bet · H801CU9 · 2021-03-12 00:00:00 — 2020/21:2366 av Lawen Redar m.fl. (S), 2020/21:2411 av och (båda S), 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 6, 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 14 och 25, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 5, 9 och 11, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 33, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 13. Antalet otrygga och socialt utsatta områden i har ökat. tilltar trångboddheten i många bostadsområden och segregationen breder ut sig i samhället. Vi menar att det har saknats tillräcklig framförhållning i bostadspolitiken. Detta har lett till den allvarliga situation som vi har med bostadsbrist och trångboddhet i de flesta av landets kommuner. Vi anser att det nu behövs bostadspolitiska reformer som leder till ett ökat bostadsbyggande som det görs riktade insatser till grupper som står långt ifrån den reguljära bostadsmarknaden, t.ex. hemlösa. Regeringen bör därför ta initiativ till nya bostadspolitiska reformer som ökar bostadsbyggandet. Vi anser också att man behöver ta ett helhetsgrepp kring frågor som rör bostadsbyggande och infrastruktur. För att möjliggöra ett ökat byggande av bostäder måste det först finnas en fungerande infrastruktur på plats. För att både kunna planera och finansiera nya infrastruktursatsningar behöver därför bostadsbyggande ingå i planeringsunderlaget. Detta kräver en synkronisering av flera politiska områden, t.ex. trafik-, skatte-, finans-, näringslivs- och bostadsfrågor. utformas alltför stor del av politiken i form av stuprör ofta till följd av att det saknas nödvändig samordning av de politiska områdena. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en bostads- och infrastrukturberedning för att skapa bättre förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:472 av och (båda C) yrkande 1 och 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 4, 5 och 9, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 5 och 10, 2020/21:1060 av (M) yrkande 4, 2020/21:1367 av (M) yrkande 2, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 39, 2020/21:1672 av (S), 2020/21:1785 av och (båda S), 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2020/21:2366 av Lawen Redar m.fl. (S), 2020/21:2411 av och (båda S), 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 6, 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 14 och 25, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 31, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 11, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 33 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 13. behöver en modern social bostadspolitik. För att kunna skapa en sådan måste det först göras en analys av vilka åtgärder och modeller för en modern social bostadspolitik som är lämplig att införa i . En utredning bör därför få i uppdrag att titta på kloka lösningar som redan prövats i olika delar av och i andra länder. I vår omvärld finns exempel på olika modeller för den sociala bostadspolitiken, och vissa har varit mer framgångsrika än andra. Att bygga hela bostadsområden för sociala ändamål, som gjorts i ett antal länder, är enligt mig inte en tilltalande modell. Snarare bör man satsa på att enskilda bostäder i såväl befintligt bestånd som i nybyggnation kan avsättas för sociala ändamål. Kommuner och andra aktörer behöver också ges bättre möjligheter att bidra till en social bostadssektor som kan svara mot de behov som finns. Industriellt byggande och effektiv markanvändning är andra viktiga förutsättningar. Regeringen bör därför ta initiativ till att en djupare analys av vilka åtgärder som är lämpliga att införa i för att åstadkomma en modern social bostadspolitik. En annan fråga som behöver belysas ytterligare är behovet av en social bostadssektor och hur den i så fall bör utformas. En utredning bör dels utvärdera hur bostäder för särskilt utsatta människor kan byggas i större omfattning till en lägre kostnad, dels överväga om det till t.ex. behövs justeringar i bidragssystemen som gör att fler människor med svag ställning på bostadsmarknaden kan efterfråga bostäder. Det får bli en uppgift för regeringen att ta initiativ till att utreda förutsättningarna för en modern social bostadspolitik och om det finns behov av en social bostadssektor och hur en sådan i så fall ska utformas. Fler ska kunna äga sitt boende. Det behövs en ny egnahemsrörelse som sänker trösklarna till bostadsmarknaden. En ny egnahemsrörelse kräver en rad förutsättningar och nya villkor för att kunna växa sig stark. Det handlar dels om att människor ska kunna spara och få tillgång till kapital, dels om tillgången till mark. Men det handlar även om att kommunerna ska göra enhetliga tolkningar av byggkraven. Regeringen bör därför vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra förutsättningarna för att en ny egnahemsrörelse ska kunna växa sig stark. Det jag nu anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 12 och 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 5 och 10, 2020/21:2366 av Lawen Redar m.fl. (S), 2020/21:2411 av och (båda S) och 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2020/21:472 av och (båda C) yrkande 1, 2020/21:1060 av (M) yrkande 4, 2020/21:1367 av (M) yrkande 2, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 39, 2020/21:1672 av (S), 2020/21:1785 av och (båda S), 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 6, 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 6 och 25, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 31, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 5, 9 och 11, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 33, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 13. behöver en ny bostadspolitik som kan möta de utmaningar vi står inför i form av bostadsbrist, bostadssegregation och klimatomställning. En hållbar och långsiktig bostadspolitik som tar ansvar för att bygga bort bostadsbristen, bryta bostadssegregationen och minska bostadssektorns klimatpåverkan. Det kräver en bostadspolitik med högre ambitioner där staten och kommunerna tar ett större ansvar än . Bostaden är en social rättighet som jag menar måste tydliggöras i svensk bostadspolitik. Det behövs en nationell strategi för att säkerställa allas rätt till en bostad till en överkomlig kostnad. Strategin bör ligga till grund för regeringens övergripande bostadspolitik. Regeringen bör ta initiativ till att en sådan strategi tas fram. Jag anser att bostadspolitiken har ansvar för att det byggs fler bostäder, men också för att rätt typ av bostäder byggs. Framför allt behövs fler hyresrätter med rimliga hyror. För att bygga dessa bostäder behövs det dels olika former av stöd, dels en tydligare styrning från statens sida. Jag anser därför att regeringen ska ta fram med en åtgärdsplan och tidsplan för en mer jämlik balans mellan hyresrätt och bostadsrätt. Det finns ett litet antal stora aktörer på den svenska byggmarknaden, vilket innebär dels svårigheter för mindre aktörer, dels höga vinstmarginaler som pressar både bostadspriser och hyror uppåt. Det är tydligt att det behövs åtgärder för att få byggbolagen att öka produktiviteten. Jag anser att det behövs ett statligt byggbolag som är affärsdrivande, men har måttliga avkastningskrav. Ett statligt byggbolag skulle innebära en bättre politisk styrning och säkra långsiktigheten i samhällsbyggandet. Regeringen bör därför utreda hur ett statligt allmännyttigt byggbolag med uppgift att bygga lägenheter, främst hyresrätter, som alla ska ha råd att efterfråga, kan utformas. I har kommunerna en central roll för bostadsförsörjningen, men jag menar att det behövs ett tydligare nationellt ansvar för bostadsförsörjningen. Delegationen Bostad 2030 har på uppdrag av tagit fram en ny, kunskapsbaserad bostadspolitik. Delegationen föreslår en rollfördelning som förtydligar krav och ansvar för bostadsförsörjningen på nationell, regional och lokal nivå. För att tydliggöra att staten är ytterst ansvarig för bostadsförsörjningen föreslår delegationen att regeringen bör lämna en skrivelse till där regeringens nationella bostadsförsörjningsplan fastslås. Vid obalans mellan utbud och efterfrågan föreslås att regeringen ska presentera en handlingsplan. Det är ett bra förslag som regeringen bör ta initiativ till att genomföra. Alltför många hyresvärdar ställer omotiverat höga inkomstkrav på nya hyresgäster, vilket leder till att bostadssegregationen ökar och att det blir svårare för många att få ett förstahandskontrakt. Den vägledning som har tagits fram av Allmännytta och Fastighetsägarna är inte tillräcklig för att hyresvärdar ska sänka kraven på nya hyresgäster. Regeringen bör i stället återkomma med lagförslag som innebär att hyresvärdar, såväl privata som allmännyttiga, inte ska kunna ställa orimligt höga inkomstkrav som exkluderar stora grupper av människor vid uthyrning av bostäder. Det jag nu anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 5 och 10, 2020/21:472 av och (båda C) yrkande 1, 2020/21:1060 av (M) yrkande 4, 2020/21:1367 av (M) yrkande 2, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 39, 2020/21:1672 av (S), 2020/21:1785 av och (båda S), 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2020/21:2366 av Lawen Redar m.fl. (S), 2020/21:2411 av och (båda S), 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 6, 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 14 och 25, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 31, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 5 och 11, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 33 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 13. Det behöver byggas fler bostäder i och det gäller såväl hyresrätter, bostadsrätter och ägarlägenheter som villor. Grundläggande strukturproblem på den svenska bostadsmarknaden gör att tillgången på bostäder understiger efterfrågan. Inom bostadspolitiken borde därför den mest prioriterade åtgärden vara att målmedvetet angripa de hinder som finns för bostadsbyggandet, t.ex. krångliga och tidskrävande planprocesser, svårtydbara bullerregler och byggregler. Tiden från idé till ett färdigt boende måste förkortas, och processen måste bli mindre kostsam och förenklas jämfört med . Jag vill i detta sammanhang särskilt framhålla konceptet med trädgårdsstäder. Dessa växte fram i städer för att bekämpa den svåra bostadsbristen . De småhus som uppfördes kom sedan att associeras med social hållbarhet och goda uppväxtvillkor för barn. Exempel på trädgårdsstäder är samt Södra och i . För att främja framväxten av ett antal nya trädgårdsstäder på platser som rimligen kan knytas till fungerande infrastrukturstråk behöver staten vara en aktiv part. Nya bostadsområden bör kunna skapas genom att regeringen ger länsstyrelserna i uppdrag att peka ut nya områden där helt nya stadsdelar kan byggas. Dessa områden kan sedan bebyggas med främst eget ägda bostäder i form av småhus och radhus. Det får bli en uppgift för regeringen att ge ett sådant uppdrag till länsstyrelserna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 33 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 13, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 5 och 10, 2020/21:472 av och (båda C) yrkande 1, 2020/21:1060 av (M) yrkande 4, 2020/21:1367 av (M) yrkande 2, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 39, 2020/21:1672 av (S), 2020/21:1785 av och (båda S), 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2020/21:2366 av Lawen Redar m.fl. (S), 2020/21:2411 av och (båda S), 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 6, 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 14 och 25, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 5, 9 och 11 samt 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 24. En trygg boendesituation är ett grundläggande behov som behöver tillgodoses för att individen ska kunna ha kontroll över sitt eget liv. En fungerande bostadsmarknad gör att människors valmöjligheter ökar. Att kunna flytta hemifrån, flytta ihop eller flytta till studier eller jobb möjliggör livsavgörande val. En fungerande bostadsmarknad gör det lättare för företag att etablera sig på nya platser. Det finns tyvärr många hinder som måste övervinnas för att svensk bostadsmarknad ska vara flexibel och inkluderande samt kapabel att tillgodose och matcha bostäder på ett effektivt sätt. Det behövs förvisso fler hyresrätter, men för att skapa en inkluderande bostadsmarknad bör fler få möjlighet att äga sin bostad. Särskilt i de utsatta områdena behövs det bättre valmöjligheter när det gäller olika boendeformer. Den nästintill fullkomliga dominansen av hyresrätter i områden där svenskar med utländsk bakgrund dominerar och den totala dominansen av bostadsrätter i andra områden är oerhört problematisk. Kommuner bör därför kunna ge sina bostadsbolag befogenhet att bli byggaktörer i projekt för att bygga nya bostadsrättsfastigheter eller ägarlägenheter i utsatta områden. Regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att möjliggöra detta. Det finns också ett stort behov av att förtydliga och förenkla regelverket för byggande. Många kommuner är i stort behov av s.k. kategoribostäder som särskilda boenden och studentbostäder, men de har svårt att bygga eftersom regler och krav är svårtolkade och rigida. Regeringen bör därför ge i uppdrag att se över reglerna om kategoribostäder för att dessa ska bli enklare, flexiblare och mer tillåtande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konkurrens och bostadsbyggande, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3024 av m.fl. (M) och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 35. har de högsta byggkostnaderna i , vilket förklaras bl.a. av höga lönekostnader och höga krav på det som byggs. I olika utredningar påpekas att produktiviteten i branschen är låg och att en ökad internationell och inhemsk konkurrens skulle kunna öka effektiviteten i branschen och därmed möjliggöra en ökad produktion. Materialkostnaderna utgör cirka hälften av den totala byggkostnaden. Kostnaderna för material har ökat snabbt under , och konstaterar att detta är det främsta skälet till att också de totala byggkostnaderna har ökat. Att kostnaderna ökar snabbt i byggmaterialindustrin indikerar att det kan finnas konkurrensproblem. gav regeringen i uppdrag att utreda konkurrensen i byggmaterialindustrin, bl.a. vad gäller marknadskoncentration och prisbildning. ska även analysera hur standarder och märkningar påverkar konkurrensen. Uppdraget ska redovisas . Vi välkomnar detta men anser att också borde titta på effekten av att dagens regelverk är så pass snävt att endast vissa materiallösningar får användas. Därtill vill vi särskilt lyfta fram behovet av mer harmoniserade standarder för att också bidra till en ökad internationell konkurrens. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av regelverken i syfte att öka flexibiliteten vad gäller materialval för att därmed öka konkurrensen i byggmaterialindustrin och sänka produktionskostnaderna. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konkurrens och bostadsbyggande, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 35 och 2020/21:3024 av m.fl. (M) och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 26. Behovet av ökad konkurrens på byggmarknaden är påtaglig. En ökad anbudskonkurrens mellan byggbolagen skulle kunna bidra till att sänka de höga byggkostnaderna. Vi ser ett behov av att utreda vilka åtgärder som bäst kan främja en ökad konkurrens mellan byggbolagen. Dessutom behöver förutsättningarna för att byggbolag ska kunna finansiera större byggprojekt ses över. Behovet av ökad konkurrens inom byggsektorn har utretts och följts upp i olika utredningar och uppdrag. har fått i uppdrag att utreda konkurrensen när det gäller marknadskoncentration och prisbildning i byggmaterialindustrin. ska även analysera hur standarder och märkningar påverkar konkurrensen på marknaden. En utredning har haft i uppdrag att se över hur man kan sänka boendekostnaderna och redovisar sina slutsatser i betänkandet Bygg och bo till lägre kostnad (SOU 2020:75). Vi menar att det är av stor vikt att inte enbart vissa företag ges goda förutsättningar att verka på byggmarknaden. Det behövs därför åtgärder som gör det möjligt för fler företag att medverka i upphandlingar. Regeringen har påbörjat ett arbete med att utreda dessa frågor, men vi anser att det går för långsamt. Vi ser också en tendens att den övergripande frågan splittras och delas upp i olika uppdrag och anser att det vore bättre om regeringen tog ett helhetsgrepp om frågan. Processen för att skapa mer konkurrensfrämjande åtgärder bör påskyndas. Regeringen bör därför prioritera arbetet med att verka för ökad konkurrens på byggmarknaden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering av bostadsbyggande, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:477 av och (båda C), 2020/21:755 av (S), 2020/21:1635 av m.fl. (S), 2020/21:2000 av m.fl. (S), 2020/21:2125 av (S), 2020/21:2586 av (M) yrkande 3, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 22–24, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 8 samt 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 45. För att landsbygden långsiktigt ska kunna utvecklas måste finansieringen av bostadsbyggande på landsbygden underlättas. De statliga kreditgarantierna utgör ett viktigt instrument för byggandet av bostäder på landsbygden. Kreditgarantierna bör behållas, men det är uppenbart att det behövs ytterligare åtgärder för att lösa problemen med finansiering till bostadsbyggande på landsbygden. Vi vill att regeringen tillsätter en utredning som tar ett helhetsgrepp om finansieringsfrågan och som föreslår fler lösningar. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering av bostadsbyggande, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:477 av och (båda C) och 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 22–24, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2020/21:755 av (S), 2020/21:1635 av m.fl. (S), 2020/21:2000 av m.fl. (S), 2020/21:2125 av (S), 2020/21:2586 av (M) yrkande 3 och 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 8. Möjligheten att bygga bostäder på landsbygden är en del av en politik för hela landet. Även på landsbygden råder det bostadsbrist på sina håll där utbudet av bostäder inte klarar att möta efterfrågan. Låga marknadsvärden i förhållande till produktionskostnaderna innebär tyvärr att det är svårt för byggföretagen att få lönsamhet i sina investeringar i nyproduktion på landsbygden. Jag tror att de statliga kreditgarantierna skulle kunna nyttjas bättre om de tydligare riktades mot just bostadsbyggande i landsbygdskommuner. Det är bedömning av det framtida marknadsvärdet på fastigheten som ligger till grund för beviljandet av en statlig kreditgaranti. Om bostadsprojektets framtida värde bedöms som lågt urholkar det värdet på garantin. Enligt min mening borde en mer flexibel värdering kunna göras vid bedömning av bostadsprojekt på landsbygden. Ytterligare en orsak till att dagens kreditgarantier inte utnyttjas fullt ut är att kunskapen om kreditgarantierna är otillräcklig. information och rådgivning behöver förbättras i syfte att nå ut till fler aktörer på marknaden. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering av bostadsbyggande, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:477 av och (båda C), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2020/21:755 av (S), 2020/21:1635 av m.fl. (S), 2020/21:2000 av m.fl. (S), 2020/21:2125 av (S), 2020/21:2586 av (M) yrkande 3, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 22–24, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 8 samt 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 45. I huvudstad förs en medveten, social bostadspolitik med fokus på hyresbostäder. Köerna är korta, nyproduktionen är hög och hyrorna rimliga. av befolkningen bor i hyresrätt, varav hälften av beståndet subventioneras eller ägs av staden. Systemet bygger på en finansieringsmodell där det offentliga tar huvudansvaret för finansieringen av nyproduktion av hyresrätter. Wienmodellen kan sammanfattas i två principer: bredd och långsiktighet. Bredd såtillvida att även låginkomsttagare har råd att bo i en nybyggd lägenhet. Långsiktighet såtillvida att målet med bostadsbyggandet är att tillgodose bostadsbehoven på lång sikt. Jag anser att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över Wienmodellen och hur den skulle kunna tillämpas i . Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering av bostadsbyggande, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 45, 2020/21:477 av och (båda C) och 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2020/21:755 av (S), 2020/21:1635 av m.fl. (S), 2020/21:2000 av m.fl. (S), 2020/21:2125 av (S), 2020/21:2586 av (M) yrkande 3, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24 samt 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 8. Landsbygden erbjuder en god boendemiljö och plats för att bygga i attraktiva lägen. Trots det byggs det tyvärr alltför lite på landsbygden. De statliga kreditgarantierna är ett viktigt verktyg som behöver utvecklas ytterligare för att underlätta byggandet på svaga bostadsmarknader där betalningsförmågan finns men där traditionell bankfinansiering är svår att få.