bet · H901NU1 · 2021-12-09 00:00:00 — Politikens fokus måste vara att undanröja de hinder som ligger i vägen för jobb och tillväxt. Det är avgörande att varje människa känner att hon kan förbättra tillvaron för sig själv och andra och se resultat av sina ansträngningar. De grundläggande problem som hindrar företagande finns enligt min uppfattning till stor del inom skatteområdet, och företrädare för Liberalerna kommer att adressera dessa problem i samband med att denna del i budgeten behandlas i . Jag instämmer i det som framgår av Liberalernas budgetmotion (mot. 2021/22:4181) att det finns stora möjligheter att effektivisera den statliga förvaltningen och att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen borde ha reducerats på vissa myndigheter. På detta sätt skulle medel ha frigjorts till viktiga reformer på andra områden som är till gagn för bl.a. det svenska näringslivet. För utgiftsområde 24 berör detta anslagen för ett antal myndigheter. I jämförelse med regeringens budgetförslag menar jag därför att anslagen 1:1 Verket för innovationssystem, 1:4 , 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, 1:8 geologiska undersökning, 1:13 , 1:21 , 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet och 2:2 borde ha minskats i enlighet med det anförda. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 24: 1.Riksdagen godkänner målet för turismpolitiken (avsnitt 3.1). 2.Riksdagen godkänner att uppdraget för förtydligas i enlighet med regeringens förslag (avsnitt 3.5.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier som, inklusive tidigare utställda garantier, uppgår till högst 50 i enlighet med förordningen (2011:211) om utlån och garantier och förordningen (2021:524) om statliga kreditgarantier för gröna investeringar (avsnitt 3.9.1). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet besluta om kapitaltillskott till Instrument in Support of (Instex) på högst (avsnitt 4.6.3). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 475 (avsnitt 4.6.8). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 4.6.8). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i för exportfinansiering som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 175 (avsnitt 4.6.9). 8.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt tabell 1.1. 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:3184 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3890 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3955 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4012 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till i deras arbete med att skapa enklare regler för företag och näringsliv och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag för att stärka arbete mot ekonomisk brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvisa anslaget för näringslivets omställning m.m. och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4133 av m.fl. (C): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 3 i motionen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till nytt mål för turismpolitiken (regeringens förslag 1). 2021/22:4217 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statligt ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Förslag till anslag utöver regeringens förslag Starta-eget bidrag för yrkesverksamma Program grön omställning inom pappersindustrin Central plattform för regelgivning Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv Förslaget till beslut överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller anslaget 1:5. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statligt ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Det har varit en utmanande mandatperiod, inte bara för att vi har ett svårt parlamentariskt läge utan främst för att världen och kämpar med att bemästra en pandemi. har all kraft och allt fokus fått läggas på att bekämpa smittspridning, säkra vård och vårdplatser och rädda företag, jobb och ekonomi. Det har lagts fram otaliga tilläggsbudgetar, och innevarande års budget var historisk i sin omfattning. Och det är inte över . som vi ser en stark ekonomisk återhämtning, inte minst i , tar smittspridningen nu åter fart i många länder. I noteras nytt rekord för smittade , har den snabbaste smittökningen i och i ökar smittan, om än från låga nivåer. Land efter land förbereder för nya restriktioner. Förväntningarna och kraven på politiken är med rätta höga. Vi ska rädda liv, företag, jobb och ekonomi - inte en gång och inte två gånger utan så som det krävs. Och vi ska blicka framåt, vara uthålliga, lära oss av krisen, laga revor i välfärden och bygga samhället starkare och bättre för framtiden. Det är vår uppgift, vårt beting. Och det var med den utgångspunkten som den socialdemokratiskt ledda regeringen lade sin budget på bord. Det är en budget som fokuserar på att återstarta ekonomin, trygga välfärden och skapa jobb och tillväxt i hela landet. Det är en budget som är präglad av pandemin och dess utmaningar men också av möjligheter. För när vi bygger samhället starkare och bättre ska vi också bygga det mer rättvist. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Vi ska utjämna klyftor mellan människor och mellan stad och land. Och vi ska bygga klimatsmart, för i skuggan av pandemin har vi en klimatkris som allt oftare ger sig till känna med extremväder i form av torka, skyfall och orkaner. Det är en klimatkris som också den kostar liv och hotar företag, jobb och ekonomi. Det är en klimatkris som innebär att hela världen måste ställa om och bli mer hållbar. I den omställningen kan och ska vara ledande, inte bara för att vi har kompetens, innovationskraft och företag i framkant utan också för att vi har en skyldighet gentemot framtida generationer och för att det är smart. Det är framtidens jobb, och vi vill se dem utvecklas här, för det innebär jobb och tillväxt i . Socialdemokraternas mål, ambitioner och ansvarstagande för är tydliga. Vi vill stärka välfärden, minska klyftorna, hantera pandemin och klimatkrisen och investera i jobb och omställning. Vad oppositionen vill mer än att skapa oordning är mer oklart. I den allmänna politiska debatten kan man notera en alltmer uppskruvad retorik där ledande företrädare för framför allt , hävdar att behöver en ny kurs. Det är dock oklart exakt vad den är. Man menar vidare att det är rimligt att bryta principer och praxis, som tjänat väl, för att få till denna kursändring. Indirekt frånsvär man sig ansvar för att våra demokratiska processer ska kunna fungera. Man väljer att i riksdagsbehandlingen av budgeten frångå sina egna budgetmotioner och förhandlar i stället fram ett alternativ till regeringens budget, som man väl får utgå från motsvarar minsta gemensamma nämnare för den kursändring som man menar att behöver. Det är en kursändring som visar sig motsvara en omfördelning av regeringens budget med . Det här, fru talman, är ansvarslöst. Det väcker frågan om hur ansvarsutkrävande i den nya praxis som utvecklas av moderater, sverigedemokrater och kristdemokrater ska hanteras. Men, fru talman, också får självklart konsekvenser för det utgiftsområde som berörs. Vi behandlar här utgiftsområde 24, Näringsliv, utrikeshandel, export och investeringsfrämjande. Det är ett område som med de nya ramarna, beslutade av , , får mindre än med regeringens förslag. Det är beklagligt, då de stora utmaningar som samhället står inför kräver en såväl mångsidig som fördjupad samverkan mellan näringsliv, universitet och högskola, civilsamhälle och offentliga aktörer. Behoven av grön omställning, digital strukturomvandling och långsiktig kompetensförsörjning har dessutom ökat och måste enligt min mening vara strategiskt viktiga områden inom näringspolitiken. Det är därför obegripligt att , väljer att skära ned på dessa områden. Viktiga satsningar som kompetens.nu, robotlyftet och digitaliseringslyftet kan nu inte fullföljas - något som drabbar tusentals företag. Också regelförenkling, energiförsörjning och turism är viktiga områden där regeringen arbetar strategiskt. För att nämna några exempel tar regeringen nu fram en elektrifieringsstrategi för att få ett samlat grepp kring utbyggnad och distribution av el i hela landet. Och det görs historiskt stora satsningar på utbyggnad av stamnät och överföringskapacitet. Man har beslutat om kommittédirektiv till en utredning som ska se över det nuvarande systemet för miljöprövningar och lämna förslag på de ändringar som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Man har gett direktiv till en utredning som ska se över prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och mineraler. Och , 2021, lämnade regeringen skrivelsen En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga på bord. Man har också lanserat en strategi för hållbar turism och en växande besöksnäring, något som länge har varit efterfrågat från branschen, som tillsammans med gränshandeln är och har varit särskilt hårt drabbade under pandemin. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Det här är ett axplock av det arbete som görs och som berörs i betänkandet. Och för sakens skull bör nämnas att energi utgör ett eget utgiftsområde som behandlades här i kammaren . Det finns givetvis fler områden som ligger utanför detta betänkande men som är viktiga för näringslivets utveckling och omställningsförmåga och som i vissa fall drabbas av , och omprioriteringar. Matchningstjänster och arbetsmarknadsutbildning är tydliga sådana exempel som riskerar att minska eller helt försvinna. Det är svårt att förstå logiken i det i ett läge där bristen på personal med rätt kompetens bedöms vara ett tillväxthinder för i stort sett alla branscher i hela landet. Men värt att nämna är också ogenomtänkta neddragningar på klimat och digitalisering, som innebär att vi riskerar att få problem med att få tillbaka våra pengar från återhämtningsfonden. Där har man lagt fram förslag till alternativa lösningar, men man kunde direkt konstatera att två av tre lösningar ej går att använda. Den slutsats som man måste dra av denna hantering av budgeten är att det inte finns någon tydlig kursändring, i vart fall ingen som man är överens om. Konsekvenserna är hanterbara när det gäller ekonomin men möjligen ohanterliga när det gäller de fortsatta demokratiska processerna. Avslutningsvis vill jag hänvisa till Socialdemokraternas och särskilda yttrande. I detta anförande instämde (S). På det här utgiftsområdet har vi en budget på totalt . Vi gör en justering med , det vill säga knappt 1 procents neddragning. I den politiska retoriken blir det ofta de små detaljerna som framställs som den dramatiska skiljelinjen mellan värdig civilisation och brutalt barbari. Vi noterar att det finns olika attityder från socialdemokratin. Statsministern säger att det är ändringar på marginalen och att hon kan styra landet utifrån vår budget. Partisekreteraren för Socialdemokraterna säger: Jag blir fly förbannad när jag läser budgetförslaget som M, KD och SD har gått fram med. De delar som de lyckats komma överens om är det som är dåligt för vanligt folk, uttryckte han det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Vad är det då som är så farligt med höjda polislöner, en nationell vårdförmedling för att korta köer, förslag för att utrota livmoderhalscancer eller förslag om sänkt skatt för pensionärer? Det är min fråga . Jag tackar för frågan. Jag noterar att frågan inte handlar om det som vi debatterar , nämligen utgiftsområde 24, näringsliv. Men jag ska självklart ändå svara. Jag tror att möjligen inte lyssnade på mitt anförande. Det är inte justeringarna på marginalen som är problemet, inte i sak. De går att hantera. Precis som själv säger är förändringen på det här utgiftsområdet . Vad man kan fundera över då är varför det var så angeläget att bryta gängse praxis och principer, som har tjänat väl , för att få till just de här förändringarna med motivet att måste ha en kursändring. Det är svårt att inte se att de här förslagen är lite mer eller lite mindre av någonting som redan ligger på bord. Dessutom accepterar man av budgeten som ett behov av en akut kursändring. Det man gör är att man spelar med de demokratiska processerna. Man försätter sig också i en situation där det kommer att vara svårt eller möjligen omöjligt att styra i minoritetsregeringar. Och som det parlamentariska läget och opinionsmätningarna ser ut just nu finns det mycket som talar för att vi kommer att ha många sådana regeringar eller många liknande parlamentariska resultat som det vi har just . Då måste alla partier, oavsett om man sitter i regeringsställning eller om man är i opposition, vara beredda att ta sitt ansvar för situationen. Det gör inte , det gör inte och inte . De är så lockade av att de kan ställa till oreda och stöka med principerna. Jag tycker att det är en djupt farlig väg, och det är det som förtjänar den stora kritiken i det här sammanhanget. Jag tackar ledamoten för svaret. Det kan inte vara ett hot mot demokratin att vi alla partier lägger var sin budget och sedan går fram med en gemensam budgetreservation, som också får gällande och går igenom. Vi gör det ju för att vi ser att utvecklingen som vi ser just nu är problematisk. Vi tar dag ut och dag in chansen att debattera om vad som behöver förändras, så att vi verkligen kommer på rätt köl. Vad jag saknar på det här utgiftsområdet är förslag från regeringen som gör skillnad, som förslag om regelförändringar som borde ha genomförts för länge sedan. betalar företagen över 1 miljard i ökade administrativa kostnader. Det behövs, tycker vi, en sammanhållen handlingsplan med tydligt mätbara mål och minskad regelbelastning för företag. Ni har haft på er. Vad händer på det här området? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Det som är så farligt är att man inte säkerställer att kan styras. Man omkullkastar tidigare principer utan att ha överenskommelser om nya principer. Det är ansvarslöst, omoget och farligt. I sak när man tittar på de delarna som läggs fram i den förändring som görs går de att hantera. Det är lite mer eller lite mindre av sådant som regeringen redan gör. säger: Ett förslag som har fått gillande. Det är heller inte sagt. Även om vi har vana vid att hantera att vi har minoritetsregeringar som söker majoritetsförhållande i har man i den här hanteringen en minoritet i kammaren som har tryckt igenom sina förslag eftersom andra partier har försökt att hålla sig till praxis. Det är djupt odemokratiskt. Jag tycker att behöver rannsaka sig och sitt agerande i de här frågorna. Det är inte värdigt ett parti som ert. Jag tryckte för replik, för när jag lyssnade på anförande hörde jag ingenting om . Vi har från vår sida baxat igenom förslag i om att det inte ska leda till tuffare åtgärder för företag som gjort bagatellartade fel i samband med korttidsstödet. De har råkat väldigt illa ut längs vägen under pandemin. Det senaste problemet med är att upp till 6 000 företag inte finns registrerade så att man kan återkoppla till dem. Det är ett väldigt allvarligt läge att man inte har koll på vilka företag det är. Jag undrar hur man nu tar sig an det från regeringens sida. Man måste väl ändå ha en dialog med som gång efter annan ställt till det rejält för företagen som skulle värnas och även framåt. Frågan ställs också: Vad har man för planer? tog upp väldigt mycket om att pandemin kan återkomma. Är man nu redo? Har man tagit sig an uppgiften att synkronisera företagsstöden ihop med en ny våg som kan komma, och har man en dialog med för att få det att fungera? Tack, , för frågan! Det är en både rimlig och bra fråga, skulle jag vilja säga. Det gäller och alla myndigheter. Vi måste ständigt jobba med att säkerställa att de har de förutsättningar och resurser som krävs för att de ska kunna fullgöra sina uppdrag. När det gäller just och den tid vi lever i måste man dock ta med i beaktande att är den myndighet som har fått härbärgera merparten av alla de förslag - och de är många - som regeringen och via 17 eller 18 tilläggsbudgetar, tror jag de är, har sjösatt för att rädda företag och jobb i krisen. Vi har försökt att agera snabbt med de förslagen. Man har givetvis försökt att utforma dem så att de ska träffa rätt och så att de ska kunna betalas ut rätt, men det är en utmaning. Det blir en utmaning för varje myndighet som hamnar i en sådan situation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv När man är i en kris är det klart att man alltid skulle kunna önska sig att både samhället och samhällsstrukturerna var dimensionerade för kris. Det är dock inte någonting som vi i normalfallet vill betala för när det inte är en kris. Tyvärr är det nog så att när man behöver göra väldigt snabba uppskalningar som vi gjorde i samband med pandemin, och som jag tycker att det var rätt att man gjorde i samband med pandemin, kommer det att bli vissa delar som inte fungerar optimalt. Det ska man inte nöja sig med. Det är inget svar till den företagare som hamnar i kläm. För den företagaren måste både myndigheterna och politiken ha just den dialog som efterfrågar. Det gäller att säkerställa att man gör om, att man gör rätt och att man blir mer träffsäker om det nu är så att vi behöver gå in i den typen av åtgärder vid en ökad smittspridning och eventuellt nya restriktioner igen också i . Nej, det finns väl inget samhälle som är dimensionerat för en pandemi eller annat. Då får man ställa om och göra därefter. Det som ändå förvånar från början är att man har som har organiserat saker och ting tidigare. Man tänker att det har en viss vana som man skulle kunnat skala upp. Men här lägger man i stället ansvaret på som inte har haft de uppdragen. Sedan har man fått fylla på med folk från . Det vet vi. Frågan är: Varför blev det så? Det är också andra delar. Ett stöd ska helt plötsligt gå via länsstyrelserna. Det handlar om kommanditbolag och handelsbolag. Där saknar man på departementet kunskap om vad de två bolagsformerna innebär. Det gör att det inte blir några utbetalda stöd, för stödet är felkonstruerat. Det är ingen som har kunnat söka. Vill man vara lite taskig skulle man kunna säga att stödet såg bra ut på papperet, eller så är det någon som inte vet. Tack, , för följdfrågorna! Jag tror att vi i grunden är ganska överens. Vi behöver ständigt se till att jobba med att utveckla myndigheter, myndighetsstyrning och myndigheternas förutsättningar att göra ett gott jobb. Jag tror också att vi är ganska överens om att pandemin har stresstestat samhället och myndigheterna på ett sätt som vi aldrig hade kunnat förutse. Det är inte bra att saker och ting inte blir bra och rätt med en gång. Min bild är att alla fortfarande jobbar väldigt hårt med att säkerställa att systemen kommer på plats och att de blir så bra utformande som de kan. Det gäller också att man förbereder och tar höjd för eventuella nya vågor. Jag kan också konstatera att i många andra debatter som jag haft med moderater på det här temat hävdar man ofta att de stöd som finns, de finns för att tryckte på och gick före. Jag delar inte den bilden. Min bild är att vi har haft en stor samsyn om de här frågorna. Jag hoppas att vi fortsatt ska kunna ha det. Ofta när man lyssnar på socialdemokrater i den här talarstolen låter det som att allting går fantastiskt, och hade , och budget som i det här fallet gått igenom hade det blivit katastrof. Om man lägger örat mot marken lite grann och lyssnar på hur omvärlden är i vårt land utanför de här dörrarna får man en annan bild än den bild som ledamoten just gav i sitt anförande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Jag har haft debatter med många socialdemokrater i allt från arbetsmarknadsfrågor, a-kassan, finansiella frågor, näringslivsfrågor till extra ändringsbudgetar under pandemin och så vidare. Jag slås ibland av den brist på ödmjukhet som finns, och man skulle kunna önska att denna ödmjukhet fanns. Vi har en situation i som mer eller mindre liknar en kris. Det gäller cement och energi, och vi har brottslighet som ökar. Vi har brister i kompetensförsörjningen, och vi har fjärde högsta arbetslöshet, för att ta några exempel. Socialdemokraterna har trots allt varit ledare i det här landet . Dessutom har ledamoten själv varit minister i regeringen. Jag skulle vilja fråga ledamoten om man tycker, precis som den förra statsministern sa, att det har varit sju fantastiska år och om det gäller specifikt även för det här utgiftsområdet och de frågor som vi nu diskuterar. Tack, , för frågan! Återigen tror jag inte att ledamoten lyssnade på mitt anförande om han i det hörde att jag sa att allting bara är fantastiskt. Jag försökte utmåla de samhällsutmaningar som jag ser att vi står inför, och då valde jag de största samhällsutmaningarna. Men jag försökte också peka på att det finns stora möjligheter i detta. Det förutsätter givetvis att man har en aktiv politik. Jag redovisade också olika åtgärder som vi gör på det området som syftar till att stärka konkurrenskraft och innovationskraft hos företag i . Sedan säger ledamoten att det ofta låter som att det hade varit förskräckligt om SD:s, KD:s och M:s budget gick igenom. Då måste jag tyvärr upplysa ledamoten om att den gjorde det. Den har inte majoritet i kammaren, men den gjorde det. Den innebär förändringar på marginalen. Den adresserar ingen av de utmaningar som ledamoten alldeles frågade mig om på något påtagligt sätt. I förra replikskiftet konstaterade vi att förändringarna på det här området motsvarar i förändring och omfördelning, och då är det en minskning . Det läggs inte i första hand, i varje fall inte i tillräcklig omfattning, på att lösa de samhällsutmaningar som ledamoten säger sig vara orolig för.