bet · H901MJU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Tekniken har stor potential att åstadkomma stora utsläppsminskningar som är nödvändiga för att nå klimatmålet. Ledamöterna anser att regeringens satsning på koldioxidinfångning är otillräcklig och att regeringens återhållsamhet för anslaget riskerar att driva upp priset i de omvända auktionerna. Därför bör tillföras resurser för att genomföra ett program för koldioxidlagring så att uppemot koldioxid kan fångas in och lagras. Ledamöterna föreslår även att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:21 ska ges för perioden –2046 och ökas med 30 jämfört med regeringens förslag. Nytt anslag – 99:1 Laddinfrastruktur: Ledamöterna föreslår ett nytt anslag inom utgiftsområdet kallat Laddinfrastruktur. Anslaget tillförs 2022 som ett led i en tvåårig satsning. Ledamöterna avser att anvisa 1 000 000 000 . Satsningen innebär att anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter inom utgiftsområde 21 minskas med motsvarande belopp. Ledamöterna anför att för att kunna ställa om till en fossilfri transportsektor är i behov av satsningar på fossilfri ladd- och tankinfrastruktur för bilar och lastbilar. För att kunna bygga ett nätverk av laddstationer i hela behöver det enligt ledamöterna avsättas medel för detta, och stödet bör inte begränsas till enbart batteridrivna bilar. För att företag ska vilja investera i ellastbilar behöver en snabb utbyggnad av infrastrukturen för ellastbilar påbörjas, i ett första steg med fokus på regionala nätverk och sammanhängande stråk mellan större städer. Stödet för att ställa om lastbilarna ska vara teknikneutralt och ska kunna användas till exempelvis laddstationer för el, elvägar och tankstationer för vätgas. Ledamöterna föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 99:1 Laddinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 . Bemyndigandet behövs eftersom det, för att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt, är nödvändigt att kunna fatta beslut om åtaganden . Nytt anslag – 99:2 Biogasstöd: Ledamöterna föreslår ett ytterligare nytt anslag inom utgiftsområdet kallat Biogasstöd. Anslaget tillförs som ett led i en flerårig satsning. respektive 2024 avser ledamöterna att anvisa . Satsningen innebär att anslaget 1:7 Energiteknik inom utgiftsområde 21 Energi minskas med motsvarande belopp. Ledamöterna framhåller att bör det ses över hur mer generellt kan stödja teknikutveckling och framtagande av gröna bränslen och elektrifieringsteknik. behöver en ny kurs. fastställde utgiftsramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård till 20 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Beslutet innebar att biföll , och gemensamma budgetalternativ och inte det förslag om ramar som förts fram i budgetpropositionen . Rambeslutet är styrande för behandling av anslagsfördelning inom utgiftsområdena. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning än den som regeringen presenterar i budgetpropositionen när det gäller anslagsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet. Utskottet ställer sig därför bakom det förslag till anslagsfördelning och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som , har presenterat i utskottet. Utgångspunkten för utskottets anslagsförslag inom utgiftsområde 20 är att klimatomställningen är en av vår tids viktigaste frågor att lösa. Utsläppsminskningarna behöver påskyndas kraftigt om klimatmålen ska kunna nås, men det är uppenbart att nödvändiga åtgärder för att tillräckligt snabbt minska utsläppen har uteblivit. Den senaste bekräftar att klimatförändringarna är ett hot mot vår framtid. De globala utsläppen minskar för långsamt, och är på väg att missa det långsiktiga utsläppsmålet till 2045 med en tredjedel av dagens utsläpp. Med vårt anslagsförslag får sin genom tiderna största miljö- och klimatbudget. För att klara omställningen behövs tilltro till teknikens möjligheter och satsningar på effektiva åtgärder som minskar utsläppen och gör skillnad på riktigt. Elektrifieringen spelar en nyckelroll i omställningen till ett fossilfritt samhälle. Majoriteten av utsläpp kommer från industri- och transportsektorn. Många svenska företag har gjort minskade utsläpp till sin prioritet och har valt att investera miljarder för att kunna fasa ut fossila produktionsprocesser. Det är också glädjande att flera nya företag väljer att etablera sig i norra just på grund av tillgången till ren el. Omställningen och nyetableringen av dessa industriföretag är något positivt som bör välkomnas, men det ställer också krav på politiken att långsiktigt säkerställa en stabil elproduktion. Åtgärder för såväl en bättre miljö som lägre utsläpp kan gå hand i hand med jobbskapande och en stark ekonomisk tillväxt, men för detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik ska ges möjlighet att växa fram. På så sätt ger våra åtgärder största möjliga resultat för miljön. Mot denna bakgrund anser utskottet att anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård bör fördelas enligt följande. Utskottet föreslår att anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur minskas med 2 jämfört med regeringens förslag. Skogsindustrin är enskilt största nettoexportör och bidrar till den gröna omställningen av samhället eftersom skogen binder stora mängder kol och gör det möjligt att byta ut fossilbaserade bränslen och produkter mot biobaserade sådana. Förslaget om en minskning av anslaget är en följd av att utskottet avvisar regeringens satsning för genomförande av förslagen i skogsutredningen (SOU 2020:73), vilka bl.a. omfattar att undanta stora arealer fjällnära skog från att brukas. Utskottet anser att förslaget står i direkt konflikt med den ökande efterfrågan på skogsråvara som behövs för att tränga undan fossila alternativ och att regeringens politik minskar möjligheter att nå klimatmålen. Den totala arealen skog som undantas från produktion bör inte öka, utan staten bör i stället prioritera att underhålla redan skyddade områden bättre. De förslag som skogsutredningen har lämnat innebär att arealer ska tas ur produktion mot skogsägarens vilja, vilket är ett kraftigt intrång i äganderätten. Utskottet menar att avsättningar ska ske frivilligt. Utskottets förslag innebär att anslaget 1:14 ökar i jämförelse med föregående år och är på den nivå som angett i sitt underlag till budgeten . Utskottet bedömer därmed att förslaget innebär fortsatta möjligheter att vidta åtgärder för formellt skydd av skyddsvärda naturområden samt att betala ut ersättning till de markägare som avsätter mark för formellt skydd. Utskottet menar att detta innebär att arbetet med att genom formellt skydd säkerställa biologisk mångfald kan fortgå som åtgärder med negativ inverkan på äganderätten och utvecklingen av den svenska bioekonomin inte genomförs. Utskottet avser att minska anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur med samma belopp även 2023 och 2024. Utskottet föreslår vidare att anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS ökas med jämfört med regeringens förslag. Satsningar på storskalig utveckling av teknik för att fånga in och lagra koldioxid, CCS och bio-CCS, är effektiva sätt att bidra till att reducera utsläppen. Tekniken har stor potential att åstadkomma stora utsläppsminskningar som är nödvändiga för att nå klimatmålet. har delrapporterat ett uppdrag om genomförandet av infångning och lagring av koldioxid. I rapporten föreslår myndigheten omvända auktioner för att finansiera infångning av koldioxid från förnybara källor (dvs. Utskottet anser att regeringens satsning på koldioxidinfångning är otillräcklig eftersom regeringens återhållsamhet för anslaget riskerar att driva upp priset i de omvända auktionerna. Vidare riskerar regeringens begränsade satsning att leda till att potentialen i teknologin inte fullt ut nyttjas för att bidra till att minska de svenska koldioxidutsläppen. Därför bör tillföras resurser för att genomföra ett program för koldioxidlagring så att uppemot koldioxid kan fångas in och lagras. Utskottet föreslår vidare att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:21 ska ges för perioden –2046 och ökas med 30 jämfört med regeringens förslag. Utskottet avser att tillföra anslaget 1:21 Driftstöd till bio-CCS även 2023 och 2024. För att kunna ställa om till en fossilfri transportsektor är i behov av satsningar på teknikneutral fossilfri ladd- och tankinfrastruktur för bilar och lastbilar som inte begränsas till enbart batteridrivna bilar och lastbilar. För att kunna bygga ett nätverk av laddstationer i hela behöver det avsättas medel till stöd för detta. Utskottet föreslår ett nytt anslag inom utgiftsområdet kallat Laddinfrastruktur, som tillförs . Satsningen innebär att de medel som regeringen anvisar till anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter inom utgiftsområde 21 Energi flyttas till det nya anslaget Laddinfrastruktur inom utgiftsområde 20. Anslaget får användas för utgifter för stöd till publika stationer för snabbladdning av elfordon för tillgänglighet längs större vägar samt infrastruktur för elektrifiering av tunga transporter genom statisk laddning eller tankning. För att företag ska vilja investera i ellastbilar behöver en snabb utbyggnad av infrastrukturen för ellastbilar påbörjas, i ett första steg med fokus på regionala nätverk och sammanhängande stråk mellan större städer. Stödet för att ställa om lastbilarna ska vara teknikneutralt och ska kunna användas till exempelvis laddstationer för el och tankstationer för vätgas. Anslaget får också användas till utgifter för berörda myndigheters arbete kopplat till stödet samt för att infria ingångna åtaganden i fråga om anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter inom utgiftsområde 21 Energi. Utskottets ambition är att anslaget även ska kunna inkludera stöd till t.ex. elvägar. beräknas anslaget ökas med 1 för ovan beskrivna ändamål. beräknas inte några medel anvisas till anslaget. Utskottet föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 99:1 Laddinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 . Vidare föreslår utskottet ett nytt anslag inom utgiftsområdet kallat Biogasstöd. Satsningen innebär att anslagsposten Biogasstöd under anslaget 1:7 Energiteknik inom utgiftsområde 21 Energi flyttas till det nya anslaget Biogasstöd inom utgiftsområde 20. Det nya anslaget får användas för utgifter för att stimulera utvecklingen av biogasproduktion. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som detta medför. Över tid bör det ses över hur mer generellt kan stödja teknikutveckling och framtagande av gröna bränslen och elektrifieringsteknik. respektive 2024 beräknas anvisas till anslaget. Utskottet har under beredningen av betänkandet fått information från bl.a. berörda departement och myndigheter, vilket inte ger anledning någon förändring av utskottets bedömning. Sammanfattning av utskottets förslag Utskottets ställningstagande överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Förslaget innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för två av anslagen (anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur och anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS) och för ett av bemyndigandena om ekonomiska åtaganden (anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS). Utskottet föreslår även två nya anslag (Laddinfrastruktur och Biogasstöd). I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen när det gäller förslag om anslagsfördelning och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed tillstyrker utskottet delvis budgetpropositionen punkterna 3 och 4 och motionerna 2021/22:3881 (KD) yrkande 1, 2021/22:3887 (SD) och 2021/22:4183 (M) yrkandena 1 och 2. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden framgår av bilaga 4 respektive 5. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om godkännande av en investeringsplan för fastigheter och markanläggningar som riktlinje för investeringar –2024. Borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvars-fördelningsbeslut Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för . Bemyndigandet innebär också att regeringen har rätt att annullera motsvarande mängd utsläppsenheter för åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod när så är möjligt. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtaganden inom EU för . Bemyndigandet innebär också att motsvarande mängd utsläppsenheter för åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 kommer att annulleras när det blir möjligt. Som skäl till detta förslag anför regeringen att har minskat utsläppen av växthusgaser mer än vad åtagit sig under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som reglerar medlemsstaternas årliga utsläppsutrymme . Det innebär att det uppstår överskott, dvs. återstår ett innehav av utsläppsenheter (s.k. annual emission allocation, AEA) efter avräkning mot åtagandet inom EU. Regeringen framhåller att har möjlighet att spara utsläppsenheter till kommande år eller föra över utsläppsenheter till andra medlemsstater. Utifrån bl.a. utsläppsutvecklingen förväntar sig dock regeringen att efterfrågan på utsläppsenheter från andra medlemsstater kommer att vara begränsad. Mot bakgrund av detta och avsaknaden av ett marknadspris bedömer regeringen att inget ekonomiskt värde kan anges för det svenska överskottet av AEA:er. Regeringen redovisar vidare att varje AEA under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod, dvs. 2013–2020, är kopplad till en tilldelad utsläppsenhet under Kyotoprotokollet (assigned amount unit, AAU). Det innebär att för varje AEA som tas bort under EU:s ansvarsfördelningsbeslut måste också en AAU annulleras under Kyotoprotokollet. Utfärdandet av AAU:er är dock avhängigt av när Kyotoprotokollet för den andra åtagandeperioden träder i kraft. Det är enligt regeringen osäkert när detta kommer att ske vilket innebär att annullering av AAU:er för borttagna AEA:er kan genomföras först . Liksom föregående år konstaterar utskottet att nationella mål för den icke-handlande sektorn är avsevärt högre än vårt nationella beting under EU:s ansvarsfördelningsbeslut. Som regeringen anför i propositionen innebär detta att det uppstår ett överskott av utsläppsenheter. har till följd av utskottets tidigare förslag bemyndigat regeringen att annullera överskott av utsläppsenheter inom ansvarsfördelningsbeslutet , dvs. 2013–2019. Annulleringen innebär att utsläppsenheterna inte kan sparas till framtida år eller säljas vidare till andra EU-medlemmar, vilket medför att EU:s totala utsläppsutrymme minskar med lika mycket som överträffat sitt mål med enligt ansvarsfördelningsbeslutet. Utskottet bedömer att detta skickar en viktig signal om att klimatinsatser som vidtas i har haft och kommer att ha effekt. I likhet välkomnar utskottet en annullering av även överskott av utsläppsenheter under ansvarsfördelningsbeslutet. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet budgetpropositionen punkt 1. Regeringens hantering av tillkännagivande, punkt 1 (S, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Med klimatlagens krav på klimatredovisning anser vi att redovisningen av vilka resultat statliga insatser har fått för klimatet har utvecklats väsentligt i budgetpropositionen , bl.a. med årliga analyser av måluppfyllelse och styrmedelseffekter. Utöver detta har regeringen vidtagit åtgärder för att ytterligare utveckla redovisningen av de statliga insatserna på klimatområdet. fick , , och i uppdrag att utveckla arbetet med klimateffektbedömningar. I uppdraget ingår bl.a. att utveckla metodiken för att beräkna effekter av klimatpolitiska styrmedel. Särskilda medel har avsatts för att utveckla myndigheternas arbete med klimateffektbedömningar. Som regeringen framhåller i budgetpropositionen är bilagan med klimatredovisning i årets budgetproposition resultatet av detta utvecklingsarbete. Årets redovisning innehåller klimateffektbedömningar på styrmedelsnivå liksom gapanalyser som illustrerar utvecklingen i förhållande till etappmålen. Med denna redovisning anser vi att tillkännagivandet är tillgodosett och att det därmed är slutbehandlat. Därför föreslår vi att utskottets förslag till tillkännagivande avslås. Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 2 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård inte får överstiga 20 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). biföll därmed , och gemensamma budgetförslag. Regeringens förslag inom utgiftsområdet överstiger denna nivå. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram detta särskilda yttrande om vår politik inom utgiftsområde 20. Anslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med regeringens budgetproposition. Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Som framhålls i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Genom reformer ska takten i klimatomställningen öka, fler ska komma i arbete, köerna i sjukvården ska förkortas och gängkriminaliteten ska övervinnas. ska bli världens första fossilfria välfärdsland och ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. För att nå dit krävs stora offentliga och privata investeringar i klimatsmart teknik och därför bör både Industri- och Klimatklivet förstärkas för att ytterligare stärka och påskynda industrins klimatomställning och för att möjliggöra klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Utsläppen ska minska genom en omfattande elektrifiering av bl.a. transporter och industrin, varför den s.k. elektrifieringsstrategin bör förstärkas och det s.k. Energisteget återstartas. Som framhålls i budgetpropositionen behöver transportsystemet vara robust, långsiktigt och hållbart för att vi ska klara klimatomställningen och för att människor ska kunna leva och bo i hela landet. Politiken ska därför inriktas på att bygga infrastruktur stark och hållbar för framtiden. Vi konstaterar att det i , och budgetförslag finns ett nytt anslag som tillförs inom utgiftsområdet kallat Laddinfrastruktur. Satsningen innebär att de medel som regeringen anvisar till anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter inom utgiftsområde 21 Energi flyttas till det nya anslaget Laddinfrastruktur inom utgiftsområde 20. På samma sätt föreslår utskottsmajoriteten ett nytt anslag inom utgiftsområdet kallat Biogasstöd. Satsningen innebär att regeringens satsning på Biogasstöd under anslaget 1:7 Energiteknik inom utgiftsområde 21 Energi flyttas till det nya anslaget Biogasstöd inom utgiftsområde 20. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag när världsekonomin kraftigt försämrats till följd av pandemin, åtgärder som tillsammans med det svenska välfärdssystemet bidragit till att hålla uppe såväl sysselsättningsgraden som arbetskraftsdeltagandet. Som anförs i budgetpropositionen kan dock inget land rädda alla jobb när en kris slår till, hur starka offentliga finanser det än har. finns en oro för att arbetslösheten ska bita sig fast, särskilt bland unga och utrikes födda. Som framhålls i budgetpropositionen är det därför viktigt att inte strama åt ekonomin för tidigt utan att skapa jobb genom att investera i det som bygger starkt och hållbart. Pandemin har visat på styrkan och behovet av en generell och gemensamt finansierad välfärd, men den har också synliggjort allvarliga brister. Ökade resurser bör tillföras kommuner och regioner för att stötta arbetet med att minska väntetiderna, förbättra arbetssituationen för anställda inom hälso- och sjukvården och höja kvaliteten inom äldreomsorgen, t.ex. genom utbildning. Som framhålls i budgetpropositionen ska sjukförsäkringen ge en ekonomisk trygghet och det stöd som krävs för att åter komma i arbete, varför sjukförsäkringen bör stärkas, garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen höjas och bostadstillägget förstärkas, både för personer med sjuk- och aktivitetsersättning och för pensionärer. I likhet med det förslag som lämnas i budgetpropositionen bör det införas en familjevecka för att alla föräldrar som jobbar och sliter i ska få en lättare vardag. Därtill anser vi att har en fantastisk och unik natur, som har stor betydelse både för biologisk mångfald och människors hälsa. Därför är det beklagligt att , gör en omfattande neddragning på anslaget för skydd av värdefull natur med . Det minskade anslaget innebär att markägares möjligheter till ersättning för skydd av fjällnära skog och medlen till och länsstyrelserna för att kunna besluta om naturreservat försvåras och försenas. Det minskade anslaget riskerar att få konsekvenser för den biologiska mångfalden, friluftslivet, kulturmiljön, besöksnäringen och människors möjlighet att få vistas i naturen. Den svenska skogen och skogsnäringen spelar en stor roll för svensk välfärd och sysselsättningen i alla delar av landet. Skogen har en viktig roll i klimat- och miljöarbetet, för en växande cirkulär bioekonomi och för hållbar utveckling inklusive biologisk mångfald och sociala värden. Skogsnäringen står också för av totala varuexport och skapar jobb och tillväxt i hela landet. Vi ser med stor oro på att , och budgetförslag i förlängningen riskerar att skada förtroendet för den svenska skogspolitiken och negativt påverka tillgången på fossilfria produkter från skogen. Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 2 (C) (C) och (C) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 20 2022 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). antog då en ram för utgiftsområde 20 som är högre än vad har föreslagit i kommittémotion 2021/22:4124 av m.fl. budgetförslag är en sammanhållen helhet och eftersom i steg ett har ställt sig bakom , och gemensamma förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 20. Vi vidhåller vår uppfattning om utgiftsramens nivå och vill inledningsvis anföra följande vad gäller den politiska inriktningen för utgiftsområdet. Klimatet är vår tids ödesfråga. Trots återkommande rapporter som bekräftar att den mänskliga påverkan på klimatet är ohållbar finns det skäl att hålla fast vid hoppet. Klimatförändringarna kan hejdas; det är inte . Vi vet vad som behöver göras och vi har mer kunskap om klimatförändringarna än . Det finns tekniska innovationer och lösningar som kan vända utvecklingen, och olika beteenden kan ändras utan att välfärd går förlorad. Svensk miljöteknik är en stark exportvara, vår konkurrenskraft är god, medvetenheten om hållbarhetsutmaningarna är hög bland allmänheten och våra företag är motiverade att driva på utvecklingen. För att realisera den fulla potentialen i klimatomställningen krävs en modig och offensiv miljö- och klimatpolitik med effektiva styrmedel och riktade satsningar på de hållbara lösningarna. Lösningen för klimatet är inte att stoppa den ekonomiska tillväxten och blicka bakåt, utan vi bör i stället ta till vara människans uppfinningsrikedom och innovationskraft att finna de lösningar som krävs för att bryta fossilberoendet och öka resurseffektiviteten.