bet · H801SfU26 · 2021-05-12 00:00:00 — Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag till en utvidgad bidragsbrottslag. Enligt utskottet bör lagen också omfatta statliga stöd till företag. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (S, V, MP). Utskottet lägger på eget initiativ fram förslaget till tillkännagivande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Särskilt yttrande (S, V, MP) Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om utvidgning av bidragsbrottslagen och tillkännager detta för regeringen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), i (M), (SD), (C), (V), (M), (KD), (S), (L), i (SD), (MP), (M), (S), (SD) och (S). Inom utskottet väcktes en fråga om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ska ta initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om att utvidga bidragsbrottslagen till att också omfatta utbetalningar av ersättningar och stöd till företag (prot. 2020/21:29). Utskottet beslutade att påbörja beredningen av förslaget (prot. 2020/21:30). Statssekreterare på med tjänstemän redogjorde för bidragsbrottslagen vid utskottets sammanträde . Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om att bidragsbrottslagen bör utvidgas till att omfatta statliga stöd till företag. Jämför särskilt yttrande (S, V, MP). Bidragsbrottslagen (2007:612) trädde i kraft . Syftet med lagen var att åstadkomma ett bättre straffrättsligt skydd för välfärdssystemen och därigenom bl.a. bevara förtroendet för systemen och skydda de offentliga finanserna. Bidragsbrottslagen omfattar enligt 1 § bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmedlingen, en kommun eller en arbetslöshetskassa och betalas ut till en enskild (ekonomisk förmån). har lagens tillämpningsområde utvidgats och omfattar även stöd, bidrag och ersättningar som enligt lag eller förordning beslutas av , Arbetsförmedlingen eller en kommun och avser en enskild person, men betalas ut till eller tillgodoräknas någon annan än den enskilde (ekonomiskt stöd) (1 § andra stycket). Den som lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden som han eller hon är skyldig att anmäla enligt lag eller förordning, och på så sätt orsakar fara för att en ekonomisk förmån eller ett ekonomiskt stöd felaktigt betalas ut, felaktigt tillgodoräknas, betalas ut med för högt belopp eller tillgodoräknas med för högt belopp, döms för bidragsbrott till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse (2 §). Om brottet som avses i 2 § är grovt, döms för grovt bidragsbrott till fängelse, lägst och högst (3 §). Av 4 § framgår att den som av grov oaktsamhet begår ett bidragsbrott döms för vårdslöst bidragsbrott till böter eller fängelse i högst . Om gärningen med hänsyn till beloppet, risken för slutlig ekonomisk skada och övriga omständigheter är mindre allvarlig, döms inte till ansvar. I lagen finns vidare en bestämmelse om straffrihet vid frivillig rättelse (5 §). Enligt 6 § ska de myndigheter som anges i 1 § samt kommuner och arbetslöshetskassor anmäla till om det kan misstänkas att brott enligt bidragsbrottslagen har begåtts. Enligt 7 § hindrar inte bestämmelserna i 35 kap. 1 § att en person får dömas till påföljd för bidragsbrott som är ringa enligt 2 § eller vårdslöst bidragsbrott enligt 4 §, om den misstänkte häktats eller fått del av åtal för brottet från brottet. Statligt stöd till företag i artiklarna 107–109 i EUF-fördraget sätter ramarna för medlemsstaternas möjligheter att stödja verksamhet med offentliga medel. Syftet med reglerna är att se till att konkurrensen på EU:s inre marknad inte snedvrids. Reglerna om statligt stöd finns i lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler och i förordningen (2016:605) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler. Statligt stöd inbegriper åtgärder som innebär att staten stöttar en ekonomisk verksamhet med offentliga medel. Det kan gälla bl.a. bidrag, ersättningar, lån på förmånliga villkor, borgensåtaganden, garantier, hyresnedsättningar eller reducerade offentliga avgifter och skatter. För att få statligt stöd krävs oftast en ansökan, eller begäran om ett ekonomiskt stöd för att vid senare tillfälle redovisa hur stödet använts. Grunden för en modern välfärdsstat är ett samhälle som lägger stor vikt vid att välfärden ska komma alla till del. ska bidrag, förmån eller stöd bara lämnas till personer eller företag som har rätt till det. Alla former av fel och missbruk inom välfärdssystemen och övriga stödsystem hotar förtroendet för systemen. Samhället måste därför, och för att skydda de offentliga finanserna, ha förmåga att lagföra enskilda och företag som medvetet fuskar och begår brott riktade mot stödsystemen. Smittspridningen av covid-19 i är fortfarande omfattande och allvarlig. Mycket pekar på att nödvändiga restriktioner behöver ligga kvar . Detta har påverkat och kommer fortsättningsvis att innebära begränsningar för företag inom många branscher. Det finns en betydande risk för att kriminella utnyttjar krisläget under pandemin och tillskansar sig medel ur statskassan. som handläggningstiderna bör förkortas måste omfattande efterkontroller införas. Vidare måste konsekvenserna för de som försöker utnyttja systemen och fuskar sig till stöd bli mer kännbara och tydliga. För att stävja medvetet fusk och kriminella handlingar krävs också kraftfulla verktyg för de myndigheter som ansvarar för stöden. Bidragsbrottslagen är endast tillämplig på ekonomiska förmåner och ekonomiska stöd som beslutas av vissa myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor och som betalas ut till eller avser enskilda personer. Med det anförda anser utskottet att bidragsbrottslagen bör utvidgas och omfatta statliga stöd till företag. Utskottet anser att en sådan ändring bör kunna genomföras relativt omgående. Utskottet föreslår därför med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag till en utvidgad bidragsbrottslag och tillkännager detta för regeringen. Särskilt yttrande (S, V, MP) (S), (S), (V), (S), (MP), (S) och (S) anför: De statliga stöden till företag ser mycket olika ut och för att säkerställa att stöden betalas ut på rätt sätt och till rätt mottagare samt att stöden används på rätt sätt behöver skärpningar av lagstiftningen genomföras. Vi står bakom utskottets tillkännagivande om en utvidgad bidragsbrottslag men vill förtydliga att förslaget skulle kunna vara bredare. Utöver en utvidgad bidragsbrottslag bör inte ett kommande arbete utelämna möjligheten att genomföra andra straffrättsliga skydd för statliga stöd till företag. När vi är som svagast måste samhället vara som allra starkast. Vår välfärd ska ge oss trygghet genom livet. Vi betalar skatt, och vi har alla rätt att ta del av välfärdens olika delar som skola, vård och omsorg eller mer riktade insatser som barnbidrag, bostadsbidrag och sjukpenning. Tanken är att dela riskerna och öka jämlikheten. Det är inte vem du är och din plånboks tjocklek som ska bestämma tillgången till detta, utan det är var du befinner dig i livet och dina behov som ska styra. Avgörande för att detta ska fungera är att vi alla känner tilltro till systemet - att det levererar hög kvalitet, att vi alla bidrar och att missbruk inte accepteras. stängdes stora delar av vårt samhälle hastigt ned, och hundratusentals människor kunde inte längre gå till arbetet som vanligt. Några permitterades, andra fick trots oron för smitta fortsätta att ta bussen eller pendeltåget som vanligt. Vården och omsorgen sattes under enorm press. Många har åter tillfrisknat efter lång tids sjukdom, medan andra tyvärr inte finns med oss längre. Även om pandemin har påverkat oss alla har den drabbat några hårdare än andra. Regeringens insatser för att möta coronapandemin har handlat om att minska smittspridningen, pressa tillbaka trycket på vården, rädda liv, rädda jobb och rädda välfärden. Värt att påminna oss alla i den här kammaren om är vilken hastighet krisen slog till med. rapporterades det första fallet, och efter lite mer än en månad hade vi en spridning i landet. bekräftades det första dödsfallet - som klassade virusutbrottet som en pandemi. Motåtgärder som att begränsa resande i och utanför landet och förbud mot allmänna sammankomster infördes. Regeringen agerade snabbt, och den första ändringsbudgeten lades fram . har 18 ändringsbudgetar passerat kammaren, och i stödåtgärder har beslutats om och betalats ut. För att stöden snabbt skulle komma på plats har regeringen utöver att använda befintliga regelverk infört en rad nya system för att företag, individer och organisationer ska kunna ansöka om ersättningar och få dessa utbetalade så snabbt som möjligt. tillsattes dessutom en särskild utredare med uppdraget att både granska risken för brottslighet och fusk i dessa system och lägga förslag framåt. Vår debatt handlar om behovet av att skärpa kontroller och lagstiftning för att motverka företags brottslighet och missbruk avseende inte bara coronastöd utan även andra statliga bidrag och stöd i ett bredare perspektiv. Precis som jag inledde med att säga är det för mig en självklarhet att samhället bäst möter kriser gemensamt. Men sanningen är också att pandemin har satt ljuset på brister som redan fanns i vårt samhälle och som måste åtgärdas. Just-in-time-principen i välfärden bidrog till den enorma brist på skyddsmaterial som gjorde att personal och boende inte fick det skydd vi borde ha kunnat kräva. Vi har tagit del av hemska berättelser där privata bolag har satt vinstintresset först och därmed inte prioriterat mer personal eller bättre villkor. Mitt under brinnande pandemi och som staten riktar miljardstöd till företag i olika branscher har det avslöjats att det varit miljonbonusfest för direktörer. Behovet av kontroll och uppföljning är därmed stort. Särskilt viktigt är det för att vi ska behålla tilliten till våra gemensamma system. Under det här året har miljarder i stöd riktats till människor och företag för att vi tillsammans ska möta krisen. Det är mycket viktigt att pengarna används på rätt sätt och att kriminella eller oseriösa inte har en chans att roffa åt sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utvidgad bidragsbrottslag Det är ett enigt utskott som lägger fram ett förslag om att regeringen ska återkomma till med förslag om en skärpt bidragsbrottslag för att komma vidare i kampen mot kriminella som använder företag för att fuska och utnyttja statliga stöd i sin verksamhet. Regeringen har dock redan innan krisen agerat i arbetet mot välfärdsbrottsligheten. Flera utredningar har belyst frågorna ur olika aspekter. Bidragsbrottslagen har skärpts. Vi har infört nya system för elektronisk betalning gällande och . Det sker en ökad samverkan mellan myndigheter för att fel i folkbokföringen ska minska. Det finns ett nytt mål för om att bidra till det övergripande målet att minska felaktiga utbetalningar och höjda förvaltningsanslag. Den särskilda utredaren, som har arbetat för att utvärdera krisstöden, kom med sin rapport. Dessutom har vi ett nytt brott på plats, nämligen omställningsstödsbrott. Det är direkt kopplat till coronastödet omställningsstöd. Några viktiga lärdomar för att minska kriminellas chanser är att ha god kontroll redan innan betalningarna sker, god samordning mellan aktuella myndigheter och träffsäkra regler. debatterar vi ytterligare lagskärpningar för att komma åt kriminella som utnyttjar våra stödsystem. För mig är det en stor gåta varför å ena sidan föreslår skärpta lagar kring bidragsfusk och å andra sidan lägger förslag på bordet som handlar om att automatisera utbetalningar av coronastöd, vilket skulle innebära miljardrullningar och en ökad risk för kriminalitet och felanvändning. Skattepengar till välfärd och stöd måste användas på rätt sätt. Arbetet med att komma åt kriminella för att motverka fusk gällande statligt stöd och bidrag till företag måste ske brett. Statens stöd ser väldigt olika ut och hanteras av många olika aktörer, och därför måste verktygen anpassas. Vi ska fortsätta att öka samverkan mellan myndigheter, vi ska se över möjligheten till bättre informationsutbyte och vi ska skärpa lagar. I vårt särskilda yttrande pekar vi på att en skärpt bidragsbrottslag är en viktig del i detta arbete men att vi framåt inte kan utesluta möjligheten att genomföra andra straffrättsliga skydd för statliga stöd till företag. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Smittspridningen av covid-19 i är fortsatt omfattande och allvarlig. Mycket pekar på att nödvändiga restriktioner ska ligga kvar . Detta har påverkat och kommer fortsättningsvis att begränsa företagen inom många branscher. vittnar om att de har väntat i över på klartecken från om fortsatt stöd vid korttidsarbete. En del företag börjar även friställa personal för att de inte längre klarar att vänta på utbetalt krisstöd. Den svenska arbetslösheten är redan bland de högsta i Europeiska unionen, och om handläggningstiderna fortsätter att vara alltför långa riskeras åtskilliga jobb som hade kunnat räddas. De långa handläggningstiderna hotar stödens funktion, nämligen att företag ska få stöd beviljat när krisen är som värst. Byråkrati får inte förhindra att stödåtgärder för att rädda jobb och företag når ut. Handläggningstiderna, framför allt vad gäller stöd vid korttidsarbete, har för många företag blivit ett allvarligt problem. Detta behöver åtgärdas . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utvidgad bidragsbrottslag Det är en självklarhet att medvetet fusk och kriminella handlingar mot stödsystemet ska bekämpas med kraft. I ett antal statliga rapporter har det konstaterats att välfärdssystemet utsätts för en alltmer omfattande, ofta organiserad, brottslighet. Det kan därför antas finnas en risk för att kriminella utnyttjar coronakrisläget och de beslutade stöden för att tillskansa sig medel ur statskassan. är det tydligt att den ökade byråkratin och det regelkrångel som regeringen har infört leder till ökad arbetslöshet och en mycket svår situation för många företag. rapporterade Ekot om det omfattande fusket med pandemistöd. Det pågår just nu runt hundra brottsutredningar om misstänkt fusk med ekonomiskt stöd som ska gå till drabbade företag. uppger också att fler åtal är att vänta. I vissa fall handlar det om som misstänks ha gått rätt ned i fickan på bedragare. Stöden ska gå till att rädda jobb och företag genom krisen, inte till bedragare som skor sig på skattebetalarnas pengar. utskottsinitiativ, som det här betänkandet bygger på, handlar om att bidragsbrottslagen ska utvidgas så att även ersättningar och stöd som betalas ut till företag omfattas. är bidragsbrottslagen endast tillämplig på ersättningar till fysiska personer, men flera av coronastöden riktar sig direkt till företagen, det vill säga till de juridiska personerna. Det gäller exempelvis stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag som gör att även företag omfattas av bidragsbrottslagen. En sådan ändring i lagen bör kunna genomföras relativt omgående. Jag vill börja med att yrka bifall till det förslag i socialförsäkringsutskottets betänkande som enhälligt lyfts fram här . Det var faktiskt inte så länge sedan utskottet hanterade bidragsbrottslagen. gjordes det nödvändiga förändringar inom lagen, och den skärptes och utvidgades på flera punkter. Straffen för grova bidragsbrott skärptes. Lagen kom också att utvidgas till att även omfatta vissa stöd, bidrag och ersättningar som avser en enskild men som utbetalas till någon annan, det vill säga tandvårdsbidrag, arbetsmarknadspolitiska stöd och assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken. Det var i stort bra förändringar som gjordes, men mer kunde säkerligen ha gjorts. ville bland annat se att bidrag för fråntas den som fällts för ett grovt bidragsbrott, både i syfte att göra det hela något mer kännbart och därför att det faktiskt är högst rimligt. Det är inte heller helt otänkbart att fler skärpningar och förändringar kommer att behöva göras framöver. Detta är vi öppna för om det behövs. Vi vet ju alla att bidragsbrottslighet är ett tilltagande problem i . Det krävs krafttag på alla håll för att tydligt markera att det ska vara kännbara konsekvenser för den som inte följer lag och ordning. När det gäller felaktiga utbetalningar och misstänkt välfärdsbrottslighet rör det sig om enormt stora summor, men någon exakt siffra finns inte. Det har tillsatts två stora kommittéer som försökt att ta fram siffror på detta. Bland annat har Delegationen för korrekta utbetalningar landat på siffror runt 18 miljarder, men det framgår tydligt att det finns en felmarginal på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utvidgad bidragsbrottslag Så som lagen är utformad avser den endast stöd till enskilda personer. Det kan vara av vikt att även företag omfattas av bidragsbrottslagen, i synnerhet när vi hanterar stora stöd till företag som drabbats av regeringens coronarestriktioner. Vi har därför ställt oss bakom utskottsinitiativ om att utvidga lagen till att även omfatta statliga stöd till företag. har varit och är även fortsättningsvis en utmaning för oss på många olika vis. Många har drabbats på ett eller annat sätt. Nära och kära har förlorats i kampen mot pandemin. Isolering och ensamhet har lett till sämre mående. Vi ser att våldet i hemmet har ökat, och många har inte kunnat ta ett sista farväl av en nära anhörig. Men vi ser också att ekonomiska kriser har påverkat såväl enskilda och familjer som företag. Branscher som turism, nöjen och restaurang har drabbats oerhört hårt. Vi ser även andra branscher som har drabbats hårt. Åtgärder, stöd och restriktioner har varvats om vartannat. I det stora hela har detta gjorts på ett väldigt bra sätt, men det byråkratiska maskineriets bromsar syns tydligare i vissa fall. En del åtgärder skulle behöva hanteras fortare för att inte riskera att falla. Många företag har flaggat för de långa handläggningstiderna för de olika coronastöd som finns. Stöden dröjer, vilket riskerar att omkullkasta i grunden väl fungerande företag. De flaggar för att processen helt enkelt måste skyndas på. Vi måste helt enkelt få ned handläggningstiderna. Detta kan dock innebära en risk i andra ändan, då arbetet med att påskynda och minska tiden för ett beslut leder till mindre möjligheter att granska och kontrollera. Detta öppnar upp för andra scenarier. Balansen mellan att kunna stödja seriösa och ärliga företag och att förhindra och försvåra för kriminella och lurendrejare är inte alltid helt enkel. Men som i så många andra fall är det oftast den som sköter sig som drabbas när vi försöker att dra åt skruvarna för att hindra dem som fuskar. Vi vet att det finns en betydande risk för att kriminella utnyttjar krisläget under pandemin och felaktigt tillskansar sig medel ur statskassan. ser väldigt allvarligt på problematiken med felaktiga utbetalningar och bidragsbrott mot välfärdssystemet, som det rapporteras om. Det är oerhört viktigt att legitimiteten och respekten är hög och att ett intensivt arbete görs för att täppa till och komma till rätta med fusk och bedrägerier. När vi nu föreslår att regeringen skyndsamt gör förändringar i bidragsbrottslagen i ett steg för att korta handläggningstiderna behövs det därför också ökade efterkontroller. Detta är oerhört viktigt. Det är oerhört viktigt för oss att stöden kommer företagen till gagn skyndsamt, men det är också viktigt att de faktiskt hamnar i rätt kassa. Att företag får stöd i de kristider vi befinner oss i just nu är otroligt viktigt för att ska kunna gå starkt ur pandemin. Under det har vi i tillsammans med andra beslutat om många olika stöd till företag för att de ska kunna överleva denna kris. Vi ska dock ha respekt för att detta är en unik situation i världen och för att vi inte vet exakt vilka beslut som är de bästa, utan vi utgår från den kunskap vi har . Kunskapen ökar för som går. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utvidgad bidragsbrottslag Stödet till företagen har som syfte att företagen ska få möjlighet att överleva krisen - inte att ta bort alla svårigheter. Om inte företagen finns när pandemin är över kommer det att ta otroligt att återstarta , och många fler människor kommer att riskera att bli arbetslösa. Det är ju inte för att vi vill som vi har infört alla de restriktioner som finns och som försvårar för företagen, utan det är för att det fortfarande finns en väldigt stor smittspridning. Det bästa stödet till företagen i och i världen är att vi alla tar vårt ansvar och ser till att minska smittspridningen och att vaccinera oss när vi får möjlighet. Den viktigaste hjälpen till företagen är att de kan återgå till en verksamhet som är hållbar för dem. Att staten ska stödja företagen under krisen är självklart. När regeringen har fattat beslut om restriktioner för verksamheten är det viktigt att det även finns ett ekonomiskt stöd till densamma. Detta är viktigt för oss i i våra förhandlingar. Vi är även måna om att stöden betalas ut så snabbt som möjligt, men det måste gå till de företag som har rätt till stödet. De flesta företag i söker stöden på rätt grunder, men det finns även företag som inte har helt rent mjöl i påsen utan ser sin chans att få ut skattemedel till sin verksamhet även om de inte har rätt till dem. Av det skälet behöver regeringen se över bidragsbrottslagen så att den täcker in fler tillfällen då företagare kan bli anmälda för brott när de söker bidrag och får dem utbetalda men uppenbarligen inte ska ha dem. Det är viktigt för trovärdigheten i systemet att detta går till rätt företag och att vi skyddar våra skattemedel. Även om det har tillförts ökade medel till olika myndigheter för att motverka fusk behöver lagen som sagt skärpas. Vi ser att en förändring av bidragsbrottslagen är en snabb väg framåt för att komma åt dem som medvetet fuskar, men jag tycker att det är otroligt viktigt att betona att det är en minoritet av företagen som fuskar. De allra flesta företag i kämpar och sliter för att bedriva en smittsäker verksamhet för att överleva pandemin och komma ut på andra sidan med ett företag som kan utvecklas i det nya normala. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag till en utvidgad bidragsbrottslag. är det möjligt att dömas till böter men också fängelse för bidragsbrott. Såväl antalet inkomna brottsmisstankar som lagförda har ökat i stort sett . Svagheten med dagens bidragsbrottslag är dock att den endast gäller för ekonomiska förmåner och ekonomiska stöd som betalas ut till eller avser enskilda personer. Tillsammans med har vi kristdemokrater sedan förra mandatperioden drivit på för att bidragsbrottslagen ska utvidgas till att omfatta stöd, bidrag och ersättningar som betalas ut till eller tillgodoräknas någon annan än den enskilde. konstaterade att den statliga lönegarantin är utsatt för bedrägerier. Missbruket av den statliga lönegarantin beräknas kosta . Det vi gör är att säga till regeringen att man ska utvidga bidragsbrottslagen så att den även omfattar statliga stöd till företag, och det är bra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utvidgad bidragsbrottslag Bidragsbrottslagen har, som sagt, inte minst tack vare engagemanget från några av partier utvidgats . inkluderas bland annat tandvårdsersättning och assistansersättning, och maxstraffet för grovt bidragsbrott har höjts från fyra till . Vi kristdemokrater menar dock att antalet bidrag och myndigheter som ska omfattas av lagen kan utökas ännu lite till. är exempelvis en myndighet som ser ett behov av att sjuklönekostnader ska inkluderas, och så har vi igen då de statliga lönegarantierna.