bet · H901FiU5 · 2021-12-10 00:00:00 — Resultatet blev inte som önskade och inte heller som önskade, men det är positivt att en överenskommelse och kompromiss kunde nås av 27 medlemsländer med väldigt olika ingångar och förutsättningar. Det är välkommet och viktigt att resurserna i återhämtningsfonden blir tydligt kopplade till de länder som drabbas särskilt hårt av pandemin och att de kommer med krav på ekonomiska och politiska reformer. Det har varit avgörande för att medlen ska vara tätt länkade till länders respekt för rättsstatens principer, dvs. åtföljas av en strikt konditionalitet under vilken ett land kan bli av med sina EU-medel om principerna inte följs. Det är av stor vikt att nu följa upp och driva på för att dessa krav ska efterlevas och vara verkningsfulla. Det finns aspekter av återhämtningsfonden och budgeten som motsätter sig, däribland en utökning av EU:s förmåga att ta in egna intäkter, exempelvis genom en digital skatt på techbolag. Vi ser det inte som önskvärt eller aktuellt att lämna över vårt självbestämmande kring skattepolitiken till EU, och vi kommer att arbeta för att bevara skattepolitiken på nationell nivå när konkreta lagförslag presenteras. Frågor om Europeiska unionens budget, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 28. Skattepengar inom EU måste användas effektivt på platser där de behövs mest och måste en motprestation krävas. Hela EU gynnas om alla delar av unionen växer ekonomiskt och därför måste de ekonomiska bidragen i större utsträckning gå till investeringar i de fattigaste EU-länderna. Satsningarna ska gå till projekt med tydligt europeiskt mervärde. Stöd som går till medlemsländer på nationell nivå behöver minska och det som kvarstår i ska gå direkt till regional eller lokal nivå. Det ska även vara möjligt att ge EU-stöd direkt till organisationer verksamma i civilsamhället. Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (V) (V) anför: står inte bakom EU:s långtidsbudget (multiannual financial framework, MFF). Vi menar att mindre pengar ska gå till militär, gränspolitik och jordbruket som behöver ställa om till förmån för återhämtningspolitik genom sociala investeringar, grön omställning och modern infrastruktur. Utgiftsområdet utgår från den beräknade svenska avgiften, som grundar sig på MFF och beslut fattade utanför den svenska . Vi har därför inget annat förslag till utgiftsram. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 27: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att för ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för (avsnitt 2.8.1). 2.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:3246 av m.fl. (C): 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska motsätta sig ytterligare åtgärder på skatteområdet inom EU och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3686 av m.fl. (C): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-medel som betalas ut från återhämtningsfonden bör åtfölja kraven på rättsstatens principer och att denna konditionalitet bör efterlevas på ett effektivt sätt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bidrag från EU och tillkännager detta för regeringen. Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till anslag. Anslag inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen [1] Förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av om den fleråriga budgetramen 2021–2027. [2] Rådets beslut /2053/EU, Euratom av om systemet för egna medel och om upphävande av beslut /335/EU, Euratom. [3] Rådets beslut /2053/EU, Euratom av om systemet för egna medel och om upphävande av beslut /335/EU, Euratom. [4] och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. [5] Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/293 av om den fleråriga budgetramen –2027. Avgiften till Euro-peiska unionen är kritiskt till den långtidsbudget som EU har antagit. Vi vill se mindre pengar till militär och gränspolitik och till det jordbruk som är klimatskadligt. I stället vill vi se en återhämtningspolitik med sociala investeringar, grön omställning och modern infrastruktur. Vi är också kritiska till att EU öppnat upp för att införa fler avgifter på EU-nivå, något som måste säga nej till om och när sådana skarpa förslag kommer. Ett område som fått extra anslag i EU-budgeten är säkerhet och försvar. är starkt emot det gemensamma försvarsarbetet inom EU. Vi säger nej till alla planer på upprustning och inte minst till gemensamt försvar. Vi menar att och arbetet för fred och nedrustning gynnas av att vårt lands alliansfrihet garanteras. ger EU våra grannar ekonomiskt stöd för att de ska hålla flyktingar borta. I stället för att man har egna räddningsfartyg på överlåts detta till . Men det kommer rapporter om omänsklig hantering vid dessa så kallade räddningsinsatser och om hur flyktingarna sedan behandlas i . fortsätter EU det här samarbetet och utvecklar det. Även samarbetet med fortsätter oförminskat. Vid EU:s yttre gräns tvingas flyktingar tillbaka via så kallade pushbacks, och deras rätt att söka asyl tas ifrån dem. vill se en annan politik som garanterar människor asylrätt och mänskliga rättigheter. Vi var också kritiska till den återhämtningsfond för medlemsstater som är i full gång. drev att fonden borde vara en angelägenhet för och inte för alla medlemsstater. De länder som sagt nej till valutasamarbete i EMU borde ha stått utanför. I grunden är för samarbete och solidaritet mellan medlemsländer, men vi är mycket kritiska till resultatet av förhandlingarna av återhämtningsfonden. Viktiga program som miljö och forskning fick minskade anslag för att medlemsstaterna skulle få högre bidrag och få möjlighet att låna mer i fonden. I stället för en återhämtningsfond på EU-nivå hade velat se andra alternativ för att hjälpa länder i kris. Redan hårt skuldsatta länder bör inte skuldsättas ytterligare. För att underlätta för medlemsländer att återhämta sina ekonomier efter coronapandemin borde på EU-nivå ha verkat för skuldnedskrivning i stället för ökade lån. Vi kan nu se hur på grund av den budget som antogs av än en gång måste göra om sin ansökan om stöd från fonden, då M-KD-SD-budgeten plockade bort flera av de satsningar inom miljö- och digitaliseringsarbetet som sökt medel för. vet vi inte om och när vi kommer att få stöd från fonden. Där har vi sällskap av länder som och , som båda kan få problem med stödet eftersom de inte lever upp till rättsstatens principer. har kommissionen inte infört de regler om konditionalitet som man har beslutat om. Det är något som måste trycka på för. Våra skattemedel ska inte gå till ekonomiskt stöd till odemokratiska länder. Eftersom budget för EU avgörs av EU:s långtidsbudget och de budgetbeslut som fattats utanför har vi inget annat förslag till budget, men vi har ett särskilt yttrande. Vid EU:s yttre gränser kommer man nog inte att få en särskilt god jul. Men det ska inte hindra mig från att här i talarstolen önska talmannen, kansliet, utskottet och alla som tittar och lyssnar en riktigt god jul och ett gott nytt år. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avgiften till Euro-peiska unionen Med anledning av att diskussionen om återhämtningsfonden togs upp i anförandet vill jag vara väldigt tydlig i den frågan. Det stämmer att vi har gjort förändringar i statsbudgeten som påverkar den svenska ansökan i återhämtningsfonden. Men det är också så att utskottet har fått en föredragning av nye finansmarknadsminister - det var nog till och med finansministern som var där - och han var väldigt tydlig med att man inte såg några som helst problem med att utbetalningen till skulle bli försenad och att man inte heller såg några som helst problem med att göra de korrigeringar som behövs. Det visade sig faktiskt bara vara på en post som man behöver göra någon förändring. När man gör en ansökan till EU om de här pengarna och sedan, som det har varit i flera länder, har val, byter regering eller gör andra saker - har gjort förändringar i statsbudgeten - får man göra en korrigering till EU. Detta är inget konstigt; det har ett antal andra länder också gjort. Sedan är det ju inte fel att ligger så långt bak i ansökningsprocessen. Vi i har ifrågasatt varför inte har fått in sin ansökan. var det regeringen själv som insåg att man behövde göra om ansökan eftersom den inte var komplett från början. Jag tror inte att vi ska dramatisera den här frågan särskilt mycket. har dessutom inte sökt förskottsutbetalning av dessa pengar, eftersom de går rakt in i statsbudgeten. Det är ju inte heller så att de här EU-pengarna äventyrar några projekt som vi har i . Alla projekt som vi gör i betalas från den svenska statsbudgeten, och sedan går EU-pengarna rakt in i budgeten. Det som lyfte upp i sitt anförande är faktiskt ett icke-problem. Jag kan inte direkt tacka för frågan, för det var ju ingen fråga utan ett försvarstal för budget. Själv tycker jag att det är lite pinsamt att gör sällskap med de länder som inte har fått någon utbetalning från fonden på grund av att de inte är demokratiska. Sedan finns det ytterligare ett land som inte har lyckats få till en regering, trots att man hade val . Jag skulle önska att vi hade fått igenom den här ansökan och fått de pengar vi har ansökt om. har som sagt inte varit för denna fond, men när vi nu betalar in så mycket pengar från svensk sida är det ju viktigt att vi får tillbaka dessa pengar. Det blir också lite konstigt när säger att pengarna går rakt in i statsbudgeten och att vi inte behöver dessa pengar. Både den nuvarande och den tidigare finansministern har i debatter varit tydliga med att vi har räknat in de här pengarna när vi har gjort de olika klimat- och digitaliseringssatsningarna. Att man skulle kunna söka pengar var ju känt när dessa satsningar lades in i budgeten. Vi i skulle gärna se mer satsningar, men det är ju inte vi som styr den här budgeten. Jag vill också påminna om en sak. Även om finansministern sa att det nog skulle gå att lösa detta var han väldigt tydlig med att det inte skulle bli enkelt; det skulle krävas lite trixande för att hitta de poster som man skulle kunna föra upp i ansökan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avgiften till Euro-peiska unionen Jag tycker att den här diskussionen spårar ur lite när den börjar att kopplas till andra stater och deras eventuella problem med demokratin - det har ju ingenting alls med den här saken att göra. Det som har hänt i är att landet har fått en ny regering. Förlåt mig - borde ha fått en ny regering, såklart, men det har tyvärr inte skett. har däremot fått en ny budget. I den budgeten har vi gjort vissa förändringar och tagit bort vissa saker som vi inte tyckte var vettiga. Eftersom regeringen räknade in dessa saker i sin gamla ansökan får man nu göra en uppdatering av ansökan. Jag tycker inte att det är något problem över huvud taget. Jag sa för övrigt inte att vi inte behöver pengarna, utan jag sa att vi inte behöver pengarna för att genomföra dessa projekt. De bekostas inte direkt av EU-medlen, utan de bekostas av vår statsbudget. Sedan går EU-medlen in i statsbudgeten. Därför är detta, som sagt, inget problem. Personligen tycker jag att detta faktiskt är ett jätteproblem. Det är kanske inte ett jätteproblem att ansökan blir försenad eller att vi måste göra om den, utan det stora problemet är anledningen till att måste göra om ansökan. Detta beror ju på att med sina samarbetspartner har dragit bort stora satsningar på miljö och klimat. Vi i har en budget som inte alls är lika stark när det gäller de klimatsatsningar som vi verkligen behöver göra för att vi ska uppnå målen i samt för att en klimatneutral värld och ett klimatneutralt ska kunna uppnås. Detta är det stora problemet. Det stora problemet är och deras konservativa kamraters budget, inte ansökan i sig. Med detta sagt tycker jag dock fortfarande att det är pinsamt att vi gör sällskap med de odemokratiska länderna i och med att vi fortfarande inte har fått ansökan beviljad. Medlemskapet i Europeiska unionen har stor betydelse för och . Med vår union kan vi medborgare i utverka sätt för att demokratisera tillvaron, reglera våra mellanhavanden och skapa en utveckling som är fredlig och som bringar välstånd. Det här utgör fundamentet i samarbetet. De krig som har förskräckt vår kontinent räcker som erinran för att inse unionens relevans. Utvecklingen för oss i är beroende av hur vår omvärld har det - i synnerhet den nära omvärlden. Det är av vår export som går till EU. Att våra handelspartner har en god ekonomisk utveckling och därmed efterfrågar det som vi tillverkar påverkar direkt huruvida vi har en god ekonomisk utveckling. Det ska man minnas när man pratar om återhämtning i . Med EU kan vi även upprätthålla demokratiska regler och värderingar i . Detta gäller förresten inte bara - när medlemsländerna talar med en gemensam röst om spelreglerna i världen gör det skillnad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avgiften till Euro-peiska unionen Samarbetet ger oss verktyg att lösa bekymmer och ta steg framåt, som inom klimatpolitiken, när alla länder åtar sig att leva upp till regler och mål. Att ligga före här är dessutom en konkurrensfördel; det ser vi inte minst här i . Men samarbetet måste alltid utgå från människornas väl; detta är vår socialdemokratiska kärna och vår ingång i gemenskapen. Den fria rörligheten ska vara positiv och inte tillåtas innebära att människor utnyttjas som slit-och-slängvaror på arbetsmarknaden. Därför ska löntagares rättigheter och sociala frågor alltid vaktas. Välfärden ska också värnas och utvecklas. Det får inte vara den lägsta ambitionen som sätter för skattenivåer och regleringar. Medborgarna ska känna att det är de som styr över sina liv och över samhället - inte att de blir styrda. Om något av detta faller - om människor utnyttjas, välfärden eroderas eller demokratin urholkas - förändras samvaron från en konstruktiv till en destruktiv kraft. Människorna och länderna vänder varandra ryggen. De sluter sig. Politikens verkningsgrad krymper. Konflikter förlorar möjligheter till fredliga lösningar. Konfrontation och hetsande vinner mark. försvagas, försvagas och vi medborgare tappar inflytande över vår gemensamma samhällsutveckling. I det socialdemokratiska börjar och slutar allt med det sociala och det demokratiska. När EU förhandlade om hur den kommande långtidsbudgeten skulle utformas - och som en följd av detta också om storleken på medlemsavgift - var ingången från , från regeringen och, ytterst, från dåvarande statsministern mycket tydlig: Den svenska avgiften skulle behållas låg. Riskerna för att avgiften skulle höjas var överhängande, i synnerhet sedan britterna lämnat EU. Men Löfven och lyckades - mot alla odds, och till många andra européers förtret, behölls avgift låg. Vår linje om en disciplinerad budgetprocess ligger fast. Vi anser att intäkterna ska avgöra nivån på åtagandena samt att insatser ska vara ändamålsriktiga och effektiva och skapa mervärde för unionen. Men grunden för den europeiska ekonomiska politiken läggs i att medlemsstaterna har ordning och reda i sina ekonomier, och här finns mycket att göra. Fler länder borde öka sin sysselsättningsnivå, inte minst genom att föra en jämställdhetspolitik för att också kvinnor ska delta på arbetsmarknaden, få egen försörjning och uppnå självständighet. Fler borde etablera generella trygghetssystem så att medborgarna har skyddsnät och möjlighet till omställning. Och fler länder borde ha en skatteuppbörd som gör att man kan börja finansiera en modern välfärd. Dessa förstärkningar skulle skapa tillväxt och jämlikhet och lyfta länderna och unionen. EU:s roll borde vara att driva på för detta, så som gjorde under senaste ordförandeskapet. Även om den svenska medlemsavgiften som sagt har behållits låg har den stigit. Det har sin grund i att en del av avgiften är kopplad till vår bni, vilket är ett mått på den ekonomiska utvecklingen. Ökningen beror alltså främst på att ekonomi utvecklats starkt och relativt sett starkare än övriga EU-länders. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avgiften till Euro-peiska unionen Senast kom siffror som visar att arbetslösheten i nu har sjunkit ned under den nivå som rådde före pandemin. Det är ju ett styrkebesked. Och självklart är detta något som vi ska hålla i. Vi ska fortsätta att utveckla de nya jobben, de som ligger längst fram i klimatomställningen, och vi ska rusta människor för att kunna ta de nya jobben. Det stärker i sin tur välfärden. Så tar vi ansvar, och så kan vi gå före i . Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag vill också framföra en godjulhälsning till utskottet. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Sedan ska jag framföra min lilla invändning som jag även hade i vår förra debatt. hävdar att ekonomi har utvecklats väldigt starkt. Sanningen är att den svenska ekonomin utvecklats något mindre svagt än andra länders, och det var det som gjorde att vi tyvärr fick en väldigt kraftig ökning av vår avgift under innevarande år. För ganska exakt stod jag i denna talarstol och debatterade det årets budgetbeslut rörande EU-avgiften. Jag framförde då min och oro för en kraftigt stigande EU-avgift kommande år. Då visste vi inte att det inte bara skulle bli en kraftig svensk avgiftshöjning 2021, utan att vi även skulle tvingas delta i en omfattande så kallad återhämtningsfond där vi med lånade medel ska sätta kommande generationer i skuld för att ge bidrag till europeiska länder som misskött sin ekonomi . Tyvärr gick inte förhandlingarna väg, även om försökte framställa det så. Den har uppenbara problem att ta till vara intressen i EU fullt ut. Det gäller inte bara EU-avgiften och misslyckandet med återhämtningsfonden; vi ser det även på andra områden. Ett exempel är EU-förslaget om minimilöner, ett annat är det hotande förslaget om taxonomi med tillhörande delegerade akter som hotar att slå hårt mot svenskt näringsliv, svenska jobb och svensk energiförsörjning. På punkt efter punkt visar det sig att inte kan stå emot starka krafter i EU som driver på för beslut som tyvärr ofta missgynnar . För oss moderater, som i grunden är positiva till det svenska EU-medlemskapet, är det oroväckande att inte lyckas bättre. I en förlängning hotar detta det svenska folkets stöd för EU-medlemskapet. Det är viktigt att regeringen tydligt prioriterar EU-frågorna och ser till att statsråden kommer in i diskussionerna tidigt i processerna och inte låter förhandlingarna helt skötas av tjänstemän. I årets höständringsbudget tillkom som sagt plötsligt och oväntat ytterligare 9 extra miljarder i kostnad detta år för den svenska EU-avgiften, detta till följd av att andra EU-länders ekonomier utvecklats ännu sämre än den svenska, varvid andel av redan beslutad EU-avgift ökade. Att den svenska kostnaden för EU-avgiften ökar med hela 9 miljarder under innevarande år är dramatiskt. Det är en så stor post i statens budget att den kan jämföras med hela budgeten för bostadstillägg för pensionärer eller en tredjedel av budgeten för hela polisväsendet. Det är alltså inga kaffepengar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avgiften till Euro-peiska unionen Att gång på gång drabbas av stigande kostnader för EU-medlemskapet som inte återspeglas i direkt nytta för svenska skattebetalare är ett bekymmer. Inom EU finns också starka röster för att införa vad som i praktiken kan kallas rena EU-skatter. Från svensk sida är en stor majoritet av partierna negativa till detta. Det blir oerhört viktigt för att försöka samla en majoritet av EU-länderna mot dessa förslag. Detta får inte bli ännu en fråga där viker ned sig. Skattebeslut måste tas i enighet i EU, och det får inte råda några som helst tvivel om att kommer att säga nej till alla försök att ge EU direkt eller indirekt beskattningsrätt av EU:s medborgare. När det gäller EU blir det ofta mycket diskussioner om just budget och pengar. Det blir då lätt att man glömmer de grundläggande värden och tankar som var grunden när EU bilades. Det handlar om synen på det öppna demokratiska samhället, yttrandefriheten, fria val, fri press, medborgerliga fri- och rättigheter och politikens respekt för medborgarna, men också om samarbete i stället för protektionism och överdriven nationalism. Pandemin har ställt allt detta på hårda prov. Många medborgare i EU upplever en stor trötthet och frustration över begränsningar, restriktioner och även kring frågan om vaccinationspass eller covidpass och andra krav för att få leva ett normalt liv och röra sig fritt i sitt eget land eller resa inom EU. Många åtgärder slår direkt mot den egna ekonomin, både för privatpersoner och för företag. I flera EU-länder ser vi också en förfärande utveckling med lagstiftade tvångsvaccineringar, något som i alla fall inte jag tycker hör hemma i ett civiliserat samhälle. Men vi ser även indirekta vaccintvång i många länder, där medborgare som inte vaccinerar sig i vissa fall får sina liv och sina möjligheter till försörjning begränsade på ett ibland orimligt sätt. Även i finns en sådan diskussion, även om svenska myndigheter har varit försiktiga med att ta till krav på vaccinationspass. har vi under pandemin sett oroväckande tecken på protektionism och missriktade nationella åtgärder som har skadat sammanhållningen i EU. tror jag att de flesta inser att EU bäst bekämpar olika hot genom samarbete och inte genom stängda gränser. Politikerna, både nationellt och i , borde rimligen se som sin huvuduppgift att försöka motverka splittring och hålla samman både sina egna länder och EU under den pågående krisen. Just nu går tyvärr utvecklingen lite i en annan riktning. Jag är djupt bekymrad över vart både vårt land och andra EU-länder är på väg. Diskussionerna om olika restriktioner och krav på vaccinationspass bygger mycket på känslor. Tonen i samhällsdebatten är mycket hård och oresonlig, och enskilda människor och arbetsgivare utövar påtryckningar, exempelvis för eller mot vaccinering. I många länder genomförs omfattande demonstrationer, och ibland urartar dessa till sammandrabbningar med polis och motdemonstranter. I går kom nyheten om ett planerat mord på en tysk politiker med koppling till politiska beslut om pandemirestriktioner. Konspirationsteorier kring såväl pandemins existens som vaccinens effekt undergräver förtroendet för både politiker och myndigheter. Ovanpå detta finns en principiell diskussion om hur krav på vaccinationspass i olika sammanhang går att förena med grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avgiften till Euro-peiska unionen Följderna av allt detta är svåra att överblicka, men det är en mycket större fråga än bara den om pengar och kostnaderna för EU. Jag tror faktiskt att det kommer att ta att läka såren. En samhällskris möter vi gemensamt med respekt och omtanke, gärna också med kärlek till våra medmänniskor och inte uppdelade i två läger, inte polariserade, rädda och hatiska mot varandra. Om jag får framföra en önskan inför jul och nyår är det att människor visar respekt för varandras åsikter och inser att vi är en och samma mänsklighet som tillsammans måste hantera den pågående pandemin. Jag hoppas också att beslutande politiker inser att det är i en kris som politiken prövas och att det är då man måste klara att stå upp för mänskliga fri- och rättigheter och inte inskränka människors frihet mer än absolut nödvändigt. Jag är nu inne på mitt sextonde år som ledamot i riksdag. Det vi upplevt under detta och föregående år liknar inget vi tidigare upplevt.