bet · H801NU17 · 2021-06-08 00:00:00 — Därtill angav statsrådet att ett viktigt verktyg för den svenska förenklingspolitiken är konsekvensutredningar vid regelgivning som bl.a. ska innehålla en bedömning av påverkan på företagens administrativa kostnader. Därutöver framhöll statsrådet de möjligheter som finns för näringslivet och näringslivets olika organisationer i att lämna remissynpunkter på de lagförslag som olika offentliga utredningar lämnar. Vidare angav statsrådet att det inom pågår en beredning av nya mål för förenklingspolitiken. Statsrådet konstaterade att detta sammantaget med det pågående arbete i som hänger samman med olika åtgärder med anledning av pandemin gör att man nu måste avvakta med ytterligare åtgärder. Tillkännagivande om genomförande av EU-lagstiftning riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft (bet. 2018/19:NU7, rskr. 2018/19:166). Utskottet anförde att utgångspunkten bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning och att effekterna för företag ska redovisas tydligt när det finns skäl att överskrida denna miniminivå. Företrädare för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75) anför regeringen bl.a. att det av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24) framgår att regeringen kommer att arbeta vidare med frågor som rör genomförandet av EU-rätt i nationell rätt på ett sätt som skyddar svenska företags konkurrenskraft. Den nya ordföranden för har gjort uttalanden som påverkar arbetet med EU-direktiv, bl.a. om att ska arbeta med medlemsstaterna för att minska nationell överimplementering av EU-direktiv. Regeringen anger vidare att hur detta initiativ kommer att påverka det nationella genomförandearbetet behöver först analyseras innan eventuellt behov av ytterligare åtgärder kan identifieras. arbete med frågan har försenats på grund av den pågående pandemin, vilket påverkar regeringens hantering av frågan. Ärendet har också bäring på förenklingspolitiken. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) meddelat att den avser att återkomma till med nya mål för förenklingspolitiken. Regeringen anför avslutningsvis att tillkännagivandet bedöms kunna behandlas först då de nya målen för förenklingspolitiken har fastställts och att inga åtgärder därför har vidtagits . Tillkännagivandet är således inte slutbehandlat. I ett yttrande till över regeringens skrivelse anförde ett enigt utskott att det inte hade något att invända mot regeringens bedömning (yttr. 2020/21:NU4y). Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Kartläggning av överimplementering – Övrigt om genomförande av EU-lagstiftning. I motionerna 2020/21:704 (SD) yrkande 6, 2020/21:3476 (M) yrkande 6 och 2020/21:3486 (M) yrkande 7 förordas att regeringen utreder inrättandet av ett s.k. implementeringsråd som fyller ett liknande syfte som det danska implementeringsrådet. Utskottet noterar att rådet har till uppgift att bidra i arbetet mot överimplementering av EU-direktiv i dansk lagstiftning. Utskottet noterar att statsrådet i ett svar på en skriftlig fråga om att inrätta ett sådant råd bl.a. framhållit att det inom pågår en beredning av nya mål för förenklingspolitiken. Enligt uppgifter från regeringen kommer denna beredning att utmynna i en skrivelse om nya mål för förenklingspolitiken som kommer att behandla . Utskottet avser inte att förorda att regeringen ska vidta några åtgärder på området. De nämnda motionsyrkandena avstyrks således. I motion 2020/21:3500 (KD) yrkande 7 anförs att relevanta myndigheter bör få i uppdrag att göra en kartläggning av den överimplementering som sker inom myndighetens område. Utskottet kan konstatera att tillkännagav för regeringen att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör enligt tillkännagivandet vara att EU-direktiv införs på miniminivå i nationell lagstiftning. Utskottet utesluter inte att det kan behövas åtgärder inom detta område för att skydda och stärka de svenska företagens konkurrenskraft, men ser inget behov av att rikta ännu ett tillkännagivande till regeringen eftersom det kan anses ligga inom ramen för det nämnda tillkännagivandet. Motionsyrkandet avstyrks härmed. Övrigt om genomförande av EU-lagstiftning I motionerna 2020/21:704 (SD) yrkande 4, 2020/21:980 (M) yrkande 2, 2020/21:2808 (KD) yrkande 12 och 2020/21:2924 (C) yrkande 12 framförs förslag som på olika sätt rör genomförande av EU-lagstiftning i nationell rätt. Med anledning av dessa motionsyrkanden vill utskottet åter påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utskottet vill även påminna om den skrivelse om det fortsatta regelförenklingsarbetet som regeringen avser att lämna till och som kommer att behandlas i under det kommande . Utskottet avstyrker de nämnda motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regelbördan för företag. I yrkandena föreslås att regeringen vidtar olika åtgärder för att minska regelbördan genom att t.ex. införa s.k. solnedgångsklausuler eller arbeta efter principen om ”En regel in, en regel ut”. Utskottet hänvisar till tidigare tillkännagivanden och pågående arbetet på såväl nationell nivå som EU-nivå. Jämför reservation 24 (SD, KD, L) och 25 (C). I motion 2020/21:1712 av (M) anförs att regelbördan för företagare bör minskas genom införandet av en regleringsgiljotinsprocess. Processen innebär att regler som påverkar företag ska granskas utifrån om de är nödvändiga, lagliga och företagsvänliga. De regler som uppfyller alla kriterier behålls, medan de regler som inte är nödvändiga eller lagliga avskaffas. De regler som är nödvändiga och lagliga men inte företagsvänliga revideras. I motion 2020/21:3015 av (M) framhålls att regelkrångel upplevs som och är en reell tillväxthämmande faktor för de flesta företag som agerar i . För att minska regelbördan för företag anser motionären därför att det bör utredas om solnedgångsparagrafer kan införas. Solnedgångsparagrafer innebär att regleringar är temporära och att de löper ut – såsom . Om reglerna ska behållas bör ett nytt beslut krävas. Per Schöldberg m.fl. (C) anför i kommittémotion 2020/21:2924 yrkande 14 att det bör införas en solnedgångsklausul som syftar till att fasa ut regler om de inte har använts . m.fl. (KD) menar i kommittémotion 2020/21:3500 yrkande 4 att modeller som skyddar företag mot ständigt växande pålagor bör användas. Därför vill motionärerna att tillkännager för regeringen att den bör införa principen ”En regel in, en regel ut”, som innebär att när nya regler införs ska regellättnader genomföras i minst samma omfattning. I kommittémotion 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 3 anges att regeringen bör pröva principen ”En regel in, en regel ut” när det gäller lagstiftning som påverkar företagande för att förhindra en ökad regelbörda och ökade administrativa kostnader. Principen innebär att för varje ny betungande administrativ börda som införs måste en motsvarande börda tas bort, och det syftar till att garantera att den samlade regelbördan för den som berörs av en ny regel i vart fall inte ökar. Svar på skriftliga frågor om företagens regelbörda I ett svar på två skriftliga frågor – fråga 2020/21:2625 av (M) och fråga 2020/21:2639 av (M) – som båda rör företagens regelbörda anförde statsrådet följande: Förenklingspolitiken utgör en viktig del av näringspolitiken och bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Regeringen avser att i närtid återkomma till med nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga. Beredningen av de nya förenklingspolitiska målen pågår i . Det är av stor vikt att regelverken är ändamålsenligt utformade och att de tillämpas på ett så enkelt sätt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Regeringen har givit i uppdrag att analysera den samlade regelgivningen inom livsmedelsområdet för att identifiera möjliga förenklingar, samt att arbeta med regelförenklingar genom digitalisering, bland annat genom utveckling av , inklusive Serverat. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska lämna förslag om enklare regelverk för mikroföretagande och moderniseringar i bokföringslagen, t.ex. att förenkla för företag att använda molntjänster för bokföringen och att digitalisera hanteringen av kvitton och fakturor. Därtill har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör pröva att använda solnedgångsklausuler när nya lagar och regler införs (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Utskottet framhöll att med anledning av det redan existerande regelkrångel som många företagare upplever är det viktigt att nya lagar och regler som införs uppfyller sina syften. Utskottet ansåg därför att regeringen bör pröva att använda solnedgångsklausuler när nya lagar och regler införs. Detta skulle innebära att nya lagar och regler utvärderas för att se om de uppfyller sitt syfte. Om det då visar sig att de inte behövs skulle dessa lagar och regler upphöra att gälla. Företrädare för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – En regel in, en regel ut – Solnedgångsklausuler och andra regelförenklande åtgärder. En regel in, en regel ut En regelförenklande åtgärd som förordas i motionerna 2020/21:3262 (L) yrkande 3 och 2020/21:3500 (KD) yrkande 4 är principen ”En regel in, en regel ut”. När det gäller denna fråga noterar utskottet bl.a. att statsrådet besvarade en skriftlig fråga där principen ”En regel in, en regel ut” berördes. I svaret anförde statsrådet bl.a. att regeringen arbetar med regelförenkling på EU-nivå där ordförande har uttalat en ambition som motsvarar ”En regel in, en regel ut”. Utskottet kan konstatera att har antagit ett meddelande som innehåller förslag som rör den nämnda principen. Utskottet vill även påminna även om den skrivelse som regeringen avser att lämna till med nya mål på regelförenklingsområdet. Utskottet avser att följa detta arbete framöver men anser inte att bör uttala att principen om ”en regel in, en regel ut” bör införas. Motionsyrkandena som föreslår motsatsen avstyrks härmed. Solnedgångsklausuler och andra regelförenklande åtgärder I motionerna 2020/21:2924 (C) yrkande 14 och 2020/21:3015 (M) förordas att regeringen ska verka för att s.k. solnedgångsklausuler ska vara en del i regelgivningsprocessen. Sådana klausuler skulle innebära att en lag eller en reglering ska upphöra att gälla efter ett visst datum som förutbestäms vid dess införande, om inte lagstiftning införs för att förlänga tidsramen. Dels eftersom under det förra riktade ett tillkännagivande till regeringen om s.k. solnedgångsklausuler, dels eftersom regeringen avser att lämna en skrivelse till om det fortsatta arbetet med regelförenkling, dels eftersom företrädare för olika partier i utskottet förespråkar andra regelförenklande åtgärder ser utskottet inget skäl för att göra något tillkännagivande i linje med vad som föreslås i de nämnda motionsyrkandena. Detsamma gäller för de regelförenklande åtgärder som förordas i motion 2020/21:1712 (M). Samtliga motionsyrkanden avstyrks härmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör och konsekvensutredningar. I yrkandena framförs förslag som rör dels och dess uppdrag, dels olika åtgärder för att höja kvaliteten i regelgivarnas konsekvensutredningar. Utskottet avstyrker yrkandena främst mot bakgrund av pågående arbete. Jämför reservation 26 (M), 27 (SD), 28 (C), 29 (KD) och 30 (L). I kommittémotion 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkande 2 anges att det behövs en oberoende översyn av konsekvensutredningsförordningen och hela processen med konsekvensutredningsarbete i . Motionärerna menar bl.a. att flera av dagens konsekvensutredningar ofta är av bristande kvalitet och att kommer in för sent i processen. Vidare anförs i yrkande 3 i denna del att organisatoriska placering under bör utvärderas. Fram till dess att en utvärdering är genomförd behöver även få tillräckliga, oberoende och egna resurser inom för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion. Vidare menar motionärerna att mandat bör breddas så att rådet i sina yttranden beaktar samtliga konsekvenser av regelgivning för företag, inte enbart företagens administrativa kostnader. I kommittémotion 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 1 anges att funktion bör stärkas. I ett första skede bör rådet tillförsäkras tillräckliga, oberoende och egna resurser inom för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion. Vidare menar motionärerna i yrkande 2 att måste involveras tidigare i lagstiftningsprocessen samt att det ska vara möjligt att återremittera bristfälliga konsekvensutredningar till . På så sätt skulle det vara möjligt för att avvärja brister i ett tidigt skede i lagstiftningsprocessen och säkerställa konsekvensutredningar av god kvalitet. Motionärerna anser också i yrkande 3 att regeringen bör ge i uppdrag att hjälpa lagstiftare och utredare att upprätta konsekvensutredningar av god kvalitet. Därtill framhåller motionärerna att konsekvenser för företagare måste belysas tydligare i statliga utredningar, departementspromemorior och liknande dokument. Av yrkande 4 framgår att motionärerna anser att därför bör ha en möjlighet att i en icke bindande rekommendation föreslå att lagförslag med bristfälliga konsekvensutredningar analyseras på nytt. I kommittémotion 2020/21:704 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna värdet av regelförenklingar för företagen. Motionärerna anser att kompetens och mandat bör stärkas och att rådet bör vara ett oberoende organ med placering under Statsrådsberedningen. Motionärerna föreslår därför i yrkande 1 ett tillkännagivande om att flytta från till Statsrådsberedningen. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 3 att ska få en s.k. stoppfunktion, vilken innebär att en regel inte får införas förrän konsekvenserna av förslaget har utretts. Motionärerna anser att stoppfunktionen endast ska gälla en begränsad tid för att sätta press på regelgivarna att ta fram bättre konsekvensutredningar. I motion 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att mandat bör breddas, bl.a. genom att samtliga konsekvenser av regelgivning för företag beaktas i yttranden och inte endast företagens administrativa kostnader. Per Schöldberg m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:2924 att det behövs ett mer systematiskt regelförenklingsarbete. Av yrkande 8 framgår att motionärerna anser att regeringen bör göra en översyn av för att se om rådet kan förstärkas och ges ökade befogenheter. I kommittémotion 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 19 efterfrågas ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för att säkerställa kvaliteten i konsekvensutredningar. I motion 2020/21:3291 av och (båda C) framhålls att i av snabba teknologiska förändringar och digitalisering av samhället behöver lagstiftningen och dess tillämpning anpassas i högre grad. Detta för att lagstiftningens syften och tillämpning ska uppfyllas även i en ny teknisk miljö och inte i onödan hindrar utvecklingen. Motionärerna anser därför i yrkande 2 att möjligheterna att inrätta en särskild instans hos det statliga bör undersökas. Instansen skulle få till uppgift att löpande granska lagstiftning och myndighetsbeslut som blockerar och försvårar utvecklingen av digitala tjänster. Därtill skulle instansen även få i uppdrag att rekommendera administrativa åtgärder och lagändringar, om sådana bedöms finnas, för att göra dessa digitala tjänster tillgängliga. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 5 anges att uppgift och ställning bör stärkas. Detta ska bl.a. ske genom att rådet blir ett obligatoriskt remissorgan för förslag, så att nya lagar och regler såväl som förändringar i befintliga sådana blir så ändamålsenliga som möjligt. Vidare framhåller motionärerna i yrkande 6 att konsekvensutredningarna är centrala underlag för att i rätt skede motverka regler som annars belastar företagen och för att främja kostnadseffektiv regelgivning. Motionärerna anser därför att konsekvensutredningarnas kvalitet behöver förbättras och för det behövs flera insatser. Bland annat menar motionärerna att det finns behov av stöd till regelgivare när det gäller metoder för att säkra konsekvensutredningar av god kvalitet och att förordningen om konsekvensutredningar vid regelgivning bör kompletteras med tydligare krav om uppföljning och utvärdering. I kommittémotion 2020/21:3262 av m.fl. (L) anges att innan en myndighet beslutar om föreskrifter eller allmänna råd ska myndigheten ska den göra en konsekvensutredning för att analysera förslagets följder och kostnadsmässiga effekter för företagen. I yrkande 8 framhåller motionärerna att bör ges tillfälle att yttra sig över konsekvensutredningen när det gäller föreskrifter som kan påverka företags förutsättningar. är inordnat i som ett särskilt beslutsorgan. Rådets huvuduppgift är att granska de konsekvensutredningar som svenska regelgivare är skyldiga att göra. Rådets granskning görs utifrån de krav som ställs i konsekvensutredningsförordningen. Enligt förordningen ska konsekvensutredningarna innehålla en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver skyldighet gentemot EU. Vidare anges i förordningen att konsekvensutredningen ska innehålla bl.a. vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader, om den får effekter av betydelse för företagen. anger i sin årsredovisning att rådet yttrade sig över 147 ärenden som innehåller en konsekvensutredning av hur nya eller ändrade regler påverkar företag. Av dessa bedömdes 78 uppfylla kraven i konsekvensutredningsförordningen, vilket motsvarar en andel om . Resultatet är en försämring i jämförelse med 2019 när rådet bedömde att av konsekvensutredningarna uppfyllde kraven. ska redovisa förslag och genomförda åtgärder för att konsekvensutredningarnas kvalitet ska höjas. I arbetet ska bl.a. ta med sig slutsatser från arbete och erfarenheter från arbetet med konsekvensutredningar på EU-nivå och i . har även i uppgift att arbeta med metodutveckling samt erbjuda rådgivning och utbildning till myndigheter, kommittéer och i samband med konsekvensutredningar vid regelgivning. har bl.a. tagit fram en digital handledning för konsekvensutredning, som täcker in samtliga delar i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. lämnade tillsammans med in en hemställan till regeringen med förslag på en ändrad hantering av granskning av konsekvensutredningar som upprättats på EU-nivå. Hemställan bereds inom . I ett antal motioner anförs att regeringen bör vidta olika åtgärder för att förändra organisatoriska placering och dess arbete i övrigt samt andra åtgärder för att höja kvaliteten i regelgivarnas konsekvensutredningar. Utskottet kan inledningsvis konstatera att fungerar som ett särskilt beslutsorgan som är inordnat i organisation. Utskottet vill betona viktiga roll som remissinstans och dess uppdrag att granska kvaliteten i de konsekvensutredningar som regelgivarna upprättar i enlighet med konsekvensutredningsförordningen. Att kvaliteten i konsekvensutredningarna behöver höjas framgår tydligt av den statistik som rapporterar. Utskottet vill emellertid även påminna om uppdrag att redovisa förslag och genomförda åtgärder för att konsekvensutredningarnas kvalitet ska höjas. Utskottet vill även betona vikten av arbete med metodutveckling, rådgivning och utbildning till myndigheter, kommittéer och i samband med konsekvensutredningar vid regelgivning. Att arbete fortskrider och utvecklas är också mycket betydelsefullt för att kvaliteten i konsekvensutredningarna ska höjas. Utskottet vill påminna om att regeringen bereder och hemställan med förslag på en ändrad hantering av granskning av konsekvensutredningar som upprättats på EU-nivå. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utvärdering av regelförenklingsarbetet, punkt 1 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del. Det måste bli enklare att starta, driva, utveckla och äga företag i . Entreprenörer måste ges förutsättningar att vilja och våga satsa på sina idéer. En minskad regelbörda för företag i bidrar till fler företag som växer, fler jobb, stärkt konkurrenskraft och ökade investeringar i . Det är därför vår bestämda uppfattning att regeringen måste prioritera regelförenklingsarbetet och ta krafttag för att minska företagens regelbörda. har gång på gång i olika sammanhang påtalat vikten av enklare och färre regler samt kortare handläggningstider. Vi kan inte se att mycket har hänt. De tillkännagivanden på regelförenklingsområdet som har beslutat om är fortfarande inte slutbehandlade. Vi vill här framföra ett antal åtgärder som vi menar att regeringen bör vidta för att på allvar komma tillrätta med en alltmer tyngande regelbörda. Till att börja med bör regeringen göra en genomgripande utvärdering av regelförenklingsarbetet. En sådan genomlysning bör innefatta såväl myndigheternas som regelförenklingsarbete. Syftet bör självfallet vara att stärka detta arbete. Utvärderingen bör t.ex. innefatta utformningen av myndigheternas regleringsbrev när det gäller direktiv och uppdrag om att arbeta med regelförenkling, den nuvarande organisatoriska lösningen där är en del av , hur kommittéstödet fungerar och hur i övrigt arbetar internt med regelförenkling. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En sammanhållen process, punkt 2 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 6. Som vi i det föregående framhållit är enklare regler och minskade administrativa kostnader för företag centralt för att öka företagens och konkurrenskraft. Vi framhöll därför att det behövs en tydlig agenda för att komma till rätta med företagens regelbörda och pekade på att regeringen till att börja med bör göra en genomgripande utvärdering av regelförenklingsarbetet. Vidare menar vi att det är rimligt att regeringen strukturerat och återkommande ser över hur den samlade bördan av regler och byråkrati kan minska. Detta har i andra länder visat sig vara helt avgörande för att nå framgång med regelförenklingsarbetet. har exempelvis lyckats minska byråkratin väsentligt efter att ha infört systematiska processer där bl.a. granskning av grönböcker och konsekvensanalyser i ett tidigt skede ingår när nya regler ska införas i lagstiftningen. Vi vill även peka på positiva exempel från såväl som . I har man inte bara genomfört en omfattande digitalisering för företag utan även hittat spännande lösningar för genomförande av EU-rätt där näringslivet involveras i ett tidigt skede och för internationella jämförelser. En intressant, och för svenska förhållanden relevant, regel i är att vinsten med ett nytt regelverk måste motivera kostnaderna av att införa det. Detta har tränat och tvingat administrationen att se nytta och kostnader i .