bet · H901FiU6 · 2021-11-18 00:00:00 — tillfördes fonderna – 2008 när pensionsavgifterna var större än utbetalningarna, vilket innebär att netto av fondtillgångarna har använts för pensions-utbetalningar . Regeringen räknar i skrivelsen med att buffertfonderna även framöver kommer att få bidra till finansieringen av inkomstpensionerna, med enligt prognoser. Utskottet noterar att det är något lägre än den prognos om gjordes i förra årets skrivelse om AP-fondernas verksamhet (skr. 2019/20:130). Sedan starten har buffertfondernas förvaltning gett ett ackumulerat resultat på , vilket motsvarar en avkastning på kapitalet på i genomsnitt . Det betyder att buffertfondernas resultat mer än väl har överträffat inkomstindex, som har ökat med i genomsnitt , och att buffertfondernas andel av pensions-systemets tillgångar ökade från fram till slutet av 2020. Sammantaget innebär detta att utskottet delar regeringens bedömning att buffertfonderna har uppfyllt sina roller både som buffert för hantering av löpande över- och underskott i inkomstpensionssystemet och som långsiktig finansiär av pensionerna. Utskottet övergår härmed till att granska kostnadsutvecklingen i buffert-fonderna. Fondernas kostnader finansieras av de medel som fonderna förvaltar. Av bl.a. den anledningen är det enligt utskottet viktigt att fonderna har en kostnadseffektiv förvaltning för att säkerställa fondernas funktion i pensionssystemet och för att upprätthålla ett högt förtroende hos allmänheten för deras arbete och för pensionssystemet. Utskottet konstaterar att fondernas redovisade förvaltningskostnader sjönk trots att det förvaltade kapitalet ökade relativt kraftigt. Som andel av kapitalet har fondernas redovisade kostnader minskat från av kapitalet 2020. Enligt utskottet är detta en bra utveckling som bl.a. tyder på att fonderna arbetar aktivt för att hålla nere förvaltningskostnaderna. Räknar man in de s.k. prestations- baserade arvodena (vilka inte ingår i fondernas redovisade kostnader utan redovisas mot resultatet för varje tillgång) har kostnadsandelen sjunkit från av kapitalet . I skrivelsen redovisar regeringen en jämförelse mellan Första‒Fjärde AP-fondens kostnader. Jämförelsen har tillkommit på initiativ av utskottet (bet. 2020/21:FiU6) eftersom utskottet under en följd av år har konstaterat att skillnaderna i kostnadsnivå mellan fonderna har varit stora trots att fonderna förvaltat ungefär samma mängd kapital och har haft ungefär samma avkastning . Särskilt stor har skillnaden varit mellan Andra AP-fonden och de övriga AP-fonderna. Jämförelsen visar att kostnadsskillnaden framför allt beror på att Andra AP-fonden har haft betydligt högre provisionskostnader för den externa förvaltningen än de andra fonderna, medan fondens rörelsekostnader varit ungefär desamma som de andra fondernas. Utskottet noterar att Andra AP-fonden har infört ett besparingsprogram som minskade provisionskostnaderna och att programmet, enligt regeringen, kommer att ge ett tydligt utslag på kostnaderna . I skrivelsen redovisar regeringen även en utvärdering av Första‒Fjärde AP-fondens placeringar i verksamheter med fossil energi under perioden 2016‒2020. Utvärderingen omfattar fondernas direktägda noterade innehav och visar att innehaven i fossil energi minskade kraftigt , både i marknadsvärde och i antalet bolag. Särskilt mycket minskade innehaven , dvs. året efter det att AP-fondernas nya mål för hållbarhet i förvaltningen trädde i kraft. Enligt utskottet är detta en bra utveckling och utskottet delar regeringens bedömning i skrivelsen att det nya målet har bidragit till ett ökat fokus i fondernas hållbarhetsarbete. För att nå det s.k. mål om att hålla den globala uppvärmningen och sträva efter att stanna är det avgörande att den nuvarande höga globala förbrukningen av fossil energi minskar. Den finansiella sektorn, och då särskilt stora kapitalplacerare som AP-fonderna, har en viktig och central roll för att styra om investeringar mot en mindre fossilberoende ekonomi. Därför är det enligt utskottet viktigt att AP-fonderna fortsätter att intensifiera arbetet med att se till att deras investeringar ligger i linje med . Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas investeringsverksamhet Utskottets förslag i korthet avslår förslag om skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringsverksamhet. Jämför reservation 1 (V). I motion 2021/22:463 av m.fl. (V) välkomnar motionärerna det nya målet för Första-Fjärde AP-fondens placeringsverksamhet om att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Målet är dock inte tillräckligt utan det bör enligt motionärerna ställas tydligare krav på fonderna när det gäller etik och miljö. Fondernas placeringar bör i stället följa följande riktlinjer (yrkande 3): • Målet om ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande ska likställas med målet om hög avkastning. • AP-fonderna ska inte göra några nya investeringar i kol, olja eller fossilgas. • AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar i fossilindustrin . • AP-fonderna ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi. • AP-fonderna ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar. • AP-fonderna ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning. Motionärerna anser vidare att även Sjätte- och Sjunde AP-fonden bör omfattas av samma krav på föredömlighet och hållbara investeringar som gäller för Första‒Fjärde AP-fonden (yrkande 2). Enligt motionärerna bör det införas ett oberoende råd som ska följa upp AP-fondernas placeringar och utvärdera deras verksamhet (yrkande 7). I motion 2021/22:770 av (C) anser motionären att det i AP-fondernas regelverk bör införas en regel om att fondernas placeringar ska vara fossilfria till 2040 (yrkande 1). Motionären anser också att det bör införas ett förbud för AP-fonderna att investera i bolag som lägger ned stora summor pengar på att aktivt lobba för verksamheter med fossila bränslen och mot klimatåtaganden (yrkande 2). Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag, senast i betänkande 2018/19:FiU14 Ändrade regler för Första‒Fjärde AP-fonderna och i betänkande 2020/21:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . I FiU14 avstyrkte utskottet förslag om tuffare krav på fonderna när det gäller etik och miljö och införandet av ett oberoende råd för att utvärdera fondernas placeringar. I FiU6 avstyrkte utskottet förslag om att skärpa kraven på fonderna när det gäller investeringar i fossil verksamhet bl.a. med motiveringen att det var för tidigt att utvärdera effekterna av AP-fondernas nya hållbarhetsmål och avgöra om det fanns skäl att skärpa kraven ytterligare när det gällde t.ex. investeringar i verksamheter med fossila bränslen. Första‒Fjärde AP-fondens placeringar i fossil energi I den aktuella skrivelsen redovisas en utvärdering av Första-Fjärde AP-fondens placeringar i fossil energi under perioden 2016‒2020. Utvärderingen, som gjorts av på uppdrag av regeringen, visar att fondernas placeringar i fossil energi minskade kraftigt , både i marknadsvärde och i antalet bolag. Särskilt kraftig var nedgången . Se vidare i skrivelsen s. 36‒47 eller ovan under rubriken placeringar i fossil energi. Lagstadgade hållbarhetsmål för Sjätte- och Sjunde AP-fonden skickade ut en promemoria på remiss om ett nytt lagstadgat mål för Sjätte hållbarhetsarbete (Fi2021/03315). I promemorian föreslås att Sjätte övergripande mål om att skapa en långsiktigt hög avkastning med tillfredsställande riskspridning genom investeringar på riskkapitalmarknaden ska kompletteras med ytterligare ett mål om att fonden ska förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Det nya målet motsvarar det hållbarhetsmål som infördes för Första‒Fjärde AP-fonden . I promemorian föreslås också att AP-fonderna ska samverka kring redovisningen av hur målen om föredömlig förvaltning har uppnåtts. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Enligt uppgifter från skickade departementet även en promemoria till den s.k. Pensionsgruppen (en arbetsgrupp med företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen ‒ regeringspartierna, , ) med förslag till motsvarande förändring av målet för Sjunde AP-fondens verksamhet. Förslaget bereds inom . infördes ett nytt lagbundet mål för Första–Fjärde AP-fondens hållbarhetsarbete (prop. 2017/18:271, bet. 2018/19:FiU14, rskr. 2018/19:52). Enligt det nya målet ska fonderna förvalta pensionsmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Målet ska uppnås utan att fonderna gör avkall på det övergripande målet om långsiktigt hög avkastning. Syftet med det nya målet är att fonderna ska beakta miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter i sin kapital-förvaltning. Målet innebär bl.a. att fonderna ska ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen, gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar pensionsmedel inte bör placeras i samt gemensamma riktlinjer för hur resultatet av förvaltningen enligt det nya målet ska redovisas. I skrivelsen redovisar regeringen en utvärdering av Första‒Fjärde AP-fondens placeringar i verksamheter med fossil energi under perioden 2016‒2020. Utvärderingen omfattar fondernas direktägda noterade innehav och visar att innehaven i fossil energi minskade kraftigt , både i marknadsvärde och i antalet bolag. Särskilt mycket minskade innehaven , dvs. året efter det att AP-fondernas nya mål för hållbarhet infördes. Detta tyder enligt utskottet på att det nya målet fått effekt och bidragit till en ökad fokusering på hållbarhet i förvaltningen av pensionsmedlen. I motionerna 2021/22:463 (V) och 2021/22:770 (C) anser motionärerna att kraven på hållbarhet på olika sätt bör skärpas. Första‒Fjärde AP-fondens nya mål om hållbarhet har bara varit i kraft och enligt utskottet är det för tidigt att avgöra om målet på något sätt behöver förändras för att man t.ex. ska få till stånd en ytterligare minskning av koldioxidavtrycket i fondernas portföljer. Däremot är det viktigt att fonderna fortsätter att förbättra sitt arbete och sina strategier för att deras investeringar ska vara i linje med och övriga aspekter inom hållbarhetsområdet. I motion 2021/22:463 (V) anser motionärerna att även Sjätte- och Sjunde AP-fonden bör få samma krav på föredömlighet och hållbara investeringar som Första‒Fjärde AP-fonden samt att det bör införas ett oberoende råd som ska följa upp AP-fondernas placeringar och utvärdera deras verksamhet. Utskottet delar motionärernas uppfattning om nya hållbarhetsmål för Sjätte- och Sjunde AP-fonden, men är inte berett att ta ställning till hur och i vilken form eftersom frågan bereds inom . Som framgår under rubriken ovan skickade ut en promemoria på remiss om ett nytt lagstiftat mål för Sjätte hållbarhetsarbete (Fi2021/03315). fick Pensionsgruppen en promemoria med förslag till motsvarande förändring i målet för Sjunde AP-fondens verksamhet för beredning. När det gäller frågan om ett oberoende råd har utskottet behandlat liknande förslag vid ett flertal tillfällen. Utskottet anser , liksom tidigare, att det inte behövs något granskande råd bl.a. eftersom de nya reglerna i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) om öppenhet och samverkan mellan fonderna samt reglerna om både löpande och fördjupade utvärderingar ger regeringen, och allmänheten goda möjligheter att bedöma hur fonderna uppfyller målet om ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Med detta avstyrker utskottet förslagen i motionerna. Nya placeringsregler för AP-fonderna Utskottets förslag i korthet avslår förslag om ändrade placeringsregler för AP-fonderna. Jämför reservation 2 (V). I motion 2021/22:463 av m.fl. (V) anser motionärerna att AP-fonderna bör få möjlighet att direktinvestera i onoterade bolag (yrkande 4). Onoterade bolag börsnoteras först när de är stora och mogna och då ofta till höga aktiepriser. Eftersom AP-fonderna, till skillnad från andra institutionella investerare, inte får direktinvestera i onoterade bolag i ett tidigt skede går fonderna miste om avkastning vid börsnotering. begränsas AP-fondernas innehav i svenska aktier av att marknadsvärdet av en fonds innehav av aktier i svenska aktiebolag som är upptagna till handel på reglerad marknad i högst får uppgå till av det totala marknadsvärdet av sådana aktier och att röstetalet i ett enskilt bolag högst får uppgå till . För att kunna använda AP-fonderna som en del i en strategisk näringspolitik anser motionärerna att dessa gränsvärden bör höjas (yrkande 5). Enligt motionärerna bör också Första AP-fonden omvandlas till en fond för samhällsnyttiga placeringar som ska placera sitt kapital i t.ex. miljöteknik, medicin, bostäder, gruvnäring och infrastruktur (yrkande 1). I motion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) anför motionärerna att man bör förändra AP-fondernas placeringsregler och låta fonderna investera i den svenska vatten- och avloppsinfrastrukturen (va). Det skulle ge fonderna en långsiktig god placering som det blir en finansieringskälla för utvecklandet av va-infrastrukturen i (yrkande 12). Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag, senast i betänkandena /19:FiU14 Ändrade regler för Första‒Fjärde AP-fonderna och 2019/20:FiU27 Vissa ytterligare ändringar av placeringsreglerna för Första‒Fjärde AP-fonderna. I FiU14 avstyrkte utskottet förslaget om att höja gränserna i de regler som begränsar fondernas ägande i bolag bl.a. med motiveringen att frågan om ytterligare förändringar av fondernas placeringsregler bereds inom . I FiU27 avstyrkte utskottet förslag om att fonderna borde få direktinvestera i onoterade bolag bl.a. med motiveringen att det är viktigt för fondernas roll i inkomstpensionssystemet att placeringarna styrs av finansiella mål och att kapitalförvaltningen sköts effektivt. I samma betänkande avstyrkte utskottet också förslag om att fondmedlen bör kunna användas för s.k. samhällsnyttiga investeringar, bl.a. med motiveringen att AP-fonderna enbart ska ha finansiella mål och inte ska ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn i förvaltningen av pensionskapitalet. Tillfällig höjning av röstandelsbegränsningen höjdes den s.k. röstandelsbegränsningen för Första‒Fjärde AP-fondens innehav i ett bolag från av samtliga aktier till om de deltar i en nyemission i bolaget. Det gav AP-fonderna möjlighet att i större utsträckning än tidigare delta i emissioner i svenska bolag som behövde kapital för att t.ex. hantera en försämrad likviditet till följd av coronapandemin. Höjningen var tillfällig och upphörde att gälla vid utgången av (prop. 2020/21:9, bet. 2020/21:FiU12, rskr. 2020/21:19). Enligt utskottet bör man alltid vara beredd på att se över reglerna för placering av pensionskapitalet och verka för att AP-fonderna i möjligaste mån har samma regler som andra liknande institutionella placerare. har det också tagits beslut om ganska omfattande förändringar av placeringsreglerna. Möjligheterna för fonderna att placera i illikvida tillgångar och andra onoterade tillgångar har kraftigt utökats som kraven på extern förvaltning av kapitalet har tagits bort och kravet på en minsta andel räntebärande värdepapper i portföljerna sänkts. Under coronapandemin höjdes den s.k. röstandelsbegränsningen för Första‒Fjärde AP-fondens innehav i ett bolag från av samtliga aktier till . Åtgärden, som var tillfällig och upphörde , gav fonderna en möjlighet att i större utsträckning än tidigare delta i nyemissioner i svenska bolag som behövde kapital för att t.ex. hantera en försämrad likviditet till följd av pandemin. I motion 2021/22:463 (V) anser motionärerna att AP-fonderna bör få möjlighet att direktinvestera i onoterade bolag och att de generella regler som begränsar fondernas ägande i svenska bolag bör höjas. Enligt dagens regler får Första–endast investera i onoterade företag indirekt genom investeringar i fonder, fastighetsbolag och riskkapitalföretag. Det är enligt utskottet en rimlig avvägning. Det är viktigt för fondernas roll i inkomstpensionssystemet att deras placeringar styrs av finansiella mål och att förvaltningen sköts effektivt. Direkta investeringar i onoterade bolag skulle enligt utskottet innebära ett betydligt större engagemang och ett starkare ägarinflytande än indirekta investeringar och skulle kräva att var och en av AP-fonderna bygger upp betydligt större investeringsorganisationer än de har . Utskottet har samma uppfattning när det gäller de regler som begränsar fondernas ägande i bolag. Syftet med reglerna är att begränsa fondernas möjligheter att utöva ägarinflytande i enskilda bolag eftersom fonderna ska styras av finansiella mål och en effektiv kapitalförvaltning. I motion 463 föreslår motionärerna också att Första AP-fonden omvandlas till en fond för samhällsnyttiga placeringar som ska placera sitt kapital i t.ex. miljöteknik, medicin, bostäder, gruvnäring och infrastruktur. Liknande förslag om samhällsnyttiga investeringar förs fram i motion 2021/22:4062 (MP). Utskottet har behandlat förslag om samhällsinvesteringar. En viktig del av pensionsöverenskommelsen var att AP-fonderna enbart ska ha finansiella mål och att de inte ska ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn i förvaltningen av pensionskapitalet. Utskottet anser, precis som vid tidigare behandlingar, att detta bör gälla även i fortsättningen och ser därför inget behov av att utreda en sådan utvidgning av AP-fondernas investeringsmandat. I likhet med tidigare kan utskottet dock konstatera att fonderna enligt dagens regelverk får investera i onoterade infrastrukturföretag indirekt via fonder, fastighetsbolag och riskkapitalföretag. Med detta avstyrker utskottet förslagen i motionerna. Förbud mot rörliga ersättningar Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att förbjuda rörliga ersättningar till de anställda i AP-fonder. Jämför reservation 3 (V). I motion 2021/22:463 av m.fl. (V) anser motionärerna att det bör införas ett förbud mot rörliga ersättningar till anställda i AP-fonderna (yrkande 6). Rörliga ersättningssystem riskerar, enligt motionärerna, att leda till spekulation och mer riskfyllda placeringar. Utskottet har behandlat liknande förslag , senast i betänkande 2018/19:FiU14 Ändrade regler för Första‒Fjärde AP-fonderna. Utskottet avstyrkte då förslaget bl.a. med motiveringen att de rörliga ersättningarna följer regeringens riktlinjer för ledande befattningshavare i AP‒fonderna. I regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet redovisas de rörliga ersättningarna i buffertfonderna. Tabell 5 visar att Andra-, Tredje- och har rörliga ersättningsprogram för sina medarbetare och att Första- och inte använder rörliga ersättningar. Av tabellen framgår att fonderna betalade ut i rörliga ersättningar , vilket ungefär var i nivå med de utbetalade ersättningarna . har fonderna betalat ut totalt i rörliga ersättningar. Tabell 5 Rörliga ersättningar i buffertfonderna Källa: Skr. 2020/21:130. Det finns inget förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna. Enligt regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna (se skrivelsens bil. 1 s. 93) ska dock den totala ersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig samt bidra till en god etik och organisationskultur. I samband med den årliga bokslutsrevisionen granskas om fonderna följer riktlinjerna. Enligt skrivelsen visar granskningen av 2020 inte några avvikelser från regeringens riktlinjer. I motion 2021/22:463 (V) föreslår motionärerna att det införs ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna. Som framgår ovan har utskottet behandlat liknande förslag vid ett flertal tillfällen. Ersättningarna i AP-fonderna styrs av regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna (en del av regeringens policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna). Som framgår av den aktuella skrivelsen visar bokslutsrevisionen att ersättningarna följt regeringens riktlinjer. Utskottet anser därför, i likhet med tidigare, att det inte finns några skäl att föreslå någon ändring av regeringens riktlinjer genom att t.ex. införa ett förbud mot rörlig ersättning för AP-fondernas personal. Med detta avstyrker utskottet förslaget i motionen. Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas investeringsverksamhet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:463 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 7 samt 2021/22:770 av (C) yrkandena 1 och 2. tycker att det är bra att det nu finns ett lagreglerat hållbarhetsmål för Första‒Fjärde AP-fonden, men vi anser att kraven på AP-fonderna när det gäller etik och miljö måste bli betydligt tuffare för att det ska få en avgörande effekt på investeringarna. Fondernas placeringar bör enligt vår mening följa följande riktlinjer: • Målet om ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande ska likställas med målet om hög avkastning. • AP-fonderna ska inte göra några nya investeringar i kol, olja eller fossilgas. • AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar i fossilindustrin . • AP-fonderna ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi. • AP-fonderna ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar. • AP-fonderna ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning. För att ytterligare höja kraven och ambitionsnivån anser vi att Sjätte- och Sjunde AP-fondens regelverk bör ändras så att även dessa fonder får samma krav på föredömlighet och hållbara investeringar som Första‒Fjärde AP-fonden. Vi anser dessutom att det bör införas ett oberoende råd vars uppgift ska vara att följa upp fondernas placeringar och kontinuerligt utvärdera deras verksamhet. Rådets främsta uppgift bör vara att utvärdera om de företag som fonderna investerar i lever upp till etiska och miljömässiga riktlinjer. Nya placeringsregler för AP-fonderna, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:463 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4 och 5 samt 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 12. anser att AP-fondernas placeringsregler bör ändras så att fonderna får möjlighet att direktinvestera i onoterade bolag. Onoterade bolag börsnoteras först när de är stora och mogna och då ofta till höga aktiepriser. Eftersom AP-fonderna, till skillnad från andra institutionella investerare, inte får direktinvestera i onoterade bolag i ett tidigt skede går fonderna miste om avkastning vid börsnotering. För att kunna använda fonderna i en strategisk näringspolitik anser vi att gränserna för hur mycket fonderna får äga i svenska bolag bör höjas, dvs. reglerna om att en fonds innehav av aktier i svenska aktiebolag som är upptagna till handel på reglerad marknad i högst får uppgå till av det totala marknadsvärdet av sådana aktier och att röstetalet i ett enskilt bolag högst får uppgå till . Vi anser dessutom att Första AP-fonden bör omvandlas till en fond för samhällsnyttiga placeringar som ska placera sitt kapital i t.ex. miljöteknik, medicin, bostäder, gruvnäring och infrastruktur. Förbud mot rörliga ersättningar, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:463 av m.fl. (V) yrkande 6. Rörliga ersättningssystem i finanssektorn var en bidragande orsak till finanskrisen –2009. Såväl de ledande skikten som tjänstemännen på lägre nivåer hade, och har fortfarande, stora delar av sina löner kopplade till kortsiktiga resultatmål, vilket uppmuntrar till riskabel kreditgivning och placeringar i riskfyllda värdepapper. Andra-, Tredje- och har rörliga ersättningssystem för sina medarbetare.