bet · H801NU13 · 2021-02-12 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2020/21:2302 av (M) och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 15. Jag anser att den svenska livsmedelsexporten bör underlättas och främjas ytterligare. En lönsam livsmedelsexport i fredstid är en förutsättning för att upprätthålla försörjningstryggheten i händelse av kris eller krig. har dessutom stor potential att exportera mer livsmedel. har mervärden som t.ex. högt smittskydd och djurskydd, vilket skapar säkra livsmedel som är attraktiva på den internationella marknaden. Staten bör göra det ännu lättare för livsmedelsföretag att exportera och marknadsföra sig i andra länder. Business bör få ett tydligare främjandeuppdrag för att förenkla för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. För att lyckas med detta menar jag att Business kompetens inom livsmedel behöver förbättras, och näringen behöver få en tydligare position i marknadsföringen av . Många livsmedelsföretag upplever svårigheter att exportera varor, och Business behöver kunna tillhandahålla information till dessa företag om tillvägagångssätt, potential och mervärdet i att förädla produkter för export. Vidare anser jag att livsmedelsattachéer bör placeras på strategiskt viktiga marknader för svensk livsmedelsexport. Regeringen bör därför analysera vilka marknader som är strategiskt viktiga och därefter tillsätta livsmedelsattachéer på dessa. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Privata aktörer inom exportrådgivningen, punkt 17 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 18. Vi anser att utförandet av de näringslivsfrämjande åtgärderna i högre grad ska bygga på privata kvalitetssäkrade aktörer. Dessa aktörer skulle t.ex. kunna utses genom att kvalitetskrav ställs och att projekt och insatser fördelas i konkurrens mellan aktörerna. Statens och myndigheternas uppgift skulle i ett sådant system i huvudsak begränsas till att utifrån de politiska målen sätta mer allmänna ramar, fatta inriktningsbeslut för insatser och för kvaliteten på genomförare, följa upp resultaten, kontrollera att medlen använts på det sätt som det var tänkt och medverka till att förbättringar tillvaratas. Regeringen bör därför öppna för privata aktörer inom den statligt finansierade exportrådgivningen. Vidare bör regeringen i det arbetet ta till vara erfarenheterna från granskning av regionala exportcentrum . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Privata aktörer inom exportrådgivningen, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi menar att initiativet med de regionala exportcentrumen i grund och botten är positivt för att stärka svenska företags exportmöjligheter. anser vi att dessa behöver drivas i en mer entreprenöriell anda och att det krävs en noggrann uppföljning. Vi menar att det finns regionala och nationella organisationer såväl som företag som har goda kunskaper om export och handel. För att ta vara på denna kompetens anser vi att regeringen bör utreda hur regional exportrådgivning ska kunna upphandlas och drivas av fristående aktörer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Exportfrämjande av klimatteknik, punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 43. Vi anser att bör uppmana regeringen att främja export av svensk effektiv klimatteknik. Som tidigare konstaterats i detta betänkande är frihandel och minskade handelshinder önskvärt för . Vi menar att bör använda sig av olika möjligheter som står till buds för att främja den fria handeln. Handeln med varor som är klimatsmarta anser vi är en viktig hävstång för den fria handeln. Genom denna handel kan man ta steg mot en friare handel och göra nytta för klimatet och miljön. Det finns olika varor som kan vara aktuella; solceller är ett av många exempel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Exportfrämjande av klimatteknik, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 43. Vi kan konstatera att de globala försöken att åstadkomma utsläppsminskningar har misslyckats. Utsläppen av koldioxid fortsätter i takt med att fler tidigare fattiga länder upplever en kraftig ekonomisk tillväxt. Inte mycket tyder på reell förändring trots ansträngningarna i . Vi menar att det som på allvar skulle kunna förändra detta faktum är att och andra nationer lyckas konkurrera ut det fossila genom innovationer, framför allt inom energiframställning, teknologi som sedan kan exporteras. Vi ser att det finns en potential för svenska företag att bidra till minskade nettoutsläpp i ett globalt perspektiv genom att exportera energieffektiva produkter. Export av värmepumpar, energisnåla hus och annan energiteknik både gynnar svensk industri och dämpar åtminstone i någon mån de globala utsläppen av växthusgaser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Exportfrämjande av klimatteknik, punkt 18 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 43 och 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 16. Jag menar att den stora potentialen i det svenska klimatarbetet ligger i att agera förebild. kan visa att det är möjligt att åstadkomma en stark ekonomisk utveckling som både klimatpåverkan och resursanvändningen minskar. Vidare ser jag att det i detta också finns en stor potential att stärka svensk industri genom att rent konkret exportera tekniken bakom de goda exemplen. Statens stöd bör därför i första hand gå till teknik med potential att spridas till andra länder. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om export, import och utländska direktinvesteringar, punkt 19 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkandena 12–14 och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 19, 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:706 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1195 av (M), 2020/21:2009 av och (båda S), 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 17, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkandena 10–12, 2020/21:3558 av och (båda M) yrkandena 2 och 4 samt 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 65. Den kris som följt i coronapandemins spår har slagit hårt mot och världen. Som en direkt effekt har företag och jobb förlorats. Utveckling som redan påbörjades innan krisen har accentuerats, t.ex. digitaliseringen inom handeln. Olika länder och regioner har drabbats väldigt olika. Världen kommer delvis att se annorlunda ut efter krisen. Vi menar att det är viktigt att identifiera och tillvarata handelspotentialen för efter krisen. är ett land med en stolt industriell bakgrund. Åtskilliga globala koncerner inom områden som läkemedel, fordon, stål och skog har sin bakgrund och hemvist i . Vi menar att det dessutom finns en stor potential att öka näringslivet i genom att få fler industrier att etablera sig i landet. Vi beklagar att vissa partier försöker sätta ett tak på energianvändningen. Det är dåligt på flera sätt, bl.a. skulle ett sådant tak i praktiken innebära att skulle tacka nej till att nya företag vill etablera sig i landet. Vi är av motsatt uppfattning. Vi vill att fler företag startas i . Vi skulle gärna se att fler energiintensiva industrier väljer som bas. är ofta ett föregångsland ur hållbarhetssynpunkt och därför finns också stora miljövinster om företag etablerar sig här. Regeringen bör därför verka för att fler industrier etablerar sig i . Vidare anser vi att utsläppen ska börja mätas och följas upp i förhållande till exportens klimatnytta, på samma sätt som mäter territoriella och konsumtionsbaserade utsläpp. Vi vill på så sätt minska risken för att politiken fattar beslut som såväl orsakar koldioxidläckage som negativa samhällsekonomiska konsekvenser för . Regeringen bör därför ge i uppdrag att beräkna och redovisa klimatnyttan av export. När det gäller de statliga aktörer som svarar för export- och investeringsfrämjande anser vi att uppdelningen mellan Visit , Business och är oklar. Var och en av dessa aktörer har angelägna uppgifter och de har delvis olika uppdrag och olika inriktningar, som det också finns överlappningar mellan deras verksamheter. Arbetet med export- och investeringsfrämjande måste vara effektivt. Eventuella överlappningar och dubbelarbete måste undvikas. Regeringen bör därför se över olika former av samarbete, samordning eller sammanslagning av de nämnda aktörerna, med undantag för främjandearbetet på ambassader och konsulat. Avslutningsvis anser vi att det är viktigt att dra lärdomar av analyser av Business verksamhet. Business är en viktig aktör för svensk handel, med en omfattande närvaro i många delar av världen och många kunniga medarbetare. Deras främjandeuppdrag är viktigt. Vi kan konstatera att flera delar av handelsfrämjandet varit föremål för diskussion, utredningar och genomgång av och andra aktörer. behöver ett förstklassigt främjande av handel. Det är därför viktigt att dra lärdom av dessa analyser och fastställa tydliga mål och medel för hur uppdraget ska fullföljas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om export, import och utländska direktinvesteringar, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 19, 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:706 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:1195 av (M), 2020/21:2009 av och (båda S), 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 17, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkandena 10–12, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 25, 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkandena 12–14, 2020/21:3558 av och (båda M) yrkandena 2 och 4 samt 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 65. Vi ser positivt på import och dess betydelse för den svenska konkurrenskraften givet roll högt uppe i de globala värdekedjorna. Allt fler produkter innehåller delar som produceras någon annanstans i världen, och de värdekedjor detta genererar är naturliga och i viss mån positiva, även om önskan om geografisk närhet till sina handelspartner stundvis kan innebära ett mervärde i sig. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter. Genom detta ökar konkurrenskraften för inhemsk produktion och därmed gynnas även exporten. Vi anser dock att importbehovet behöver utvärderas på lång sikt. Politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställning i fråga om vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. Regeringen bör därför genomföra en utvärdering av olika svenska sektorers långsiktiga importbehov för att stärka den svenska produktionen av produkter som har betydelse i de globala värdekedjorna. När det gäller den svenska konkurrenskraften ser vi positivt på de utsikter som har, och vi förordar en politik som stärker svenska exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter och tjänster, särskilt långt uppe i värdekedjan. Vår vision är att fortsätta utvecklingen genom att förädla de redan befintliga nationella konkurrensfördelarna och därmed stärka marknadsandelar, och kan då ta del av nya och växande internationella tillväxtregioner. Vi ser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan från små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssamarbeten. Vidare vill vi framhålla att det ständigt ökande behovet av datalagring kommer att kräva alltmer kapacitet till följd av den tekniska utvecklingen, nya konsumtionsmönster och den ökade användningen av molntjänster. Runt om i världen kommer många nya datacenter, centraler för lagring av digital information, att behöva etableras. När det gäller etablering av denna typ av verksamhet har i ett europeiskt perspektiv många konkurrensfördelar. Kallt klimat, god tillgång på utbildad personal, en bra it-infrastruktur med stor kapacitet, solida geologiska förhållanden och en stabil kraftförsörjning gör att står sig väl i internationell konkurrens. Utöver att har ekonomiska konkurrensförutsättningar som är likvärdiga med många andra länders är det av vikt att med ett samlat grepp jobba med samtliga konkurrensfördelar som finns här. En nationell strategi för etablering av datacenter i som kanaliserar dessa fördelar vore angeläget för att utöka möjligheterna för företag att nyetableras här, vilket även vore en viktig del för att kunna förädla det överskott av elenergi som finns i stället för en olönsam export av elenergi. Regeringen bör därför utarbeta en sådan strategi. Business ansvarar för det statligt finansierade export- och investeringsfrämjandet. Vi menar att det finns en enorm potential för svenska företag i eftersom förtroendet för svenska företag och svenska produkter är stort. Regeringen bör därför ge i uppdrag åt Business att ge Somaliland ökad prioritet för att främja svenska investeringar. Det skulle gynna både nationen och svenska företag som det underlättar ett internationellt erkännande av Somaliland som stat. Ett ökat utbyte av varor och tjänster skulle även kunna leda till ett minskat beroende av bistånd i området, som tillväxten ökar. Genom att varor produceras i Somaliland möjliggörs också en billigare import av varor till . Regeringen bör vidare se över möjligheten att bredda Business mandat i . och har mycket att tjäna på ett utökat samarbete, inte minst mot bakgrund av att båda länder är framstående producenter av högteknologiska produkter och har en liknande syn på grundläggande värderingar. Vi menar därför att landet är en given destination för innovationskraftiga svenska företag som önskar ta sig närmare de tillväxtmarknader som finns i . Ett fördjupat samarbete skulle också kunna utveckla befintliga välfärdssatsningar och utbildningsmöjligheter i och stimulera till ekonomiska investeringar. När det gäller statens exportfrämjande insatser anser vi vidare att det är angeläget att de insatser regeringen gör samordnas med andra statliga insatser, t.ex. för näringslivet eller arbetstagarna, så att dessa inte riskerar att dra åt olika håll. bör därför uppmana regeringen att överväga införandet av en nationell samordning av dessa medel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om export, import och utländska direktinvesteringar, punkt 19 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 19, 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:706 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1195 av (M), 2020/21:2009 av och (båda S), 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkandena 10–12, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 25, 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkandena 12–14, 2020/21:3558 av och (båda M) yrkandena 2 och 4 samt 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 65. är en exportnation men är det stora företag som står för den största andelen av exporten. Av små och medelstora företag är det bara runt 10–som bedriver export. Många av företagen i denna kategori är underleverantörer. Enligt en undersökning från ser av industriföretagen som sin huvudsakliga marknad, medan anser att EU är hemmamarknaden. Med ca 10 miljoner potentiella konsumenter är en alltför begränsad testmarknad för små och medelstora företag att utveckla egna innovativa produkter på. Vi anser att ett logiskt politiskt steg för fler innovationer vore att underlätta steget till export för små och medelstora företag, och därigenom skapa en större hemmamarknad för fler företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om export, import och utländska direktinvesteringar, punkt 19 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkandena 10–12 och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 19, 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:706 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1195 av (M), 2020/21:2009 av och (båda S), 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 17, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 25, 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkandena 12–14, 2020/21:3558 av och (båda M) yrkandena 2 och 4 samt 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 65. Det pågår ett arbete med att stärka skyddet mot fientliga utländska direktinvesteringar där det också finns en Kinadimension som berör både den privata och den statliga sektorn. Jag menar dock att detta är otillräckligt. Det krävs mer konkreta åtgärder för att möta det växande hot som det totalitära utgör. Jag föreslår därför att bör uppmana regeringen att utreda effekten av kinesiskt ägande av svenska företag inom ramen för en institution liknande amerikanska CFIUS. Vidare anser jag att ska kontrollera kinesiska direktinvesteringar inom den privata och den statliga sektorn hårdare. Slutligen bör regeringen även utreda och föra fram behovet av en granskningsfunktion för EU när det kommer till utländska direktinvesteringar i strategiskt viktiga områden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hållbart företagande, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 15, 2020/21:2208 av Serkan Köse och (båda S) och 2020/21:3669 av och (båda SD). FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter bygger på statens skyldighet att skydda de mänskliga rättigheterna, företagens ansvar att respektera dem och individens möjligheter att få sin sak prövad vid kränkningar. I tider av kris hamnar dessa värden ibland i skymundan. Jag menar att det , precis som alltid, är viktigt att bevaka dessa värden. Statskontoret har analyserat efterlevnad av de nämnda principerna och bl.a. föreslagit att möjligheten att ställa krav på s.k. human rights due diligence – ett verktyg som företag kan använda för att analysera riskerna för och förhindra att deras verksamhet har en negativ påverkan på de mänskliga rättigheterna – bör utredas, och att regeringen bör utveckla tydliga kriterier för när statliga bolag ska genomföra en sådan analys. För att tydliggöra företagens miljö- och klimatansvar bör även ett klimat- och miljöperspektiv anläggas på de förslag som regeringen arbetar fram. Förslaget kan utgå från s.k. environmental due diligence, ett verktyg som liknar human rights due diligence, men där miljö- och klimatperspektivet är vägledande. I likhet med vad som anförs i motion 2020/21:250 (V) yrkandena 14 och 15 instämmer jag i den bild som Statskontoret ger av hur svenska företag bättre kan följa FN:s vägledande principer och vikten av att de gör det. Det förslag som Statskontoret presenterar skulle bidra till en positiv utveckling på området. Jag noterar att EU har påbörjat ett arbete med både human rights due diligence och environmental due diligence. Jag menar dock att inte kan invänta dessa processer utan att regeringen borde hantera dessa krav . Miljöförstörande verksamheter och eftersatta mänskliga rättigheter har en påverkan på folkhälsan, vilket gör att det påverkar motståndskraften gentemot nuvarande och kommande pandemier. bör därför uppmana regeringen att återkomma med förslag utifrån Statskontorets rapport vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete och utreda möjligheten att införa klimat- och miljöperspektiv enligt environmental due diligence i regelverken för företags agerande utomlands. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:58 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för utökad handel mellan Kosovo och EU samt och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:151 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU ska ingå ett bilateralt investeringsavtal med och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:250 av m.fl. (V): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att införa klimat- och miljöperspektiv enligt ”environmental due diligence” i regelverken för företags agerande utomlands och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag utifrån Statskontorets rapport vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:661 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för icke snedvridande konkurrens nationellt och globalt och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den inre marknaden och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utvärdering bör göras gällande svenska sektorers långsiktiga importbehov och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka svenska exportmöjligheter gällande produkter högt upp i värdekedjan och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för en öppen och fri handel samt motverka protektionism och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handelsavtal i första hand ska prioritera en real tillväxt för den svenska ekonomin och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka icke-tariffära handelshinder i handelsavtal och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av sociala krav i handelsavtal och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkorporera återtagsklausuler i handelsavtalen och tillkännager detta för regeringen.