21:1868 av (M), 2020/21:3166 av och (båda C) och 2020/21:3573 av (M). går intäkter från naturresurser direkt till staten, och kommunerna får enbart skatteintäkter från de boendes arbetsinkomster. Dagens modell leder till att landsbygdskommunerna framställs som bidragstagare, som storstädernas skattebetalare håller under armarna. En tydligare formell koppling, kombinerat med en omfördelning från de kommuner där vinsterna genereras, skulle kunna tydliggöra för alla att stad och land behöver varandra. Det skulle också kunna innebära att kommuninvånarna såg mer positivt på olika typer av projekt för att utveckla naturresurserna i kommunen. finns det problem med att skapa en situation där kommuner får helt skilda välfärdsförutsättningar baserat på om det ligger en utbyggd älv eller finns mineraler i marken i just den kommunen. Jag är öppen för att kommuninvånare ska få större del av naturresurserna, men frågan behöver utredas i grunden. En utredning bör därför tillsättas om för- och nackdelar med en modell där vinsterna från de svenska naturresurserna i första hand hamnar i kommunerna och därifrån omfördelas enligt en fastställd princip, snarare än nuläget där intäkterna går till staten och kommunerna enbart får skatteintäkter från de boendes arbetsinkomster. I detta sammanhang är det värt att studera bl.a. den norska modellen, där en del av vinsterna från nyttjandet av landets naturresurser går direkt till kommunerna. Det kan också uppstå viss gränsdragningsproblematik, som exempelvis när vattenkraftverk finns i en kommun medan dammen finns i en annan. har också en samhällsgeografisk struktur inte minst avseende näringsliv och arbetsmarknad där man ofta bor i en kommun men jobbar i en annan del av regionen. Det kan inte uteslutas att regionen snarare än kommunen är en lämplig bas för ett sådant system. Detta, liksom hur utjämningssystemet kan påverkas, bör utredningen också ta i beaktande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om regional utveckling, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:134 av (SD), 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:1116 av (M), 2020/21:1238 av (M), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 23, 2020/21:1811 av och (båda S), 2020/21:1930 av (M), 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2138 av m.fl. (S), 2020/21:2474 av m.fl. (S), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 33, 2020/21:3161 av och (båda C), 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkandena 1, 7 och 9, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 18, 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3562 av (M) yrkande 2. Stöd på EU-nivå bör i så stor utsträckning som möjligt syfta till att bidra till verksamheter som i slutändan kan bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. Vi anser att man på den nationella nivån ska verka för att skapa programstrukturer som genererar bärkraftiga verksamheter lokalt och regionalt som går i takt . Det är viktigt att svenska folkets skattepengar får så stor utväxling som möjligt utifrån väl underbyggda analyser, bra genomföranden samt uppföljning och utvärdering så att verksamheterna blir så hållbara och långsiktigt bärkraftiga av sig själva som möjligt. Vi anser därtill att utöver EU-finansierad regionalpolitik bör såväl verksamhet, som tilldelade medel och inom , effektutvärderas och följas upp för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. Det har påvisats brister i systemet för företagsstöden. Samordningen är svag, stöden är uppdelade på många myndigheter som ofta arbetar mot samma målgrupper och målet med stöden är ofta oklara. För att stöden ska vara motiverade krävs också att det går att bedöma effekterna av dem bättre än . Regeringen behöver således renodla, förtydliga och utvärdera företagsstöden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om regional utveckling, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5 samt 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:134 av (SD), 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:1116 av (M), 2020/21:1238 av (M), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 23, 2020/21:1811 av och (båda S), 2020/21:1930 av (M), 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2138 av m.fl. (S), 2020/21:2474 av m.fl. (S), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 33, 2020/21:3161 av och (båda C), 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkandena 1, 7 och 9, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 18, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3562 av (M) yrkande 2. Vi ser positivt på landsbygdens möjligheter. kan man inte blunda för de stora utmaningar som finns, inte minst vad gäller avfolkning och ofrivillig urbanisering. Omkring en tredjedel av befolkning bor på landsbygden. De möjliggör en stark handelsbalans för genom sitt värv inom t.ex. skogs-, gruv- och metallindustrierna. För befolkningen på landsbygden skulle en ökad turism ha en positiv inverkan på såväl sysselsättning som förutsättningarna att kunna bo kvar och fortsätta verka i sitt närområde. Detta skulle också motverka ett ensidigt och sårbart näringsliv genom att arbetsmarknaden skulle bli mer differentierad. God infrastruktur vad gäller såväl fysiska transporter som snabb och stabil internetuppkoppling är vidare viktiga förutsättningar för regional tillväxt. Vi anser att staten bör ha en aktiv roll vad gäller att främja förutsättningarna för regional tillväxt som det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata. Utmaningen, anser vi, ligger i att få en ökad tillväxt i hela landet. Skapandet av en uthållig och bärkraftig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. En viktig förutsättning för att både företag och medborgare ska ha möjlighet att verka i hela är tillgången till såväl privat som offentlig service. Målsättningen för den politik vi förordar är att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt för företag och medborgare som väljer att bo och verka i landets glesbefolkade regioner på liknande villkor som i landets övriga, mer tätbefolkade regioner. I mest glesbefolkade delar saknas möjlighet och kundunderlag att ha både ett postkontor, ett apotek och en matbutik. Ännu större samordning av offentliga och privata tjänster än den vi ser kan därmed vara en väg att gå. En lokal matbutiks överlevnad kan vara direkt avgörande för att kunna tillhandahålla offentlig service såsom medicin- och postpaketutlämning. Vi menar därför att en sådan samordning även gynnar möjligheten att bedriva privat service. Vissa näringar är geografiskt kopplade till det som ligger utanför stadskärnorna. Det gäller exempelvis skogsnäringen, gruvnäringen, stora delar av livsmedelssektorn och deras nätverk av underleverantörer och distributörer. Dessa näringar ger upphov till ett mycket brett spektrum av arbetstillfällen, och de värdekedjor som de ger upphov till knyter ihop stad och landsbygd när råvaror ska förädlas och säljas vidare. På så vis genereras skatteintäkter i kommuner över hela . De gröna näringarna skapar arbetstillfällen överallt och de är särskilt effektiva jobbskapare. Vi menar därför att regeringen bör ge samtliga myndigheter och bolag som har i uppdrag att främja näringsliv och arbetstillfällen uppdraget att beakta landsbygdsperspektivet. På landsbygden finns även många egenföretagare, som uppger att pappersarbete tar alltmer tid från det huvudsakliga arbetet. För att hålla tillbaka denna utveckling bör regeringen ge alla myndigheter som möter landsbygdsföretagare ett tydligt främjandeuppdrag. Vidare vill vi i detta sammanhang även lyfta de problem som vi ser med transportbidraget. Transportbidraget är ett regionalpolitiskt stöd och omfattar stödområdet , , och . Stödet ska kompensera för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd samt stimulera till höjd förädlingsgrad inom stödområdets näringsliv. Stödet har dock under vissa år haft ett större anslag än vad som har behövts för att täcka de ansökningar som har kommit in. Enligt finns det olika delförklaringar till att allt färre söker detta bidrag. Det beror bl.a. på att företag flyttar eller lägger ned och att det finns företag som inte är medvetna om att de kan ansöka om stödet. I den mån företag inom stödområdet flyttar söderut inom menar vi att det är en tydlig indikation på att transportbidraget inte fullt ut fyller sitt syfte och kan betraktas som för lågt. Enligt vår uppfattning behöver öka informationsspridningen till näringslivet inom de berörda stödområdena om möjligheterna att få transportbidraget. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om regional utveckling, punkt 7 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 33 samt 2020/21:134 av (SD), 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:1116 av (M), 2020/21:1238 av (M), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 23, 2020/21:1811 av och (båda S), 2020/21:1930 av (M), 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2138 av m.fl. (S), 2020/21:2474 av m.fl. (S), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2020/21:3161 av och (båda C), 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkandena 1, 7 och 9, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 18, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3562 av (M) yrkande 2. Inom de gröna näringarna skiljer sig förutsättningarna åt för män och kvinnor. Kvinnor efterfrågar andra stödinsatser än de som det offentliga erbjuder. Till exempel har det visat sig att kvinnor på landsbygden är mer benägna att söka investeringsstöd till hästverksamhet, restauranger och kaféer än till traditionellt jordbruksföretagande. Det finns också skillnader i hur stora investeringar kvinnor planerar för jämfört med män. För att de gröna näringarna ska kunna uppnå sin fulla potential krävs det enligt vår mening att män och kvinnor ges samma möjligheter till att driva och utveckla sina företag. Offentliga stödinsatser behöver därför ta hänsyn till både kvinnors och mäns behov. bör därför tydliggöra för regeringen att den ska verka för att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att utveckla och driva företag på landsbygden. Vi anser vidare att det behövs fler åtgärder för att främja företagsetablering, skapa fler jobb och stärka konkurrenskraften i hela landet. Därför förordar vi att regeringen ska vidta åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen i svenska företag och att regeringen ska se över hur det regionala ansvaret hos myndigheter kan tydliggöras och stärkas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om regional utveckling, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2020/21:134 av (SD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:1116 av (M), 2020/21:1238 av (M), 2020/21:1811 av och (båda S), 2020/21:1930 av (M), 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2138 av m.fl. (S), 2020/21:2474 av m.fl. (S), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 33, 2020/21:3161 av och (båda C), 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkandena 1, 7 och 9, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 18, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3562 av (M) yrkande 2. Det finns en stor potential i att utveckla det nordiska samarbetet över landsgränserna. Vi har mycket gemensamt med våra nordiska grannländer och skulle alla tjäna på att utveckla samarbetet inom ett flertal områden såsom infrastruktur, forskning, kapitalförsörjning för landsbygden, arbetsmarknad och service. Enligt min mening bör därför en nordisk samverkan inom regionalpolitiken, framför allt med våra grannländer , och , utvecklas. Jag ser också positivt på regionala lösningar för att underlätta för de som bor och arbetar i gränsregionerna. Därför vill jag att regeringen tar de initiativ som behövs för att utveckla en regionalpolitisk samverkan mellan de nordiska länderna. Exempelvis bör de nordiska lokala sparbankerna och andelsbankerna ges möjligheter att stärka småföretagen och deras utveckling i regioner utanför de nordiska tätortsregionerna. För att stärka landsbygdsutvecklingen och finansieringen av nya jobb och företag samt för att öka bankkonkurrensen anser jag att möjligheterna att skapa en gemensam nordisk kompetensbank för de lokala banker som finns i bör utredas. Jag anser vidare att glesbygden bör kompenseras för höjda drivmedelsskatter. Skatt på drivmedel är ett viktigt verktyg för att minska bilismens klimatpåverkan, gör den ingen skillnad på en höginkomsttagare i storstad med god tillgång till kollektivtrafik och en låginkomsttagare i glesbygder utan tillgång till alternativ till bilen. Det är därför helt nödvändigt att införa kompensatoriska åtgärder för dem som har låga inkomster i glesbygder och som saknar alternativ till bilen. Glesbygder bör ekonomiskt kompenseras för höjda skatter på bensin och diesel genom att pengar återförs för att stimulera en hållbar klimatomställning, exempelvis genom att stärka möjligheterna till kollektivtrafik i glesbygder, införa konverteringsstöd till befintliga bilar och förändra reseavdraget. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på kompensatoriska åtgärder för att ekonomiskt återföra medel till landsbygders omställning med anledning av höjda drivmedelsskatter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om regional utveckling, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:134 av (SD), 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:1116 av (M), 2020/21:1238 av (M), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 23, 2020/21:1811 av och (båda S), 2020/21:1930 av (M), 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2138 av m.fl. (S), 2020/21:2474 av m.fl. (S), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 33, 2020/21:3161 av och (båda C), 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkandena 1, 7 och 9, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 18, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3562 av (M) yrkande 2. Den sociala ekonomin bidrar till samhällets utveckling på en rad sätt. Den ger förutsättningar för och skolning i demokratiskt beslutsfattande. Den främjar demokratiska värderingar och stärker därmed det sociala kapitalet lokalt och regionalt. Dess verksamheter bidrar även till kvalitet i det regionala utvecklingsarbetet. Den sociala ekonomin bidrar också till privata initiativ och entreprenörskap och uppmärksammar, engagerar och stärker grupper som inte sällan står i utkanten av samhället. I har olika typer av föreningar, folkrörelser, frivilligorganisationer, lokala grupper m.fl. länge spelat en viktig roll för att skapa sammanhållning och identitet både lokalt och regionalt. Ett samhälle som är byggt på tillit mellan människor, där föreningar växer och ideella krafter samlas är något som bör eftersträvas. Detta bidrar till en hållbar samhällsutveckling för en större mångfald, jämställdhet, god miljö och näringsverksamheter. bör därför tydliggöra för regeringen att alla regioner i landet behöver arbeta för den sociala ekonomins utveckling ur ett strategiskt perspektiv.