bet · H901SkU1 · 2021-12-07 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution på 12 i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mer än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för anslaget till . Anslagen till och är oförändrade i förhållande till budgetpropositionen. I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen och tre motionsyrkanden. Övriga motioner avstyrks. Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet. Ledamöterna från Socialdemokraterna och redovisar sina ståndpunkter i ett gemensamt särskilt yttrande. , och Liberalerna redovisar sina ståndpunkter i var sitt särskilt yttrande. Utskottet avstyrker dessutom ett femtiotal yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /22 som gäller frågan om och organisation och verksamhet. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, KD, L) I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution och regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet Statens budget inom utgiftsområde 3 Tullens befogenheter och verksamhet Utrustning och säkerhet för personal Åtgärder mot utförsel av stöldgods Betalning av tull och importskatter 1.Kronofogdemyndighetens befogenheter och verksamhet, punkt 2 (M) 2.Tullens befogenheter och verksamhet, punkt 3 (M) 3.Tullens befogenheter och verksamhet, punkt 3 (SD) 4.Tullens befogenheter och verksamhet, punkt 3 (C) 5.Tullens befogenheter och verksamhet, punkt 3 (KD) 6.Tullens befogenheter och verksamhet, punkt 3 (L) 7.Utrustning och säkerhet för personal, punkt 4 (M) 8.Utrustning och säkerhet för personal, punkt 4 (SD) 9.Åtgärder mot utförsel av stöldgods, punkt 5 (SD) 10.Åtgärder mot utförsel av stöldgods, punkt 5 (KD) 11.Betalning av tull och importskatter, punkt 6 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 3, punkt 1 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 3, punkt 1 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 3, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 3, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Tabell 2 Anslagsutveckling 1:1 Tabell 3 Anslagsutveckling 1:2 Tabell 4 Anslagsutveckling 1:3 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 3 anvisar med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 3 punkt 1 och motionerna 2021/22:3905 av m.fl. (SD), 2021/22:4116 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:3274 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3941 av Gulan Avci m.fl. (L) och 2021/22:4142 av Per Åsling m.fl. (C). 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Reservation 1 (M) Tullens befogenheter och verksamhet 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 7 och 8, 2021/22:1936 av (M), 2021/22:2188 av (M), 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5, 7 och 9, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2021/22:3860 av m.fl. (S), 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 49 och 50, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 35, 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) Utrustning och säkerhet för personal 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 9, 2021/22:996 av (SD), 2021/22:1353 av (M), 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6, 2021/22:3252 av (M) och 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Åtgärder mot utförsel av stöldgods 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:368 av (SD), 2021/22:690 av (SD) yrkande 1, 2021/22:1966 av (M), 2021/22:2185 av (M), 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2021/22:2452 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2632 av (M), 2021/22:2856 av (M) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkandena 48 och 49. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) Betalning av tull och importskatter 2021/22:2493 av (M) och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 52 och 53. Reservation 11 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, Per Åsling (C)*, (M), (SD), (S)*, Boriana (M), (SD), (KD), (S)*, Gulan Avci (L)*, (SD), (M), (S)*, (V)*, (S)* och (MP)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, dvs. anslagen till , och , och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /22 som rör anslagen. Utskottet behandlar i ett avsnitt även regeringens mål och resultatredovisning för utgiftsområdet. I det avsnittet tar utskottet också upp de tillkännagivanden som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 3. Utskottet behandlar dessutom ett femtiotal motionsförslag från allmänna motionstiden /22 om verksamhet och om verksamhet och organisation. Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut när det gäller anslagen för utgiftsområde 3 och övriga motionsförslag från allmänna motionstiden som behandlas i betänkandet finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Utskottets förslag till anslag samt avvikelsen från regeringens förslag framgår av bilaga 3. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerats sina yrkanden och enats om ett gemensamt förslag. har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution till 12 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. Under beredningen av ärendet har utskottet fått information av , och om verksamhets- och anslagsfrågor för respektive myndighet. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). Utskottet har i sitt yttrande 2021/22:SkU2y till finansutskottet tillstyrkt regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 3 och avstyrkt motionsförslag från oppositionspartierna om andra utgiftsramar. har bifallit finansutskottets förslag med justerade yrkanden och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution till 12 . I detta betänkande föreslår skatteutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen) Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottets uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 3 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet och regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp de tillkännagivanden som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 3. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 3. Slutligen behandlas ett femtiotal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /22. Förslagen i motioner avser frågor om och verksamheter och befogenheter. Mål för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution och regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet Regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet visar att myndigheterna har förbättrat sitt arbete och sina resultat i förhållande till de mål som beslutat om. Myndigheterna arbetar också kontinuerligt med att förbättra och förenkla förutsättningarna för medborgarna att göra rätt. har tidigare beslutat om målet för utgiftsområde 3. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag samt motverka brottslighet (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:SkU1, rskr. 2017/18:78). I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Till stöd för resultatbedömningen är bl.a. respektive myndighets årsredovisning, utvärderingar, rapporter och iakttagelser. Antalet resultatindikatorer och bedömningsgrunder har begränsats för att det ska bli tydligare vilka som är centrala för resultatbedömningen. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder som beskriver resultatet för verksamhet som bidrar till att målet för utgiftsområdet uppnås är – totalt inbetalda skatter, tullar, avgifter och indrivna belopp, – uppbördsförlustens storlek, – skattefelets storlek och utveckling, – folkbokföringsfelets storlek och utveckling, – fastställda fordringar och skuldsanering, – myndigheternas rankning och resultat i kvalitets- och anseendemätningar, – samhällsnytta av beslag av narkotika och dopningsmedel samt alkohol- och tobaksbeslag. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution omfattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter. Nära knutet till och starkt integrerat med huvuduppgifterna finns verksamheter som folkbokföring, fastighetstaxering, id-kort, bouppteckning, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. Inom skatte-, tull- och exekutionsområdet bedrivs också brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter inom respektive område. Utgiftsområdets sammanlagda utgifter uppgick till ca . Prognosen för utfallet är ca högre, vilket är lägre än anvisade anslag. Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är ca lägre än 2021. Minskningen beror på att det tillfördes tillfälliga medel till främst . Allmänhetens och företagens förtroende för , och påverkar myndigheternas möjligheter att bidra till målen för utgiftsområdet. Myndigheternas insatser för att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn, underlätta för allmänhet och företag att göra rätt för sig och motverka brottslighet är därför fortsatt viktiga. , och verksamheter bidrar till mål inom flera politikområden och det är därför betydelsefullt att samverkan med berörda myndigheter fortsätter att vidareutvecklas och förbättras. Allmänhet och företag ska ha ett högt förtroende för det svenska skattesystemet. Regeringen understryker betydelsen av det fortsatta förenklingsarbetet och att myndigheterna aktivt bidrar med att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken. Att motverka skattefusk och skatteundandragande är en fortsatt politisk prioritering. Myndigheterna utvecklar löpande arbetssätt och samverkan för att säkerställa att rätt skatter, tullar, avgifter och andra åtaganden betalas i rätt tid. Regeringen följer arbetet och vill bl.a. peka på vikten av att på ett effektivt sätt använder uppgifterna från informationsutbytet med andra länders skatteadministrationer. Myndigheterna ska bidra till ett väl fungerande samhälle, där det är enkelt att göra rätt, där var och en gör rätt för sig och inte blir överskuldsatt. Digitala lösningar bidrar till ökad rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet. De digitala tjänsterna för allmänhet och företag bör därför anpassas till olika behov och förutsättningar så att allmänhet och företag i första hand kan lämna uppgifter digitalt. Säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn minskade inbetalda skatter och avgifter till jämfört med , vilket motsvarar . åtgärder påverkar skatteintäkternas storlek, men förändringen i inbetalda skatter berodde främst på förhållanden som inte kunde påverka såsom förändring av skatteregler, löner, priser och konjunkturläge. påverkades utfallet av att företag som drabbats negativt ekonomiskt av pandemin har fått möjlighet till bl.a. tillfälligt anstånd med skatteinbetalningar och nedsättning av arbetsgivaravgifter. minskade handeln till följd av spridningen av sjukdomen covid-19, vilket resulterade i en minskad import till . Det sammanlagda värdet av inbetalda tullar, skatter och avgifter till sjönk med jämfört med . Det totala importvärdet uppgick till nästan , vilket är en minskning med jämfört med . Oljeprodukter var den största varugruppen och utgjorde av det totala importvärdet. Den största importen värdemässigt kom från , , och i nämnd ordning, och flest deklarationer lämnades vid import från , och . bedrev ca 67 000 företag och privatpersoner import. De vanligast förekommande importvarorna är dock tullfria, vilket innebär att förändringar i importen får stor påverkan på importvärdet men marginell påverkan på debiterade tullmedel. Det totala exportvärdet uppgick till , och den största andelen utgjordes liksom föregående år av farmaceutiska produkter, följt av personbilar, järnmalm och telekomvaror. Sammanlagt gjordes drygt 4,4 miljoner importdeklarationer och drygt 3,8 miljoner exportdeklarationer, vilket innebar en ökning jämfört med . minskade indrivet belopp med jämfört med föregående år. Av det indrivna beloppet hänfördes till statliga fordringsägare och till enskilda. Det indrivna beloppet till staten minskade med och beloppet till enskilda borgenärer ökade med jämfört med . Löneutmätning är den åtgärd som ger störst betalning till borgenärer i enskilda mål. De inkomna enskilda målen minskade i antal jämfört med föregående år. Det totala antalet gäldenärer med skulder registrerade i indrivningsdatabas har legat på strax under 500 000 . har befolkningen ökat och 2020 motsvarade antalet personer i registret av befolkningen. Det är en historiskt låg nivå och i nivå med . Den totala skuld som ska driva in har dock ökat och ökade den med ca . av ökningen hänför sig till några större kvarstadsärenden. Uppbördsförlusten är den andel av fastställda skatter respektive tullar och avgifter som inte har betalats till respektive . För var uppbördsförlusterna 2020 vilket är dubbelt så mycket som 2019. I ett par större skatteutredningar kopplade till omfattande mervärdesskattebedrägerier restfördes . Utan dessa beslut hade uppbördsförlusterna som andel av totala skatter och avgifter varit densamma som 2019. Även uppbördsförluster ökade 2020. Ökningen på jämfört med föregående år förklaras bl.a. av fyra ärenden som totalt omfattade ca . Bidra till ett väl fungerande samhälle Myndigheterna inom utgiftsområdet har på olika sätt arbetat med att bidra till ett väl fungerande samhälle. Att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden är en förutsättning för att samhällsfunktionerna ska ha ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. har redovisat en uppskattning av folkbokföringsfelets storlek . Personer som vistas i landet utan laglig rätt ingår inte i folkbokföringsfelet och inte heller personer med samordningsnummer. Regeringen har vidtagit åtgärder för att skapa ordning och reda i folkbokföringen. har bl.a. fått ökat anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fel i folkbokföringen. anmälde totalt 360 folkbokföringsbrott . Vidare har förändrat arbetssättet för kontrollarbetet inom invandringsområdet i syfte att höja kvaliteten i handläggningen. Trots att har fått ökade resurser försämrades handläggningstiden för invandringsärenden och fler personer fick vänta än för att få sitt ärende avslutat. De längre handläggningstiderna berodde delvis på spridningen av sjukdomen covid-19 eftersom en del arbetsmoment inte varit möjliga att genomföra på distans varpå ärendehanteringen tagit . Det handlar även om att kvaliteten på ansökningarna försämrats för att stöd för digital inlämning varit begränsat på grund av smittskyddsåtgärder vid servicekontoren. En fordran kan fastställas efter ansökan om betalningsföreläggande hos . Ansökningarna om betalningsföreläggande och handräckning riktades mot 423 000 enskilda fysiska personer jämfört med 411 000 personer 2019. Handläggningstiderna har ökat väsentligt, vilket hänger samman med problem i samband med driftsättningen av ett nytt it-stöd . har förstärkt verksamheten med medarbetare från andra delar av myndigheten. Denna insats kommer att fortsätta . Antalet ansökningar om skuldsanering ökade jämfört med . En stor del av förklaringen är en ny e-tjänst som gjort det enklare att ansöka om skuldsanering. Personer står för en stor del av ökningen. Det fortsatta arbetet med ett standardiserat arbetssätt har kortat handläggningstiderna och ökat produktiviteten . Andelen beviljade ansökningar har sjunkit till , vilket beror på att många av de unga sökandena inte uppfyller kriterierna för att beviljas skuldsanering. har i sitt arbete med tillsyn över konkursförvaltarnas arbete handlagt 7 873 konkursärenden, något färre än 2019. Den genomsnittliga handläggningstiden i konkursärendena var , vilket var i nivå med . , och har där det varit möjligt ställt om verksamheterna till distansarbete med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Myndigheterna har kunnat utföra sina uppgifter. har organiserat och hanterat bl.a. stödåtgärderna tillfälliga anstånd med betalning av skatter och avgifter och omställningsstöd samt genomfört särskilda kontroller för att motverka att företag som omfattas av olika stödåtgärder gör sig skyldiga till fusk och missbruk av stöden. har därutöver lånat ut personal till för att arbeta med stödet vid korttidsarbete. De olika stödåtgärderna har inneburit att skyndsamt och ofta med kort varsel utvecklat arbetsprocesser, it-stöd, informationsåtgärder och bistått i lagstiftningsarbetet. Resurser har ställts om från ordinarie verksamhet till helt nya arbetsuppgifter, såsom hantering av utbetalning av stöd. Myndigheterna inom utgiftsområdet har arbetat för att förebygga och motverka brottslighet. I det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet deltog alla tre myndigheterna. och deltog tillsammans med flera andra myndigheter i en gemensam kontrollinsats som syftade till att komma åt pengar från personer som ägnar sig åt kriminell verksamhet samt minska rekryteringen till kriminella nätverk. Insatsen drog in till statskassan under sammanlagt 24 operativa timmar. har kunnat delta i fler gemensamma insatser mot organiserad brottslighet än och i det sammanhanget utmätt tillgångar till ett värde av ca . har inom ramen för det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet identifierat 57 kriminella nätverk, vilket är en markant ökning jämfört med då motsvarande siffra var 37. Antalet utslagna eller allvarligt skadade kriminella nätverk ökade också till 30 . Motsvarande siffra var 17. Ett kriminellt nätverk räknas som utslaget eller allvarligt skadat när hälften av nätverkets identifierade medlemmar dömts till fängelse, varav hälften för grovt brott. beräknar samhällsnyttan av beslagtagen narkotika och dopningsmedel respektive beslagtagen och omhändertagen alkohol och tobak. Beslagen av narkotika och dopningsmedel leder till en effekt som motsvarar ett samhällsekonomiskt värde på kostnaden för missbruk. Samhällsnyttan beräknad efter beslag av narkotika och dopningsmedel ökade väsentligt . Detta kan främst hänföras till den beslagtagna mängden kokain och cannabis där ökningen låg på . Mängden av andra beslagtagna narkotikaklassade produkter har minskat , och samhällsnyttan (skattebortfallet) av alkohol- och tobaksbeslag minskade även den något . Totalt sett har dock samhällsnyttan alltså ökat. Antalet beslag har minskat jämfört med . Den dominerande orsaken till detta är det minskade resandet under pandemin. Framför allt rör det flygtrafiken, men även färje- och vägtrafikflödena minskade . Antalet beslagtagna skjutvapen mer än fördubblades till 142 vapen, jämfört med 58 vapen 2019. förstärkte brottsutredningsverksamheten , vilket ledde till att ca 130 fler brottsutredningar avslutades jämfört med föregående år. Samverkan myndigheterna emellan har även gett effekt när det gäller att motverka skattefusk och skattebrott som rör tobak. utökades brottskatalogen med sådana bedrägeribrott som har samband med verksamhet när det gäller stöd vid korttidsarbete, samt omställningsstödsbrott. Andra regeländringar som trätt i kraft är en skyldighet för att anmäla misstankar om penningtvätt och möjligheter till ett effektivare informationsutbyte mellan den brottsbekämpande verksamheten och andra verksamheter inom . har för att motverka välfärdsbrott utvecklat interna kontroller i syfte att upptäcka försök att utnyttja verksamheten för ekonomisk brottslighet genom att t.ex. anmäla fiktiva fordringar eller brottsrelaterade skulder. Därigenom har ogrundade ansökningar om betalningsföreläggande till ett värde av stoppats, och ansökningar om skuldsanering till ett värde av har avslagits. Myndigheternas verksamhet och resultat följer samhällsutvecklingen och konjunkturläget, vilket t.ex. kan noteras i att skatteintäkterna och beloppet som har drivit in har minskat till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Uppbördsförlusterna ökade jämfört , vilket berodde på ett fåtal större ärenden. Regeringen bedömer att ett sammantaget skattefel om ca för de skatteslag som har kunnat bedöma får anses vara begränsat. I ljuset av att det betalas in i skatter och avgifter tyder skattefelet på att allmänhetens och företagens vilja att betala skatter är god och att arbete med att säkerställa eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter är effektivt. Regeringen bedömer att de informations- och kunskapsinsatser samt kontroller som har genomförts har bidragit till att begränsa skattefelet. Regeringen ser positivt på pågående arbete för att bättre kunna bedöma skattefelet och kommer att följa det fortsatta arbetet. Utgiftsområdets myndigheter bidrar i flera fall med information som ligger till grund för andra myndigheters beslut om bidrag och utbetalningar. Resultatet för folkbokföringsverksamheten var fortfarande inte tillfredsställande. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att skapa ordning och reda i folkbokföringen och följer utvecklingen när det gäller bl.a. kvalitet och handläggningstider. Det krävs ett enträget och långsiktigt arbete för att förbättra folkbokföringen och dess bidrag till måluppfyllelsen. De långa handläggningstiderna för betalningsföreläggande har inneburit att borgenärer inte fått sina fordringar fastställda lika snabbt . Regeringen följer arbete för att förbättra måluppfyllelsen. Regeringen bedömer att måluppfyllelsen att motverka brottslighet är god.