bet · H901AU6 · 2021-12-09 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet motionsyrkanden som bl.a. handlar om omställning och kompetensutveckling, Arbetsförmedlingen, arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt arbetslöshetsförsäkringen. Med hänvisning till bl.a. pågående arbete föreslår utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 26 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och tio särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 110 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fler vägar till jobb Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m. Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga 1.Fler vägar till jobb, punkt 1 (M) 2.Fler vägar till jobb, punkt 1 (C) 3.Fler vägar till jobb, punkt 1 (V) 4.Självförsörjningsmål, punkt 2 (L) 5.Omställning och kompetensutveckling, punkt 3 (M) 6.Omställning och kompetensutveckling, punkt 3 (SD) 7.Omställning och kompetensutveckling, punkt 3 (V) 8.Omställning och kompetensutveckling, punkt 3 (KD) 9.Arbetsförmedlingen, punkt 4 (M) 10.Arbetsförmedlingen, punkt 4 (V) 11.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (SD) 12.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (C) 13.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (V) 14.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (KD) 15.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (MP) 16.Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, punkt 6 (SD) 17.Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, punkt 6 (C) 18.Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, punkt 6 (KD) 19.Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, punkt 6 (L) 20.Äldre i arbetslivet, punkt 8 (M) 21.Äldre i arbetslivet, punkt 8 (SD) 22.Äldre i arbetslivet, punkt 8 (L) 23.Äldre i arbetslivet, punkt 8 (MP) 24.Arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet, punkt 9 (C) 25.Arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet, punkt 9 (L) 26.Arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet, punkt 9 (MP) 1.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (M, SD, KD) 2.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (L) 3.Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, punkt 6 (V) 4.Samhall, punkt 7 (M) 5.Samhall, punkt 7 (SD) 6.Samhall, punkt 7 (C) 7.Samhall, punkt 7 (KD) 8.Samhall, punkt 7 (L) 9.Arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet, punkt 9 (M, SD, KD) 10.Arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet, punkt 9 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fler vägar till jobb 2021/22:431 av och (M, KD), 2021/22:1628 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:1838 av (M), 2021/22:2161 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 13, 2021/22:3334 av m.fl. (S), 2021/22:3570 av (M), 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2021/22:4048 av (M) yrkande 3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) 2021/22:1145 av (KD), 2021/22:1438 av Boriana (M), 2021/22:3812 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2021/22:4051 av (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (L) 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2754 av m.fl. (S), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17, 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3847 av m.fl. (S), 2021/22:3872 av Lawen Redar (S) och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) 2021/22:1224 av (S), 2021/22:1406 av m.fl. (S), 2021/22:1701 av och (båda M), 2021/22:1764 av m.fl. (S), 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 5, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2021/22:3848 av m.fl. (S). Reservation 9 (M) Reservation 10 (V) Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m. 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 19, 20 och 22, 2021/22:1169 av (C), 2021/22:1697 av (S) yrkande 2, 2021/22:2154 av m.fl. (S) yrkande 7, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4, 6 och 7, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 24 och 29 samt 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) Reservation 14 (KD) Reservation 15 (MP) Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga 2021/22:437 av Per Lodenius (C), 2021/22:2566 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4–6, 8, 9, 11 och 12, 2021/22:2828 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2021/22:3183 av (M), 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 47, 2021/22:3726 av (S), 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkandena 24, 26 och 27, 2021/22:3964 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkandena 18 och 19 samt 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 40. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C) Reservation 18 (KD) Reservation 19 (L) 2021/22:2566 av m.fl. (SD) yrkandena 13–16, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 15, 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2021/22:3964 av m.fl. (L) yrkande 1. 2021/22:430 av (M), 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:2566 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 15, 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 23. Reservation 20 (M) Reservation 21 (SD) Reservation 22 (L) Reservation 23 (MP) 2021/22:566 av (M), 2021/22:1160 av (KD), 2021/22:1415 av m.fl. (S), 2021/22:1795 av (S), 2021/22:2294 av (L) yrkande 3, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 14, 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3573 av (M), 2021/22:3673 av (C) yrkande 7, 2021/22:3986 av m.fl. (L) yrkandena 1–5, 2021/22:4036 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 24 (C) Reservation 25 (L) Reservation 26 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), (MP), (L), (M), (S), (C), Ciczie Weidby (V) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet 111 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22 inom områdena arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Vid utskottets sammanträde fick utskottet information genom dåvarande arbetsmarknadsminister . Information till utskottet har även lämnats av företrädare för Arbetsförmedlingen, och . Fler vägar till jobb Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. etableringsjobb och insatser inriktade på dels olika grupper på arbetsmarknaden, dels olika regioner. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M), 2 (C) och 3 (V). I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) anser motionärerna att etableringsjobben bör genomföras (yrkande 44). Motionärerna menar att genomförandet bör ske skyndsamt. I kommittémotion 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) vill motionärerna se åtgärder för att underlätta för skapande av gigjobb och att öka gigarbetares inkludering i socialförsäkringssystemet (yrkande 13). Motionärerna framhåller att de ser möjligheterna med gig-jobben och att dessa kan vara ett viktigt steg in på arbetsmarknaden. m.fl. (V) anser i kommittémotion 2021/22:2612 att regeringen bör verka för att öka tillgängligheten till snabbspår för nyanlända med utbildning eller erfarenhet inom bristyrken (yrkande 9). I motionen pekas bl.a. på brister i fråga om att behörighetskrav är formulerade så att få personer med utländsk examen uppfyller dem och att samverkan mellan inblandade aktörer fungerar dåligt. I motion 2021/22:2161 av och (båda S) vill motionärerna se riktade insatser, gärna i samverkan med arbetsmarknadens parter, för att locka fler tjejer och kvinnor till energibranschen (yrkande 2). Motionärerna pekar på att många arbetstillfällen kommer att växa fram i branschen . m.fl. (S) ser i motion 2021/22:3334 behov av breda insatser för att stärka arbetsmarknaden och nämner bl.a. etableringsjobb som en viktig del. Motionärerna framhåller särskilt som ett tillväxtområde. I motion 2021/22:431 av m.fl. (M, KD) förespråkar motionärerna att utses till ett pilotlän för samverkansinsatser mellan myndigheter och näringsliv för att minska arbetslösheten i grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. I motion 2021/22:1838 av (M) lyfts situationen i fram. Motionären vill se insatser för att se över bristen på arbetskraft för samhällsviktiga infrastrukturprojekt. (M) föreslår i 2021/22:3570 att en försöksverksamhet genomförs i för en ny arbetsmarknadsreform med s.k. mini-jobs på svensk arbetsmarknad. I motion 2021/22:4048 av (M) anför motionären att insatser för att ytterligare främja integrationen av de nordiska ländernas arbets-marknader och ekonomier bör prioriteras. Motionären anser att det bör tas fram en vitbok med förslag på hur detta kan ske (yrkande 3). I motion 2021/22:1628 av och (båda C) framhålls vikten av att göra det lättare för företagare att anställa (yrkande 2). Motionärerna framhåller särskilt arbetstillfällen inom turist- och besöksnäringen. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1) presenterar regeringen satsningar under den samlade rubriken att fler ska komma i arbete. Det innebär bl.a. insatser för att bekämpa arbetslösheten både bland unga och bland dem som redan före pandemin hade en svag anknytning till arbetsmarknaden. När det gäller arbetsmarknadspolitiska satsningar vill regeringen t.ex. ge fler arbetssökande tillgång till arbetsmarknadsutbildning, matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Vidare föreslås att fler arbetslösa med funktionsnedsättning ska få introduktion till arbete och att äldre arbetssökande ska få förlängd möjlighet till nystartsjobb. Utskottet behandlar regeringens förslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv i betänkandet 2021/22:AU2. Regeringens inriktning på att fler ska komma i arbete innebär även satsningar på en rad andra politikområden, såsom utbildnings-, skatte- och näringspolitiken. Till förslagen hör t.ex. fler utbildningsplatser, sänkt skatt med tyngdpunkt mot låg- och medelinkomsttagare, förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga och medel för att stödja besöksnäringen. Ett exempel på det sistnämnda är satsningar inom utgiftsområde 24 Näringsliv, där regeringen avsätter medel för fortsatta insatser för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring. , Förhandlings- och samverkansrådet PTK (PTK), Industrifacket () och () har träffat en principöverenskommelse om trygghet, omställning och anställningsskydd. Avsikten har från parternas sida varit att ta ett helhetsgrepp om faktorer som i kombination kan skapa flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden. De har gemensamt begärt att regeringen tar fram lagförslag för att anpassa arbetsrätten i enlighet med principöverenskommelsen. Enligt principöverenskommelsen ska ändringar göras i bl.a. lagen (1982:80) om anställningsskydd. Även ett nytt offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd och ett nytt offentligt studiestöd, s.k. omställningsstudiestöd, ska införas. Tre departementspromemorior har behandlat förslag på hur parternas principöverenskommelse ska genomföras (Ds 2021:16, Ds 2021:17, Ds 2021:18). De tre promemoriorna har remitterats och ett beredningsarbete pågår i . Etableringsjobb är en helt ny modell för staten att stimulera anställningar för långtidsarbetslösa och nyanlända som bygger på ett förslag från LO, Unionen och . Etableringsjobb skiljer sig från dagens befintliga subventionerade anställningar på så sätt att staten subventionerar anställningen genom att betala en ersättning direkt till individen, i stället för att arbetsgivaren betalar hela lönen till arbetstagaren och sedan får ersättning för en del av lönen från staten. Stödet räknas som ett statligt stöd enligt om statligt stöd och regeringen behöver därför få stödet godkänt av för att kunna införa det. Regeringen meddelade att en förhandsanmälan har skickats in till för att påbörja processen med att få stödet prövat. I samband med detta uppgav regeringen att avsikten är att införa etableringsjobb i enlighet med parternas förslag . Snabbspår för nyanlända inom bristyrken är en arbetsmetod inom Arbetsförmedlingen. Avsikten med snabbspåren är att ge nyanlända med erfarenhet eller utbildning inom ett bristyrke en snabbare väg in på arbetsmarknaden som arbetsgivarna snabbt får nödvändig arbetskraft. Arbetsmetoden är tänkt som en kedja av insatser där bl.a. kartläggning, validering, bedömning och komplettering av yrkeskunskaper kan utgöra viktiga inslag. Språkträning och praktik kan också vara centrala delar av snabbspåren. Samtliga snabbspår bygger på överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter och omfattar ca 40 bristyrken. IFAU har i rapporten spåret – Om snabbspår för nyanlända med bristyrken (IFAU rapport 2021:11) undersökt hur arbetsförmedlare vid fem arbetsförmedlingskontor arbetade med snabbspår . Rapportförfattarna konstaterar bl.a. att arbetsförmedlare har haft svårt att arbeta enligt metoden då utbildnings- och valideringsplatser delvis har saknats, att vissa arbetsförmedlare inte riktigt har trott på snabbspårsmetoden i sin helhet och att det inom vissa yrken verkar ha varit brist på individer att validera och utbilda. I rapporten dras även slutsatsen att det finns risk för att deltagarantalet i snabbspåren överskattats. Utredningen om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att se över beskattningen av enskilda näringsidkare (dir. 2019:102). Utredningen överlämnade delbetänkandet Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare (SOU 2020:50) där vissa förslag presenteras till förenklingar för enskilda näringsidkare inom ramen för det befintliga skattesystemet. överlämnade utredningen slutbetänkandet Mikroföretagarkonto – schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen (SOU 2021:55). I betänkandet presenteras ett förslag till ett frivilligt system där inkomstskatt ska tas ut schablonmässigt baserat på verksamhetens omsättning. Situationen för personer verksamma inom den s.k. gigekonomin lyfts särskilt fram i betänkandet. Gigekonomin som dörröppnare? (IFAU Rapport 2020:22) I en rapport från utvärdering (IFAU) presenteras en studie som har undersökt hur svenska arbetsgivare värderar arbetslivserfarenhet från s.k. gigjobb. Resultaten indikerar att arbetsgivare värderar sådan erfarenhet lägre än arbetslivserfarenhet från en traditionell anställning, men högre än arbetslöshet. Effekten finns dock endast för arbetssökande med svenskklingande namn. Vid ett möte antog de nordiska statministrarna en vision om att ska bli världens mest hållbara och integrerade region 2030. Samarbetet i ska bidra till att nå målet . En handlingsplan har godkänts av ansvariga ministrar och gäller för perioden –2024. Handlingsplanen beskriver hur ska arbeta för att uppnå visionens mål genom en rad initiativ, som anknyter till visionens tre strategiska prioriteringar: Ett grönt , Ett konkurrenskraftigt och Ett socialt hållbart . antog även en övergripande handlingsplan för mobilitet. En komponent i denna plan är att fortsätta arbetet för att eliminera gränshinder för att främja den fria rörligheten i . Motionsyrkanden om fler vägar till jobb behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen (s. 8 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:55). Utskottet vill inledningsvis framhålla att den pågående pandemin har varit en personlig tragedi för var och en som har drabbats. Pandemin har också fört med sig omfattande negativa effekter på såväl den svenska arbetsmarknaden som hela den globala ekonomin. Även om läget är osäkert finns det dock signaler om att en väg ut ur pandemin är på gång med ökade vaccinationstal och en återhämtning i ekonomin. Utskottet noterar att läget på den svenska arbetsmarknaden har förbättrats . Sysselsättningen har ökat och många av de anställda som varit permitterade har successivt kunnat öka sin arbetstid. Flera framåtblickande arbetsmarknadsindikatorer, såsom företagens anställningsplaner, visar också på höga nivåer och pekar på en stark efterfrågan på arbetskraft framöver. Bilden av att utsikterna på arbetsmarknaden är goda delas av Arbetsförmedlingen, som vid ett utskottssammanträde redogjorde för sin prognos som pekar på en fortsatt återhämtning på arbetsmarknaden . En utgångspunkt för utskottet är att drivkrafterna för att arbeta måste vara starka och matchningen mellan arbetsgivare och arbetssökande måste fungera väl. Motionärerna i detta avsnitt riktar in sig på att skapa vägar in på arbetsmarknaden så att fler ges möjlighet att delta. Utskottet delar motionärernas underliggande syn på vikten av att skapa fler vägar till jobb. Det är av stor vikt att det inom arbetsmarknadspolitiken finns en väl tilltagen verktygslåda för att möta de behov som finns hos olika grupper och i olika regioner. I kommittémotion 2021/22:4033 (M) yrkande 44 efterfrågas ett skyndsamt genomförande av etableringsjobben. Utskottet noterar att regeringen är aktiv i frågan med att få etableringsjobben på plats och att nu är involverad i det arbetet. Utskottet noterar också att regeringens avsikt är att etableringsjobb enbart ska vara möjliga för arbetsgivare med kollektivavtal om etableringsjobb, dvs. i enlighet med den ursprungliga avsiktsförklaringen mellan regeringen och arbetsmarknadens parter. Utskottet anser inte att det finns skäl att förekomma det pågående arbetet, varför yrkandet bör avslås. En annan möjlig väg in på arbetsmarknaden är s.k. gigjobb som lyfts fram i kommittémotion 2021/22:3226 (C) yrkande 13. Utskottet ser i likhet med motionärerna att den tekniska utvecklingen och digitaliseringen i samhället kan skapa möjliga vägar till jobb. är det av stor vikt att slå vakt om att nya sätt att organisera arbete, såsom genom digitala plattformar, aldrig får föra med sig att arbetskraften utnyttjas. Det är centralt att det råder förutsägbara och trygga arbetsförhållanden även för gigjobbare. Utskottet noterar också att regeringen är uppmärksam på situationen för gigjobbare, bl.a. genom den utredning som sett över vissa skatteregler. Det finns också skäl att framhålla att gigjobbens roll som väg in på arbetsmarknaden inte heller bör överskattas, vilket en rapport från IFAU är en indikation på. Utskottet ser inte skäl till några ytterligare åtgärder på området varför yrkandet bör avslås. När det gäller frågan om snabbspår, som tas upp i kommittémotion 2021/22:2612 (V) yrkande 9, delar utskottet motionärernas uppfattning att snabbspåren har en roll att fylla på arbetsmarknaden. När metoden används på rätt sätt kan den både bidra till att få nyanlända ut på arbetsmarknaden och förse arbetsgivare med välbehövlig arbetskraft inom bristyrken. I likhet med regeringen konstaterar utskottet att antalet deltagare i snabbspåren minskat kraftigt (prop. 2021/22:1 utg.omr. 14 s. 29). Enligt regeringen beror minskningen bl.a. på det minskade antalet deltagare i etableringsprogrammet och på att färre har tidigare arbetslivserfarenhet inom bristyrken. En annan möjlig orsak är det försämrade arbetsmarknadsläget. Utskottet anser i liket med motionärerna att det är en utveckling som politiken bör sträva efter att ändra på. Utskottet noterar att motionärerna bl.a. efterfrågar fler anvisningar till utbildning och stärkt arbetsmarknadspolitik för att komma till rätta med problemen och få in fler personer i snabbspåren. Utskottet konstaterar att just dessa områden är något som prioriteras av regeringen i budgetpropositionen . Mot bakgrund av regeringens satsningar och att regeringen aktivt följer utvecklingen på området finns det inte skäl för något initiativ med anledning av yrkandet, som därför bör avslås. I motionerna 2021/22:2161 (S) yrkande 2, 2021/22:3334 (S), 2021/22:431 (M, KD), 2021/22:1838 (M), 2021/22:3570 (M) och 2021/22:1628 (C) yrkande 2 framställs förslag på åtgärder för att skapa arbetstillfällen inom olika utpekade delar av landet och inom vissa särskilda branscher. Utskottet anser att det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken har tillgång till en bred palett av insatser för att möta de utmaningar som finns både på ett övergripande plan och inom vissa regioner eller branscher. Utgångspunkten måste vara att i ska alla oavsett var man bor kunna leva, utvecklas och förverkliga sina drömmar. Till skillnad från vad motionärerna verkar anse menar utskottet dock att regeringen bedriver en politik som aktivt verkar för att hela landet ska växa. Utskottet menar också att regeringen är lyhörd för att möta de utmaningar som vissa särskilda branscher står inför och tillvarata den tillväxtpotential som finns på vissa ställen. Det finns därför inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av vad som anförs i motionerna, varför samtliga yrkanden bör avslås. När det gäller frågan om att främja integrationen av de nordiska ländernas arbetsmarknader och ekonomier, som lyfts fram i 2021/22:4048 (M) yrkande 3, noterar utskottet att ett likalydande yrkande behandlades av utskottet under föregående (bet. 2020/21:AU5 s. 8 f.). Utskottet lyfte då fram det samarbete som redan sker på nordisk nivå, bl.a. inom ramen för . Utskottet står fast vid sin uppfattning om att det inte finns något behov av att ta fram en vitbok på det sätt som föreslås i motionen, varför yrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. krav på att mäta graden av självförsörjning och att införa ett självförsörjningsmål. Utskottet hänvisar bl.a. till de möjligheter som finns inom ramen för den rådande ordningen. Jämför reservation 4 (L). I partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) anser motionärerna att det behöver införas ett egenförsörjningsmål som verkar som inriktningsmål för finans-, arbetsmarknads-, socialförsäkrings- och integrationspolitiken (yrkande 21). Motionärerna menar att genom ett egenförsörjningsmål kan samhället uppmuntra till arbete och det offentligas ofta spretiga agerande koncentreras. För att uppnå målen måste relevanta data tas fram, där arbetslöshetsstatistik och egenförsörjningsdata för utsatta områdena är särskilt viktiga. I motion 2021/22:1438 av Boriana (M) menar motionären att det i arbetslöshetsstatistiken finns skäl att komplettera begreppet sysselsatt med begreppet självförsörjande. Liknande resonemang förs i motion 2021/22:3812 av (M). I motionen föreslås att ett självförsörjningsmål införs (yrkande 1) och att självförsörjningsgraden ska mätas och följas upp (yrkande 2). Även i motion 2021/22:4051 av (M) lyfts behovet av att beakta självförsörjningsgraden. Motionären vill införa ett nationellt mål om ökad självförsörjningsgrad (yrkande 1). Motionären vill även att regeringen får i uppdrag att utreda hur ett mål för ökad självförsörjningsgrad kan utformas (yrkande 2). Ytterligare en motionär som pekar på behovet av att mäta självförsörjningsgraden är (KD) i motion 2021/22:1145. Motionären menar att graden av självförsörjning ska mätas med ett självförsörjningsmål. officiella statistik tar sin utgångspunkt i lagen (2001:99) om den officiella statistiken och förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Enligt förordningen har , och () ansvar för olika delar av den officiella statistiken under ämnesområdet Arbetsmarknad.