bet · H801CU9 · 2021-03-12 00:00:00 — I direktiven till utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning (dir. 2020:53) har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera hur de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen fungerar som verktyg för en socialt hållbar bostadsförsörjning. Utredningen ska även belysa skillnader mellan kommuners användning av bolagen och analysera skillnader i arbetet med bostadsförsörjningsfrågor mellan de kommuner där det finns ett allmännyttigt bostadsaktiebolag, eller en bostadsstiftelse, och de kommuner där sådana saknas. Utredaren ska vid behov föreslå åtgärder som utvecklar bolagens arbete för att nå målet om en socialt hållbar bostadsförsörjning och åtgärder som leder till att förutsättningarna för en socialt hållbar bostadsförsörjning även finns i kommuner som saknar allmännyttiga bostadsföretag. Uppdraget ska redovisas . föreslår i sitt betänkande En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) att regeringen ska initiera en översyn av lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag i syfte att förtydliga handlingsutrymmet för att bedriva social bostadspolitik som finns inom ramen för affärsmässighetskravet. Enligt kommissionen är detta något som bör kunna göras inom ramen för ett tilläggsdirektiv till utredningen om En socialt hållbar bostadsförsörjning. föreslår vidare en översyn av bestämmelserna om värdeöverföringar i samma lag i syfte att precisera vilka förutsättningar som ska gälla för värdeöverföringar. Man bör också enligt kommissionen analysera i vilken mån sanktioner kan införas mot otillåtna värdeöverföringar. Utskottet har tidigare, i betänkande 2018/19:CU11, behandlat motionsförslag om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och förslag om värdeöverföringar från dessa. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena bl.a. med hänvisning till att kommunerna själva ska kunna besluta om innehav och försäljning av sina kommunala bostadsaktiebolag samt att det inte finns något behov av att skärpa reglerna om värdeöverföringar. När det gäller motionsförslaget om att införa krav på att kommuner ska inrätta allmännyttiga kommunala bostadsbolag vill utskottet hänvisa till bostadsmarknadsenkät där det framgår att en majoritet av landets kommuner redan har ett kommunalt bostadsbolag. Vidare vill utskottet hänvisa till den pågående bostadssociala utredningen (dir 2020:53) som bl.a. ska analysera hur kommunerna använder sig av de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen i arbetet med bostadsförsörjningen samt belysa skillnader i arbetet med bostadsförsörjningsfrågor mellan kommuner som har ett allmännyttigt bostadsbolag och kommuner som inte har ett sådant bolag. Mot den bakgrunden avslår utskottet motion 2020/21:390 (V) yrkande 1. När det gäller motionsförslaget om att begränsa kommunernas möjlighet att avyttra de kommunala bolagens bostäder vill utskottet återigen hänvisa till enkät som visar att det allmännyttiga beståndet ökar. Enligt är antalet minskade försäljningar ett av skälen till att allmännyttan växer. Mot bakgrund av det ovan sagda vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att det är kommunerna själva som ska ta ställning till frågor om innehav och försäljning av kommunala bostadsbolag och att dessa frågor inte ska regleras av staten. Motion 2020/21:390 (V) yrkande 2 bör därmed avslås. uppföljning av lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag visar att de kommunala bostadsaktiebolagen inte avsevärt påverkats av de ändringar i lagstiftningen som genomfördes och som innebär att verksamheten i bolagen ska bedrivas i enlighet med affärsmässiga principer. I betänkandet En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) föreslår att lagen bör ses över i syfte att förtydliga handlingsutrymmet för att bedriva social bostadspolitik inom ramen för lagens krav på affärsmässighet. Betänkandet bereds inom . Med hänsyn till pågående beredningsarbete avslår utskottet motion 2020/21:390 (V) yrkande 7. årliga granskning av de kommunala bostadsaktiebolagens värdeöverföringar för visar att majoriteten av bolagen följer reglerna när det gäller värdeöverföringar. Utskottet noterar dock att summan av de otillåtna värdeöverföringarna var högre än . I betänkandet En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) föreslås en översyn av bestämmelserna om värdeöverföringar i syfte att precisera vilka förutsättningar som bör gälla för värdeöverföringar samt i vilken mån sanktioner kan införas mot otillåtna värdeöverföringar. Betänkandet bereds inom . Med hänsyn till tidigare ställningstaganden och att det pågår ett beredningsarbete avstyrker utskottet även yrkandena 4–6 i motion 2020/21:390 (V). Blandade boendeformer och minskad segregation Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om blandade bostadsområden och åtgärder för att minska segregationen. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 17 (C, L). I kommittémotion 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att principen om blandade upplåtelseformer i alla bostadsområden säkerställs. Med det menar motionärerna att det ska byggas fler hyresrätter i villaområden där de flesta bor i ägt boende och i områden med flerbostadshus där de flesta hyr sin bostad ska fler få möjlighet att äga sin bostad. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram ett nationellt mått på boendesegregation. I kommittémotion 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för blandade upplåtelseformer i samhällsplaneringen av utanförskapsområden. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 28 där det föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder mot boendesegregation och verka för mer blandade boendeformer även i utsatta områden. I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utvärdera behovet av statliga insatser för att underlätta arbetet för verksamheter och projekt som syftar till att minska segregation och utsatthet. I motion 2020/21:2404 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för hög nyproduktion av bostäder med rimliga boendekostnader för att minska boendesegregationen. Regeringens strategi för minskad segregation beslutade regeringen om en långsiktig strategi för att minska och motverka segregation för perioden –2028 (Ku2018/01462/D). Att minska boendesegregationen och stärka samhällsservicen är ett av fem prioriterade områden i strategin. Delmålet i strategin för boende är minskad boendesegregation, bra bostäder för alla och stärkt samhällsservice. Särskilt prioriterat är insatser för blandad bebyggelse, insatser för en bostadsmarknad som är öppen för alla, insatser för att förtydliga sociala hållbarhetsperspektiv i samhällsplaneringen och insatser för stärkt samhällsservice i områden med socioekonomiska utmaningar. Inom ramen för strategin har regeringen tagit fram handlingsplanen Ett som håller ihop – Regeringens insatser för minskad segregation och goda livschanser för alla (A2020/02652). I handlingsplanen redovisas ett urval av de insatser som regeringen genomfört eller planerar att genomföra för att motverka och minska den socioekonomiska segregationen i . Inom det bostadspolitiska området redovisas bl.a. följande insatser som bidrar till att uppfylla delmålet i strategin om minskad boendesegregation, bra bostäder för alla och stärkt samhällsservice: – Investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande som inneburit att stöd har beviljats för fler än 38 000 bostäder. Investeringsstödet har vidare reformerats och gjorts effektivare. ställs det krav på att en åttondel av de bostäder som byggs med stöd ska erbjudas unga och/eller personer i en socialt utsatt situation. – Regeringens uppdrag till att analysera och bedöma om det förekommer missgynnanden som skulle kunna utgöra diskriminering när bostäder förmedlas (A2020/01472). – Regeringens fortsatta satsning i budgetpropositionen med medel för stöd till energieffektiviserande åtgärder i flerbostadshus. Det kommer fortsättningsvis att finnas möjligheter för ägare av flerbostadshus i områden med socioekonomiska utmaningar att söka stödet som primärt är avsett att gå till energieffektiviserande åtgärder. Många åtgärder är dock kombinerade energieffektiviseringsåtgärder och renoveringsåtgärder varför stödet också kommer att ha betydelse för den allmänna underhållsnivån på byggnaderna. – Utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning (dir. 2020:53) syftar till att underlätta situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. ska boendesegregation motverkas och förutsättningarna för jämlika uppväxt- och levnadsvillkor förbättras. – Regeringens uppdrag till (Fi2020/05097) att motverka felaktig bokföring. Uppdraget bedöms förbättra situationen i bl.a. socialt utsatta områden exempelvis genom att myndigheternas kunskap om trångboddhet, brott mot välfärdssystemen och möjlighet att säkerställa rätten till skolgång stärks. Delegationen mot segregation (Delmos) är en central aktör i regeringens arbete för att minska och motverka segregation. Delmos har ett sektorsövergripande uppdrag som omfattar insatser för att motverka strukturella orsaker till segregation. Delegationen ska även arbeta för att förbättra situationen i områden med socioekonomiska utmaningar. Delegationen ska främja samverkan och kunskapsutbyte samt följa och sprida forskning och annan kunskap. Delmos fördelar också statsbidrag till kommuner, regioner och civilsamhället. Som utskottet tidigare framhållit krävs det både större reformer och riktade insatser för att uppnå en långsiktig och hållbar bostadspolitik. För att bryta den växande boendesegregationen krävs större reformer i form av ett ökat bostadsbyggande. En viktig del i detta är investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande som har förstärkts och reformerats på så sätt att en del av bostäderna ska gå till unga och sociala kontrakt. Utöver detta behövs också riktade insatser i form av särskilt stöd till människor som står långt ifrån bostadsmarknaden. Här vill utskottet peka på att utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning (dir. 2020:53) har i uppdrag att lägga förslag som syftar till att underlätta situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. Här ingår bl.a. att analysera systemet med hyresgarantier för att bedöma om det är ändamålsenligt och effektivt. Utredningens övergripande syfte är vidare att boendesegregation ska motverkas och förutsättningarna för jämlika uppväxt- och levnadsvillkor förbättras. I regeringens strategi för att minska och motverka segregation finns boende med som ett av fem prioriterade områden. För detta område är delmålet minskad boendesegregation, bra bostäder för alla och stärkt samhällsservice. Särskilt prioriterade är insatser för blandad bebyggelse, insatser för en bostadsmarknad som är öppen för alla, insatser för att förtydliga sociala hållbarhetsperspektiv i samhällsplaneringen och insatser för stärkt samhällsservice i områden med socioekonomiska utmaningar. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det behövs åtgärder för att minska den växande bostadssegregationen och att det behövs en större blandning av olika boendeformer i våra bostadsområden. Utskottet konstaterar att en blandad bebyggelse är en särskilt prioriterad insats i regeringens strategi för minskad segregation och att regeringen har tillsatt en utredning som har i uppdrag att föreslå åtgärder som bl.a. ska bidra till minskad segregation. Det pågår därför enligt utskottet ett arbete som ligger i linje med vad som anförs i motionerna. Det finns därför inte skäl för att ta ett initiativ i frågan. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fler studentbostäder. Utskottet hänvisar till bl.a. pågående arbete. Jämför reservation 18 (SD) och 19 (C, L). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 43 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheterna att prioritera markanvisningarna för studentbostäder. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 44 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur kommuner där det finns universitet eller högskolor tillsammans med lärosätena ska planera för att studentbostäder finns tillgängliga. I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att öka tillgången till studentbostäder. I kommittémotion 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om byggandet av studentlägenheter kan underlättas genom att det införs en ny boendeform i lagstiftningen med lägre funktionskrav. I motion 2020/21:819 av (S) föreslås att regeringen tar initiativ till att vidta åtgärder för att stävja den rådande bostadsbristen för studenter. Av bostadsmarknadsenkät framgår att drygt hälften av landets 38 högskolekommuner bedömer att de har ett underskott på studentbostäder, vilket inte är någon större förändring jämfört med föregående år. Det gäller såväl stora som små högskolekommuner, samt de flesta av storstads-regionernas högskolekommuner. Totalt 14 av högskolekommunerna bedömer att bostadsmarknaden för studenter är i balans, vara en i . Utöver högskolekommunerna uppger ytterligare 51 kommuner att de erbjuder särskilda bostäder till studenter. Av dessa kommuner bedömer 18 att de har ett underskott på studentbostäder. Av bostadsmarknadsenkäten framgår vidare att det finns ca 88 100 studentbostäder i hela landet. påbörjades byggandet av drygt 2 400 studentbostäder. bedömde kommunerna att byggandet skulle uppgå till ca 5 000 påbörjade studentbostäder. Förväntningarna är något lägre, ca 3 200 studentbostäder. Det är bostäder som förväntas tillkomma genom nybyggnad. En stor del, nästan hälften, av nyproduktionen 2020–2021 förväntas ske i . Utöver den påbörjade nyproduktionen kan det även tillkomma ett nettotillskott av studentbostäder genom ombyggnad av befintliga byggnader. Investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande infördes ett statligt investeringsstöd för att det ska byggas fler energieffektiva hyresrätter och studentbostäder med rimliga hyresnivåer. Enligt förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande får stöd lämnas för byggande av hyresbostäder i områden med bostadsbrist och för att bygga bostäder till studerande. Stöd får även lämnas om det i en kommun finns brist på en viss typ av bostäder och behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. I enlighet med överenskommelsen mellan regeringen och samarbetspartierna (januariavtalet) har stödet koncentrerats och effektiviserats och ska riktas till byggande av hyresrätter i hela landet. Sedan stödet infördes och hade ca 2 100 studentbostäder byggts, vilket motsvarar av det totala antalet bostäder som byggts med hjälp av stödet. är ett helägt statligt fastighetsbolag som har i uppdrag att äga, utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med fokus på utbildnings- och forskarverksamhet. har ett utökat uppdrag som innebär att bolaget även bygger och förvaltar student- och forskarbostäder. Bolaget har ett eget markinnehav som tillåter expansion av verksamheten. Bolaget har bedömt att totalt 28 000 bostäder, varav 21 000 studentbostäder, kan byggas på den egna marken. Vid utgången av 2020 hade bolaget byggt 1 160 student- och forskarbostäder. planeras för 11 000 studentbostäder på campusområden, varav bolaget ska bygga drygt 5 700 i egen regi. Ytterligare 10 000 studentbostäder planeras , varav bolaget kommer att bygga ungefär hälften i egen regi. I byggregler (BFS 2011:6) finns särskilda regler för studentbostäder. En studentbostad definieras som en bostad som är avsedd för studerande vid universitet- och högskolor. Studentbostäder får byggas med en boyta från . För studentbostäder med en boarea om högst är kraven lägre när det gäller bl.a. utrymmen för funktioner som matlagning, förvaring, vädrings- och ljusförhållanden. (2010:900), förkortad PBL, innehåller bestämmelser om en tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga (8 kap. 1 § 3 och 8 kap. 4 § första stycket 8 PBL). Dessa bestämmelser är även tillämpliga när man bygger studentbostäder. Avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet får dock alltid göras när man inreder bostäder om högst på vindar (8 kap. 7 § PBL). byggregler lämnade sitt slutbetänkande Modernare byggregler – förutsägbarhet, flexibilitet och förenklat (SOU 2019:68) . Kommittén hade bl.a. till uppdrag att genomföra en grundlig och systematisk översyn av bl.a. kraven i 8 kap. PBL och 3 kap. plan- och byggförordningen (PBF) och byggregler. Kommittén skulle även se över kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga generellt, dvs. inte enbart i fråga om studentbostäder. I betänkandet ifrågasätter kommittén behovet av kategoribostäder, såsom studentbostäder. Enligt kommittén innebär kategoriboenden som riktar sig till en viss grupp av boende, exempelvis studenter, en uppdelning av bostadsbeståndet som kan leda till ålderssegregation och hindra ett flexibelt nyttjande av bostadsbeståndet . För att undvika indelning i kategoriboenden föreslår kommittén att reglerna blir lika för samtliga bostäder om högst . Kommittén föreslår inga generella ändringar i kraven för tillgänglighet i bostäder. Betänkandet bereds inom . tillstyrkte utskottet ett motionsförslag om ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder (bet. 2014/15:CU10). följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:180). I betänkande 2016/17:CU15 föreslog utskottet återigen ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att minska de krav som ställs på studentlägenheter när det gäller tillgänglighet m.m. följde även utskottets förslag (rskr. 2016/17:234). Regeringen beslutade att tillkännagivanden i riksdagsskrivelserna 2014/15:180 och 2016/17:234, i de delar som de avser tillgänglighetskrav för studentbostäder, ska avskrivas (Fi2019/01230/ Fi2019/01314). I skälen för beslutet anför regeringen bl.a. att byggregler i sitt slutbetänkande Modernare byggregler – förutsägbarhet, flexibilitet och förenklat (SOU 2019:68) föreslår att kategorin studentbostäder tas bort i byggregler (BFS 2011:6), vilket innebär att det inte skulle finnas specifika krav för denna kategori av bostäder. Regeringen kommer i skrivelse 2020/21:75, som lämnas , att återkomma till med sin bedömning om huruvida tillkännagivandena ska anses slutbehandlade. har , i betänkande 2018/19:CU11, behandlat motionsförslag om åtgärder för att öka byggandet av studentbostäder och tillgänglighetskrav för studentbostäder. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till pågående arbete. Utskottet kan konstatera att det fortfarande råder brist på studentbostäder i flera av landets universitets- och högskoleorter, och utskottet delar motionärernas uppfattning att mer måste göras för att öka utbudet av studentbostäder i landet. Utskottet vill dock understryka att det vidtas åtgärder som är ägnade att öka byggandet av studentbostäder. Investeringsstödet för hyresrätter och studentbostäder har t.ex. effektiviserats och förbättrats, och , som har ett utökat uppdrag att bygga och förvalta student- och forskarbostäder, har högt ställda mål om fortsatt byggnation av studentbostäder på den egna marken . Därmed avslår utskottet motionerna 2020/21:1615 (SD) yrkandena 43–44, 2020/21:3186 (C) yrkande 13 och 2020/21:819 (S). Utskottet konstaterar att byggregler i sitt betänkande Modernare byggregler – förutsägbarhet, flexibilitet och förenklat föreslår att de särskilda regler för studentbostäder som finns i byggregler (BFS 2011:6) ska tas bort. Enligt kommittén är det inte ändamålsenligt att ha olika uppsättningar regler för bostäder . Betänkandet bereds inom . Utskottet är därmed inte berett att föreslå något initiativ med anledning av motion 2020/21:3585 (L) yrkande 10 om att införa en ny boendeform i lagstiftningen med lägre funktionskrav. Bostäder för äldre personer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. åtgärder för att öka byggandet av bostäder för äldre. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 20 (C). I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till regelförbättringar för att öka tillgången till bostäder för äldre personer. Motionärerna anför att det finns en otydlighet när det gäller vilka krav som kan och bör ställas på bostäder som är anpassade för äldre personer. Följden blir att olika kommuner ställer olika krav. Regelverket bör därför förtydligas så att det finns en grundläggande standard för vad som ska ingå i de olika boendeformerna för äldre personer. Motionärerna anför vidare att ensamheten bland äldre är alltför utbredd och leder till ökande ohälsa. Därför bör också bostäder för äldre kunna planeras för ökad social samvaro. I motion 2020/21:618 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga möjligheten till statligt stöd för anordnande av gemensamhetslokal i nybyggda seniorhus. I motion 2020/21:2586 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör stimulera fler kommuner att arbeta långsiktigt med bostäder för seniorer. Olika typer av boenden för äldre personer Enligt socialtjänstlagen (2001:453) har kommuner ansvar för att inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. För att få flytta till ett särskilt boende krävs en biståndsprövning och ett beslut av kommunen. Det som inte är särskilt boende räknas som ordinärt boende, t.ex. trygghetsboende och seniorbostad. Trygghetsboende innebär tillgång till personal samt möjlighet till gemensamma måltider och aktiviteter. Seniorbostäder är vanliga bostäder på marknaden avsedda för äldre personer. De kallas även ”55-plus-bostäder” eller ”65-plus-bostäder”. För dessa typer av boende krävs inget beslut av kommunen. trädde ändringar i socialtjänstlagen i kraft som förtydligar kommunernas möjlighet att inrätta särskilda boendeformer för äldre som främst behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service, och som därutöver har behov av att bryta oönskad isolering. Boendeformen benämns biståndsbedömt trygghetsboende. Det är frivilligt för kommunen att inrätta denna boendeform (prop. 2017/18:273, bet. 2018/19:SoU4, rskr. 2018/19:11). Stöd till bostäder för äldre personer Enligt förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer kan stöd lämnas för: – ny- och ombyggnad av särskilda boendeformer för äldre med stöd av socialtjänstlagen – ny- och ombyggnad av hyresbostäder för äldre () på den ordinarie bostadsmarknaden (seniorboenden, trygghetsboenden) – för anpassning av gemensamma utrymmen i befintliga hyres- eller bostadsrättshus. Med hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden avses bostadslägenheter och utrymmen för de boendes måltider, samvaro, hobby och rekreation som främjar gemenskap och trygghet. Med anpassning av gemensamma utrymmen avses förbättringar som främjar kvarboende för äldre personer genom ökad tillgänglighet och trygghet. Stödet gäller förbättringar av gemensamma utrymmen i eller i anslutning till en byggnad som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. Det kan t.ex. röra sig om förbättringar i trapphus, tvättstugor, soprum och andra gemensamma utrymmen. Av bostadsenkät framgår att det råder fortsatt brist på anpassade bostäder för äldre. Antalet kommuner som anger att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre har dock minskat från 127 kommuner 2019 till 109 kommuner 2020.