bet · H801SkU20 · 2021-03-29 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 23 föreslås att en skatt på handelsgödsel inte införs. Motionärerna anför att den tidigare avgiften på handelsgödsel kom till för att finansiera den svenska spannmålsexporten. användes den som ett skäl för att minska läckaget av gödning till vattendrag och minska tillförseln av tungmetaller till jorden. När det gäller frågan om näringsläckage finns det enligt motionärerna ett flertal studier som visar att det snarare är geografi, jordart och djurintensitet som är avgörande än om handelsgödsel används. Skatten får liten styrfunktion och blir mest en börda, som reducerar konkurrenskraften. Därför motsätter sig motionärerna att en skatt på handelsgödsel återinförs. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att steg har tagits för att stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning som nuvarande insatser inte är tillräckliga för att nå detta mål. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. Utskottet delar denna bedömning. bereds i den utredning som regeringen tillsatt för att bl.a. lämna förslag till etappmål som bidrar till genomförandet av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och att föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnadseffektiva åtgärder. Utskottet anser inte att denna beredning ska föregripas. Mot bakgrund av det ovan anförda ser utskottet inte någon anledning att rikta ett särskilt tillkännagivande till regeringen om att skatten på handelsgödsel inte ska återinföras. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en skatt på socker. I motion 2020/21:56 av och (båda SD) föreslås att det införs en skatt på socker och kolsyrade drycker. Motionärerna anför att vi i har haft mycket goda erfarenheter av höga punktskatter på tobak och alkohol, som ett sätt att hålla nere konsumtionen. Utöver de internationella erfarenheterna talar enligt motionärerna dessa svenska erfarenheter av skatter på tobak och alkohol för att en punktskatt på sockrade läskedrycker skulle vara ett effektivt sätt att minska konsumtionen. Mycket talar också för att storleken på skatten har stor betydelse. I motion 2020/21:106 av (SD) anförs att vart och vartannat livsmedel innehåller någon form av socker och i mycket av maten finns ämnen som kan påverka oss negativt. Motionären föreslår att regeringen justerar skatterna så att det som är dåligt för oss att äta beskattas högre medan nyttigare alternativ har lägre skatt. På så sätt får vi en skatteväxling för folkhälsan och positiva effekter för svenska bönder och odlare. Utskottet har tidigare avstyrkt yrkanden om en punktskatt på bl.a. socker (bet. 2019/20:SkU22). Från allmänna utgångspunkter är det vanskligt att låta beskattning utgå från varors farlighet eller nyttighet. Erfarenheten visar att en sådan beskattning leder till svårigheter i tillämpningen och besvärliga gränsdragningsproblem. Det var också anledningen till att en rad punktskatter av förenklingsskäl upphävdes i samband med skattereform. Utskottet anser inte att bör ändra inställning i frågan. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Skatt på plastbärkassar m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att utreda eller avskaffa skatten på plastbärkassar. Jämför det särskilda yttrandet (M). lämnade regeringen förslag på en punktskatt på plastbärkassar som är avsedda för konsumenter inom handeln för att de ska kunna packa eller bära varor. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2019/20:47, bet. 2019/20:SkU13, rskr. 2019/20:150). Skatten omfattar inte plastbärkassar som är avsedda för varaktigt bruk. Skatten tas ut med per plastbärkasse. För plastbärkassar med en väggtjocklek som understiger och en volym som inte överstiger ska skatten dock tas ut med per plastbärkasse. Skattskyldig är den som tillverkar skattepliktiga varor, den som för in eller tar emot sådana varor från ett annat EU-land och den som importerar sådana varor. Från skattskyldighet undantas införsel, mottagande och import av maximalt 40 stycken plastbärkassar per tillfälle. Därutöver undantas en fysisk persons tillverkning, införsel, mottagande och import av skattepliktiga varor som är avsedda för den fysiska personens eller dennes familjs personliga bruk. Vidare infördes ett system med godkända lagerhållare som får uppskjuten beskattning i likhet med annan punktskattelagstiftning. är beskattnings-myndighet förutom vid import från tredjeländer då är beskattnings-myndighet. Förutom en ny lag om skatt på plastbärkassar föreslog regeringen även vissa följdändringar i andra lagar. Förslagen i de delar som rörde registrering som godkänd lagerhållare trädde i kraft . Förslagen i övriga delar trädde i kraft . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag på hur en skatt för att minska negativa miljöeffekter av engångsartiklar kan utformas (dir. 2019:55). Utredningen presenterade sitt förslag i betänkandet Skatt på engångsartiklar (SOU 2020:48) som remitterats och bereds i . I motion 2020/21:1183 av (M) föreslås att plastpåse-skatten avskaffas. Motionären anför att eftersom plastpåseskatten fått långt ifrån väntade resultat och försämrar återvinning och ökar krav på konsumtion i form av annan plast bör skatten avskaffas. I motion 2020/21: 1372 av och Kopparklint (båda M) anförs att plastpåseskatten bör slopas. Motionärerna anför att (dnr 2020:1078) har visat att skatten snabbt ledde till ökad arbetslöshet. Till exempel har den ledande svenska producenten av plastbärkassar redan tvingats säga upp av sina anställda. Något som tidigt kritiserades var att den införda plastpåseskatten inte gör skillnad på fossil eller återanvänd och biobaserad plast. Skatten slår i stället blint utan hänsyn till klimat- och miljöpåverkan. I motion 2020/21:3705 av (M) anförs att det bör göras en översyn av skatten på plastbärkassar. Motionären anför bl.a. att har pekat på att skatten på plastbärkassar sannolikt inte kommer att leda till minskad nedskräpning. Vidare finns det en risk för ökad användning av påsar som är sämre för miljön ur framför allt ett klimat- eller resurshushållningsperspektiv. I motion 2020/21:65 av (SD) föreslås att skatten på plastprodukter eller miljövänlig plast tas bort. Motionären anför bl.a. skatten inte tar hänsyn till ifall plasten är återvunnen eller inte, eller om den producerats av förnybara resurser. Av den anledningen har incitamenten att producera återvunnen eller förnybar plast minskat, eftersom lönsamheten har sjunkit avsevärt i takt med en minskad konsumtion. I motion 2020/21:557 av (SD) föreslås att den nya skatten på plastbärkassar avskaffas. Utskottet konstaterade vid beredningen av regeringens förslag till en skatt på plastbärkassar att enligt förpackningsdirektivet har en skyldighet att vidta åtgärder för att säkerställa att den årliga förbrukningsnivån inte överskrider 90 tunna plastbärkassar per person respektive 40 tunna plastbärkassar per person . Enligt det direktivet har medlemsstaterna även en skyldighet att rapportera om den årliga förbrukningen av plastbärkassar till Europeiska kommissionen . Regeringen har gjort bedömningen att inte kommer att klara de kvantitativa mål som följer av förpackningsdirektivet utan ytterligare styrmedel. Det lämpligaste styrmedlet i syfte att minska förbrukningen av plastbärkassar är enligt regeringen en punktskatt. Utskottet delar fortfarande regeringens bedömning. Utskottet konstaterar att en förutsättning för att en bärkasse ska vara skattepliktig är att den i mer än försumbar omfattning består av plast. Det saknar betydelse för frågan om skatteplikt om påsen är gjord av förnybar plastråvara. Detta beror framför allt på att förnybar plast och s.k. industriellt nedbrytbar plast har samma negativa miljöpåverkan som fossil plast vid nedskräpning i naturen, i synnerhet genom spridning av mikroplaster. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att tillstyrka förslag om att utreda eller slopa skatten på plastbärkassar. Energiskatt, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2020/21:706 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:625 av Per Schöldberg och (båda C), 2020/21:827 av (S), 2020/21:2175 av (M), 2020/21:2661 av (L), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 30, 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 23, 24 och 27 samt 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 2. är ett nordligt beläget land med ett kallt klimat stora delar av året. Det innebär att vi är beroende av energi för uppvärmning. Svensk industri och energisektor behöver också villkor som är jämlika och gynnsamma. Därför förespråkar vi att energibeskattningen ses över ur ett internationellt perspektiv så att svensk industri kan ges optimala förutsättningar och verka på en konkurrensutsatt marknad. Olika energislag beskattas ojämlikt i och vi ser därför ett behov av att se över hur en harmonisering inom beskattning av energislag kan genomföras. Detta behöver ingå i en total översyn. Regeringen har infört en form av nettodebiteringssystem, eller vad som kom att kallas skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el, där producenter ska få en skattereduktion som motsvarar två gånger den energiskatt som belöper på den mängd el som mikroproducenten matat in på elnätet upp till . Detta gäller i den mån producenten gjort motsvarande uttag från nätet. Inledningsvis innebär denna reform kostnader i statsbudgeten, budgeteras skatteutgiften till . riskerar detta dock att bli kostsamt och får dessutom till följd att elproducenter som verkar på affärsmässig grund får en reducering på intäktssidan. Införandet av detta system är till synes uteslutande kopplat till att främja solceller. sänktes skatten markant för den elenergi som används i serverhallar och beskattades numera på samma nivå som andra elintensiva företag i . Det var ett förslag som drivit på innan det genomfördes och som var en högst välkommen förändring. Detta stärkte kraftigt konkurrenskraften för befintliga serverhallar i samt ökade sannolikheten för nyetableringar avsevärt. Det som har hänt därefter är att inte längre beviljar återbetalning av energiskatt för företag som driver serverhallar och som inte äger sin egen utrustning. Förändringen har även inneburit att serverhallsföretag har begärts i konkurs och flera uppges få det svårt framöver. tolkning är att det finns en risk att inte bara fler serverhallsföretag läggs ned utan också att går miste om framtida investeringar i branschen, vilket även kommer att innebära uteblivna arbetstillfällen. Denna tolkning får en stor betydelse för hur serverhallsföretaget bedriver sin verksamhet. Om företaget äger servrarna själv och hyr ut utrymmet medges återbetalning av energiskatt. Bedrivs i stället verksamheten som en tjänst, s.k. colocation, där servrarna ägs av kunderna, medges ingen återbetalning. Med anledning av den tolkning som har gjort anser vi att regeringen ska återkomma till med förslag som ska syfta till att skatten ska kunna betalas tillbaka oavsett vem som äger utrustningen. Energiskatt, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:625 av Per Schöldberg och (båda C) och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2020/21:706 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:827 av (S), 2020/21:2175 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2661 av (L), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 30, 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 23, 24 och 27 samt 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 2. behöver förbättra dagens oförmånliga villkor för medlemmarna i energikooperativ. Medlemmarna i kooperativen ska i huvudsak ha samma ekonomiska förutsättningar som privatpersoner. En översyn behöver göras av svensk lagstiftning med syfte att sänka eller slopa energibeskattningen för medlemmar i kooperativ som köper egenproducerad förnybar el, tillåta investeringsavdrag för medlemmar i kooperativa föreningar och ta bort uttagsbeskattning av kooperativa föreningar som säljer till självkostnadspris. Uttagsbeskattning för egenproducerad energi är unik i ett internationellt perspektiv. Jag ser i stället att det ligger ett nationellt intresse i att ha en väl spridd energiförsörjning på lokal nivå även ur säkerhetssynpunkt. Det är också värt att framhålla att mer kooperativt ägd sol- och vindkraft kan vara viktigt för att öka acceptansen av framför allt vindkraft hos befolkningen. Energiskatt, punkt 1 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:625 av Per Schöldberg och (båda C), 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2020/21:706 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:827 av (S), 2020/21:2175 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2661 av (L), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 30, 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkande 2 och 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 23, 24 och 27. Det behövs en koldioxidskatt på europeisk nivå så att det inte lönar sig att flytta utsläpp till EU-länder med lägre klimatambitioner. Genom en sådan skatt kan EU även med trovärdighet trycka på för att få fler länder i världen att följa efter. Skatten ska tas in på EU-nivå och vara en intäkt till EU-budgeten. Som ett första steg bör en harmoniserad lägstanivå för koldioxid-beskattning i EU:s medlemsländer införas. Jag vill också avveckla subventionssystemet av fossila bränslen som ska avslutas helt för att ge utrymme för nya klimatsmarta energialternativ. I stället vill jag att EU:s system för handel med utsläppsrätter som syftar till att reducera växthus-gaserna byggs ut. Systemet behöver vidareutvecklas, så att flera av de sektorer som står utanför införlivas i systemet. bör mängden tillgängliga utsläppsrätter kontinuerligt ses över eftersom priset på utsläpps-rätter historiskt varit alltför lågt. Ett gemensamt golv för priserna i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter kan bli ett viktigt steg på vägen mot en gemensam europeisk koldioxidbeskattning. Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:2638 av m.fl. (M) och 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 6. Skatter på transport, fordon och drivmedel bör vara proportionerliga och ändamålsenliga. Skillnaden i energiskatt mellan olika fordonstyper som drivs på el bör minska. Att det finns nedsättningar av energiskatten för vissa typer av elanvändning men inte för annan, liknande användning skapar en orättvisa. Exempel på detta är att spårbunden trafik som drivs på el har nedsatt elskatt, medan eldrivna fordon som inte är spårbunden, såsom elbussar och ellastbilar, inte har det. Även större skepp inom den yrkesmässiga sjöfarten har lägre skatt på . Dessa skillnader bör tas bort genom att elbussar och ellastbilar liksom batteridrivna fartyg och elhybrider också ges lägre skatt. Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:2638 av m.fl. (M) och 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkande 1. Regeringen bör låta utreda energiskatten på kollektivtrafik, exempelvis båtar och bussar, som går på el och tillkännager detta för regeringen. Jag vill ytterligare främja elburen kollektivtrafik och anser därför att skatten på el till kollektivtrafik ska sänkas. Kollektivtrafiken ökar kvinnors tillgänglighet till samhället. Att upprätthålla en fungerande miniminivå i kollektivtrafiken blir därför viktigt sett ur ett jämställdhetsperspektiv. Vi vet att kvinnor åker mer kollektivt än män: av kvinnorna och av männen reser kollektivt. Åtgärder som sänkt skatt på el till kollektivtrafiken bidrar därmed till ett mer jämställt samhälle. Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:2638 av m.fl. (M), 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkande 1. undantas i eldrivna kollektivfordon såsom tåg, tunnelbana och spårvagn från energiskatt. Elektrifierade bussar omfattas däremot inte av denna skattebefrielse. Möjligheterna för regeringen att låta elbussar omfattas av samma befrielse från energiskatt som elfordon på räls finns redan i energiskattedirektivet (2003/96/EG). har bekräftat detta och godkänner att medlemsstater inför skattebefrielse för elbussar. Regeringen bör med hänsyn till elbussars bidrag till bättre klimat, mindre luftföroreningar och minskat buller skyndsamt utnyttja den här möjligheten. Regeringen hävdar att elbussar redan stöds genom den s.k. elbusspremien. Det är en välkommen satsning, men jag vill påminna om att den dels är tidsbegränsad (till 2023), dels är ett stöd endast för inköp av bussar, inte för driften. På samma sätt som annan eldriven kollektivtrafik på räls är undantagen energibeskattning anser jag att även elbussarna ska vara det. Vidare har EU inlett en översyn och revidering av energiskattedirektivet som förväntas vara klar . Artikel 15.1 e i direktivet slår fast att medlemsstaterna får tillämpa skattebefrielse för energiprodukter och elektricitet som används för person- och godstrafik på järnväg, med tunnelbana, med spårvagn eller tråd-buss. Regeringen bör i den pågående processen agera för att formuleringarna ändras. Regeringen bör i utvärderingen och revideringen av EU:s energiskatte-direktiv verka för att elektrifierade bussar och därmed all utsläppsfri kollektivtrafik gynnas oavsett transportslag. Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:14 av (KD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2020/21:1129 av (M), 2020/21:1131 av (M), 2020/21:1132 av (M), 2020/21:1200 av (M), 2020/21:1379 av (M), 2020/21:1381 av (M), 2020/21:1383 av (M), 2020/21:1384 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2020/21:2571 av (M), 2020/21:2605 av (M), 2020/21:2643 av (M) yrkande 2, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 2. Skatter på transporter, fordon och drivmedel bör vara proportionerliga och ändamålsenliga. Vissa skatter är viktiga att värna som styrmedel för att reducera klimatpåverkan, som skatterna inte bör vara utformade på så vis att det blir en alltför stor börda för människor som är beroende av bilen i vardagen. Drivmedelsskatterna behöver bli lägre, flygskatten bör avskaffas i sin helhet och reseavdraget måste fortsatt värnas. Regeringens överindexering av skatten på bensin och diesel har pressat upp skatten på en nivå som innebär en obefogat stor kostnad för barnfamiljen och pensionären som är beroende av bilen. Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10 samt 2020/21:14 av (KD), 2020/21:1129 av (M), 2020/21:1131 av (M), 2020/21:1132 av (M), 2020/21:1200 av (M), 2020/21:1379 av (M), 2020/21:1381 av (M), 2020/21:1383 av (M), 2020/21:1384 av (M), 2020/21:2571 av (M), 2020/21:2605 av (M), 2020/21:2643 av (M) yrkande 2, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi vill se över hur svenskt skogs- och jordbruk ska kunna bli skattemässigt konkurrenskraftigt jämfört med omvärlden. Detta gäller inte minst punktskatt på bränsle. Vi föreslår därför en skattenivå i paritet med vårt grannland , men även direkta subventioneringar kan bli nödvändigt. är självförsörjningsgrad för livsmedel lägre än , till skillnad från . Detta innebär att våra livsmedelsbehov är beroende av fungerande handel över gränserna. Coronapandemin har påmint oss om hur sårbart är i händelse av utebliven handel med omvärlden. behöver därför en stärkt beredskap för kommande kriser, pandemier, oroligheter eller andra stora samhälls-påverkande faktorer som kan innebära störningar i den gränsöverskridande handeln. Med anledning av detta behövs återupprättade beredskapslager av bl.a. livsmedel samt en betydligt höjd självförsörjningsgrad. Skattepolitiken måste därför utformas så att svensk livsmedelsförsörjning blir mer livskraftig igen. är ett avlångt och till delar glesbebyggt land, jämfört med vissa andra länder. Införandet av indexering av skatten på bränslen har drabbat landsbygden. Vi menar att detta blir kontraproduktivt sett till att tillämpar ett reseavdrag. Ställer man indexering emot reseavdrag blir det två system med motverkande logik. Vi behöver snarare ha ett helhetligt glesbygdsperspektiv i denna fråga och se till att punktskatter och avdrag verkligen ger bästa möjliga förutsättningar för småföretag och hushåll utanför de större städerna. Därför menar vi att indexeringen av bränsleskatter bör tas bort. Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:14 av (KD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2020/21:1129 av (M), 2020/21:1131 av (M), 2020/21:1132 av (M), 2020/21:1200 av (M), 2020/21:1379 av (M), 2020/21:1381 av (M), 2020/21:1383 av (M), 2020/21:1384 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2020/21:2571 av (M), 2020/21:2605 av (M), 2020/21:2643 av (M) yrkande 2, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 2. Det finns skäl att se över det nuvarande skattesystemet i transportsektorn för att internaliseringsgraden av de miljöeffekter transporterna medför tydligare återspeglar de faktiska problemen och de geografiska förutsättningarna i landet. Detta kan vara ytterligare ett sätt att väga in glesbygdens skilda förutsättningar i transportsektorns skattesystem. En skatteväxling inom transportsektorn behöver utredas. Skatter och avgifter i transportsektorn behöver ses över i en bred översyn för att möjliggöra omställningen till hållbara transporter och möjligheten att leva och verka i hela landet. Utgångspunkter i denna översyn bör vara att skattesystemet differentieras efter klimatnytta och de olika geografiska förutsättningar som råder i . Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2020/21:14 av (KD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 2,