bet · H801NU14 · 2021-02-18 00:00:00 — (L) framhåller i motion 2020/21:1454 att vattenkraft är ett klimatsmart och förnybart energialternativ som lett till omfattande miljöskador lokalt och försämrat förutsättningarna för turism, fiske, jordbruk, skogsbruk och renskötsel. Motionären anser därför att det bör göras en långsiktig översyn av om fastighetsskatten på kraftanläggningarna delvis kan återföras till kommuner som kompensation för de lokala försämringarna i miljö och tillväxt. Bygdemedel regleras i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Av 6 kap. 1 § framgår att den som har tillstånd till vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift som bestäms av mark- och miljödomstolen om verksamheten innebär drift av ett vattenkraftverk, en vattenreglering, vattenöverledning (för något annat ändamål än kraftändamål) eller ytvattentäkt. Bygdeavgiften ska användas dels för att förebygga eller minska sådana skador av vattenverksamheten eller anläggningar för denna som inte har ersatts enligt 31 kap. och för att gottgöra sådana skador (dvs. skador för enskilda), dels för att tillgodose allmänna ändamål för den bygd som berörs av vattenverksamheten eller anläggningar för denna. Närmare föreskrifter om dispositionen av bygdeavgifter återfinns i förordningen (1998:928) om bygde- och fiskeavgifter. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting tillsatte regeringen en särskild utredare, landshövdingen , med uppdrag att göra en översyn av systemet för kostnadsutjämning för kommuner och landsting (dir. 2016:91 och dir. 2018:43). Utredaren skulle överväga om större samhällsförändringar som påverkar kostnaderna för kommuner och landsting i tillräcklig grad fångas upp av det befintliga systemet. Utredaren skulle också analysera om det fanns möjligheter att förenkla utjämningen. lämnade sitt slutbetänkande Lite mer lika – Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting (SOU 2018:74) . Utredningen konstaterade bl.a. att dagens kostnadsutjämning i huvudsak fyller sitt syfte men att mer fokus behöver ges åt socioekonomi och glesbygdens villkor. Med utgångspunkt i förslaget som utredningen presenterade överlämnade regeringen propositionen Ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting till (prop. 2019/20:11). I propositionen föreslog regeringen ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning som innebar att tre nya delmodeller skulle införas i kostnadsutjämningssystemet. Därtill skulle kommuner och landsting ges möjlighet till en successiv omställning genom ett införandebidrag som begränsar intäktsminskningarna till följd av de föreslagna förändringarna. Införandebidraget finansieras av samtliga kommuner och landsting, inom ramen för anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Förslaget innebar vidare att kostnadsutjämningssystemet i större utsträckning kommer att beakta bebyggelsestruktur och socioekonomiska förhållanden, och därmed förbättras systemets förmåga att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar att tillhandahålla välfärd till invånarna. godkände regeringens proposition (bet. 2019/20:FiU18). Lagändringarna trädde i kraft . I detta sammanhang bör det även nämnas att beteckningen landsting sedermera har ändrats till region. Ändringen trädde i kraft (prop. 2018/19:162, bet. 2019/20:KU3). Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, anges att en omfattande skattereform ska genomföras (punkt 4). Reformen ska syfta till att öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar genom sänkt skatt på arbete och företagande. Den ska även bidra till att nå klimat- och miljömål, stärka konkurrenskraft, jämna ut ekonomiska klyftor och sänka marginalskatten. Färre ska betala statlig inkomstskatt. Genom att begränsa antalet undantag ska skattesystemet också förenklas. Reformen ska enligt överenskommelsen vidare minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt, öka finanssektorns skatteandel och långsiktigt trygga välfärden. Tillkännagivande om en översyn av det kommunalekonomiska utjämningssystemet Vid behandling av regeringens skrivelse 2020/21:28 om tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen föreslog finansutskottet att skulle tillkännage för regeringen att den ska tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet. Eftersom internationell forskning visar att utjämningssystem som det svenska kan medföra negativ påverkan på tillväxten bör översynen omfatta en analys av systemets påverkan på kommuners och regioners incitament att stimulera tillväxten. Utskottets förslag baserades på motionsyrkanden (M, C). biföll utskottets förslag (bet. 2020/21:FiU15, rskr. 2020/21:129). Utskottet har återkommande avstyrkt motioner med förslag om återföring av medel från vatten- och vindkraft och om att införa en reglerad bygdepeng för vindkraft, (bet. 2019/20:NU13). Utskottet har anfört att de nuvarande principerna för statens budgethantering ska gälla, dvs. att statliga inkomster från ett geografiskt område eller från en produktionsanläggning baserade på naturresurser inte ska kopplas till statliga utgifter inom samma område. Utskottet bedömde att införandet av sådana kopplingar skulle kräva korrigeringar till dessa kommuner via ett nytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statliga budgetposter. Utskottet har konstaterat att detta sammantaget skulle leda till en svårgenomtränglig budgethantering. Utskottet noterade vidare att ändringarna i kostnadsutjämningssystemet för kommuner och regioner trädde i kraft och att det i större utsträckning skulle beakta bebyggelsestruktur och socioekonomiska förhållanden för att förbättra systemets förmåga att ge kommuner och regioner likvärdiga ekonomiska förutsättningar att tillhandahålla välfärd till invånarna. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Bygdemedel för vindkraft – Regionalisering av fastighetsskatten – Övrigt om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser Med anledning av lagstadgad närområdesersättning, s.k. bygdemedel för vindkraft, som förordas i motionerna 2020/21:388 (V) yrkande 1 och 2020/21:662 (SD) yrkande 17 kan utskottet konstatera att det , (bet. 2019/20:NU13), avstyrkt förslag om att införa en reglerad bygdepeng för vindkraft. Utskottet står fast vid sin bedömning och anser att det från sida inte heller finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av det som föreslås. Därmed avstyrks motionsyrkandena. En regionalisering av fastighetsskatten föreslås i motionerna 2020/21:700 (SD) yrkande 21, 2020/21:705 (SD) yrkande 2 och 2020/21:2554 (SD) yrkande 20 vad gäller industri- och energifastigheter och elproduktionsenheter. I motion 2020/21:2925 (V) yrkande 6 förordas en regionalisering av fastighetsskatten vad gäller vind- och vattenkraftverk. I motion 2020/21:1454 (L) förordas därtill en långsiktig översyn av fastighetsskatten för vattenkraft. Utskottet kan med anledning av dessa motioner konstatera att det , (bet. 2019/20:NU13) har avstyrkt liknande förslag. Utskottet noterar därtill ändringarna i kostnadsutjämningssystemet för kommuner och regioner som gäller och som i större utsträckning ska beakta bebyggelsestruktur och socioekonomiska förhållanden, vilket syftar till att förbättra systemets förmåga att ge kommuner och regioner likvärdiga ekonomiska förutsättningar att tillhandahålla välfärd till invånarna. Utskottet ser ingen anledning till att ompröva sin position. I fråga om övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet därmed samtliga motionsyrkanden. Övrigt om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser I motion 2020/21:388 (V) yrkande 9 efterfrågas förslag på hur en större del av vattenkraftens vinster ska komma de berörda kommunerna till del, och i motion 2020/21:3499 (KD) yrkande 10 efterfrågas en utredning om för- och nackdelar med liknande system som det norska där en större del av vinsterna från naturresurser stannar lokalt. Liksom vid tidigare tillfällen då utskottet avstyrkte liknande motioner om återföring av medel och produktionsvärden från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser vill utskottet påminna om uppfattningen om att de nuvarande principerna för statens budgethantering ska gälla. Detta innebär att statliga inkomster från ett geografiskt område eller från en produktionsanläggning som är baserade på naturresurser inte ska kopplas till statliga utgifter inom samma område. Införandet av sådana kopplingar skulle kräva korrigeringar till dessa kommuner via ett nytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statliga budgetposter. Utskottet vidhåller att detta sammantaget skulle kunna leda till en svårgenomtränglig budgethantering. Utskottet noterar dock i detta sammanhang det tillkännagivande som riktat till regeringen om att den ska tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet (bet. 2020/21:FiU15, rskr. 2020/21:129). Utskottet anser att resultatet av en sådan utredning kan avvaktas och ser därför inte något skäl till ett tillkännagivande enligt förslagen i motionerna . Utskottet anser därtill att övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt kan avslås med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Vissa övriga frågor om regional utveckling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa övriga frågor om regional utveckling bl.a. med hänvisning till pågående och aviserade insatser inom de områden som motionerna tar upp. Jämför reservation 10 (M), 11 (SD), 12 (C), 13 (V), 14 (KD) och 15 (L). I motion 2020/21:1811 av och (båda S) anförs att de regionala klyftorna ökar och att människor alltmer upplever att de halkar efter ekonomiskt, socialt och kulturellt. Motionärerna menar därför att regeringen i ett samlat grepp bör fördjupa kunskaperna i hur ojämlikheten ser ut över landet, hur det påverkar bl.a. människors ekonomi, hälsa, utbildningsnivå, demokratiska deltagande och vilka strukturella förändringar som behövs för att vända denna utveckling. m.fl. (S) framhåller i motion 2020/21:2112 yrkande 1 industrins regionala betydelse och vikten av en hållbar och konkurrenskraftig industri i norra . Det finns bl.a. ett behov av att se över möjligheterna att förbättra och underhålla den industriella miljö som gör det attraktivt för industriföretag att fortsätta att utveckla sin verksamhet på de orter där de redan finns . I motion 2020/21:2138 av m.fl. (S) anförs att tillgång till arbetstillfällen i hela landet är en förutsättning för en levande landsbygd. För att stärka den regionala arbetsmarknaden behövs det enligt motionären en översyn av förbättrade förutsättningar för arbetstillfällen på landsbygden, exempelvis genom goda förutsättningar för de gröna näringarna, se över upphandlingsregler, satsningar på landsbygdsturismen och ge fler småföretag på landsbygden möjlighet att ta del av statligt riskkapital. m.fl. (S) lyfter i motion 2020/21:2474 behovet av en regionalpolitik som ger människor förutsättningar att kunna bo och leva i hela landet. Motionärerna förordar därför att regeringen arbetar med en regionalintegrering i budgetprocessen genom att belysa vilka konsekvenser olika förslag och beslut får för glesbygdskommunerna och landsbygden. Det innebär också att man utgår från de olika regionernas förutsättningar i satsningar som t.ex. förbättrat stöd till näringslivsutveckling, fungerande regional arbetskraftsförsörjning, tillgången på riskkapital och investeringar, kommunikationer och infrastruktur samt tillgång till offentlig och kommersiell service. I kommittémotion 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 2 anför motionärerna att stöd på EU-nivå i så stor utsträckning som möjligt bör syfta till att bidra till verksamheter som i slutändan kan bära sig själva och att programunderlagen som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. Motionärerna vill därför att de olika företagsstöden renodlas, förtydligas och utvärderas, med Tillväxtanalys som utvärderingsmyndighet. (M) anför i motion 2020/21:1116 bl.a. att inland skulle kunna gynnas av ett system med särskilda ekonomiska frizoner med t.ex. reducerade arbetsgivaravgifter för nystartade företag. Motionären föreslår därför att möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygdsområden ses över. I motion 2020/21:1238 av (M) föreslås att myndigheternas ansvar för landsbygdspolitiken i enlighet med förslag ska regleras i en särskild förordning. Motionären pekar på de statliga myndigheternas ansvar för landsbygdsutvecklingen. (M) föreslår i motion 2020/21:1930 en översyn av hur de statliga regionala utvecklingsmedlen fördelas mellan länen. Det råder stora skillnader mellan länen när det gäller fördelningen av regionala utvecklingsmedel. Exempelvis bedöms inte som en region i behov av större statliga utvecklingsinsatser trots att länet enligt motionären har landets högsta arbetslöshet och högst andel invånare som saknar gymnasieutbildning. I motion 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkande 6 anför motionärerna att företagande på landsbygden kopplar samman olika näringar som i sin tur skapar möjligheter till fler arbetstillfällen inom såväl kvalificerade som okvalificerade jobb, där inte minst unga har en möjlighet att ta ett steg in på arbetsmarknaden. Många företag, inte minst inom de gröna näringarna, vill satsa på och utveckla sina verksamheter och anställa fler men har små marginaler som de också konkurrerar på en tuff internationell marknad. Politiska beslut som påverkar jobben slår därför hårt och skapar osäkerhet. För att främja företagande med tillförsikt om utveckling utanför städerna för unga och arbetstillfällen på landsbygden förordar motionärerna långsiktiga spelregler med låga trösklar för att anställa. (M) föreslår i motion 2020/21:3562 yrkande 2 att företagandets villkor och förutsättningar som grunden för tillväxt i hela landet ska ses över. Motionären anför bl.a. att förbud och regleringar som tillkommit och föreslagits riskerar att urholka både möjligheten till landsbygdsföretagande och den privata äganderätten. Beslut som inskränker den privata äganderätten bör därför utvärderas och övervägas på större allvar än vad som görs. I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 19 anför motionärerna att näringar som skogsnäringen, gruvnäringen, stora delar av livsmedelssektorn och deras nätverk av underleverantörer och distributörer ger upphov till ett mycket brett spektrum av arbetstillfällen och de värdekedjor som de ger upphov till knyter ihop stad och landsbygd. De gröna näringarna skapar arbetstillfällen överallt och de är särskilt effektiva jobbskapare. Motionärerna menar därför att samtliga myndigheter och bolag som har i uppdrag att främja näringsliv och arbetstillfällen bör få i uppdrag att beakta landsbygdsperspektivet. m.fl. (SD) gör i kommittémotion 2020/21:705 yrkande 1 bedömningen att landsbygdens möjligheter är positiva, som det inte går att blunda för de stora utmaningar som inte minst avfolkning och ofrivillig urbanisering medför. Motionärerna anser att staten bör ha en aktiv roll vad gäller förutsättningar för regional tillväxt och att det finns ett ömsesidigt och positivt samspel mellan offentliga och privata aktörer. Mot denna bakgrund framhåller motionärerna vikten av hållbar tillväxt för företag och medborgare i landets alla regioner. Motionärerna pekar vidare i yrkande 5 också på att transportbidraget under vissa år varit större än vad som behövts för att täcka de ansökningar som kommit in. Enligt motionärerna finns det därför behov av att ökar informationsspridningen om möjligheterna att få bidraget till näringslivet i de berörda geografiska stödområdena. I kommittémotion 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 11 förordar motionärerna att alla myndigheter som möter landsbygdsföretagare bör ha ett tydligt främjandeuppdrag för att motverka att för många egenföretagare på landsbygden går åt till pappersarbete. (SD) anför i motion 2020/21:134 att det råder brist på välutbildad arbetskraft i stora delar av landet. För att motverka kompetensbristen föreslår motionären därför att arbetsgivare ska få möjlighet att direkt betala av på de anställdas studielån för att personer med lång utbildning ska få en extra morot för att flytta till en glesbefolkad kommun. I kommittémotion 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 13 pekar motionärerna på att kvinnliga företagare på landsbygden i stället för traditionellt jordbruksföretagande ofta bedriver andra typer av företag, såsom kaféer, restauranger och företag inom hästnäringen. För att de gröna näringarna ska kunna uppnå sin fulla potential förordar motionärerna därför att man tar hänsyn till både kvinnor och mäns behov vid offentliga stödinsatser så att både kvinnliga och manliga företagare ges samma möjligheter till att driva och utveckla företag. I kommittémotion 2020/21:2926 av m.fl. (C) med , fler jobb och stärkt konkurrenskraft i hela landet förordar motionärerna i yrkande 14 att regeringen ska se över hur det regionala ansvaret hos myndigheter kan tydliggöras och stärkas. Därutöver förordar motionärerna i yrkande 33 att regeringen ska vidta åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen i svenska företag. Någon närmare motivering för yrkandena ges inte i motionen. Frågan om ekonomiska frizoner berörs liksom i motion 2020/21:1116 (M) även i motion 2020/21:3161 av och (båda C). Motionärerna konstaterar att det skett en strukturomvandling där jobb och investeringar kommit att koncentreras till de större städerna. De förordar ett tillkännagivande om att regeringen ska se över möjligheten att inrätta ekonomiska frizoner för företag i ett visst antal utpekade områden. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2020/21:597 yrkande 6 att regeringen bör verka för utökad nordisk samverkan för framtida landsbygdsutveckling. Motionärerna föreslår att detta sker genom att man utreder möjligheten till en gemensam nordisk kompetensbank för de lokala banker som finns i för att stärka landsbygdsutvecklingen och finansieringen av nya jobb och företag samt för att öka bankkonkurrensen. I kommittémotion 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 23 framhåller motionärerna att skatt på drivmedel är ett viktigt verktyg för att minska bilismens klimatpåverkan, men att den är samma för en höginkomsttagare i storstad med god tillgång till kollektivtrafik och en låginkomsttagare i glesbygder utan tillgång till alternativ till bilen. Motionärerna anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på kompensatoriska åtgärder för att ekonomiskt återföra medel till landsbygders omställning med anledning av höjda drivmedelsskatter för att stimulera en hållbar klimatomställning. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2020/21:2808 yrkande 24 att stöden som ges genom behöver göras mer schabloniserade och betalas ut via en ansvarig regional nivå. Motionärerna anför att måste ta vara på de möjligheter som landsbygdsprogrammet och andra EU-program ger för att kompensera svenska producenter som verkar under svenska krav som kan vara högre än vad gemenskapslagstiftningen ställer. Hanteringen av EU-stöden behöver enligt motionärerna även effektiviseras och ta hänsyn till de naturgivna olikheterna i vårt land. I kommittémotion 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 17 anförs att den sociala ekonomin huvudsakligen bedrivs i föreningar, kooperativ och stiftelser och har allmännytta eller medlemsnytta som främsta drivkraft. Enligt motionärerna bidrar den sociala ekonomin till samhällets utveckling på en rad olika sätt, exempelvis genom att stärka det sociala kapitalet lokalt och regionalt, vilket i sin tur bidrar till en hållbar samhällsutveckling för en större mångfald, jämställdhet, god miljö och näringsverksamheter. Den sociala ekonomins verksamhet bidrar även till kvalitet i det regionala utvecklingsarbetet. Motionärerna föreslår därför att alla regioner i landet ska arbeta strategiskt med utveckling av den sociala ekonomin. m.fl. (L) förordar i kommittémotion 2020/21:3247 yrkande 1 att möjligheten att bo, leva och driva företag i hela landet ska främjas och hinder för detta undanröjas. Motionärerna framhåller att man värnar människors makt över sin egen situation och möjlighet att skapa sin egen framtid och menar att det är viktigt att ta vara på de unika förutsättningar som finns i olika delar av landet vad gäller individers utvecklingskraft och företagens konkurrenskraft. Motionärerna förordar vidare i yrkande 7 en modernisering av EU:s regionalpolitik. Motionärerna anser att EU:s regionala fonder som går till medlemsländer på nationell nivå behöver minska och i större utsträckning gå direkt till den regionala eller lokala nivån, att organisationer verksamma i civilsamhället som driver projekt i linje med målen för fonderna ska kunna ges stöd och att stödet från EU:s olika strukturfonder bör riktas mot projekt med ett tydligt europeiskt mervärde som t.ex. gränsöverskridande infrastruktur och handel. Därtill förordar motionärerna i yrkande 9 att regeringen gör en översyn av programstruktur och inriktning för att undanröja onödiga och omotiverade gränshinder som motverkar och hindrar regional utveckling. I kommittémotion 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 18 anför motionärerna bl.a. att EU:s regionalpolitik behöver moderniseras så att medlen används effektivt på platser där de behövs mest, främst på den regionala eller lokala nivån. Satsningarna ska därför enligt motionärerna gå till projekt med tydligt europeiskt mervärde såsom gränsöverskridande infrastruktur. Ett nytt övergripande mål för landsbygdspolitiken Regeringen tillsatte 2015 en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdraget att lämna förslag till inriktning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder (dir. 2015:73). Den parlamentariska landsbygdskommittén lämnade 2016 delbetänkandet På väg mot en ny politik för landsbygder (SOU 2016:26) och lämnade kommittén slutbetänkandet För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1). Med utgångspunkt i den parlamentariska landsbygdskommitténs betänkanden och förslag presenterade regeringen en proposition (prop. 2017/18:179) med bl.a. förslag på ett nytt övergripande mål för landsbygdspolitiken. Det övergripande mål som föreslogs var en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. har godkänt det övergripande målet (bet. 2017/18:NU19). Syftet med landsbygdspropositionen var enligt regeringen att lägga fast den långsiktiga inriktningen för landsbygdspolitiken. Inriktningen och målet för politiken skulle utgöra en plattform utifrån vilken kommande beslut och åtgärder för en livskraftig landsbygd skulle utformas. För att förtydliga och göra arbetet mellan olika politikområden mer samstämmigt, vilket också är ett horisontellt delmål i FN:s globala utvecklingsmål i Agenda , presenterade regeringen i propositionen utöver det övergripande målet även tre delmål: Hållbar tillväxt, Cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi samt hållbart nyttjande av naturresurser respektive Attraktiva livsmiljöer i landsbygder. Mål för den regionala utvecklingspolitiken beslutade ett nytt mål för den regionala utvecklingspolitiken, vilket är utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:NU2, rskr. 2019/20:13).