bet · H801MJU15 · 2021-04-16 00:00:00 — ska det nationella självbestämmandet i skogliga frågor värnas även i fortsättningen. När det gäller bioekonomistrategin bör denna enligt utskottet fortsätta att syfta till att göra det möjligt att ersätta fossilintensiva material och bränslen med förnybara, biobaserade alternativ. Enligt utskottet ska EU:s insatser främja förutsättningarna för ett hållbart skogsbruk och bygga på existerande definitioner av ett hållbart skogsbruk. måste värna skogens klimatnytta och det är därför av avgörande betydelse att skogsstrategin inte underordnas strategin för biologisk mångfald. I strategin för biologisk mångfald är det, i likhet med vad som gäller på andra områden, viktigt att beakta ekonomiska och sociala hållbarhetsaspekter. Implementeringen av naturvårdsdirektiven måste enligt utskottet ta hänsyn till medlemsländernas skilda nationella förutsättningar. presenterade kommissionen meddelandet för biologisk mångfald 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020) 380). När det gäller naturskydd anförde kommissionen att utöver att strikt skydda alla återstående urskogar och naturskogar måste övrig skogsmark få en bättre kvalitet och stärkt motståndskraft och öka i omfattning, så att de kan stå emot bränder, torka, skadedjursangrepp, sjukdomar och andra hot som sannolikt kommer att öka med klimatförändringen. För att behålla sin funktion både för den biologiska mångfalden och för klimatet måste alla skogar hållas vid god hälsa, enligt kommissionen. För att detta ska kunna ske anförde kommissionen att den kommer att föreslå en särskild skogsstrategi för EU i linje med dess ambitioner om biologisk mångfald och klimatneutralitet. Regeringen anför i faktapromemoria 2019/20:FPM43 för biologisk mångfald att den anser att det är viktigt att efter 2020 ska vara jämbördig med och av samma relevans som andra EU-strategier, däribland strategin om biologisk mångfald. Regeringen anser att det är viktigt att strategin för biologisk mångfald bidrar till insatser på EU-nivå som främjar förutsättningarna för det hållbara svenska skogsbruket, bygger på existerande definitioner av ett hållbart skogsbruk samt värnar skogens klimatnytta. Att inte underordnas strategin för biologisk mångfald är av avgörande betydelse. ska det nationella självbestämmandet i skogliga frågor fortsätta att värnas. Vid miljörådet antogs rådsslutsatser om för biologisk mångfald. I den kommenterade dagordningen inför rådet anförde regeringen i den svenska ståndpunkten att i förhandlingarna har verkat för att rådsslutsatserna så långt som möjligt ska spegla regeringens preliminära ståndpunkt i den faktapromemoria som togs fram om för biologisk mångfald (se ovan). Kommissionen har publicerat ett offentligt samråd för skogsstrategin som är öppet – . Kommissionen ska därefter sammanställa resultatet och kommer att presentera en ny skogsstrategi tidigast . Utskottet har tidigare behandlat frågan om . Vid utskottets behandling av den gröna given framhöll utskottet i sitt utlåtande att efter 2020 ska vara jämbördig med bl.a. för biologisk mångfald. Utskottet noterar att regeringen vid diskussionerna om för biologisk mångfald drivit ståndpunkten att inte ska underordnas strategin för biologisk mångfald och att det nationella självbestämmandet i skogliga frågor ska värnas. Eftersom regeringen agerat i enlighet med vad som efterfrågats i motionerna 2020/21:700 (SD) yrkande 32 och 2020/21:729 (SD) yrkande 33 bedömer utskottet att dessa yrkanden kan anses huvudsakligen tillgodosedda, och yrkandena avstyrks således. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska ge lämplig myndighet eller forskningsinstitut, t.ex. Skogforsk, i uppdrag att ta fram och genomföra ett växtförädlingsprojekt för resistens mot almsjuka respektive askskottsjuka och tillkännager detta för regeringen. avslår ett motionsyrkande om bedömningar av biologisk funktionalitet. Jämför reservation 26 (S, V, L, MP). Åtgärder mot almsjuka och askskottsjuka Enligt kommittémotion 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 38 bör regeringen få i uppdrag att återkomma till med ett förslag till växtförädlingsprojekt för resistens mot almsjuka och askskottsjuka. Motionärerna föreslår att ett projekt startas för växtförädling av naturligt förekommande svenska almar och askar som gör dem resistenta mot sjukdomarna, vilket tillsammans med kompletterande åtgärder kan rädda kvar trädslagen i . Motionärerna anser att Skogforsk bör få uppdraget att ansvara för projektets genomförande och att samverkan bör sökas med andra länder inom och EU. Även i kommittémotion 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 22 framhålls vikten av att minska angreppen av almsjuka och askskottsjuka. Almsjukan är spridd över hela och har noterats upp till . Biologer befarar att almen kommer att dö ut i våra trakter om denna utveckling fortsätter. Motionärerna anser att arbetet med sanering av angripna träd måste göras noggrant över ett större landskap för att vara effektivt. Även asken har fått stora problem, då med sjukdomen askskottsjuka. Det är enligt motionärerna av stor vikt att försöka hitta lösningar för att rädda dessa två ädellövträd. Bedömningar av biologisk funktionalitet I kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 13 anförs att ska utveckla underlag för att bedöma biologisk funktionalitet. I budgetpropositionen framkommer det att inte har underlag för att bedöma den biologiska funktionaliteten i den hänsyn som skogsbruket ska ta till bl.a. hänsynskrävande biotoper och kantzoner. Enligt motionärerna saknas det uppföljning av om lämnad hänsyn efter avverkning finns kvar långsiktigt. Åtgärder mot almsjuka och askskottsjuka I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) föreslog regeringen att skulle tillföras för att förebygga skogsskador orsakade av stormar, bränder och torka, liksom att övervaka och bekämpa skador orsakade av växtskadegörare samt klövvilt m.m. Regeringen föreslog även att () skulle tilldelas permanent för att inrätta ett skogsskadecentrum inklusive bl.a. riskvärdering av skogsskadegörare. Verksamheten ska bidra med såväl forskning som kunskapssammanställningar samt sprida information och utbilda i nära samverkan med näringslivet. Regeringen anför att satsningarna bidrar till det nationella skogsprogrammets vision och är en del av januariavtalet. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:MJU2, rskr. 2020/21:132). Av och regleringsbrev framgår att myndigheterna ska utforma en långsiktig plan för ett skogsskadecentrum som ska initieras och avse arbetet med att förebygga och övervaka skogsskador orsakade av stormar, bränder, torka, växtskadegörare, klövvilt m.m. I planen bör det bl.a. beaktas att klimatförändringarna förväntas öka förekomsten av flera olika slags skogsskador. Hänsyn bör tas till att dessa skador påverkar såväl skogens tillväxt som den biologiska mångfalden. Arbetet ska bedrivas i nära samarbete med andra berörda myndigheter och intressenter och redovisas . När det gäller askskottsjuka och almsjuka pågår arbete på området. De första skadorna av askskottsjuka rapporterades i –2002, och var sjukdomen spridd i hela det svenska utbredningsområdet. Skogforsk, det svenska skogsbrukets forskningsinstitut som är finansierat av skogsnäringen och staten, inledde 2015 en studie där man inventerade skador och dödlighet i de två askfröplantager som finns i landet. Det visade sig att inga askkloner var helt resistenta. Däremot fanns en stark genetisk komponent för mottaglighet för sjukdomen. Slutsatsen var att asken skulle kunna räddas med urval av friska individer och traditionell skogsträdsförädling. Studien var en av de första som behandlade genetiska skillnader i askskottsjuka. Syftet med studien var att ta fram underlag för artificiell resistenstestning och sedan använda de mest motståndskraftiga askarna till nya fröplantager. Skogforsk och SLU fick ny finansiering från Föreningen och Stiftelsen för att göra ett kompletterande urval av vitala askar i skadedrabbade bestånd. Tillsammans med trädförädlare vid Skogforsk har forskare vid SLU gjort en landsomfattande sökning efter askträd som visar god motståndskraft mot askskottsjuka. Sticklingar tas från träden för att föröka materialet och göra kontrollerade tester som kan bekräfta trädens goda motståndskraft. Studier på gennivå kommer att användas för att upptäcka vilka mekanismer och egenskaper som är avgörande för trädens motståndskraft. Forskningen syftar till att ta fram askmaterial med hög motståndskraft, vilket kan bidra till att bevara askträd och askbestånd och de livsmiljöer som askar erbjuder för skogens mångfald. I andra nordiska länder pågår liknande forskning om asken och genom nätverkande mellan forskare i olika länder kan resultaten bindas samman och forskningen utvärderas och utvecklas. () är en av finansiärerna bakom nätverkandet. När det gäller almsjuka anförde dåvarande klimat- och miljöminister vid debatten av interpellation 2019/20:293 Åtgärder mot almdöden följande: Staten har sedan almsjukan upptäcktes på och till och med investerat ca för att bekämpa almsjukan på ön. En del av dessa resurser har satsats i projektet som bland annat syftade till att utrota almsjukan på och att långsiktigt säkerställa de naturvärden inom Natura 2000-områden som är knutna till alm och ask. Projektet innebar en kraftsamling med EU-stöd på ca från Lifefonden. Projektet startade och avslutades . Resultatet av projektet innebar inte att syftet - att utrota sjukdomen från ön - uppnåddes. är almsjukan spridd över hela ön, men spridningstakten har dämpats och har fortfarande kvar ett bestånd av friska almar. , och i har efter att avslutades inlett en ny samverkansprocess för att kunna göra en säkrare bedömning av förutsättningarna att lyckas med sjukdomsbekämpningen på lång sikt. För att kunna fatta ett långsiktigt beslut vill ha säkrare uppgifter om hur mycket alm som finns på och om almbeståndets och de almsjuka trädens åldersfördelning. vill också ha ett samlat kunskapsunderlag om almens biologiska värden. Myndigheternas ambition är att uppgifterna och underlaget ska vara sammanställda senast . i ansvarar för att ta fram denna information. I väntan på beslut har och skjutit till riktade medel för fortsatta bekämpningsåtgärder som pågår nu och fram . Planen är att en almsjukeinventering ska genomföras . I den budget som beslutade om sänktes anslaget till åtgärder för värdefull natur betydligt. I svar på begäran om fortsatt finansiering av bekämpningen av almsjuka konstaterades att de stora neddragningarna gjorde att inte kunde finansiera den fortsatta bekämpningen. Men tack vare att regeringen återställde anslaget kan nu finansiera det arbete som pågår . Myndigheterna arbetar alltså vidare med frågan och kommer därefter att ta ställning till hur arbetet för att bekämpa almsjukan ska bedrivas i fortsättningen. Regeringen följer myndigheternas arbete. på , och har bildat en arbetsgrupp som skulle ta fram förslag till vägval för almsjukan på , och dessa förslag skulle sedan fungera som beslutsunderlag för och när det gäller finansiering av åtgärder. presenterades Almpopulationens framtid på , en rapport beställd av på och skriven av SLU. Rapporten har undersökt hur almbeståndet på kan utvecklas långsiktigt, beroende på hur mycket åtgärder som vidtas för att bekämpa almsjukan. Syftet är att belysa olika framtidsscenarier för hur almpopulationen utvecklas vid olika saneringsintensiteter. beslutade och gemensamt att bekämpningen av almsjukan på ska fortsätta. på har också i en egen skrivelse tagit ställning för att åtgärderna bör fortsätta. Beslutet föregicks av olika kunskapsunderlag, bl.a. rapporten ovan. En av rapportens slutsatser visar att om bekämpningen mot almsjukan skulle upphöra på skulle almarna på ön vara angripna och döda . I ett sådant scenario skulle inte bara trädarten alm riskera att gå förlorad, utan det skulle även få konsekvenser på biologisk mångfald och landskapsbilden på . Myndigheterna ska nu arbeta för att utveckla sina arbetssätt och ta fram förbättrade metoder. Bedömningar av biologisk funktionalitet När det gäller miljöhänsyn i skogsbruket redovisar regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) att volymen lämnad död ved i samband med föryngringsavverkning fortsätter att öka och 2019 utgjorde [1] per hektar. Volymen lämnade hänsynsträd låg 2019 per hektar. uppvisas en svag men positiv utveckling när det gäller hänsyn till skyddszoner. Antalet överfarter över vattendrag i samband med avverkning med stor negativ påverkan har minskat. Uppföljningarna visar att allvarliga skador på hänsynskrävande biotoper har ökat . Den särskilt inriktade hänsynsuppföljningen för kulturmiljöer visar nationellt på förbättringar , från till , där åtgärder gett skador på kända kulturmiljöer. De hänsynsytor som lämnas i samband med föryngringsavverkning utgörs främst av trädgrupper, särskilt hänsynskrävande biotoper och kantzoner mot vattendrag. Arealen lämnad hänsynsyta har gradvis ökat. har det årliga tillskottet av lämnad hänsynsareal varit ca produktiv skogsmark , vilket motsvarar av den årligt avverkade arealen. lämnades hänsynsytor i samband med föryngringsavverkningar som sammanlagt motsvarade ca . I budgetpropositionen anförs att inte har underlag för att bedöma den biologiska funktionaliteten i den hänsyn som skogsbruket ska ta till bl.a. hänsynskrävande biotoper och kantzoner. Det saknas uppföljning av om lämnad hänsyn efter avverkning finns kvar långsiktigt. avser att återkomma med ny utvecklad hänsynsuppföljning som är statistiskt säkerställd. har gjort uppföljningar av vilken miljöhänsyn skogsbruket tar i samband med avverkningar. gjordes två stora undersökningar som sedan blev återkommande. För att få en större samsyn om hur hänsynen ska se ut startade 2011 en samverkansprocess med externa aktörer för att få fram gemensamma målbilder. påbörjades arbetet med att ta fram en ny förbättrad hänsynsuppföljning för att bl.a. utvärdera de nationella miljömålen. Arbetet med att ta fram en ny förbättrad hänsynsuppföljning startade . Den innebär bl.a. att inventerare före avverkningen avgränsar och på en karta ritar ut de områden som bör lämnas kvar av hänsyn till miljövärdena. efter avverkningen återvänder inventeraren till platsen för att se om skogsägaren lämnat kvar de ytor som inventeraren avgränsat. Enligt har metoden nu använts för att en utvärdering ska vara möjlig. Resultaten från den kontrollinventering som har gjort visar att metoden inte fungerar tillräckligt bra för att uppnå kraven för officiell statistik. Det går inte att dra några säkra slutsatser om hur bra eller dålig miljöhänsyn skogsbruket tar och hur detta förändras . har därför inlett ett arbete med att hitta en förbättrad metod. Metoden är under utveckling men kommer sannolikt att bygga på ett stickprov av provytor i stället för att, som , avgränsa de områden som bör lämnas. En del sådana data har redan samlats in i den inventering som pågått . Större delen av de uppgifter som samlats in efter avverkningarna kan därför vara användbara, och planen är att presentera resultaten . I den nya metoden kommer större fokus också att ägnas åt att följa upp hur länge den lämnade hänsynen finns kvar. Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa arbetet med att utveckla uppföljning av miljöhänsyn vid skogsbruksåtgärder som gör det möjligt att analysera och följa upp miljöhänsynens varaktighet. Åtgärder mot almsjuka och askskottsjuka Utskottet noterar att och har fått i uppdrag att utforma ett skogsskadecentrum för att förebygga och övervaka skogsskador orsakade av bl.a. växtskadegörare men även av andra anledningar. Det är enligt utskottets bedömning positivt att forskning och kunskap om hur man kan arbeta förebyggande med skogsskador tas fram och sprids till berörda då väder, vilt och insekter kan orsaka stora skador på skog. Utskottet konstaterar att almen är på väg att utrotas i och av almsjukan, en sorts svampsjukdom. Almen har en förhållandevis liten skoglig betydelse men spelar stor roll som park- och alléträd, och har även en stor betydelse som substrat för en rik biodiversitet. För asken är situationen likartad. I det fallet utgörs hotet av askskottsjukan. Hotbilden mot asken är något mindre allvarlig än hotbilden mot almen. Det är enligt utskottets bedömning angeläget att hitta lösningar för att rädda trädslagen. Utskottet noterar att det pågår vissa insatser när det gäller hanteringen av askskottsjuka och almsjuka. Skogforsk och SLU arbetar med forskning för att ta fram askmaterial med hög motståndskraft mot askskottsjukan. Det pågår även arbete på nordisk nivå med forskning om asken. När det gäller almsjukan konstaterar utskottet vidare att och beslutat att de ska fortsätta arbeta för att bekämpa almsjukan på . Enligt utskottet är det i denna del angeläget att de arbetssätt och metoder som tas fram vid bekämpningen av almsjukan på tas till vara och sprids till andra delar av landet där almsjukan finns. Enligt utskottets sammantagna bedömning är dock de åtgärder som vidtagits inte tillräckliga för att rädda almen och asken i . Utskottet anser mot denna bakgrund att regeringen ska ge lämplig myndighet eller forskningsinstitut, t.ex. Skogforsk, i uppdrag att ta fram och genomföra ett växtförädlingsprojekt för resistens mot almsjukan respektive askskottsjukan, vilket tillsammans med kompletterande åtgärder kan rädda trädslagen i . Genom att satsa på förädling och olika konkreta kompletterande åtgärder kan stora naturvärden räddas till en relativt låg kostnad. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2020/21:729 (SD) yrkande 38 och 2020/21:3356 (M) yrkande 22. Bedömningar av biologisk funktionalitet Utskottet noterar att har inlett ett arbete med att hitta en förbättrad metod för att kunna följa upp vilken miljöhänsyn skogsbruket tar i samband med avverkningar. Enligt ska den nya metoden lägga större fokus på hur länge den lämnade miljöhänsynen finns kvar efter avverkning. Med hänvisning till att en förbättrad metod för att kunna följa upp miljöhänsyn nu är under utveckling anser utskottet att motion 2020/21:2709 (MP) yrkande 13 kan lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I motioner från allmänna motionstiden /21 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /19:MJU8 Skyddet av värdefull skog, 2019/20:MJU7 Skogspolitik, 2019/20:MJU12 Övergripande miljöfrågor och 2019/20:MJU14 Kemikaliepolitik. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu återigen pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Miljöanpassning av skogsbruket, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 11. Regeringens skogspolitik gör det svårare att nå ett flertal av de miljökvalitetsmål som har antagit. Stärkt miljöhänsyn är fortfarande underordnat åtgärder för att stimulera produktionsintressen. Det saknas därutöver strategiskt arbete för att stärka landskapsperspektivet i naturvårdsarbetet för att bevara den biologiska mångfalden. Detta är helt nödvändigt då hotade arter och livsmiljöer fortfarande fragmenteras. Förutom att den generella miljöhänsynen i skogsbruket behöver stärkas behövs en samlad skogspolitik för det formella och frivilliga skogsskyddet för att stärka landskapsperspektivet för våra skogsarter. För att skogen ska brukas och skyddas så att resurser nyttjas hållbart krävs att skogsvårdslagstiftningen moderniseras. Jag anser att regeringen bör se till att en översyn av skogspolitiken genomförs för att stärka måluppfyllelsen av våra miljökvalitetsmål och för att uppnå hållbart nyttjande av naturresurser. Skogen och klimatet, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3. Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är en av nycklarna för att bryta vårt fossilberoende. Skogen och produkter från skogen, vilka i många fall ersätter fossilbaserade motsvarigheter, binder ca koldioxid . Det är mer än totala utsläpp . Mycket av produkterna går dessutom på export och bidrar till att sänka utsläppen utomlands. har stora möjligheter att dra större nytta av skogen i klimatomställningen, inte minste genom att öka den inhemska produktionen av hållbara biodrivmedel. Trots att är till två tredjedelar täckt av skog importerar vi av våra biodrivmedel. De senaste 20 till 30 åren har skogsbruket också bidragit till den biologiska mångfalden. Mängden död ved ökar precis som mängden gammal skog och grova lövträd. Dessutom blir skogsbruket alltmer precisionsinriktat och kalhyggenas storlekar minskar. Vi anser att den aktivt och hållbart brukade skogen gör störst nytta för miljön och klimatet. Statistisk från visar att av skogsmark är undantagen från skogsbruk. Om kraven på att skydda mer skog fortsätter kommer snart i praktiken att få ett avverkningstak. Det skulle innebära en kraftig inskränkning av skogsägarnas frihet och försvåra skogens bidrag till klimatomställningen. Vi anser därför att den arealmässiga gränsen för hur mycket skog som kan tas ur produktion har passerats. Det hållbara aktiva skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna fortsätta övergången till en cirkulär bioekonomi med värnandet om höga naturvärden och biologisk mångfald. Skogsproduktion och biologisk mångfald, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 8. är rikt på skog, och skogen är en fantastisk resurs. Den privata äganderätten ligger till grund för ett framgångsrikt och hållbart svenskt skogsbruk som har kombinerat ökade avverkningsnivåer med ett ökat virkesförråd. För att gynna den biologiska mångfalden gör skogsägarna bl.a. frivilliga avsättningar av skog. Det finns också flera former av formellt skydd för skogsområden, såsom naturreservat och Natura 2000-områden. och pekar på att av skogar är tagna ur produktion, och till det kommer hänsynsytor som lämnas vid avverkning och som alltså höjer den skyddade andelen. har i en internationell jämförelse stor areal strikt skyddad natur. Det är dags att skogsproduktionen styrs mer mot att kunna leverera så mycket klimatnytta som möjligt. Vi menar att vi är väldigt nära eller till och med passerat gränsen arealmässigt för hur mycket skog vi faktiskt ska ta ur produktion. Tittar man rent produktionsmässigt är vi väldigt nära gränsen för att avverka mer än tillväxten. Det innebär att vi når den om vi fortsätter att skydda arealer. Svensk skogsindustri investerar runt och behöver garanteras råvara så att vi slipper importera virke från länder med mindre klimatsmart skogsbruk. Svensk skogsindustri är mycket innovativ och kan leverera smarta produkter men är också viktigaste pusselbit i klimatarbetet. Det är den växande skogen som binder koldioxid, och därför behöver vi behålla en hög produktionen. ska så klart även i fortsättningen skydda områden med mycket höga naturvärden. Det bör ske i stort samförstånd och med rätt ersättningar. Den biologiska mångfalden i skogen ökar tack vare de privata skogsägarnas insatser.