bet · H801FöU7 · 2021-04-22 00:00:00 — En räddningsledare eller en länsstyrelse har möjlighet att rekvirera förstärkningsresurser från MSB, via myndighetens tjänsteman i beredskap (MSB 1543, ). Enligt uppgifter som utskottet har inhämtat är befintliga flotta dimensionerad för det nuvarande uppdraget. Om ytterligare uppgifter ska läggas till uppdrag behöver flottan utökas för att inte sjö- och flygräddningsuppdraget ska riskeras. bistår andra myndigheter i så stor utsträckning som möjligt. Mot bakgrund av flottans storlek och att måste ha de flesta helikoptrarna i beredskap för sjö- och flygräddningslarm har de ändå under exempelvis 2020 gjort 528 utryckningar med helikoptrarna varav 413 var inom ramen för sjö- och flygräddningsuppdraget medan 115 () var för att bistå andra myndigheter. uppdrag enligt förordning (2007:1161) med instruktion för utvidgades att bistå med helikopterburna sjuktransporter vid livshotande situationer när inga andra transportalternativ står till buds under förutsättning att det inte äventyrar det ordinarie uppdraget. Utskottet konstaterar när det gäller frågan om att föra över huvudmannaskapet för sjö- och flygräddningen från till andra myndigheter – liksom utskottet gjorde – att det enligt inhämtade uppgifter inte finns något sådant pågående eller planerat arbete. Utskottet välkomnar att räddningstjänsterna och MSB har utvecklat verksamheten för att bättre kunna hantera framtida bränder. Enligt inhämtade uppgifter är befintliga flotta dimensionerad för det nuvarande uppdraget. Om ytterligare uppgifter, t.ex. skogsbrandsbekämpning, ska läggas till uppdrag behöver flottan enligt dessa uppgifter utökas för att inte sjö- och flygräddningsuppdraget ska riskeras. Med den lämnade redovisningen avstyrks motion 2020/21:2775 yrkandena 39 och 40. Riskhanteringsplaner för torka och vattenbrist Utskottets förslag i korthet avslår en motion om riskhanteringsplaner för torka och vattenbrist. Jämför reservation 13 (KD). m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2020/21:2775 yrkande 42 att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och länsstyrelserna bör få i uppdrag att stödja kommunernas förebyggande arbete med att ta fram riskhanteringsplaner för att hantera torka och vattenbrist. Utskottet behandlade regeringens proposition 2019/20:176 En effektivare som behandlade ändringar i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Regeringen konstaterade i propositionen att landets kommunala räddningstjänster står inför stora framtida utmaningar när det gäller att effektivare kunna hantera stora och allvarliga olyckor. För att stärka förmåga på området föreslog regeringen bl.a. följande ändringar i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor: − En starkare statlig styrning av kommunernas förebyggande verksamhet och räddningstjänst genom ett nytt nationellt mål för den förebyggande verksamheten, tydligare handlingsprogram samt utökad föreskriftsrätt för MSB. − En tydligare ledningsorganisation med krav på kommunerna att upprätthålla en övergripande ledning av räddningstjänsten samt en möjlighet att delegera uppgifter på ett mer flexibelt sätt. − Förstärkt tillsyn och stöd genom en koncentration till MSB med möjlighet att förelägga kommunerna att avhjälpa brister. − Möjligheter för MSB att under vissa förhållanden kunna prioritera och fördela tillgängliga förstärkningsresurser ur ett nationellt perspektiv. Utskottet tillstyrkte propositionen och avstyrkte ett likalydande yrkande som det nu aktuella med hänvisning till att det inte finns skäl att vidta ytterligare åtgärder utöver det stöd som MSB redan ger till aktörer för att anpassa samhället till ett förändrat klimat, främst till kommuner och länsstyrelser. Miljö- och klimatminister anförde i svar på fråga 2019/20:591 om åtgärder mot vattenbrist att de senaste årens torka har bidragit till samverkan mellan många myndigheter både centralt, regionalt och lokalt. och har t.ex. utvecklat gemensamma webbtjänster för att informera allmänhet och kommuner om vattensituationen, men också där allmänhet kan rapportera in data om grundvatten till SGU. Kommunerna bär det huvudsakliga ansvaret för att säkerställa tillgång till rent vatten. Regeringen och de statliga myndigheterna arbetar med flera olika åtgärder för att hantera vattensituationen på både kort och lång sikt. Regeringen har avsatt medel som huvudsakligen ska investeras i att stärka landskapets egen förmåga att buffra och balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet och öka vattenrening. Mer vatten ska kunna magasineras och hållas kvar i marken genom att man i större utsträckning restaurerar och anlägger våtmarker. Våtmarkerna bidrar till att bromsa upp och hålla kvar vatten i landskapet och förhindra vattenavrinning. Särskilda medel har avsatts till för att bl.a. bygga upp kunskap om samhällets uttag av vatten samt studera åtgärder för att motverka vattenbrist i ytvattentäkter, och anslaget till länsstyrelserna har utökats –2021 för att inrätta vattenskyddsområden och vattenförsörjningsplaner. geologiska undersökning har fått ytterligare medel för att kunna bistå kommuner och län med fördjupade kartläggningar av grundvattenresurser i särskilt utsatta regioner. Statsrådet redovisade i svar på fråga 2020/21:1870 om vattenförsörjningen vid attentat att dricksvattenförsörjning är en av våra viktigaste samhällsfunktioner och behöver skyddas. Händelser som den som rapporterats i medierna om intrång i styr- och övervakningssystem för dricksvattenproduktionen behöver tas på stort allvar. Utöver redan pågående arbete med att trygga försörjningen av dricksvatten inom ramen för arbetet med samhällets krisberedskap har regeringen tagit upp frågan i proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025. Regeringen har för avsatt till uppbyggnaden av livsmedelsberedskapen och åtgärder inom dricksvattenförsörjning inom ramen för ett förstärkt civilt försvar. För att kunna möta hot mot dricksvattenförsörjningen har regeringen bl.a. gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett rapporteringssystem för att fånga upp signaler om hot mot dricksvattenförsörjningen. Detta arbete ska redovisas till regeringen . Regeringen framhåller på sin webbplats att grundvattennivåerna är direkt beroende av vädret, såsom långvarig värme eller rikligt med nederbörd. Problemet med låga grundvattennivåer är inte permanent, men det kan bli långvarigt, eftersom det kräver flera säsonger med riklig nederbörd för att återställa grundvattenmagasinen, framförallt de större grundvattenmagasinen där kommunerna hämtar sitt dricksvatten. Regeringen följer händelseutvecklingen vad gäller vattentillgången och vattenförsörjningen och har löpande kontakt med ansvariga myndigheter. Regeringen redovisar på webbplatsen flera åtgärder som har vidtagits för att underlätta vattenförsörjningen, t.ex. har en ny förordning (2019:556) om statligt stöd för bättre vattenhushållning och bättre tillgång till dricksvatten beslutats. Länsstyrelserna har förstärkts med för åren 2018–2021 och ytterligare 20 miljoner för arbete med förebyggande åtgärder för skydd av vatten, exempelvis för att inrätta vattenskyddsområden. Vidare har anslagits för att i förstärka arbetet med att restaurera och anlägga våtmarker. Arbetet med klimatanpassning har enligt dessa uppgifter utvecklats betydligt. Myndigheternas insatser bidrar till att anpassningsåtgärder vidtas inom olika verksamhetsområden. Detta sker i enlighet med målsättningen i den nationella strategin för klimatanpassning (prop. 2017/18:163, bet. 2017/18:MJU22, skr. 2017/18:440). De senaste årens extrema väderhändelser visar tydligt på samhällets sårbarhet. har anvisas under anslaget 1:10 Klimatanpassning. resp. 2023 beräknas anslaget till 78 000 000 resp. . Vidare har 1,7 miljarder avsatts för skydd av yt- och grundvatten i kommande transportplaner för åren 2018–2029. har fått ett utökat samordningsuppdrag för dricksvattenfrågor, och myndighetens anslag har förstärkts permanent för att inrätta ett kansli som ska arbeta med stärkt samordning av det förebyggande arbetet med att skydda dricksvattnet. har också fått i uppdrag att utreda nationell laboratorieförmåga för dricksvattenanalyser vid kris och höjd beredskap. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur det nya EU-direktivet om kvaliteten på dricksvatten och om bättre tillgång till dricksvatten för alla i unionen ska genomföras i svensk rätt. Uppdraget ska redovisas . Den lämnade redovisningen utvisar att ett omfattande arbete pågår för att hantera torka och vattenbrist. avstyrkte utskottet i betänkandet En effektivare (2020/21:FöU3) ett likalydande yrkande. Utskottet har inte ändrat uppfattning. Frivilliga i samhällets krisberedskap Utskottets förslag i korthet avslår motioner om frivilliga försvarsorganisationer och om personal till landets räddningsvärn. Jämför reservation 14 (M). m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3446 yrkande 8 att de frivilliga försvarsorganisationerna fyller en betydande roll för den civila delen av totalförsvaret. Motionärerna vill se frivilligheten i ett bredare perspektiv och särskilt som en resurs för krisberedskapen vid t.ex. eftersök eller skogsbrand. Det bör göras en genomlysning av hur frivilliga krafter kan tas tillvara. I motion 2020/21:2329 framhåller Boriana (M) betydelsen av frivilligorganisationer för samhällets krishantering. Motionären anser att det finns skäl att analysera vilka krav det moderna samhället ställer på varje enskild medborgares krishanteringsförmåga. Ett effektivt utnyttjande av den ideella sektorn i krissituationer skulle stärka demokratin och öka sammanhållningen i landet. (M) föreslår i motion 2020/21:3036 att rekryteringen av personal till landets räddningsvärn bör underlättas. För att tas i anspråk med stöd av tjänsteplikten måste man bo i kommunen där räddningsvärnet finns. Regeringen underströk i proposition 2019/20:176 En effektivare att det är kommunernas ansvar att planera och genomföra alla räddningsinsatser, även de största (bet. 2020/21:FöU3). Kommunerna kan dock inte ensamma ha tillräckliga resurser för att genomföra insatser vid alla typer av olyckor. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, ska därför ha förmåga att bistå med stödresurser i samband med allvarliga olyckor och kriser. Det är också vanligt att privata företag engageras vid räddningsinsatser. Det finns också oorganiserade spontanfrivilliga som enskilt eller i tillfälligt sammansatta grupper kan anmäla sig som frivilliga vid räddningsinsatser. I regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30 s. 42, 133) framhölls att de frivilliga försvarsorganisationerna bidrar med folkförankring, förstärkningsresurser och försvarsvilja inom totalförsvaret. Regeringen framhöll de frivilliga organisationernas roll och betydelse och uttalade att de utgör en viktig del av samhällets krisberedskap. Utskottet välkomnade att de frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att bidra till totalförsvarets förmåga långsiktigt säkerställs (bet. 2020/21:FöU4). Regeringen har pekat ut 18 frivilliga försvarsorganisationer vars verksamhet regleras i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Organisationerna har ett stort antal medlemmar och finns på lokal nivå i hela landet. Deras uppdrag finansieras av statliga medel genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och Försvarsmakten. MSB bedriver ett utvecklingsarbete inom detta område. Vid en allvarlig samhällsstörning eller höjd beredskap och ytterst krig behöver medborgarnas förväntningar på samhällets service enligt regeringen vara avsevärt lägre än under normala förhållanden i fredstid (prop. 2020/21:30 sid 134). Regeringen anser att enskilda individer som inte har ett hjälpbehov vid en allvarlig händelse och som har förutsättningar och resurser att klara sig själva bör kunna ta ansvar för den egna försörjningen och i solidaritet och samarbete med andra bistå varandra i den utsträckning det är möjligt. Inom MSB bedrivs ett arbete för att höja medvetenheten hos allmänheten om att detta är något som varje individ behöver beakta. Exempel på sådana insatser är bl.a. broschyren Om krisen eller kriget kommer och Krisberedskapsveckan, som är en årlig informationskampanj som ska öka människors motståndskraft inför samhällskriser och ytterst krig. MSB har utformat sina insatser för att nå brett i samhället genom tillgänglighetsanpassning och även i flerspråkiga versioner. MSB redovisade ett uppdrag att kartlägga och analysera kommunernas behov av att i större omfattning inrätta räddningsvärn som stöd till räddningstjänster vid omfattande skogsbränder och andra typer av naturolyckor (Ju2019/02206/SSK). Av kartläggningen framgår följande. I första hand är det hel- eller deltidsanställda brandmän vid de kommunala räddningstjänsterna som agerar vid räddningsinsatser. I samband med olyckor kan även enskilda personer med stöd av tjänsteplikt beordras att hjälpa till utan att de på förhand är bundna av något anställningsavtal. Det kan normalt inte förväntas att en person beordrad med tjänsteplikt har samma kunskap och kompetens som personal som är anställd vid räddningstjänsten. Tjänsteplikt är inte en anställning utan ett beslut som tas av räddningsledaren när behov uppstår och kan inte avtalas på förhand. Räddningsvärn är en del av kommunens organisation för räddningstjänst och består av på förhand uttagna personer och larmas alltid ut med stöd av tjänsteplikt. En frivillig brandkår drivs i föreningsform och kan ingå i en kommuns organisation som ett räddningsvärn och medlemmarna tas då ut med stöd av tjänsteplikt. Personer anslutna till ett värn eller frivillig brandkår kan inte ha beredskap. Enskilda personer kan ibland välja att påbörja räddningsåtgärder på eget initiativ och benämns då spontanfrivilliga. Räddningsledaren har då möjlighet att ge sitt samtycke till att den frivillige fortsätter att medverka i räddningsinsatsen. Den vanligaste lösningen är att räddningsledaren tar ut den frivillige med tjänsteplikt. Tjänsteplikten är avsedd att användas för enskilda personer. Den som på grund av tjänsteplikt eller med räddningsledarens samtycke frivilligt har medverkat i en räddningsinsats har rätt till skälig ersättning. MSB konstaterade i kartläggningen att kommunerna har olika behov och att det därför bör vara upp till dem att organisera räddningsvärn utifrån lokala behov och förutsättningar. MSB kommer att vidta åtgärder för att stödja kommunerna i deras arbete med att inrätta räddningsvärn. I 3 kap. 15 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor anges att den personal som ingår i en kommuns organisation för räddningstjänst ska vara anställd i egen eller annan kommun eller i ett kommunalförbund. I organisationen för räddningstjänst kan också ett räddningsvärn ingå. Ett räddningsvärn består av personal som uttagits med tjänsteplikt. I 6 kap. 1§ anges att när det behövs, är var och en som under kalenderåret fyller lägst arton och högst skyldig att medverka i räddningstjänst, i den mån hans eller hennes kunskaper, hälsa och kroppskrafter tillåter det. Tjänsteplikten fullgörs på anmodan av räddningsledaren. Bland dem som är tjänstepliktiga och som är bosatta i kommunen får en nämnd som avses i 3 kap. 11 § ta ut lämpliga personer för att ingå i kommunens räddningsvärn. I första hand ska frivilliga tas ut. Den som tagits ut är skyldig att delta i övning med räddningsvärnet under högst . Utskottet instämmer med regeringen i att de frivilliga försvarsorganisationerna bidrar med folkförankring, förstärkningsresurser och försvarsvilja inom totalförsvaret och instämmer med motionärerna i att de fyller en betydande roll för den civila delen av totalförsvaret. Utskottet ser positivt på att de frivilliga försvarsorganisationerna får en utökad roll i totalförsvaret och välkomnar att deras möjligheter att bidra till totalförsvarets förmåga långsiktigt säkerställs. Räddningsvärn är en del av kommunens organisation för räddningstjänst och består av på förhand uttagna personer och larmas alltid ut med stöd av tjänsteplikt. Utskottet noterar att bland dem som är tjänstepliktiga och som är bosatta i kommunen får en nämnd som avses i 3 kap. 11 § lagen om skydd mot olyckor ta ut lämpliga personer för att ingå i kommunens räddningsvärn. Med vad som anförts ovan bedömer utskottet att motionerna 2020/21:2329 (M) och 2020/21:3446 yrkande 8 i allt väsentligt kan anses vara tillgodosedda. Även motion 2020/21:3036 (M) avstyrks med vad som anförts. Larm till nödnumret 112 via sms Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa möjlighet att larma 112 via sms. Jämför reservation 15 (M). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2020/21:3297 yrkande 6 att man bör överväga att införa möjligheten att larma 112 via sms. När en person befinner sig i en trängd, hotfull och farlig situation kan det vara svårt att ringa till 112 och larma. Motionärerna vill göra det så enkelt att larma som möjligt och finns ingen möjlighet att larma 112 via sms. Regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 6 s. 69) att SOS Alarm lanserade en 112-app för varning och information om inträffade olyckor och kriser. Applikationen möjliggör också en exakt positionering av var den som ringer 112 befinner sig. 112-appen har laddats ned ca 1,5 miljoner gånger. SOS Alarm införde användningen av en teknik som gör det möjligt för bolaget att kunna ta emot och till samhällets hjälporgan vidareförmedla exakta positionsuppgifter som vid 112-samtal genereras automatiskt genom inbyggda GPS-mottagare i smarta telefoner (Advanced Mobile Location, AML). Utskottet har inhämtat att viss möjlighet att larma 112 via sms finns . Enligt alarmeringsavtalet mellan SOS Alarm och staten ska bolaget nämligen ansvara för funktionen att via 112 ta emot nödkommunikation via sms från personer med funktionsnedsättning i fråga om tal eller hörsel, eller andra motsvarande totalkonversationstjänster, förutsatt att förregistrering har skett. SOS Alarm utvecklar sin verksamhet utifrån samhällsutvecklingen inom ramen för åtagandena enligt alarmeringsavtalet mellan SOS Alarm och staten och vid behov i nära samverkan med samhällets hjälporgan. Utskottet noterar att SOS Alarm lanserade en 112-app för varning och information om inträffade olyckor och kriser som också möjliggör en exakt positionering av var den som ringer 112 befinner sig. Utskottet noterar också att viss möjlighet att larma 112 via sms finns . Utskottet välkomnar att SOS Alarm enligt avtalet utvecklar sin verksamhet och att detta arbete fortskrider. Motionen kan anses i viss mån tillgodosedd och avstyrks. roll och uppgifter m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av roll och uppgifter, om myndighetens rätt att använda drönare och om kontroller av farligt gods. Jämför reservation 16 (M) och 17 (SD). m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3446 yrkande 9 behovet av en översyn av roll och uppgifter. är en myndighet som utför flera viktiga uppdrag på ett antal olika områden, bl.a. gränsskydd, miljöövervakning, sjöräddning och brottsbekämpning och deltar även i internationella insatser. Myndigheten har tillsammans med , och Säkerhetspolisen fått i uppdrag att lämna en redovisning som beskriver myndigheternas behov av åtgärder och resursbehov för att möta kraven inom ramen för det civila försvaret . Sammantaget kommer detta att ställa stora krav på . I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 41 framhåller m.fl. (SD) att fler kontroller av farligt gods bör utföras. (M) föreslår i motion 2020/21:2758 yrkande 2 att ges möjlighet att använda drönare i sin miljötillsynsverksamhet och i all sin verksamhet. Med en drönare som är utrustad med mätinstrument skulle t.ex. svavelnivåer i utsläpp kunna mätas direkt i fartygens avgasplym under färd. Med den ökade drogsmugglingen även in till mindre hamnar skulle en spaningsdrönare kunna minska risken för att farliga situationer ska uppstå. Av budgetpropositionen (utg.omr. 6 s. 69) framgår att genom kustbevakningslagen (2019:32), som trädde i kraft , har getts nya befogenheter när det gäller brottsbekämpning och ordningshållning till sjöss, bl.a. utvidgade möjligheter att självständigt genomföra brottsutredningar. Detta har resulterat i kortare handläggningstider. har på olika sätt medverkat inom ramen för den europeiska gräns- och bevakningsbyråns (Frontex) verksamhet, bl.a. genom att med eget flygplan utföra uppdrag över . Myndigheten har även påbörjat att planera för ett utökat uppdrag enligt EU:s nya förordning om en ny europeisk gräns- och kustbevakning. Flera åtgärder har enligt regeringen vidtagits för att stärka och utveckla förmåga inom området för det civila försvaret och militära försvaret. har bl.a. ingått en övergripande överenskommelse med Försvarsmakten om hur resurser ur ska användas inom Försvarsmakten i händelse av höjd beredskap och i yttersta fall krig. ska som bevakningsansvarig myndighet återuppta planeringen för sin beredskap inom ramen för det civila försvaret. Myndigheten ska redovisa till hur planeringsarbetet fortskrider och vilka resultat som uppnåtts. Statsrådet redovisade följande i svar på interpellation 2020/21:289 om befogenheter. är en unik myndighetsresurs med aktiv sjöövervakning året runt och omfattande kapacitet att verka till sjöss. särskilda kompetens innebär att myndigheten främst ansvarar för sådana uppgifter som har ett naturligt samband med myndighetens huvuduppdrag som är räddningstjänst till sjöss, sjöövervakning samt krisberedskap och totalförsvar. Den huvudsakliga verksamheten bedrivs till sjöss, även om viss verksamhet också bedrivs på land. När det gäller verksamhet på land ansvarar för tillsynen över såväl utgående som inkommande transporter av farligt gods i hamnars landområde, oavsett vilket transportmedel godset färdas med. deltar i Samtill som är ett samverkansorgan för myndigheter med ansvar för tillsyn av transporter av farligt gods på land och som leds av MSB. bedriver alltså verksamhet i våra hamnar. utför kontroller både av farligt gods och av lastsäkring. Arbetet innebär kontroller av lastbärare och transportmedel som ska vidare ut på väg, järnväg eller till sjöss. utför kontroller både självständigt och i samverkan med andra myndigheter som till exempel och . har befogenhet att meddela de förelägganden och förbud som behövs, men också att hindra fortsatt transport från hamn om det är nödvändigt. Däremot ankommer det på att hindra fortsatt transport på väg. En effektiv brottsbekämpning och kontroll- och tillsynsverksamhet kräver att myndigheternas specialkompetens tas till vara på ett ändamålsenligt sätt. För att åstadkomma en effektivare verksamhet och samordning av myndigheternas insatser när det gäller kontroll av hur yrkestrafikens regler följs beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder. Utredaren ska bland annat kartlägga och analysera myndigheternas nuvarande kontrollverksamhet och föreslå åtgärder för att stärka denna i syfte att ytterligare förbättra hur regler följs. Enligt direktivet kan detta exempelvis gälla ökad myndighetssamordning och mer informationsutbyte. Utredaren ska även ta ställning till om det finns anledning att se över ansvaret och fördelningen av detta mellan de aktörer som utför kontroller av yrkestrafiken. Uppdraget ska redovisas . Det finns naturligtvis även i övrigt skäl att noga följa utvecklingen på området. Eftersom kustbevakningslagen bara har varit i kraft är det lite för tidigt att utvärdera reformen, men det kan bli aktuellt med en sådan utvärdering framöver. har enligt inhämtade uppgifter ett pågående projekt om att använda obemannade luftfartyg, s.k. UAS eller drönare, som stöd i ordinarie verksamhet. Innan drönare kan införas behöver förutsättningarna för användning utredas noggrant då hanteringen av drönare och den information som kan inhämtas med hjälp av dem omgärdas av ett omfattande regelverk.