bet · H901NU4 · 2021-12-22 00:00:00 — redogörelse för bolag med statligt ägande Utskottet föreslår att lägger båda skrivelserna till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. Skrivelsen om 2021 års redogörelse för företag med statligt ägande innehåller verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande och beaktar utvecklingen för statliga företag . I skrivelsen om om hållbart företagande och styrning av de statligt ägda bolagen redovisar regeringen bl.a. sin bedömning av iakttagelser och slutsatser och regeringens aviserade samt vidtagna åtgärder med anledning av dessa. Motionsyrkandena innehåller förslag om såväl statens ägande av företag som förvaltningen av dessa företag. Betänkandet innehåller 32 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och nio särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I reservationer förordas bl.a. att gör ett tillkännagivande om statens långsiktiga företagsägande (M, SD, KD, L), statens ägande av AB (M, SD, L) och utredning av en funktionell uppdelning av (M, SD, KD, L). Skrivelse 2020/21:140 redogörelse för företag med statligt ägande. 15 yrkanden i följdmotioner (C, V, KD). Skrivelse 2021/22:31 om hållbart företagande och styrning av de statligt ägda bolagen. 5 yrkanden i följdmotioner (M, KD, V). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om statens ägande och förvaltning av företag Skrivelsen med redogörelse för företag med statligt ägande Skrivelsen om om hållbart företagande och styrning av de statligt ägda bolagen Bakgrund och pågående arbete Statens ägande och förvaltning av vissa företag Bakgrund och pågående arbete 1.Skrivelsen om , punkt 2 (M, KD) 2.Skrivelsen om , punkt 2 (V) 3.En översyn av statens företagsägande, punkt 3 (M, KD, L) 4.En översyn av statens företagsägande, punkt 3 – motiveringen (SD) 5.Statens långsiktiga företagsägande, punkt 4 (M, SD, KD, L) 6.Statligt ägda företags agerande på konkurrensutsatta marknader, punkt 5 (M, KD) 7.Riktlinjer för statligt ägda företags påverkansarbete, punkt 6 (M, SD) 8.Riktlinjer för statligt ägda företags påverkansarbete, punkt 6 (V) 9.Förbud för statliga bolag att bedriva påverkansarbete, punkt 7 (M) 10.Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag, punkt 8 (SD) 11.Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag, punkt 8 (C) 12.Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag, punkt 8 (V) 13.Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag, punkt 8 (L) 14.Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag, punkt 8 (MP) 15.Statens förvaltning av , punkt 9 (SD) 16.Statens förvaltning av , punkt 9 (C) 17.Statens förvaltning av , punkt 9 (MP) 18.Statens ägande av , punkt 10 (SD) 19.Statens ägande av , punkt 11 (SD, V) 20.Statens förvaltning av , punkt 12 (SD) 21.Statens ägande och förvaltning av och , punkt 13 (V) 22.SJ AB:s mål och avkastningskrav, punkt 14 (SD) 23.SJ AB:s mål och avkastningskrav, punkt 14 (V) 24.Statens ägande av AB , punkt 16 (M, SD, L) 25.Avyttring av delar av , punkt 17 (SD) 26.Avyttring av delar av , punkt 17 – motiveringen (M, KD, L) 27.Utredning av en funktionell uppdelning av , punkt 18 (M, SD, KD, L) 28.Vattenfall AB:s uppdrag och mål, punkt 19 (SD) 29.Vattenfall AB:s uppdrag och mål, punkt 19 (V) 30.Visit Sweden AB:s uppdrag, punkt 20 (SD) 31.Visit Sweden AB:s uppdrag, punkt 20 (C) 32.Statens ägande och förvaltning av vissa övriga företag, punkt 21 (V) 1.Sveaskog AB, punkt 15 (S) 2.Sveaskog AB, punkt 15 (M) 3.Sveaskog AB, punkt 15 (SD) 4.Sveaskog AB, punkt 15 (C) 5.Sveaskog AB, punkt 15 (V) 6.Sveaskog AB, punkt 15 (KD) 7.Sveaskog AB, punkt 15 (L) 8.Sveaskog AB, punkt 15 (MP) 9.Utredning av en funktionell uppdelning av , punkt 18 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2020/21:140 Skrivelse 2021/22:31 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Företag med statligt ägande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om statens ägande och förvaltning av företag Skrivelsen om 2021 års redogörelse för företag med statligt ägande lägger skrivelse 2020/21:140 till handlingarna. 2021/22:4273 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4276 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2021/22:31 till handlingarna. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (V) En översyn av statens företagsägande 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 49. Reservation 3 (M, KD, L) Reservation 4 (SD) – motiveringen 2020/21:4112 av m.fl. (KD), 2021/22:3165 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 5 (M, SD, KD, L) Statligt ägda företags agerande på konkurrensutsatta marknader 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 47. Reservation 6 (M, KD) Riktlinjer för statligt ägda företags påverkansarbete 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:1816 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 7 (M, SD) Reservation 8 (V) Förbud för statliga bolag att bedriva påverkansarbete 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 9 (M) Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:102 av Per Schöldberg m.fl. (C), 2021/22:1600 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2691 av (S), 2021/22:3038 av (SD) yrkande 1, 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 4, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 27 och 2021/22:4273 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) Reservation 13 (L) Reservation 14 (MP) Statens ägande och förvaltning av vissa företag 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:1569 av Serkan Köse (S), 2021/22:1622 av Per Åsling (C) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 13 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 18. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) Reservation 17 (MP) 2021/22:257 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 18 (SD) 2021/22:440 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 19 (SD, V) 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10. Reservation 20 (SD) Statens ägande och förvaltning av och 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkande 15, 2021/22:257 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2440 av (M). Reservation 21 (V) SJ AB:s mål och avkastningskrav 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (V) 2021/22:88 av (SD). Statens ägande av AB 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3371 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 24 (M, SD, L) Avyttring av delar av 2021/22:257 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 25 (SD) Reservation 26 (M, KD, L) – motiveringen Utredning av en funktionell uppdelning av 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 27 (M, SD, KD, L) AB:s uppdrag och mål 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2021/22:397 av (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkande 4, 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2822 av (M) och 2021/22:3539 av (M). Reservation 28 (SD) Reservation 29 (V) Visit Sweden AB:s uppdrag 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 24. Reservation 30 (SD) Reservation 31 (C) Statens ägande och förvaltning av vissa övriga företag 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 10–14 och 16, 2021/22:257 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4 samt 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 32 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (L), (SD), (C), (S), (M), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2020/21:140) och 15 yrkanden i tre följdmotioner. Utskottet behandlar vidare regeringens skrivelse om hållbart företagande och styrning av de statligt ägda bolagen (2021/22:31) och två följdmotioner med totalt fem yrkanden. Därutöver behandlas 67 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar om statens ägande och förvaltning av företag. Motionsyrkandena finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en tabell över företag med statligt ägande. lämnade riksrevisor med medarbetare från information till utskottet om den aktuella granskningen. lämnade statssekreterare med medarbetare från information om . Övergripande om statens ägande och förvaltning av företag Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelser till handlingarna. Vidare avslår motionsyrkanden om bl.a. en översyn av statens företagsägande, statens långsiktiga ägande av företag och riktlinjer för statligt ägda företags påverkansarbete. Utskottet hänvisar främst till de grundläggande principer och regelverk som är styrande för statens bolagsförvaltning och det pågående utvecklingsarbetet när det gäller förvaltningen av de statligt ägda företagen. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (V) och 3 (M, KD, L), motivreservation 4 (SD) och reservation 5 (M, SD, KD, L), 6 (M, KD), 7 (M, SD), 8 (V), 9 (M), 10 (SD), 11 (C), 12 (V), 13 (L) och 14 (MP). Skrivelsen med redogörelse för företag med statligt ägande I skrivelse 2020/21:140 lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av statens bolagsägande och för verksamheten i de bolag som förvaltade /21. I skrivelsen anger regeringen att den aktivt ska förvalta statens tillgångar i form av aktierna i bolagen med statligt ägande så att deras värdeutveckling och avkastning blir den bästa möjliga givet ett balanserat risktagande och se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Regeringen uppger att det för att åstadkomma detta är viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Vidare framhålls vikten av att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. Regeringen konstaterar att en ökad globalisering, teknologisk utveckling och konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen förändrats betydligt . För staten som ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Regeringen anför att inriktningen på många av bolagens verksamhet och samhällsuppdrag motiverar att staten även fortsättningsvis är en betydande bolagsägare. Regeringen konstaterar vidare att den statliga bolagsportföljen, likt privatägda bolag, påverkades av de snabba samhällsförändringarna till följd av pandemin. Detta gällde särskilt vissa av bolagen och bemyndigades regeringen att dels besluta om kapitaltillskott till med högst och med högst , dels förvärva aktier eller vidta andra liknande åtgärder i syfte att rekapitalisera (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364). I verksamhetsberättelsen, som ingår i skrivelsen, redovisar regeringen hur förvaltningen av statens bolagsägande har utvecklats . Förändringar av styrelseledamöter redovisas t.o.m. . I redovisningen ingår information dels om aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels om verksamheten i organisationerna , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . Regeringen redogör även för statens ägarpolicy och principer för bolag med statligt ägande 2020, som beslutades . Regeringen uppger att den avser att fortsätta utveckla bolagsstyrningen inom ramen för denna ägarpolicy och vid behov revidera densamma. Regeringen uppger att informationsgivningen till när det gäller bolagen med statligt ägande har stärkts mot bakgrund av ett antal granskningsrapporter från . Regeringen avser att fortsätta utvecklingen av informationsgivningen för att säkerställa att får en god bild av den statligt ägda bolagsportföljen. I den aktuella verksamhetsberättelsen har regeringen t.ex. inkluderat mer detaljerad information om gällande ramverk för rapportering av klimatrelaterade risker och möjligheter samt en redogörelse för de kapitaltillskott till bolagen med statligt ägande som gjordes med anledning av pandemin. I verksamhetsberättelsen behandlas även bl.a. processerna med att nominera styrelseledamöter och för att fastställa bolagens ekonomiska mål och uppdragsmål. Regeringen redovisar även könsuppdelad statistik för bolagens styrelser, verkställande direktörer och ledningsgrupper. Skrivelsen om om hållbart företagande och styrning av de statligt ägda bolagen I skrivelse 2021/22:31 sammanfattar regeringen , iakttagelser och rekommendationer. har granskat om regeringens styrning mot hållbart företagande i de statligt ägda bolagen har lett till att ambitionerna som regeringen uttrycker i statens ägarpolicy har uppnåtts och hur de omsätts i praktiken. Regeringen konstaterar att ser att det finns utvecklingsområden och att myndigheten har lämnat flera rekommendationer till regeringen. När det gäller uppföljning av de statligt ägda bolagens arbete med hållbart företagande framhåller regeringen att anser att granskningen visar att det är tydligt att staten strävar efter att vara en aktiv och professionell ägare på området hållbart företagande. anser myndigheten att dessa ambitioner i mindre grad och mer vagt handlar om konkreta resultat i de statligt ägda bolagens verksamheter. Enligt bör regeringens fokus ligga mer på processer för styrning och uppföljning av bolagens arbete. Myndigheten bedömer att vissa uppföljningar, som ägardialogen och hållbarhetsanalyser, behöver genomföras mer regelbundet och systematiskt och att det finns vissa utmaningar med att samla in data från bolagen, särskilt på miljöområdet. rekommenderar därför regeringen att genomföra uppföljningen av de statligt ägda bolagens arbete med hållbart företagande mer systematiskt och återkommande. bedömer vidare att regeringen behöver förtydliga sin styrning när det gäller de internationella riktlinjer som de statligt ägda bolagen ska beakta för att ge bolagen starkare incitament att nyttja dem i arbetet med hållbart företagande. konstaterar att dessa riktlinjer tas upp i statens ägarpolicy men menar att policyn är tolkningsbar och att det därför kan variera hur bolagen agerar i enlighet med den. rekommenderar därför att regeringen förtydligar informationen till de statligt ägda bolagen så att det blir tydligt för dem vilka internationella riktlinjer som de ska beakta och vad riktlinjerna innebär. bedömer vidare att regeringens information till inte helt återger det faktiska genomförandet av styrningen av de statligt ägda bolagens arbete med hållbart företagande och dess resultat. Myndigheten rekommenderar därför regeringen att utveckla informationen till så att den inkluderar upplysningar om hur styrningen genomförts och hur långt regeringen kommit med att balansera en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i statens bolagsägande. Slutligen rekommenderar regeringen att överväga att införa krav på utvärdering och kontroll av de statligt ägda bolagens hållbarhetsredovisning så att den behandlas mer likvärdigt den finansiella redovisningen. konstaterar att de generella kraven för utvärdering och kontroll av både privata och statligt ägda bolags hållbarhetsredovisningar är tydligt lägre än kraven på den finansiella redovisningen. Även om det i statens ägarpolicy ställs krav på alla statligt ägda bolag när det gäller hållbarhetsredovisningen som går utöver reglerna i årsredovisningslagen (1995:1554) menar att regeringen som ägare kan ställa högre krav på de statligt ägda bolagen så att hållbarhetsredovisningen blir mer likvärdigt behandlad den finansiella redovisningen. När det gäller rekommendation om en mer systematisk uppföljning anför regeringen att den nuvarande modellen med en ägarpolicy som innehåller krav och förväntningar på bolagen tillsammans med uppföljning genom bl.a. kontinuerliga ägardialoger och analyser fungerar väl, men att den kan utvecklas ytterligare för att identifiera och följa upp utvecklingsområden med bolagen. Regeringen framhåller att hållbart företagande är en central del av ägardialogerna men instämmer i iakttagelse att ägardialoger undantagsvis har förts mer sällan med några bolag under vissa tidsperioder. Regeringen bedömer ändå att dialoger i huvudsak har genomförts enligt vid tiden föreliggande behov. Regeringen instämmer även i bedömning att regeringens uppföljande analyser har ett visst utvecklingsutrymme. Regeringen anför att den arbetar kontinuerligt för att utveckla alla processer och verktyg för en aktiv och professionell bolagsstyrning och avser att fortsätta detta arbete. När det gäller hållbarhetsanalyserna gör regeringen delvis en annan bedömning än . Regeringen konstaterar att den absoluta majoriteten av bolagen har varit föremål för en hållbarhetsanalys och dit hör framför allt bolag med större verksamhet och komplexitet och bolag där projekt genomförts för att fastställa ekonomiska mål och uppdragsmål. Vidare har en rad hållbarhetsanalyser även genomförts som fristående processer då det utifrån bolagets verksamhet bedömts att en sådan analys är viktig. Regeringen anser att det sätt som hållbarhetsanalyserna genomförts varit en effektiv metod för att utveckla bolagens arbete med hållbart företagande. Det har också enligt regeringen varit ett viktigt underlag för ett aktivt ägande och en långsiktig och konsekvent styrning av enskilda bolag. Regeringen håller med om att flera bolag har strategiska mål för ett hållbart värdeskapande som kan tjäna som goda exempel för andra bolag, men är av åsikten att det kan anses som en tillräcklig åtgärd att alla mål återges i regeringens årliga skrivelse till med en redogörelse för företag med statligt ägande och genom bolagens egna hållbarhetsredovisningar och andra kommunikationskanaler. Regeringen anser även att det inte vore lämpligt att ägaren skulle framhålla vissa mål framför andra då det är ett ansvar för bolagens styrelser att utifrån det enskilda bolagets situation och förutsättningar fastställa sådana mål. Regeringen instämmer delvis i iakttagelse att ytterligare översyn av bolagens mål kan göras, men att det kan göras inom ramen för de befintliga processerna för statens ägarstyrning såsom t.ex. hållbarhetsanalyser och ägardialoger. Regeringen noterar i sammanhanget att de strategiska målen är en obligatorisk agendapunkt på de ägardialoger som genomförs och konstaterar även att en rad bolag har reviderat sina mål. Regeringen instämmer i att de internationella riktlinjerna innehåller en viss komplexitet men delar inte bedömning att regeringen inte varit tillräckligt tydlig i fråga om vilka riktlinjer bolagen ska beakta eller informerat om vad de innebär. Regeringens bedömning är att det inte finns något behov av ytterligare ägarstyrning i form av förtydliganden om vilka riktlinjer bolagen ska beakta eller särskild information om vad riktlinjerna innebär. Regeringen menar att det tydligt framgår av statens ägarpolicy vilka riktlinjer som särskilt ska beaktas av bolag med statligt ägande och anser att det därutöver är varje bolags ansvar att bedöma och säkerställa den kompetens som krävs för att hantera de krav som ägaren ställer inom området hållbart företagande. Regeringen anför även att förvaltningsorganisationen som en del av sin verksamhet genomför vissa aktiviteter för att höja kompetensen och öka kunskapsutbytet mellan bolagen inom områden som bedömts som särskilt aktuella vid en given tid, men ser regeringen ingen anledning till en sådan specifik åtgärd för internationella riktlinjer. Vidare framhåller regeringen att behov av kompetenshöjande åtgärder analyseras löpande inom ramen för bolagsstyrningen och att hänsyn då tas till bl.a. utveckling och nya initiativ kopplade till hållbart företagande och att det bedöms att förvaltningsorganisationen har en särskild roll att spela. Regeringen instämmer i rekommendation att informationen till bör utvecklas inom området hållbart företagande. Regeringen anför att en sådan utveckling bl.a. kan innehålla en utökad redogörelse av arbetet med hållbart företagande och redovisning av ytterligare datapunkter. Regeringens uppfattning är att regeringens redovisningsskyldighet i förhållande till i fråga om förvaltningen av aktierna i bolagen med statligt ägande uppfylls , men regeringen ser positivt på att utveckla informationsgivningen till ytterligare. Regeringen påminner även om att riksdagsledamöter har rätt att närvara vid bolagsstämman i de bolag där staten äger av aktierna, under förutsättning att bolaget eller ett rörelsedrivande dotterbolag har fler än 50 anställda. I likhet med konstaterar regeringen att även bolagens rapportering, och inte minst den obligatoriska hållbarhetsredovisningen, är ett viktigt underlag till regeringens information till och en av de viktigaste källorna för att kunna bedöma hur regeringens krav omsatts i praktiken i bolagens verksamhet. Regeringen instämmer i att hållbarhetsrelaterade data i likhet med finansiella data är viktiga för att kunna bedöma ett bolags förmåga till ett långsiktigt hållbart värdeskapande. Regeringen konstaterar att det finns en rad initiativ på området och anför att den följer utvecklingen och kontinuerligt utvärderar de krav ägaren ställer i förhållande till de regelförändringar som genomförs nationellt och internationellt i fråga om hållbarhetsredovisning. Regeringen anför att den avser att fortsätta följa utvecklingen noggrant men inte har för avsikt att införa ytterligare krav på utvärdering och kontroll av de statligt ägda bolagens hållbarhetsredovisning så att den behandlas mer likvärdigt den finansiella redovisningen. Regeringen framhåller att de transparenskrav staten som ägare ställer på bolag med statligt ägande genom principerna för extern rapportering när det gäller hållbarhetsredovisning går längre än de som följer av lagstiftning. Regeringen konstaterar att styrelserna i bolagen med statligt ägande ansvarar för att bolagen utvecklar och presenterar en hållbarhetsredovisning som tillsammans med övrig finansiell rapportering utgör ett samlat underlag för utvärdering och uppföljning. Regeringen välkomnar granskning och framhåller att hållbart företagande är en central del i statens ägarstyrning samt att det är ett område där regeringen avser att fortsätta arbeta med ständiga förbättringar. Regeringen anför att den i syfte att säkerställa och kontinuerligt utveckla den aktiva och professionella förvaltningen av statens tillgångar i form av aktierna i bolagen med statligt ägande har låtit utveckla ett antal verktyg och processer för sitt arbete. Regeringen avser att även fortsättningsvis kontinuerligt utvärdera och förbättra dessa. I detta ingår bl.a. att utveckla analysen av bolagens strategiska mål för hållbart värdeskapande i förhållande till de krav som framgår av statens ägarpolicy. har upphandlat och infört ett system för datainsamling från bolagen med en särskild modul för hållbarhetsdata som möjliggör redovisning av ytterligare information och nyckeltal som kan följas . Regeringen anger att denna information även kommer att användas för att utveckla såväl rapporteringen till som bolagsstyrningen inklusive uppföljning. Regeringen avser även att fortsätta utveckla sin rapportering till om hur arbetet med hållbart företagande har utvecklats och genomförts genom en utförlig och balanserad redovisning av olika områden som ingår inom området hållbart företagande, främst inom ramen för sin årliga skrivelse till .