bet · H801SfU19 · 2021-05-12 00:00:00 — Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i socialavgiftslagen. Förslaget innebär att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling förstärks ytterligare. Arbetstidsvillkoret, dvs. kravet på hur stor del av arbetstiden under kalendermånaden som den anställde ska ha arbetat med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige för att avdrag ska få göras, ska vara minst hälften i stället för minst tre fjärdedelar av arbetstiden. Vidare höjs det högsta sammanlagda avdraget från arbetsgivaravgifterna som får göras för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige från till . Detta medför att taket för nedsättningen av den allmänna löneavgiften för personer som arbetar med forskning eller utveckling höjs i motsvarande mån. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges efter . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns två reservationer (SD, V). I en av reservationerna (V) föreslås att ska avslå propositionen. Proposition 2020/21:110 Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Två yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling 1.Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling, punkt 1 (V) 2.Utvärdering, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling antar regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). Därmed bifaller proposition 2020/21:110 och avslår motion 2020/21:3906 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) 2020/21:3903 av m.fl. (SD). Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), i (M), (SD), (C), (V), (M), (KD), (S), (L), i (SD), (MP), (M), (S), (SD) och (S). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:110 Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 13.12) meddelade regeringen sin avsikt att återkomma med ett förslag om ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Den offentligfinansiella effekten av förslaget beaktades i inkomstberäkningen –2023. Inom har promemorian Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling (Fi2020/04264) tagits fram. Promemorian har remissbehandlats. Regeringen har inte inhämtat Lagrådets yttrande eftersom lagförslagen bedömts vara författningstekniskt och även i övrigt av sådan art att det skulle sakna betydelse att låta Lagrådet yttra sig. En förteckning över regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Två motioner har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i socialavgiftslagen. Därmed avslår en motion om att avslå propositionen. avslår även en motion om en utvärdering av nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Jämför reservation 1 (V) och 2 (SD). Regeringen framhåller att goda förutsättningar för forskning och utveckling (FoU) är av stor betydelse för för att skapa tillväxt i en globaliserad ekonomi. FoU ökar inte enbart produktiviteten hos det företag som utför den utan har positiva externa effekter i form av högre produktivitet och sysselsättning även i andra branscher på lång sikt. Eftersom det företag som står för kostnaden för FoU inte kan tillgodogöra sig hela avkastningen på investeringen finns en risk att det görs för lite FoU i förhållande till vad som är samhällsekonomiskt optimalt. Enligt regeringen finns det således samhällsekonomiska skäl för att subventionera FoU. förstärktes nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling genom att taket för avdraget höjdes från till , som den allmänna löneavgiften sattes ned på sådan ersättning till personer som arbetar med forskning eller utveckling som berättigar till avdrag från arbetsgivaravgifterna. För att förbättra möjligheterna för företag att bedriva FoU föreslår regeringen att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling förstärks ytterligare. En sådan förstärkning bör enligt regeringen i första hand utformas så att fler personer som arbetar med forskning eller utveckling omfattas av nedsättningen. Kravet på den faktiska arbetstid som den anställde ska ha arbetat med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige under kalendermånaden bör därför sänkas, från minst tre fjärdedelar till minst hälften av arbetstiden. Vidare anser regeringen att det högsta sammanlagda avdraget från arbetsgivaravgifterna som får göras för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige bör höjas från till . Regeringen anför att förslagets utformning främjar FoU-verksamhet i både små och stora företag. Sänkningen av arbetstidsvillkoret gynnar i första hand mindre företag, där medarbetare ofta delar sin arbetstid mellan FoU-projekt och andra arbetsuppgifter. Det föreslagna nya takbeloppet för avdraget från arbetsgivaravgifterna om motsvarar – vid ett avdrag på av avgiftsunderlaget – ett löneunderlag på . På detta löneunderlag ska även den allmänna löneavgiften sättas ned , dvs. Den sammanlagda reduceringen av arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften kommer i dessa fall att uppgå till per kalendermånad. Regeringen anser att en utvärdering av nedsättningen bör ske men menar att en sådan utvärdering bör göras först efter det att de nya reglerna har varit i kraft . Regeringen pekar på att det generellt är svårt att jämföra olika länders skattesystem och incitament för FoU, men att det samlade svenska stödet till FoU som andel av BNP enligt uppgifter är kring medianen bland . Regeringen anger att det inte framkommit att nedsättningen skulle ha missbrukats i någon betydande omfattning och att har till uppgift att kontrollera att bestämmelserna följs. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges efter . När det gäller konsekvenserna av förslaget anger regeringen i sin analys bl.a. följande. Sammantaget bedöms den offentligfinansiella bruttoeffekten av förslagen uppgå till minus 2021 och minus 2022–2023. En förändring av arbetsgivaravgifterna antas även ge upphov till indirekta effekter på de offentliga finanserna genom övervältring på löner, priser och vinster. Antalet FoU-anställda som kan omfattas av nedsättningen bedöms öka med 2 500 personer, eller . Förslaget i propositionen bedöms göra att ytterligare mellan fem och tio företag kan få större avdrag från arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling. På kort sikt kan förslaget ha en fördelningsprofil som ökar inkomstskillnaderna. Effekten bedöms dock vara begränsad, och förslagets positiva samhällsekonomiska effekter anses därför överväga effekterna på den ekonomiska jämställdheten. Förslaget om förstärkt nedsättning bedöms vara förenligt med och inte ha några betydande effekter för den offentliga sektorn eller för miljön. m.fl. (SD) begär i motion 2020/21:3903 ett tillkännagivande om att utvärdera den nuvarande nedsättningen efter dess införande. Motionärerna framhåller att regeringen vidgår att en utvärdering bör göras men först efter att den nu aktuella nedsättningen har genomförts. Motionärerna anser att det är viktigt att satsa på innovationer men menar att en effektutvärdering av nedsättningen för forskning eller utveckling i alla fall bör göras från det att den aktuella utvidgningen trätt i kraft. Inom ramen för denna bör man även inkludera en utvärdering av eventuellt fusk. I kommittémotion 2020/21:3906 av m.fl. (V) begärs att ska avslå propositionen. Motionärerna anför att de införda möjligheterna till avdrag inte har utvärderats och att någon internationell jämförelse inte har gjorts. Det finns enligt motionärerna en uppenbar risk för att regelverket missbrukas. Vidare anser motionärerna inte att det är prioriterat att subventionera de stora företag som förslaget är riktat till och att de medel som avsatts skulle kunna finansiera satsningar på välfärden. I vissa fall kan uttaget av socialavgifter behöva justeras för att tillgodose andra syften än att finansiera de sociala trygghetssystemen. Ett exempel på detta är den möjlighet till nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling som infördes och utökades . I likhet med regeringen anser utskottet att det nu finns skäl att ytterligare förstärka reglerna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling, dels genom lättnader i kravet på hur stor del av sin arbetstid en enskild anställd måste arbeta med forskning eller utveckling, dels genom en höjning av taket för avdraget. Utskottet har förståelse för de synpunkter som framförs i motionerna om behovet av en utvärdering och en internationell jämförelse samt om risken för att regelverket missbrukas. Det kan emellertid konstateras att det inte har kommit fram att nedsättningen skulle ha missbrukats i någon betydande omfattning. Vidare har reglerna i deras aktuella lydelse endast varit gällande under en förhållandevis . Utskottet, som anser att det är angeläget att de föreslagna ändringarna genomförs , utgår från att en utvärdering kommer att göras efter att det nya regelverket har tillämpats . Något tillkännagivande om detta behövs inte. Därmed tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motion 2020/21:3906 (V) om avslag på propositionen samt motion 2020/21:3903 (SD). Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2020/21:3906 av m.fl. (V) och avslår proposition 2020/21:110. Möjligheterna till nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling har inte utvärderats. Någon internationell jämförelse har inte heller gjorts. Det finns vidare en uppenbar risk för att regelverket missbrukas och att nedsättningen används för personer som inte är avsedda att omfattas av den. Förslaget är dessutom uppenbarligen riktat till stora företag som har möjlighet att göra avdrag i den omfattning som blir möjlig. Det kan inte anses vara prioriterat att subventionera just dessa företag. Bristerna gör att propositionen bör avslås. De avsatta medlen skulle i stället kunna finansiera satsningar på välfärden. Utvärdering, punkt 2 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3903 av m.fl. (SD). Goda förutsättningar för forskning och utveckling är av stor betydelse för för att skapa tillväxt i en globaliserad ekonomi. Vi välkomnar därför förbättringar av möjligheterna för företag att bedriva forskning och utveckling. Regeringen anger att en utvärdering bör göras, dock först efter att den aktuella nedsättningen har genomförts. Vi anser att det bör säkerställas att det görs en effektutvärdering av reglerna åtminstone från det att den nu aktuella utvidgningen trätt i kraft. Effektutvärderingen bör även inkludera en utvärdering av eventuellt fusk. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:110 Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling: antar regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). 2020/21:3903 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera den nuvarande nedsättningen efter dess införande och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3906 av m.fl. (V): avslår proposition 2020/21:110 Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation 2. Vi debatterar nu socialförsäkringsutskottets betänkande 19 gällande regeringens proposition om att ytterligare förstärka nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling. Nedsättning av arbetsgivaravgifter för företag som arbetar med forskning och utveckling infördes , och 2020 gjordes en ytterligare förstärkning av dessa. har regeringen lagt fram förslag på ytterligare förstärkningar. Förstärkningarna i den aktuella propositionen innebär bland annat att arbetstidsvillkoret, alltså kravet på hur stor del av arbetstiden under kalendermånaden som den anställde ska ha arbetat med forskning eller utveckling för att avdrag ska få göras, ska vara minst hälften i stället för minst tre fjärdedelar av arbetstiden, som tidigare gällde. Vidare höjs det sammanlagda avdrag från arbetsgivaravgifterna som får göras från till . Detta medför att taket för nedsättning av den allmänna löneavgiften för personer som arbetar med forskning eller utveckling höjs i motsvarande mån. Lagändringarna föreslås träda i kraft den l och tillämpas på ersättning som utges efter . Goda förutsättningar för forskning och utveckling är av stor betydelse för för att skapa tillväxt i en globaliserad ekonomi, och står därför bakom propositionen. Dessa förstärkningar är också viktiga för att företag ska kunna ges goda förutsättningar att bedriva forskning och utveckling på internationellt sett konkurrenskraftiga villkor. Ytterligare förstärkt nedsättning av arbets-givaravgifter för per-soner som arbetar med forskning eller utveckling Sedan avdraget infördes har en majoritet av remissinstanserna tillstyrkt förslaget. Genom förslaget förbättras exempelvis också svenska företags möjligheter att attrahera utländska experter och forskare, vilket bland annat remissinstansen tidigare lyft fram i sitt remissvar. anser att förslaget leder till att de får ökade möjligheter att behålla kvalificerad forskningspersonal i , vilket är av stor betydelse och vikt inte minst i då vi står mitt i en allvarlig pandemi. Att satsa på forskning och utveckling kan också långsiktigt bidra till ökad produktivitet och sysselsättning i andra branscher samt ge positiva effekter på samhällsekonomin. är kritiskt till förslaget därför att man menar att det riskerar att ta resurser från välfärden. Men vi sverigedemokrater menar att om man inte investerar i svensk företagsamhet, innovation, forskning och utveckling stannar svensk ekonomi och företagsamhet, som faktiskt är med och finansierar just vår välfärd. Däremot är det självklart viktigt att satsningarna är effektiva och ger avsedd effekt. Vi hade därför önskat att regeringen hade utfört den utvärdering som utlovades redan i budgetpropositionen 2014, när förslaget infördes och innan ytterligare förstärkningar infördes. Vi framförde detta förra gången förstärkningar lades fram och infördes , och vi framför det nu igen. Eftersom detta är en viktig reform för företag som arbetar med forskning och utveckling tillstyrker vi propositionen i sak, men vi tycker att det nu är att regeringen genomför en utvärdering av effekterna samt utvärderar risken för och eventuell förekomst av missbruk och fusk. Flera remissinstanser, däribland , , , TCO och Tillväxtanalys, har påpekat detta och efterfrågar också en utvärdering av den nuvarande nedsättningen. Regeringen har som sagt länge utlovat en utvärdering och gör så även i denna proposition. Men det har ännu inte skett, och vi vill därför särskilt påpeka vikten av att en utvärdering faktiskt nu också genomförs. står vi här igen och ska göra ineffektiva skattesubventioner som inte leder till fler jobb. Och det är endast som är berett att försvara våra socialförsäkringssystem. Det är illa. Den del av arbetsgivaravgiften som ska gå till sjukförsäkringen, akassan och arbetsskadeförsäkringen har minskat rejält. I stället har det som kallas den allmänna löneavgiften mångdubblats. Den infördes för att finansiera medlemskap i men var då bara 1 ½ procent av lönen. Sjukförsäkringsandelen har mer än halverats . Den har aldrig varit lägre än . Givetvis finns det ett samband mellan det och alla utförsäkringar av personer som är sjuka och egentligen har rätt till ersättning. Den som påstår något annat är inte ärlig, och ärlig ska man vara. Alliansen gav bort vårt avstådda löneutrymme i enorma skattesänkningar på hundratals miljarder. De gav våra pengar till dem som har mest. Pensionärer, arbetslösa och sjuka straffades till och med med högre skatt, straffskatter som endast vi i föreslog att helt ta bort i vår budget . tömmer vi skattkistan igen. De andra partierna tar av de surt förvärvade kronorna och kallar det för satsningar. Det vi diskuterar - hur vi ska stimulera forskning och senare, i nästa betänkande, stödja företag med få anställda - måste sättas i ett större perspektiv. vill också göra just detta, men med helt andra och mer effektiva åtgärder. Mandatperioden inleddes med att , röstade fram en höjning av straffskatten som sjuka, arbetslösa och pensionärer skulle få betala. Januaripartierna valde sedan att sänka skatten för dem med inkomster över 60 000 i stället för att höja pensionerna rejält eller göra skatten rättvis för sjukskrivna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ytterligare förstärkt nedsättning av arbets-givaravgifter för per-soner som arbetar med forskning eller utveckling Den tillfälliga sänkningen av arbetsgivaravgiften, som vi skattebetalare fick hosta upp 30 miljarder för, är enorm. Det är mer än vad vi lägger på flera kärnområden i välfärden. Det är inte riktade satsningar till branscherna med de största behoven, som föreslagit. Givetvis ska man inte behöva gå omkull på grund av pandemin, men det är helt orimligt att oavsett hur lönsamt ett företag är ska vi undvara våra avgifter som i stället hade kunnat rusta upp sjukförsäkringen. Det är en oansvarig politik. Så gör inte den som också bryr sig om ifall människor går omkull. Berättelserna är många om dem som har drabbats av försämringarna i sjukförsäkringen. Folk som inte orkar resa sig ur sängen friskförklaras av . , som vi fick möta genom ett reportage i tv:s där hon berättade att hon länge nekats ersättning, har fått rätt. Trots att hon var väldigt sjuk fick hon inga pengar från vårt, sitt, trygghetssystem. har hon äntligen fått upprättelse. Efter att ha underkänts av kunde hon nu knappt tro att det var sant. Att hon orkat kämpa vidare är helt otroligt. Jag skulle ha lagt mig ned och dött för länge sedan. En del gör just det. Vi nås av besked om människor som inte ser någon annan utväg än att ta sitt eget liv. Är du politiker måste du ta ansvar. Så varför gör vi inte det? Ska välfärdslandet bygga på att man blir medialt uppmärksammad? Är det rättssäkerhet? Finansminister sa tidigare om sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga att det var en dyr reform utan effekter på sysselsättningen. Men det var då, för nu har hon själv gett bort 18 miljarder av vårt gemensamma avstådda löneutrymme utan att ett enda nytt jobb skapats, som hon själv sa 2012. Våra pengar hamnar i fickorna på arbetsgivare som exempelvis . Den här mandatperioden blev ett rejält Happy Meal till eliten, får man nog konstatera. Vi andra ser hur folk knappt har råd med hyran. Bostadstillägget för sjukpensionärer höjs inte ens till den nivå ålderspensionärer ligger på - småslantar i sammanhanget, som skulle betyda extremt mycket för den enskilde. Men där håller man hårt i plånboken. Det är skillnad på folk och folk. Hur tänker man när man agerar så vårdslöst med våra pengar? För det är ju precis vad det är: våra pengar. Det är ingen allmosa; det är vårt avstådda löneutrymme. Alliansens egeninrättade finanspolitiska råd säger att sänkta arbetsgivaravgifter för unga är en dyr och ineffektiv åtgärd. och alla nationalekonomer från höger till vänster håller med. Varför satsar vi inte riktat till exempel på unga som har svårt att komma in på arbetsmarknaden, på företag som går på knäna eller på forskning och utveckling i framtidsbranscher som kan växa? Svaret är sorgligt men enkelt: Det är inte en politik för fler jobb man vill ha utan en politik som gynnar ägarna. I regeringens vårproposition slås fast att arbetslösheten ska ligga på en hög nivå även efter pandemin. De tror alltså inte ens på detta själva. Flera remissinstanser kritiserar även de ärenden vi har på bordet . Nedsättningen av arbetsgivaravgiften för forskning har inte ens, till skillnad från alla de andra genomförda sänkningarna av sociala avgifter, utvärderats ordentligt. Ändå går man fram med en utbyggnad innan man vet hur det slår. Det är anmärkningsvärt att det trots detta är endast som vill avslå propositionerna . , , , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar med flera säger som vi: Detta riskerar att urholka socialförsäkringssystemen ytterligare. Men politikerna lyssnar inte. Så då ryker flera hundra miljoner till som kunde ha lagts på sjukförsäkringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ytterligare förstärkt nedsättning av arbets-givaravgifter för per-soner som arbetar med forskning eller utveckling har chans att gå in i en ny guldålder. I stället för att, som resten av gänget vill, öka kapitalkoncentrationen ytterligare vill genomföra stora investeringar som ger jobb och välstånd. Elnätet måste byggas ut, bostäderna måste bli fler, järnvägen måste rustas upp och vägarna på landsbygden måste fungera att köra på. Forskning ska vi satsa massivt på, inte genom försämrade socialförsäkringar utan med riktade satsningar som kan bidra till omställning och en långsiktig näringspolitik. För att samhället ska funka krävs trygga och starka löntagare som vet att om man blir sjuk finns de pengar man har avstått till hands. Och när man går i pension ska man kunna leva gott, inte bara överleva. har vi i gått från att vara ledande i industripolitik, jobb och välfärdsbygge till att knappt kunna hålla oss över ytan. I stället toppar vi ligan i snabbast ökande ekonomiska klyftor. Jag kan inte låta bli att undra varför dagens ledare gett sig in i politiken. ville Socialdemokraterna bygga välfärden. Åtminstone en del högerpolitiker hade idéer för långsiktigt företagande. verkar dock ingen vara intresserad av att visa handlingskraft. Man backar undan och säger att det där får marknaden lösa. Just därför händer det inget. Eller ska bemanningsbranschen måhända fixa det här också? Finns det inga jobb - ring , säger och kaosprivatiserar Arbetsförmedlingen. Marknadskrafterna härjar fritt, och man har totalt tappat kontrollen över den koloss som utarmar välfärden och gör vinst på våra skattepengar, gör sjukvården dyrare och gör skolorna sämre. Lata ägare till välfärdsföretag premieras i stället för innovativa företag som kan bidra till samhället. Och när hela välfärden krackelerar och våra socialförsäkringar är tömda har man börjat skylla det på invandringen. Nej du, den gubben går vi inte på! Det är inte invandrarna som har släppt lös vinstjakten i omsorgen. Det är inte de som har dränerat sjukförsäkringen. Det har politiker i den här kammaren gjort alldeles själva genom sina marknadsexperiment och skattesubventioner. Där har vi den stora bluffen.