bet · H901KU1 · 2021-11-26 00:00:00 — Vidare ska anslaget 4:1 m.m. tillföras ytterligare jämfört med regeringens förslag för att snabbare kunna genomföra utredningar för att ta fram ny lagstiftning mot gängbrottslighet och för att hejda nyrekryteringar till kriminella gäng. De åtgärder som bör utredas är möjligheten till proaktiv hemlig avlyssning och dataavläsning mot gängkriminella, större möjligheter att utvisa gängkriminella och kraftigt skärpta straff för brott som typiskt sett begås inom ramen för gängbrottslighet. Det handlar även om att införa visitationszoner, system med anonyma vittnen samt att göra det brottsligt att vara med i ett gäng. En ny regel i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som gör det möjligt för andra myndigheter eller t.ex. kommuner att dela information med polisen bör utredas. Utskottet anser också att anslaget 4:1 m.m. ska tillföras ytterligare 2022 jämfört med regeringens förslag för att utreda en bidragsreform. Utredningen bör inledningsvis utreda följande: – en skärpning av socialtjänstlagen (2001:453) och annan relevant lagstiftning så att alla kommuner ställer likvärdiga och tydliga aktivitetskrav på de som får försörjningsstöd på grund av arbetslöshet – en begränsning av möjligheten till försörjningsstöd utöver riksnormen – möjligheten att avskaffa rätten till kompletterande försörjningsstöd till dem som får etableringsersättning samt att även annan kvalificering in i de svenska transfereringssystemen för den som är nyanländ till kan övervägas – införandet av en jobbpremie vid övergång i arbete, antingen i form av en utbetalning eller en skattelättnad, som tar ner marginaleffekterna för den som går från försörjningsstöd till arbete – åtgärder för att förhindra att sammanlagda bidrag och ersättningar gör det olönsamt att börja arbeta – ansvarsfördelningen mellan stat och kommun för långtidsarbetslösa. Utskottet tillför sålunda sammanlagt ytterligare till anslaget 4:1 m.m. för de olika utredningsåtgärder som nämns ovan. Det bör även bli aktuellt att tillföra anslaget medel för dessa ändamål . Utskottet anser vidare att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska tillföras ytterligare 2022 jämfört med regeringens förslag för att öka säkerheten för trossamfunden. Vidare anser utskottet att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. bör minskas med 2022 jämfört med regeringens förslag genom att anslaget inte tillförs medel för regional klimatomställning . I övrigt ställer sig utskottet bakom regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) och förslag till anslag och anslagsvillkor inom utgiftsområde 1 . Utskottet tillstyrker delvis budgetmotionerna från och . Övriga yrkanden i motioner med budgetförslag avstyrks. Utskottet ställer sig också bakom regeringens, riksdagsstyrelsens och förslag till bemyndiganden och riksdagsstyrelsens förslag till godkännande av en investeringsplan för anslaget 2:3 fastighetsanslag. Vidare tillstyrker utskottet ombudsmäns (JO) förslag om att myndigheten får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i verksamheten. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om . Jämför särskilt yttrande 5 (M) och 6 (SD). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3639 yrkande 4 att det införs en cyberkoordinator vid . Motionärerna anför att är ett av världens mest digitaliserade länder, men när det gäller cybersäkerhet ligger betydligt sämre till enligt internationella jämförelser. En cyberkoordinator på kan samla ansvaret i en fråga som är uppdelad på fyra departement och åtta myndigheter. Koordinatorn ska enligt motionärerna ha ett tydligt mandat, ett eget kansli, utgöra kontaktyta mellan och ett nytt cybersäkerhetscentrum samt ingå i det nationella säkerhetsrådet. I kommittémotion 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås en bättre samverkan vid för att möta de hybridhot som står inför. Motionärerna anför att struktur med relativt svaga departement som saknar en tillräcklig tradition av samverkan och informationsdelning inte är anpassad till att kunna möta denna komplexa hotbild. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3643 att man stärker analysförmåga inom nya teknologier (yrkande 7) och att det inrättas ett sekretariat för säkerhetspolitik och långsiktig planering vid Försvarsdepartementet (yrkande 11). Motionärerna framhåller den snabba teknikutvecklingen på försvarsområdet. I motion 2021/22:1364 av (M) föreslås att man ser över möjligheten att flytta ansvaret för från till . I motion 2021/22:643 av (SD) yrkande 2 föreslås att regeringen ska verka för att inrätta en post som ensamhetsminister. Motionären framhåller att ensamhet är ett samhällsproblem och anför att man i har utformat en strategi mot ensamhet och utsett en ensamhetsminister. I kommittémotion 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 24 föreslås att det inrättas en post som renodlad äldreminister. Motionärerna anför att äldres behov behöver uppmärksammas i större utsträckning. I kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 3 anför motionärerna att regeringen ska förstärka den politiska styrningen av vattenpolitiken genom att samla ansvaret hos ett ansvarigt statsråd och att synkronisering och samordning inom samt mellan myndigheter och centrala aktörer är avgörande för en sammanhållen nationell vattenpolitik. m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2021/22:4197 yrkande 16 att en vattenminister får ansvar för vattenfrågorna i regeringen. Utskottet har tidigare behandlat motioner om organisation och frågor som hänger samman med denna. Senast vid budgetbehandlingen framhöll utskottet liksom tidigare att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisation eller departementens ansvarsområden (bet. 2020/21:KU1). och reserverade sig. Utskottet anser liksom tidigare att inte bör fatta beslut i fråga om organisation, samverkan inom eller departementens ansvarsområden. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utrikesförvaltningen. Jämför särskilt yttrande 7 (SD), 8 (C), 9 (V) och 10 (KD). I ett antal motioner tas frågan upp om att flytta i från till . Att ambassaden bör flytta till föreslås i motion 2021/22:65 av (SD) yrkande 2, motion 2021/22:94 av och (båda SD), motion 2021/22:97 av (SD) yrkande 2, motion 2021/22:648 av (SD) och kommittémotion 2021/22:2569 av m.fl. (SD) yrkande 6. I ytterligare ett antal motioner föreslås att ambassaden bör flytta till . Detta föreslås i kommittémotion 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 46, motion 2021/22:736 av (KD), motion 2021/22:798 av (KD), motion 2021/22:2137 av (KD, motion 2021/22:2793 av och (båda KD) yrkande 2. I motion 2021/22:237 av (SD) yrkande 1 föreslås en löpande och mer transparent redovisning av anmälda oegentligheter vid utlandsmyndigheterna. m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2021/22:449 yrkande 9 att en särskild svensk ambassadör tillsätts för att stärka arbetet med att genomföra FN-resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Motionärerna anför att antog resolutionen . Den bygger på tre grundläggande principer: deltagande, konfliktförebyggande och skydd. I motion 2021/22:1876 av (M) föreslås ett utökat samarbete mellan , och när det gäller ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Motionären anför att det finns många likheter mellan de nordiska grannländerna och därför torde ett utökat samarbete mellan ländernas utrikesrepresentationer vara möjligt. (L) föreslår i motion 2021/22:2280 att det inrättas en hybridhotsambassadör. Motionären anför att behöver göra betydligt mer för att möta det hot som it-attacker utgör. Ett sådant sätt är att enligt finsk modell tillsätta en hybridhotsambassadör. I kommittémotion 2021/22:2567 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att en ambassad ska inrättas i Somalilands huvudstad med ansvar för såväl som Somaliland. m.fl. (C) föreslår i partimotion 2021/22:3666 yrkande 132 att utlandsmyndigheternas uppdrag att arbeta med jämställdhet och hbtqi-frågor utvecklas och förtydligas och att myndigheterna aktivt ska stötta civilsamhällets aktörer. I kommittémotion 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 21 föreslås att alla diplomater bör genomgå utbildning och fortbildning i frågor som rör religionsfrihet (yrkande 21). I kommittémotion 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 39 föreslås att man ger en särskild ambassadör i uppdrag att verka för att respekten för religionsfriheten stärks. har yttrat sig över de motionsyrkanden som gäller utrikesförvaltningen (yttr. 2021/22:UU1y). anför att behöver en effektiv och välutrustad utrikesförvaltning både i och på plats ute i världen. Det är viktigt för att förstå politiska och ekonomiska skeenden i världen och för att upprätthålla relationer som ligger till grund för samarbete inom utrikespolitik, utvecklingssamarbete och andra viktiga områden med andra länder, regioner och multilaterala organisationer. Vidare påminner utrikesutskottet när det gäller motionsyrkanden som rör flytt eller upprättande av nya ambassader, uppdragsbeskrivningar för utlandsmyndigheter och ambassadörer samt utrikesförvaltningens personalutbildning om att det följer av regeringsformen att regeringen beslutar om och därmed utrikesförvaltningens organisation och fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen. Enligt utrikesutskottet är detta en lämplig ordning. Däremot förväntas regeringen löpande samråda med om den strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. internationella relationer påverkas t.ex. av om en utlandsmyndighet öppnas eller stängs. Sådana beslut bör därför vara långsiktiga och bygga på väl förankrade strategier. utgår från att regeringen samråder med när det finns information om eventuella förändringar i utrikesrepresentationen. Vidare konstaterar utrikesutskottet att det vid ett tjugotal utlandsmyndigheter finns någon form av nordisk samlokalisering och att det finns en dialog mellan de nordiska utrikesförvaltningarna om ytterligare samverkan. Därutöver finns ett reglerat konsulärt samarbete och olika lokala samarbeten mellan de nordiska ländernas utlandsmyndigheter. Därmed anser utrikesutskottet att det förslag som framförs i en motion om ett utökat samarbete mellan , och när det gäller utrikesrepresentation är tillgodosett. Med anledning av förslaget i ett motionsyrkande om en löpande och transparent redovisning av oegentligheter understryker utrikesutskottet, liksom i tidigare års yttranden om utrikesförvaltningen, vikten av att utlandsmyndigheterna i sin migrationsverksamhet har ett betryggande och ändamålsenligt skydd mot oegentligheter. Med hänvisning till det anförda anser utrikesutskottet att bör avstyrka motionerna. har avstyrkt motioner om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen på den grunden att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen. avstyrkte utskottet motionsyrkanden om utrikesförvaltningens organisation (bet. 2018/19:KU28). Utskottet anförde att det såg positivt på ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna om ambassader och annan utrikesrepresentation, men ansåg liksom tidigare att det var en uppgift för regeringen att avgöra frågor om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen. respektive och Liberalerna reserverade sig. Vid budgetbehandlingen avstyrkte utskottet motioner om utrikesförvaltningen (bet. 2020/21:KU1). Utskottet ansåg liksom tidigare att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och förändringar i övrigt inom utrikesrepresentationen. och reserverade sig. Utskottet delar utrikesutskottets uppfattning att behöver en effektiv och välutrustad utrikesförvaltning både i och på plats ute i världen. Det är viktigt för att förstå politiska och ekonomiska skeenden i världen och för att upprätthålla relationer som ligger till grund för samarbete inom utrikespolitik, utvecklingssamarbete och andra viktiga områden med andra länder, regioner och multilaterala organisationer. Utskottet noterar vidare att enligt yttrandet från utrikesutskottet finns det vid ett tjugotal utlandsmyndigheter någon form av nordisk samlokalisering och att det finns en dialog mellan de nordiska utrikesförvaltningarna om ytterligare samverkan. Liksom tidigare ser utskottet positivt på sådan samverkan. Utskottet vill också framhålla vikten av att utlandsmyndigheterna i sin migrationsverksamhet har ett betryggande och ändamålsenligt skydd mot oegentligheter. Utskottet anser dock liksom tidigare att det inte bör vara en uppgift för att besluta i frågor om utrikesförvaltningens organisation eller utformning i övrigt. Utskottet föreslår därför i likhet med utrikesutskottet att avslår motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen till handlingarna. I redogörelse /21:RS1 årsredovisning för lämnas en redovisning av verksamhet . är förvaltningsmyndighet och har till huvuduppgift att biträda vid behandlingen av ärenden och tillhandahålla de resurser, det stöd och den service som behövs för kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet. ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att – svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. – svara för ett väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier – främja kunskapen om och arbete – vårda och bevara byggnader och samlingar – vara en väl fungerande myndighet och arbetsgivare. Dessa övergripande uppdrag motsvaras av fem uppdragsområden, A–E, som verksamheten bedrivs utifrån. ska i första hand prioritera stödet till kammare och utskott samt stöd och service till ledamöter och partikanslier. De fem uppdragsområdena är: När det gäller uppdragsområde A anförs i redogörelsen att har säkerställt att har kunnat fullgöra sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Kammarsammanträdena har i huvudsak genomförts enligt plan. Ett antal förändringar har gjorts i kammarens planering, bl.a. som en följd av propositioner från regeringen med anledning av coronapandemin. Vidare anförs att förutsättningarna för utskottens och arbete starkt har påverkats av coronapandemin. Förvaltningen har fortsatt arbetet med att digitalisera dokumenthanteringen i den parlamentariska processen, stödja utvecklingen av mer enhetliga arbetsformer i utskotten och förbättra it-stödet i den parlamentariska processen. Stödet till internationella arbete och arbetet med EU-frågor har anpassats till nya förutsättningar. I redogörelsen anförs om uppdragsområde B att har säkerställt att ledamöter och partikanslier har fått ett väl fungerande stöd och god service. Faktaunderlag och utredningstjänster har levererats och med hög kvalitet. Förvaltningen tog emot 1 669 uppdrag . En övervägande del av utredningarna levererades inom den tid som uppdragsgivaren önskat. Arbetsverktygen digitala mötestjänsten, Intranätet och kammarappen har fungerat stabilt. Ledamöter och partikanslier har fått stöd och service enligt gällande regelverk, rutiner och fastställda nivåer. Ett tillräckligt säkerhetsskydd och verksamhetsskydd har upprätthållits. Inom uppdragsområde C har säkerställt att externa målgrupper har fått möjlighet att få information och kunskap om arbete och beslut. Förvaltningens digitala kommunikation är relevant och målgruppsanpassad. Intresset för visningar och besök fortsätter vara högt, men på grund av coronapandemin ställdes all besöksverksamhet in från . Kurser och fortbildningsdagar för externa målgrupper har hållit hög kvalitet. Vidare anförs att utvecklingsarbetet inom området har genomförts enligt plan. Bland annat har en förstudie om utveckling av de externa digitala kanalerna slutförts och utmynnade i ett beslut att om att slå ihop dagens fyra webbplatser till en. De nuvarande webbplatserna är webbplats, öppna data, webbplatsen riksdags EU-information och webbplatsen riksdags demokratijubileum. När det gäller område D anförs i redogörelse att har vårdat och bevarat byggnader och samlingar på ett systematiskt sätt. Fastigheter och interiörer har förvaltats enligt upprättade planer och användarna har varit nöjda med förvaltningens tjänster för felanmälan och förfrågningar i fastighetsfrågor. har inom område E varit en väl fungerande myndighet och arbetsgivare. Förvaltningen har bl.a. arbetat aktivt för att uppnå sina arbetsmiljömål och nå målsättningarna i likabehandlingsplanen. har planerat kommunikationsstöd ingått i ett flertal av de uppdrag och utvecklingsaktiviteter som återfinns i den strategiska planen och i verksamhetsplanen . Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: har genom sitt beslut bifallit ett förslag från , och fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 1 inte får överstiga 17 2022 (bet. 2021/22:FiU1). Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1. Vi hänvisar till reservation 1 i finansutskottets rambetänkande (bet. 2021/22:FiU1). Där utvecklar vi våra riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Vi kan konstatera att , accepterar stora delar av regeringens budgetproposition men också att de justeringar som de gör inte löser samhällsproblemen. , föreslår inom utgiftsområde 1 nedskärningar om totalt jämfört med regeringens förslag avseende länsstyrelserna. Detta berör arbetet med klimat- och energiomställningen och riskerar att slå mycket hårt mot den regionala klimatpolitiken. Det minskade anslaget riskerar också att få allvarliga konsekvenser för näringslivet. Det kan leda till långsammare utbyggnad av elnätet, bristande elförsörjning och ökande elpriser. Detta skulle drabba den svenska basindustrin hårt, som exempel kan ges omställningen till koldioxidfri stålproduktion. Det kan också bli svårt för länsstyrelserna att korta ner handläggningstider och snabba på tillståndsprocesserna. Utöver det kommer det bli svårt för länsstyrelserna att i sin samordning bedriva uppsökande verksamhet . Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (C) Per Schöldberg (C) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 1 inte får överstiga 17 2022 (bet. 2021/22:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 1. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4121. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 6 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 1 läggs fram i kommittémotion 2021/22:4141. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 1 innebär att anslaget 4:1 m.m. sammantaget ökas med jämfört med regeringens förslag. föreslår ett regelförenklingspaket. Till följd av detta bör anslaget tillföras för finansiering av en utredning om regelförenklingsarbete i olika länder. Vidare bör anslaget tillföras för en utredning om huruvida det vore lämpligt att differentiera lagstiftningen utifrån företagsstorlek. Anslaget bör också tillföras för en implementeringsfunktion vid . Därutöver justeras anslaget för en sänkning av pris- och löneomräkningen. När det gäller anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. bör regeringens förslag om att tillföra anslaget för effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning avslås. I stället bör anslaget tillföras för att finansiera förslag om tillståndsprövning och tillsynsvägledning. Anslaget bör även justeras för en sänkning av pris- och löneomräkningen. När det gäller anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter bör användas för att inrätta ett språkcentrum för meänkieli i . Anslaget 8:1 Mediestöd bör tillföras ytterligare jämfört med regeringens förslag för att finansiera förslag om att presstödet för fådagarstidningar räknas upp. Vidare bör anslagen 3:1 , 6:2 Justitiekanslern, 6:3 , 6:4 , 8:2 Myndigheten för press, radio och tv och 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information justeras för en sänkning av pris- och löneomräkningen. Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (V) (V) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen , dagen innan planerad justering, inkom , med ett gemensamt budgetförslag, vilket har försvårat processen. Som en del av den överenskommelse har ingått med regeringspartierna om framtida samarbetsformer och kraftigt höjda pensioner för de sämst ställda pensionärerna och för att regeringen lagt in förslag om förbättringar i sjukförsäkringen som den s.k. Arnepensionen, höjda ersättningar och borttagen s.k. funkisskatt i sin budgetproposition stödde i andra hand, då vårt eget förslag till budget fallit, regeringens budgetförslag i kammaren, framför förslaget från , . Vidare anser att regeringens förslag i sin helhet är bättre för , då det utgår från andra utgångspunkter än de auktoritära, nationalkonservativa värderingar som genomsyrar förslaget från , . samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 7 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 1. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 1 läggs fram i partimotion 2021/22:3269. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 1 innebär att anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten sänks med jämfört med regeringens förslag. Vidare anser jag att anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. bör sänkas med jämfört med riksdagsstyrelsens förslag. Riksdagsledamöternas arvoden bör sänkas som ett led i att skapa förtroende mellan de folkvalda och det folk de representerar. Alla arvodesersättningar som är direkt knutna till riksdagsarbetet bör också avskaffas. Anslaget 3:1 bör sammantaget ökas med jämfört med regeringens förslag. För att ge större resurser för att arbeta med språkfrågor tillförs anslaget . Det bör införas en möjlighet för samiska studenter att ansöka om stipendier för språkstudier i samiska. För detta ändamål bör anslaget tillföras . beslutade att identifiera och kartlägga alla samiska kvarlevor vid museer och andra institutioner och anser att dessa bör återföras. Anslaget bör tillföras ytterligare för att etiska råd ska kunna intensifiera arbetet med detta. Vidare bör anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillföras ytterligare jämfört med regeringens förslag för att förstärka länsstyrelsernas djurskyddstillsyn. Jag anser också att anslaget 6:3 bör ökas med jämfört med regeringens förslag för att myndigheten ska kunna fullgöra bl.a. inspektioner och tillsyn med anledning av dataskyddsförordningen och kamerabevakningslagen. Vidare anser jag att det vore värdefullt att samla arbetet med romska frågor vid ett nationellt centrum eller en myndighet. Anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer bör därför ökas med jämfört med regeringens förslag. Det bör tillsättas en svensk ambassadör för att stärka arbetet med att genomföra FN-resolution och för detta ändamål föreslår jag att ett nytt anslag – En svensk ambassadör för FN-resolution – tillförs . Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (L) (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Beslutet innebar att ställde sig bakom , och gemensamma förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken.