bet · H801SkU19 · 2021-03-31 00:00:00 — Avdrag beviljas dock inte för personliga levnadskostnader (9 kap. 2 § IL). I inkomstslaget kapital finns bara en beräkningsenhet och ingen uppdelning på förvärvskällor, vilket bl.a. innebär att kapitalförluster får dras av från alla slag av intäkter i inkomstslaget kapital. Kapitalvinster beräknas nominellt och är med några undantag skattepliktiga till . Bland undantagen kan nämnas de särskilda reduceringsregler som finns för beräkning av kapitalvinst vid avyttring av fastigheter och bostadsrätter. Avdrag för kapitalförluster beviljas mot samtliga övriga intäkter i kapital men är som huvudregel bara avdragsgilla till . I 67 kap. IL finns bestämmelser om skattereduktion för fysiska personer. Enligt 10 § ska skatten vid ett underskott av kapital minskas av den del av underskottet som inte överstiger och av det återstående underskottet. För investeraravdrag gäller särskilda regler enligt samma paragraf. En privatperson som har inkomst av tjänst och enbart utgiftsräntor får således skatten på tjänsteinkomsten nedsatt på grund av utgiftsräntorna, eftersom dessa medför ett underskott i inkomstslaget kapital. På samma sätt ger en kapitalförlust en sänkning av skatten på tjänsteinkomsten. I motion 2020/21:1355 av (M) föreslås att möjligheten att successivt ta bort ränteavdragen för bolån och i stället höja andra skatter ska utredas. I kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås att ränteavdragen ska trappas ned. Utskottet konstaterar att utvecklingen på bostadsmarknaden och hushållens höga skuldsättning är osäkerhetsfaktorer. Bostadspriserna och hushållens skuldsättning har ökat , vilket har inneburit en ökad risk för en kraftig priskorrigering, med stora effekter på hushållens konsumtion och bostadsinvesteringar. har regeringen dock arbetat med att stävja riskerna med skuldsättningen. En rad åtgärder har vidtagits för att stärka både hushållens och det finansiella systemets motståndskraft mot störningar i ekonomin, bl.a. skärpta kapitalkrav för bankerna, belåningsbegränsningar i form av bolånetak och ett förstärkt amorteringskrav. För att minska de risker som är förknippade med hushållens skuldsättning har det införts två amorteringskrav, 2016 och 2018. har också ett utökat mandat att lägga fram förslag till ytterligare makrotillsynsåtgärder för att t.ex. minska hushållens skuldsättning. Med anledning av effekterna av spridningen av covid-19 har dock beslutat att banker ska ges möjlighet att bevilja både nya och befintliga bolånetagare undantag från kravet på amortering . Utskottet konstaterar vidare att i den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, har bl.a. aviserats att en omfattande skattereform ska genomföras som bl.a. syftar till att minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Med hänsyn till det anförda anser utskottet inte att det finns skäl att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om en ändring av reglerna om ränteavdrag. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om ändrad fastighetsskatt för vindkraftsanläggningar. Jämför reservation 16 (SD). Regeringen föreslog i enlighet med ramöverenskommelsen på energiområdet att fastighetsskatten för vattenkraftverk stegvis ska sänkas med start . sänktes skattesatsen till av taxeringsvärdet, av taxeringsvärdet och av taxeringsvärdet. Ändringarna träder i kraft successivt vid fyra olika tidpunkter: , , och . Ändringarna ska tillämpas första gången på fastighetsskatt för , 2018, 2019 respektive 2020. I energiöverenskommelsen konstateras att svensk kärnkraft står inför stora investeringar för att möta kommande säkerhetskrav. har beslutat att dessa krav behövde vara uppfyllda 2020 eftersom reaktorerna i annat fall inte fick drivas vidare. Kärnkraften ska bära sina egna kostnader, och principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. Principerna från proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik kvarstår och innebär bl.a. följande: • Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. • Kärnkraftsparentesen är förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. • Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. • Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. • Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. I enlighet med energiöverenskommelsen föreslog därför regeringen att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer skulle avvecklas med start . Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer skulle avvecklas i två steg. I ett första steg sänktes skattesatsen , från till per megawatt och kalendermånad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Det avdrag som medges när reaktorer är ur drift som överstiger 90 kalenderdygn sänktes från till per megawatt och överskjutande kalenderdygn för att avspegla den förändrade skattesatsen. I ett andra avslutande steg upphävdes lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer . Enligt energiöverenskommelsen skulle den slopade skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och sänkningen av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk finansieras genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft som elintensiv industri skulle undantas. Regeringens bedömning var att skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft borde finansieras genom en höjning av normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänstesektorn. För att finansiera skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft gjorde regeringen bedömningen att normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft sammantaget behövde höjas med . innebar utfasningen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer –2018 att en större del av finansieringsbehovet uppstod , varför en större del av höjningen av energiskattesatsen också behövde ske dessa år. För att finansiera de stegvisa skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft i enlighet med energiöverenskommelsen föreslog regeringen att normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft skulle höjas i två steg. Förslaget att höja energiskattesatsen i två steg, när skattesänkningarna sker , motiverades främst av att det var önskvärt att begränsa antalet regeländringar. Genom ett första steg höjdes skattesatsen för av 2017 med . Denna höjning till kommer till uttryck genom en ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Eftersom helårseffekten av denna skatte-höjning uppstod 2018 finansierades energiskattehöjningen 2017 såväl de två stegen i avvecklingen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer –2018 som de två första sänkningarna av skattesatsen för vattenkraftverk –2018. Genom ett andra steg genomfördes en lagreglerad höjning av skattesatsen motsvarande summan av en indexomräknad skattesats enligt en prognos för prisutvecklingen fram t.o.m. och , vilket innebär en skattesats om för . Höjningen av energiskattesatsen med per kilowatt-timme 2019 bedömdes finansiera de två sänkningarna av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk –2020. I kommittémotion 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 16 föreslås att fastighetsskatten för vindkraft ska justeras till den normala industrifastighetsskatten. Utskottet har prövat frågan om en ändrad fastighetsskatt för vindkraft och avslog då motsvarande motionsyrkande (bet. 2019/20:SkU21). Utskottet anförde i huvudsak att regeringens förslag i proposition 2016/17:142 Skatte-förslag med anledning av energiöverenskommelsen tillstyrktes och att regeringen i propositionen lämnade förslag på beskattningsändringar som motiverades av ramöverenskommelsen på energiområdet. Utskottet anförde vidare att förslagen innebär att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer fasas ut i två steg, att fastighetsskatten för vattenkraftverk sänks i fyra steg samt att energiskatten på elektrisk kraft höjs i två steg. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och är inte berett att tillstyrka ytterligare ändringar av fastighetsskatten för elproducerande enheter. Motionsförslaget avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om förändrad boendebeskattning. Jämför reservation 17 (SD), 18 (C) och 19 (V). Bakgrund och gällande rätt Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxerings-värdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften ska räknas upp med utvecklingen av inkomst-basbeloppet. Uttaget av fastighetsavgift har begränsats för pensionärer och personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). Genom beslut (prop. 2009/10:33, bet. 2009/10:SkU15) utvidgades systemet med fastighetsavgift så att det även omfattar fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde, dvs. hus för vilka värdet understiger , och tomtmark för småhus som är bebyggd med småhus på ofri grund, t.ex. bostadshus på en tomt som arrenderas. Utvidgningen finansierades genom att taket för uppskovsbelopp sänktes . Kostnaden för lagfart varierar beroende på om man har köpt, ärvt eller fått en fastighet i gåva. Vid gåva och arv betalas normalt ingen stämpelskatt. Däremot betalas en expeditionsavgift på . Är det exempelvis flera olika förvärvare eller servitut på flera olika fastigheter innebär det flera expeditions-avgifter. Expeditionsavgiften är tänkt att täcka kostnaden för handläggningen. Vid köp av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteckningar betalas, utöver expeditionsavgiften, en stämpelskatt. Skatten beräknas på det högsta egendomsvärdet (köpesumman alternativt taxeringsvärdet). För privatpersoner och bostadsrättsföreningar är stämpelskatten för lagfart och inskrivning av tomträtt (lägsta kostnad är ) och för juridiska personer (aktiebolag, föreningar m.fl.) . Stämpelskatten på inteckningar i fast egendom eller tomträtt är av det intecknade beloppet. Innehav av hyresbostäder utgör näringsverksamhet, vilket utöver fastighets-avgiften medför en löpande konventionell beskattning i form av skatt på näringsverksamheten. Medel som sparas eller sätts av för framtida underhåll beskattas . I det system för beskattning av näringsverksamhet som gällde före skattereformen 1990 fanns ett flertal möjligheter att bilda obeskattade reserver, och vissa näringsidkare hade möjlighet att på ett mer omfattande sätt skattemässigt jämna ut sina inkomster. Det system för beskattning av näringsverksamhet som infördes genom skattereformen byggde på sänkta skattesatser och marginalskatter med en generöst utformad allmän reserveringsmöjlighet, numera i form av periodiseringsfond, och kraftigt inskränkta reserveringsmöjligheter i övrigt. Vid beräkning av näringsverksamhet kan avdrag göras för avsättning till periodiseringsfond. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får göra avdrag med högst av inkomsten. Juridiska personer får göra avdrag med högst . överlämnade betänkandet Vissa bostadsbeskattningsfrågor till regeringen (SOU 2014:1). Kommitténs uppdrag har bestått av fem delar, varav den första avser beskattningen av hyresbostäder, den andra beskattningen av delägare i oäkta bostadsföretag och den tredje beskattningen av kooperativa hyresrättsföreningar. Den fjärde delen avser reglerna om skattereduktion för rot-arbete och den femte delen skattereglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. För att förbättra den skattemässiga ställningen för hyresrätter föreslår kommittén att den kommunala fastighetsavgiften för hyresrätter avskaffas, om hyresrätten upplåts för bostadsändamål inom ramen för en näringsverksamhet. Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden omfattas inte av förslaget. Kommittén föreslår att kooperativa hyresrättsföreningar som hyr de lägen-heter som hyrs ut till medlemmarna ska beskattas på samma sätt som föreningar som äger de lägenheter som hyrs ut till medlemmarna. Detta innebär att de förstnämnda föreningarna inte ska beskattas för hyresrelaterade inkomster. Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet presenterade Utredningen om vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet slutbetänkandet Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet (SOU 2017:27). Uppdraget var att utreda de samhälls-ekonomiska effekterna av möjligheten att skattefritt sälja fastigheter i paketerad form. I uppdraget ingick att göra ett antal kartläggningar och analyser, bl.a. av den skattemässiga situationen för företag i fastighets-branschen, förekomsten av paketering av fastigheter, skattereglernas påverkan på ägar- respektive organisationsstrukturen samt rörligheten i fastighetsbranschen. På grundval av analyserna ska utredaren bedöma om fastighets-branschen eller investeringar i fastigheter kan anses vara skattemässigt gynnade. Vidare omfattade uppdraget vissa frågor om stämpelskatt. Utredningen föreslår bl.a. sänkt stämpelskatt från till . Utredningen bereds inom . I motion 2020/21:1890 av (S) föreslås en översyn av hur rättvisa villkor mellan upplåtelseformerna kan uppnås. I motion 2020/21:1173 av (M) föreslås en översyn av möjligheten att sänka skatterna på lagfarter och pantbrev. I motion 2020/21:2226 av (M) föreslås att regeringen ska överväga att avskaffa stämpelskatten. I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 25–27, 29 och 31 föreslås att fastighetsavgiften för utsatta grupper, t.ex. för pensionärer eller de som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning, ska sänkas ytterligare, att studentbostäder ska klassificeras som elevhem, att skattefria underhållsfonder ska införas för att skapa förutsättningar att hålla hyrorna på en lägre nivå, att det görs en utredning om att höja det skattebefriade beloppet vid andrahandsuthyrning för att stimulera till uthyrning och därmed kunna möta den ökade efterfrågan på bostäder och att kapitalvinstskatten vid försäljning av obebyggd tomtmark under vissa förutsättningar ska vara högre än vid ordinarie bostadsförsäljningar för att minska omfattningen av spekulation. I kommittémotion 2020/21:2554 m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22 föreslås en utredning av bostadsbeskattningen för att forma ett system som gynnar arbetsmarknadens och bostadsmarknadens funktionssätt och en utredning om möjligheten att införa ett avdrag för reparationer på bostadshus och ekonomibyggnader belägna på jordbruksfastighet i anslutning till näringsverksamhet inom jordbruk för att vackra kulturmiljöer ska kunna bevaras och för att bostäder som inte nyttjas ska kunna bli tillgängliga. I motion 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4 föreslås att skattefrihet vid delvis uthyrning ska införas för att skapa incitament att hyra ut delar av sin bostad och därigenom minska trycket på bostadsmarknaden och att skattefria underhållsfonder ska införas. I motion 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4 föreslås att studentbostäder ska klassificeras som elevhem och att beskattningen av studentkorridorer ska ske som en enhet och inte som enskilda studentrum så att fastighetsavgiften inte kan påföras. I kommittémotion 2020/21:2927 m.fl. (C) yrkande 28 föreslås en utredning om att slopa fastighetsavgiften för den som för permanentboende tar över en byggnad som inte används. I kommittémotion 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 12 föreslås en utredning om mer förmånliga skatteregler för andrahandsuthyrning och uthyrning av delar av den egna bostaden. I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 6 föreslås likaså en utredning om mer förmånliga skatteregler för andrahandsuthyrning och uthyrning av delar av den egna bostaden. I motion 2020/21:523 av (-) föreslås en utredning om att fastighetsavgiften ska tillfalla den kommun där fastigheten är belägen. I kommittémotion 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 13 föreslås en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas. I motion 2020/21:441 av (KD) föreslås en utredning om hur fastighetsaffärer på ofri grund kan hanteras på samma sätt som vanliga fastighetsaffärer. I kommittémotion 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 34 föreslås att det ska införas ett system där fastighetsägare ges möjlighet att avsätta medel för framtida renoveringar i en skattefri underhållsfond. har överlämnat sitt betänkande Vissa bostadsbeskattningsfrågor (SOU 2014:1) till regeringen. Kommitténs uppdrag har varit att se över beskattningen av hyresbostäder, av delägare i oäkta bostadsföretag och av kooperativa hyresrättsföreningar. Vidare har uppdraget bestått av att utreda skattereglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. betänkande bereds inom . Utskottet finner inte anledning att föregå denna beredning. Frågan om en översyn av stämpelskatten och dess utformning är aktualiserad inom genom Utredningen om vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. Regeringen har vidare givit Lantmäteriet i uppdrag att utreda om det finns förutsättningar för att införa generell stämpelskatteplikt för förvärv av fast egendom genom fastighetsbildning på samma sätt som vid förvärv genom exempelvis köp eller byte, och i så fall lämna förslag med den innebörden. Utskottet finner inte heller här skäl att föregripa regeringens beredning och pågående utredning. Utskottet har avslagit motsvarande yrkanden om att fastighetsavgiften för studentbostäder ska avskaffas (bet. 2017/18:SkU9). Som framgår av tidigare behandling har utskottet därvid anfört att den kommunala fastighetsavgiften för hyresenheter ändrades genom att både taket och procentsatsen sänktes samt att den generellt sänkta beskattningen av bostäder i hyreshus på detta sätt har fått ett genomslag även för hyreshus med studentbostäder. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och är inte heller nu berett att tillstyrka motionsförslag om ändrad eller slopad fastighetsavgift. Utskottet har vid tidigare behandlingar av olika motionsförslag om utbyggda skattefria reserveringsmöjligheter avstyrkt förslag om att reservera obeskattade medel till underhållsfonder i hyreshus med hänvisning till principerna bakom skattereform. Utskottet finner inte skäl att frångå sitt ställningstagande. Enligt tidigare lydelse av 3 § fjärde stycket lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, förkortad FSL, fanns möjlighet att sätta ned fastighetsskatten om en byggnad som var avsedd för användning inte kunnat användas eller hyras ut på grund av en eldsvåda eller liknande händelse. Vidare utgjorde samtliga grunder för nedsättning av fastighetsskatten, t.ex. brand, även grund för justering av taxeringsvärdet. Med hänsyn till det angelägna i att förenkla regelverket och mot bakgrund av de principiella betänkligheterna i möjligheten till dubbel skattelättnad ansåg regeringen att nedsättningen skulle utmönstras helt när regeringen föreslog att den statliga fastighetsskatten skulle ersättas med en fastighetsavgift. Utskottet tillstyrkte förslaget, och införde de nya reglerna (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). Utskottet vidhåller sin inställning om grunden för att avskaffa nedsättningsmöjligheten. Utredningen om bättre konkurrens i bostadsbyggandet överlämnade sitt betänkande Bygg och bo till lägre kostnad – förslag för bättre konkurrens i bostadsbyggandet (SOU 2020:75). Utredningen har tagit fram förslag som ska gynna en utveckling där lägre produktionskostnader återspeglas i boendekostnaderna och där företag med sådana affärsmodeller ges bättre förutsättningar att verka. Regeringen har vidare tillsatt utredningar som ska lämna förslag på hur de kollektiva hyresförhandlingarna kan effektiviseras (Ju2020/00130) och om fri hyressättning i nyproduktion (dir. 2020:42). Den nya modellen ska bidra till en långsiktigt välfungerande hyresmarknad och ett effektivt utnyttjande av det aktuella delbeståndet. Ytterligare utredningar och bostadspolitiska reformer kommer enligt regeringen att genomföras i syfte att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt med avseende på både hyresmarknaden och det ägda boendet. Investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande har reformerats och gjorts effektivare, och en andel av stödet har vikts till sociala kontrakt eller unga. För att minska risken för fallande bostadsinvesteringar och minskad sysselsättning inom byggbranschen avser regeringen att förstärka investeringsstödet så att det i ökad utsträckning bidrar till att planerade projekt kan fullföljas. Utskottet konstaterar att Socialdemokraterna, i den sakpolitiska överenskommelse som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras, som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Utskottet är inte berett att föregripa den pågående beredningen. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ändrad kapitalvinstbeskattning vid fastighetsförsäljning och om ändrade regler för beräkning av kapitalvinst. Jämför reservation 20 (M). Bakgrund och gällande rätt En kapitalvinst som uppkommer vid försäljning, byte och liknande överlåtelser av en tillgång beskattas utan hänsyn till hur länge tillgången har innehafts. Den allmänna skattesatsen för kapitalvinster är . Till följd av kvoteringsregler som anger hur stor del av vinsten som ska tas upp till beskattning blir den faktiska beskattningen lägre för vissa slag av tillgångar. När det gäller fysiska personers avyttringar av privatbostadsfastigheter medför kvoteringen att av kapitalvinsten beskattas. Av kapitalförlusten vid avyttring av en privatbostadsfastighet ska dras av (45 kap. 33 § IL). Vid avyttring av en fastighet beräknas kapitalvinsten som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången (försäljningspriset) minskad med utgifterna för avyttringen (försäljningsutgifterna) och omkostnadsbeloppet. Om den sålda fastigheten är en ersättningsbostad ska vinsten vid kapitalvinst- beräkningen ökas med det uppskovsbelopp säljaren har fått. Som ersättning eller försäljningspris räknas det pris som avtalats mellan säljare och köpare. Utgifter för avyttringen ska avräknas från ersättningen och inte inräknas i omkostnadsbeloppet (44 kap. 13 § IL). Som försäljningsutgifter räknas mäklarutgifter och annan försäljningsprovision, advokatutgifter, utgifter för värdering av fastigheten och andra utgifter som säljaren har haft för försäljningen. De principer för kapitalvinstbeskattning av fastigheter som beskrivits ovan gäller också för bostadsrätter. Icke yrkesmässig avyttring av bostadsrätter beskattas alltså i kapital, medan yrkesmässig avyttring beskattas i näringsverksamhet. För vinster från fysiska personers avyttringar av permanentbostäder i småhus och äkta bostadsrätter, dvs. i princip bostäder där avyttringen beskattas med 22 procents kapitalvinstskatt, kan uppskov med vinstbeskattningen beviljas om den avyttrade bostaden (ursprungsbostaden) ersätts med en annan bostad (ersättningsbostaden) inom från avyttringen. Som villkor gällde tidigare att både ursprungsbostaden och ersättningsbostaden skulle ligga i . Genom en lagändring utvidgades uppskovsmöjligheten till att också avse bostäder som ligger i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). De nya bestämmelserna gäller för avyttringar fr.o.m. , men får på begäran av den skattskyldige tillämpas även på avyttringar som skedde –. anpassades systemet för att göra det möjligt för att följa upp att obeskattade vinster på ersättningsfastigheter i utlandet återförs till beskattning i . I samband med att den statliga fastighetsskatten på bostäder avskaffades 2008 och ersattes med en fastighetsavgift höjdes kapitalvinstskatten för privatbostäder från av vinsten.