bet · H801NU18 · 2021-03-15 00:00:00 — Att få bearbetningskoncession och de miljötillstånd som krävs för att kunna öppna en ny gruva innebär ofta långa, kostnadskrävande och godtyckliga byråkratiska processer. En modell som vi anser borde prövas för att komma till rätta med dessa problem är en s.k. one-stop shop för de tillståndsprocesser som föregår en gruvetablering. Det innebär att en myndighet får i uppdrag att koordinera processen och att denna myndighet är den enda parten som ställer frågor till de tillståndssökande gruvbolagen. Vi noterar att även regeringens egen myndighet har lyft fram denna modell som ett intressant alternativ. Regeringen bör därför införa en s.k. one-stop shop i enlighet med det anförda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Äganderätt och ersättningar, punkt 2 (M, C) av (M), (C), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:942 av (M) och 2020/21:1972 av (M) samt 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 i denna del, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:1552 av (M), 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 29 i denna del. Vi står för en politik som ger ägande och ägare goda villkor. För oss är ägande-rätten en grundläggande byggsten i ett demokratiskt samhälle. Den är också en nödvändig förutsättning för ekonomisk tillväxt och för att det ska skapas resurser till gemensamma angelägenheter. Äganderätten är dock mer än bara det materiella. Det kan handla om generationer som knyts samman på en gemensam plats eller en känsla av att skapa något för kommande generationer. I längden är en sådan inriktning avgörande för stark tillväxt och hållbart hög sysselsättning. Gruvbrytning innebär ofta en påverkan på miljön och ett intrång för den enskilde markägaren. Som kompensation för intrånget utgår en s.k. mineralersättning. Gruvbrytning innebär att olika samhällsintressen ställs mot varandra. Det handlar om arbetstillfällen och näringens bidrag till samhällsekonomin samt den nytta metallerna och mineralerna kan ge. Det handlar även om intressen för skydd av värdefull natur samt den enskildes äganderätt. Vi menar att det måste finnas en rimlig balans mellan dessa intressen och att ersättningen vid brytning måste vara väl avvägd. Vi menar att det är angeläget att de äganderättsliga frågorna ges större uppmärksamhet i allmänhet och inom det mineralpolitiska området i synnerhet. Vi anser att det regelverk som omgärdar mineralfrågorna inte tar tillräcklig hänsyn till äganderätten och att regeringen därför bör tillsätta en utredning som syftar till att förstärka äganderätten i gruvnäringen och ge markägarna en rimlig avkastning. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Äganderätt och ersättningar, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 i denna del och 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2020/21:942 av (M), 2020/21:1552 av (M), 2020/21:1972 av (M), 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 13, 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 29 i denna del. har rikliga förekomster av , och gruvnäringen är mycket betydelsefull såväl för vissa regioner som för landet som helhet. mineralresurser är det svenska folkets tillgångar, och vi anser därför att det är rimligt att det värde som dessa tillgångar genererar ska komma medborgarna till del och ser ett behov av att mineralersättningen reformeras. Genom mineralersättningens nuvarande konstruktion får staten en alldeles för liten del av det värde som gruvnäringen genererar, som staten tvingas stå för tunga investeringar i bl.a. infrastruktur. Vi anser att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen i dessa frågor och att en reformerad mineralersättning skulle kunna göra det enklare för staten att bedriva en aktiv gruv- och mineralpolitik. Mineralersättningen bör därför höjas från nuvarande till totalt . Markägarens andel bör kvarstå på den nuvarande nivån, medan den resterande delen ska tillfalla staten. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Äganderätt och ersättningar, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 29 i denna del och 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 i denna del, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:942 av (M), 2020/21:1552 av (M), 2020/21:1972 av (M), 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 3. Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för vårt lands utveckling. Den sysselsätter ca 13 000 personer och genererar därtill många fler jobb. Mineralpolitiken, som anger ramarna för näringen, bör enligt min mening därför hänga samman med en vision om att hela landet ska leva. I är t.ex. över hälften av investeringarna direkt eller indirekt kopplade till gruvnäringen och i . Minerallagen har varit föremål för diskussion och väcker frågor utifrån flera aspekter. Ett skäl till kritik som framkommit är att markvärdet och affektionsvärdet för mark påverkas negativt när undersökningstillstånd beviljats inom ett område. Ett annat skäl är oro bland närboende som inte är direkt berörda markägare. Den ersättningsskyldighet som verksamhetsutövaren har gäller endast gentemot markägaren. Som kristdemokrat håller jag äganderätten högt. Dessvärre tvingas jag konstatera att äganderätten har en förhållandevis svag ställning i minerallagen. Markägarens inställning har ingen egentlig betydelse när det gäller om gruvbrytning ska påbörjas på marken eller inte. Markägaren äger inte heller mineralen. kan jag konstatera att behovet av flera av de som omfattas av minerallagen ökar i och med omställningen till ett hållbart samhälle. Framtiden ställer därmed krav på en rad avvägningar och jag är av uppfattningen att regeringen därmed behöver tillsätta en utredning som ser över minerallagen och bl.a. tittar närmare på om det finns anledning att ändra äganderättens utsträckning under markytan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Äganderätt och ersättningar, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 i denna del, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:942 av (M), 2020/21:1552 av (M), 2020/21:1972 av (M), 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 29 i denna del. Jag vill inledningsvis framhålla att vi liberaler värnar äganderätten. Jag anser därför att miljö- och naturvårdsinsatser ska genomföras i god dialog med markägare som har förvaltat och skött sin skog och jord i många generationer. I takt med teknikutvecklingen ökar behovet av metaller och för att kunna förse industrin med de råvaror som behövs för att tillverka elektroniska produkter. har gruvföretag stora möjligheter att inleda prospektering som kan påverka miljön och inskränka markägarnas äganderätt. Däremot är själva gruvdriften förknippad med omfattande miljöprövningar och tillstånd. I den politiska överenskommelsen mellan Liberalerna, Socialdemokraterna, , det s.k. januariavtalet, har de fyra partierna enats om att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska förbjudas på motsvarande sätt som gjorts med uran att och regelverket för när får utvinnas från alunskiffer ska skärpas. Som redovisats i det föregående har en utredare tittat närmare på vissa av dessa frågor och målet är att ha ny lagstiftning på plats fr.o.m. . Utredningen är dock begränsad till frågor om utvinning av från alunskiffer men kan enligt min mening ge god vägledning för hur den kommande lagstiftningen kan utformas. I detta sammanhang menar jag att det även finns behov av att regeringen ser över möjligheterna att stärka markägarens äganderätt i samband med prospektering. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mineralersättning som en prioriterad fordran, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi har tidigare i betänkandet understrukit vikten av att äganderätten stärks i samband med sådana intrång som förekommer med stöd av minerallagen. I anslutning till det vill vi här även framhålla vikten av att förstärka markägarnas rättigheter när ett gruvbolag går i konkurs och kan betala ut mineralersättning. Vid några av de gruvbolagskonkurser som har förekommit har det visat sig vara oklart om mineralersättningen ska betraktas som en prioriterad fordran. Vi ser det som principiellt viktigt att få klarhet i om markägare ska ha en prioriterad ställning efter en gruvkonkurs och därmed också ha större chans att få ut sin mineralersättning. Därför anser vi att regeringen även bör se över markägarnas rättigheter som fordringsägare av sin del av mineralersättningen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utvinning och vissa miljöfrågor, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 13, 2020/21:1117 av (M), 2020/21:2556 av och (båda M), 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 24, 2020/21:3060 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 29 i denna del. Att det finns goda förutsättningar för att uppnå ett resurseffektivt samhälle ser vi som mycket angeläget. Det finns många fördelar både ur ett miljömässigt och ett ekonomiskt perspektiv med att optimera användningen av tillgängliga resurser. Politikens uppgift är därför att skapa goda förutsättningar för olika aktörer att ta ansvar för sitt avfall och att värna principen om att förorenaren betalar. Omställningen till en cirkulär ekonomi måste präglas av kostnadseffektivitet och resultatorientering och inte av dyr, kortsiktig symbolpolitik. Gruvnäringen är onekligen en viktig industri i . Det är dock ingen nyhet att gruvnäringen genererar en betydande mängd avfall. presenterade SGU och ett förslag på en strategi för hanteringen av gruvavfall. Enligt förslaget ska det finnas en tydligare koppling mellan gruvors avfallsplan och den ekonomiska säkerhet som gruvföretagen måste ställa för en eventuell sanering. Enligt en uppföljning som gjort av regeringens åtgärder på området har inte mycket hänt. Företrädare för i utskottet har under flera riksmöten påtalat att regeringen bör vidta åtgärder för att inkludera kostnader för avfallshantering vid prövning av bearbetningskoncessioner. I dagens system finns det en risk för att sådana verksamheter som egentligen inte är ekonomiskt bärkraftiga beviljas bearbetningskoncession, eftersom man vid prövningen inte inkluderar kostnaderna för avfallshanteringen. Eftersom regeringen inte agerar för att lösa detta problem ser vi det som nödvändigt att åter förorda ett riksdagsuttalande på området. Vi anser att regeringen bör se över möjligheterna att inkludera avfallskostnader vid prövning av en fyndighets brytvärdighet. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utvinning och vissa miljöfrågor, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 13 samt 2020/21:1117 av (M), 2020/21:2556 av och (båda M), 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 24, 2020/21:3060 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 39, 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 29 i denna del. Efterfrågan på metaller och ökar, och det finns en strävan inom EU att uppnå en högre grad av självförsörjning när det gäller och . Här har en viktig roll att spela både när det gäller att producera basmetaller och när det gäller att kunna tillhandahålla ett utbud av andra metaller som är viktiga för att bl.a. utveckla och producera sådana it-, miljö- och energitekniska produkter som förväntas bli alltmer efterfrågade under de kommande decennierna. Vi har en positiv syn på gruvnäringen och möjligheten att stimulera tillväxt i på olika sätt. är vi medvetna om att denna näring har en del miljömässiga utmaningar att hantera. Industriverksamhet i allmänhet och gruvindustri i synnerhet medför ingrepp i naturen. Ingrepp orsakade av mineralutvinning ska efterbehandlas till en god miljöstandard när gruvbrytningen har upphört, vilket bl.a. kan medföra kostsam marksanering. Vi anser därför att regeringen bör reformera lagstiftningen om bolagens ansvar för sanering och efterbehandling av mark i samband med avslutad gruvverksamhet. En variant som vi förespråkar är att en bearbetningskoncession villkoras med att koncessionsinnehavaren löpande avsätter medel som kan täcka de sanerings- och återställningskostnader som bedöms återstå då verksamheten är avslutad. Vidare kan vi tyvärr konstatera att det är förbjudet att utvinna uran i . Detta förbud skapar osäkerhet för de företag som är etablerade här och äventyrar potentiella nyetableringar. Det riskerar också att ge en negativ bild av som gruvnation. Det är vår bestämda uppfattning att förbudet bör upphävas. Ett tungt vägande skäl för detta är att förbudet mot utvinning av uran även allvarligt försämrar möjligheterna att prospektera och utvinna andra värdefulla metaller. Uran är så pass vanligt och har sådana egenskaper att det ofta används som ledmetall för att indikera förekomst av sådana innovationskritiska metaller som används bl.a. vid batteritillverkning och för andra it-, miljö- och energitekniska innovationer. Vidare anser vi att en kärnkraftsnation som bör sträva efter att bli självförsörjande på kärnbränsle. Den rimliga hållningen borde därför vara den som lagstiftningen tidigare avspeglade, nämligen att det under kontrollerade former ska vara tillåtet med prospektering efter och brytning av uran. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag som åter gör det möjligt att ge tillstånd enligt till gruvdrift för att utvinna uran. Vidare ska det vara möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning och fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utvinning och vissa miljöfrågor, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 24 samt 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 29 i denna del och 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 13, 2020/21:1117 av (M), 2020/21:2556 av och (båda M), 2020/21:3060 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 7. Som jag i det föregående framhållit behövs av flera skäl en översyn av minerallagen. Jag menar att det måste finnas ett regelverk som på ett bättre sätt än skapar förutsättningar för att hantera de svåra avvägningar mellan olika intressen som måste göras när det handlar om den verksamhet som bedrivs inom gruv- och mineralnäringen. Jag har i det föregående förordat en utredning av minerallagen och framfört att den bör innefatta en översyn av hur äganderätten för markägare kan stärkas. I detta sammanhang vill jag lyfta fram ännu en aspekt som bör ingå i en sådan utredning, nämligen hur återställningskostnaderna för sanering efter gruvverksamhet ska hanteras. Utredningen bör enligt min mening ge förslag på hur ekonomisk säkerhet för återställande av skador ska hanteras på ett tillfredsställande sätt. Översynen bör beakta samhällets behov av olika slags för att klara omställningen till en klimatneutral energianvändning och hur konkurrenskraft som gruvnation kan stärkas. Vidare vill jag framhålla att har en viktig roll att spela när det gäller att driva på för att EU och dess medlemsstater ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. Den alltför omfattande användningen av fossila bränslen belastar miljön på många olika sätt. Det handlar om allt från lokala miljö- och hälsoproblem som en följd av bl.a. partikel- och kväveoxidutsläpp till den globala klimatutmaning som är en konsekvens av de växthusgasutsläpp som oundvikligen uppkommer till följd av förbränningen av kol, olja och naturgas. Det är dock inte bara själva förbränningen som skapar allvarliga miljöproblem. Redan vid utvinningen av fossila bränslen och i transportledet uppstår betydande miljörisker. Jag ser det därför som självklart att regeringen bör verka inom EU och för att uppnå ett förbud mot oljeutvinning i . Det faktum att har infört ett sådant förbud på svenskt vatten är välkommet och bör kunna fungera som ett gott exempel på hur ett så pass unikt och känsligt bräckvattenhav som kan värnas. Min skeptiska hållning till fossila bränslen i allmänhet och de risker som finns förknippade med dess utvinning är särskilt påtaglig när det gäller en så ingripande metod som används för att utvinna skiffergas, s.k. frackning (hydraulisk spräckning). De betydande negativa konsekvenser som denna metod kan ha för grundvatten och andra miljövärden gör att den inte bör vara tillåten i . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ny gruv- och mineralstrategi, punkt 5 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 i denna del, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:2445 av m.fl. (S). tog den dåvarande regeringen fram en gruv- och mineralstrategi med syftet att öka konkurrenskraften i den svenska gruv- och mineralnäringen. Ambitionen var att stärka och utveckla näringen, och mycket i strategin har genomförts. Nya konsumtionsmönster och en betydande teknikutveckling har emellertid skapat en ökad efterfrågan på . Det borde därför enligt vårt sätt att se vara en självklarhet för regeringen att aktivt och målinriktat driva frågor för att stärka den svenska gruv- och mineralnäringen och öka attraktionskraft som gruvnation. Den nuvarande regeringen tycks dessvärre helt sakna en sådan ambition. Vi anser därför att bör uppmana regeringen att ta fram en ny gruv- och mineralstrategi, en strategi som på ett tydligt sätt är utformad för att öka konkurrenskraften i den svenska gruv- och mineralnäringen. En sådan strategi måste också tydliggöra hur ska behålla och förstärka sin position som EU:s ledande gruvland. Strategin bör behandla frågor som rör allt från kompetensförsörjning och investeringsvillkor till forskning och innovation på området. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Innovationskritiska och metaller, punkt 6 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 6. Världen utvecklas ständigt mot ett alltmer digitaliserat samhälle som kräver fossilfrihet och hållbarhet. Det innebär en ökad efterfrågan på innovationskritiska metaller och att de utvinns och förädlas på ett hållbart sätt. Trots att det finns omfattande tillgång på dessa i den svenska berggrunden är i hög grad beroende av import från nationer där brytningen genomförs med tveksamma metoder ur såväl etisk synpunkt som miljösynpunkt. En ökad brytning av innovationskritiska i kan förutom att tillgodose samhällets ökade behov av sådana även skapa nya jobb och öka skatteintäkterna för staten. menar vi att detta skulle bidra till ökad nationell säkerhet eftersom tillgången till kritiska ämnen kan säkras. Vi är övertygade om att en ökad brytning i dessutom kan genomföras på ett hållbart sätt och leva upp till högt ställda miljökrav. För att stärka ställning som hållbar gruvnation bör denna inriktning när det gäller innovationskritiska vara en naturlig del i den nya gruv- och mineralstrategi som vi i det föregående ställningstagandet har förordat. Vi menar att regeringen dessutom bör gå vidare med att ta fram en särskild strategi för ökad utvinning av innovationskritiska som bl.a. bör innefatta riktlinjer för en noggrann kartläggning av förekomsten av dessa i . Denna strategi bör därefter redovisas för . Vi vill dock framhålla att det är rimligt att regeringen tar utgångspunkt i det pågående arbetet som bedriver när det gäller kritiska metaller och för EU. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga mineralpolitiska frågor, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 12. Som vi framfört i det föregående är i många avseenden ett väl fungerande land för gruvinvesteringar. kan förutsättningarna för gruv- och mineralnäringen förbättras på flera områden. Snabbare tillståndsprocesser och satsningar på en ny mineralstrategi är ett par exempel som vi tagit upp i det föregående. Ett annat område där vi ser att förutsättningarna för branschen kan förbättras är tillsynsavgifterna. Gruv- och mineralnäringen betalar avgifter för att finansiera prövningsprocesser och tillsyn. beslutade regeringen att höja tillsynsavgifterna för att avgifterna i större utsträckning ska täcka statens utgifter. En höjning av avgiften för tillsyn, oavsett storlek, slår mycket hårdare mot en liten verksamhet än mot en stor och reflekterar inte alltid de faktiska kostnader som tillsynen innebär. Vi anser att regeringen bör överväga att införa differentierade avgifter för tillsyn som bättre tar hänsyn till verksamheternas omfattning och i större utsträckning reflekterar statens faktiska kostnader. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga mineralpolitiska frågor, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 12 samt 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 5. Som har framgått av våra tidigare ställningstaganden i detta betänkande ser vi positivt på den svenska gruvnäringens framtid. kan det finnas skäl för statsmakterna att vidta vissa åtgärder för att denna viktiga näring ska kunna blomstra på ett välavvägt sätt i förhållande till andra allmänna och enskilda intressen. Ansvariga myndigheter har en viktig roll att spela när det gäller att klargöra vilka intressen som ska anses väga tyngst och som därför ska ges företräde. Eftersom nya eftersöks i allt högre grad och på platser i landet där det saknas en tradition av gruvdrift ställs allt högre krav på den ansvariga myndigheten och dess enhet Bergsstaten.