bet · H801MJU11 · 2021-02-24 00:00:00 — Kommissionen kommer även att införa eller förstärka bestämmelser för att ta hänsyn till kombinationseffekter i annan relevant lagstiftning, t.ex. lagstiftning om vatten, livsmedelstillsatser, leksaker, material i kontakt med livsmedel, tvätt- och rengöringsmedel och kosmetika. Metodik för provtagning av mikroplaster i vatten och avlopp Utskottet vill framhålla att den nedskräpningen, som till största delen består av plaster, är en av vår tids största miljöutmaningar. Det är angeläget att åtgärder vidtas för att komma till rätta med problemet eftersom plast utgör ett stort hot mot haven, miljön och den biologiska mångfalden. Utskottet noterar att det finns ett behov av att utveckla standardiserade metoder för att provta och analysera mikroplaster. Det är angeläget att det finns kunskap om spridningen av mikroplaster för att få en uppfattning om hur stort problemet med mikroplaster är och även för åtgärdsarbetet. Utskottet noterar att arbetar med frågan och att det pågår forskning på området, både på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. I avvaktan på utfallet av detta arbete anser utskottet att motion 2020/21:3348 (M) yrkande 12 kan lämnas utan åtgärd. Flera av de globala målen i Agenda handlar om miljödimensionen av hållbar utveckling, t.ex. att minska föroreningarna i havet och hejda förlusten av biologisk mångfald. Utskottet noterar att regeringen ska verka för att arbetet med agendan integreras i relevanta internationella processer, samarbeten och överenskommelser och delar regeringens ambition att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Enligt utskottets mening är det viktigt att driva arbetet framåt inom de globala målen som rör den akvatiska miljön. engagemang för rena hav och för genomförandet av Agenda 2030 är en viktig del i detta arbete. Utskottet konstaterar att det pågår arbete på global nivå för att minska den nedskräpningen av plast. I likhet med regeringen anser utskottet att en global överenskommelse om att minska nedskräpningen av plast i havet är en viktig del i arbetet för hållbara hav. Utskottet vill även framhålla vikten av att minska plastanvändningen i och i EU som ett led i att minska läckaget av plastavfall i . Utskottet välkomnar därför de åtgärder som har vidtagits och som är under beredning, både i och på EU-nivå, för att minska användningen av plast. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2020/21:3357 (M) yrkande 11. Sanering av förorenade sediment Utskottet vidhåller att minskade halter av miljögifter i hav och vatten är en angelägen fråga då de utgör en stor risk för människan och den miljön. Utskottet noterar att det finns ett stort behov av mer kunskap på området förorenade sediment, både om var de finns och hur de ska åtgärdas. Det är därför bra att och andra relevanta myndigheter har fått i uppdrag att genomföra insatser för att få bättre kunskap om dessa områden. Behovet av åtgärder för att sanera förorenade sedimentområden är stort och det är viktigt att det finns medel för detta arbete. Det är därför positivt att regeringen har avsatt ökade medel till sanering av förorenade områden, inklusive förorenade sediment. Utskottet noterar med glädje att antalet pågående åtgärder för att sanera förorenade sediment ökar. Det finns dock ett fortsättningsvis stort behov av att komma åt källorna till förekomsten av miljögifter i hav och vatten. I likhet med regeringen anser utskottet att det är prioriterat att flera förorenade områden, inklusive sediment, saneras och att de mest akut miljöfarliga vraken hanteras. Utskottet konstaterar att det pågår flera insatser på området och att medel har tillförts arbetet med förorenade sediment och bedömer mot den bakgrunden att motion 2020/21:2920 (C) yrkande 22 kan lämnas utan åtgärd. Sanktioner vid förorenade utsläpp är ett av världens mest förorenade hav och övergödningen är ett av de största problemen. I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt med en hög ambition när det gäller att minska läckaget av näringsämnen till . Ett nära samarbete mellan länderna runt är avgörande för att havet ska kunna räddas. Det är därför positivt att regeringen och svenska myndigheter är aktiva både inom ramen för för och Östersjösamarbetet Helcom. Utskottet noterar att inom ramen för har en drivande roll i arbetet med att begränsa farliga ämnen i . Målet för detta arbete är att användningen och påverkan av farliga ämnen i ska minska. Utskottet anser att det är viktigt att uppdateringen av handlingsplanen för fullföljs och att det regionala åtgärdsarbetet prioriteras. Vidare noterar utskottet att regeringen har små möjligheter att direkt påverka hur andra länder hanterar sina åtaganden i handlingsplanen för . Som regeringen påpekar kan dock genom ett konstruktivt samarbete och genom att föregå med gott exempel öka genomförandet av nödvändiga åtgärder. Mot bakgrund av det arbete som pågår inom ramen för och Helcom anser utskottet att motion 2020/21:3357 (M) yrkande 5 kan avstyrkas. Riskbedömning av kombinationseffekter av substanser i avloppsvatten Utskottet noterar att det i betänkandet Framtidens kemikaliekontroll presenteras ett antal rekommendationer om hur europeisk kemikaliekontroll kan förbättras. Bland annat ska arbeta aktivt i fråga om kombinationseffekter och gruppering när ramdirektivet för vatten ses över, och bör ta initiativ till en utredning för att studera möjligheten att koordinera EU:s kemikalielagstiftning och vattendirektivet i syfte att förbättra bedömningen av kombinationseffekter och gruppering. Enligt utskottet är det angeläget att hanteringen och bedömningen av grupper av ämnen och kombinationseffekter blir effektivare. Vidare noterar utskottet att det även pågår arbete på EU-nivå i dessa frågor inom ramen för . Enligt utskottets mening är det angeläget att regeringen med kraft verkar för en bättre hantering av farliga ämnen och kombinationseffekter och utskottet avser därför att följa frågan noggrant. I avvaktan på pågående arbete lämnar utskottet motion 2020/21:3357 (M) yrkande 22 utan åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I motioner från allmänna motionstiden /21 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (2018/19:MJU1), Cirkulär ekonomi (2018/19:MJU5), Vattenvård (2018/19:MJU13), Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (2019/20:MJU1) och Vattenvård (2019/20:MJU10). har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu återigen pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. En hållbar förvaltning av haven, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 73 och 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 21 och 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 1. är till stor del omgivet av hav och har en lång kustlinje. Havet är en stor tillgång som ger oss livsmedel men också möjlighet till rekreation och transporter av såväl gods som personer. I hav, sjöar och vattendrag finns dessutom en stor del av vår biologiska mångfald. Flera av ekosystemen som återfinns i vattenmiljö är dock känsliga. utsätts de för enorma påfrestningar. Biologisk mångfald är viktigt för att naturen ska kunna motstå och återhämta sig från påfrestningar utan att ta allvarlig skada. Biologisk mångfald är också en förutsättning för att ekosystemen ska fungera och för de ekosystemtjänster som vi drar nytta av . Det finns därför många goda skäl att värna den biologiska mångfalden, såväl etiska, ekologiska som ekonomiska. Förlust av biologisk mångfald är ett av våra mest akuta miljöproblem, särskilt på global nivå. För att hejda förlusten krävs därför både nationella åtgärder och internationellt samarbete. Det positiva är att människan kan bidra till att öka den biologiska mångfalden om vi vidtar rätt åtgärder. Internationellt samarbete är fundamentalt då det gäller havsmiljöfrågor. Endast genom gemensamma ansträngningar kan vi vända utvecklingen och förbättra miljöstatusen. Vi anser därför att ska vara pådrivande i internationella samarbeten för havsmiljöfrågor och bl.a. lägga särskilt fokus på arbetet med att öka den biologiska mångfalden. Det behövs specifika insatser för att förbättra den biologiska mångfalden, speciellt i och . Forskning om haven, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 52. Försurning av sjöar och vattendrag har länge varit ett känt miljöproblem. I kraftigt försurade sjöar påverkas känsliga djur och växter som inte kan anpassa sig till de nya förhållandena. Försurningen av världshaven förväntas få stora konsekvenser för organismer, ekosystem och den biologiska mångfalden. Forskare varnar för att exempelvis korallreven, som utgör mycket känsliga ekosystem, kommer att påverkas negativt av att pH-värdet i vattnet sjunker. Eftersom försurningen av världshaven är ett relativt nyupptäckt problem finns inte tillräckligt mycket forskning på hur den kommer att påverka ekosystem. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har i en framställan till regeringen föreslagit att ett nationellt program för tvärvetenskaplig forskning om hav och vatten ska inrättas. Vi anser att Formas ska tilldelas ett sådant nationellt program. Forskning om haven, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 52. Övergödning och döda havsbottnar är stora miljöproblem. har en av de största döda bottenzonerna i världen, till ytan lika stor som . Döda havsbottnar saknar syre, vilket innebär att miljön blir obeboelig för havens djur. Övergödningen i skapar stora algblomningar, vilket ger stora mängder alger som sjunker till havsbotten när de dör där de förbrukar syre under sin nedbrytningsprocess. Det är en starkt bidragande orsak till de syrefria bottnarna. I bottensediment har forskare funnit ägg från plankton som kan komma att kläckas om syresättningen åter ökar. Arbetet med att stoppa näringstillförseln från jordbruk, mark, avlopp och reningsverk runt måste fortsätta. Det är den långsiktiga lösningen för att komma till rätta med syrebristen och bottendöden. Att bygga stora pelare och andra konstruktioner under vatten kan ge fäste för musslor och ge skydd för flera viktiga arter. har byggen i havet negativa konsekvenser för andra arter. Kombinationen av miljöeffekter behöver vägas mot fördelarna av att bygga i havet t.ex. genom elproduktion från vindkraftsparker. Forskning inriktad på att hitta lösningar för att syresätta döda havsbottnar behöver fortsätta och sådana satsningar behöver vara en del av EU:s arbete för en renare . Jag anser att det behövs åtgärder för döda havsbottnar i samverkan med EU:s medlemsländer och inom Östersjösamarbetet. Åtgärder mot övergödning, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21 samt 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 16. Välmående våtmarker bidrar starkt till den lokala artrikedomen i form av insekter och fåglar. Därför ser vi positivt på att använda bidraget till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) som ett styrmedel för att komma åt detta problem. LOVA-bidraget infördes av den tidigare alliansregeringen och har varit en effektiv och långsiktig stödform. vill vi att detta bidrag fortsätter utvecklas men att det görs utökade satsningar på att koppla utbetalningar till tydliga resultat, genom mer uppföljning och utvärdering. Det är också viktigt att det kommunala åtgärdsarbetet förstärks och utvecklas då de bästa lösningarna och möjligheterna ofta återfinns på den mest lokala nivån, där både myndigheter och medborgare har god kännedom om de lokala förutsättningarna. Vi vill se att kommuner med högt näringsläckage i sina avrinningsområden tar fram lokala åtgärdsplaner där ett tydligt fokus ligger på att förbättra vattenkvaliteten och förebygga övergödning. Av särskild vikt är det att hitta samverkansformer mellan verksamheter inom kommunen samt mellan kommuner som delar avrinningsområden, och vi ser gärna att myndigheter på central nivå bidrar med vägledning i åtgärdsarbetet och möjliggör ett kunskapsutbyte mellan kommuner som står inför liknande utmaningar. Åtgärder mot övergödning, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkandena 19–21. När vass breder ut sig i våra hav, sjöar och vattendrag påverkas vattenmiljön ofta negativt. Vassen kan ge försämrad vattencirkulation, dy, brist på syre och negativ påverkan på fisk. Övergödning och minskat bete vid stränder skapar möjlighet för vassen att breda ut sig. Genom att skörda vass både och kan betydande mängder fosfor och kväve avlägsnas från vattnet. Vattenmiljön för fiskar som gädda och andra vattenlevande djur förbättras, inte minst för lekande fisk. Vid skörd av vass måste dock hänsyn tas till fåglar som häckar i vassen. Skördad vass behöver tas till vara för att näringen som finns i vassen inte ska läcka tillbaka till vattendraget. Enligt historiska beräkningar från kan skörd av vass avlägsna fosfor och kväve per hektar. Det motsvarar orenat avloppsvatten från tio personer vad gäller fosfor och ca 20 personer vad gäller kväve. Om vassen skördas minskar siffrorna . Jag anser att det behövs insatser för att öka kunskapen kring potentialen för vasskörd. För att ta till vara denna miljöförbättrande åtgärd bör de hinder som finns för vasskörd ses över och berörda myndigheter ges i uppdrag att bidra till att vasskörden ökar, bl.a. genom att informera om hur skörd av vass ska genomföras för att bli en effektiv miljöåtgärd som minskar och motverkar övergödning. Nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 33. Synen på användning av avloppsslam i jordbruket är delad. Å ena sidan är det angeläget att återföra näringsämnen och organiskt material i ett fungerande kretslopp, å andra sidan måste risker när det gäller exempelvis föroreningar, gifter och andra oönskade ämnen hanteras. Genom att på olika sätt ta till vara näringsämnena i avloppsslammet är det möjligt att återföra dem till jordbruksmark. Därmed minskar också det näringsläckage som bl.a. bidrar till övergödning av våra sjöar och hav. Att öka utvinningen och återföringen av näringsämnen ur avloppsslam är en av många åtgärder som kan främja omställningen till en cirkulär ekonomi. Vi anser att en utgångspunkt för detta arbete skulle kunna vara att sätta ett långsiktigt mål för fosfor- och kväveåterföring och cirkulation av andra näringsämnen från reningsverken. Nationell rådgivning om enskilda avlopp, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 28. Enligt uppgift från Havs- och vattenmyndigheten finns det ungefär 691 000 små avloppsanläggningar i som har en vattentoalett ansluten men som inte är kopplade till kommunala reningsverk. Avloppsanläggningar som är gamla eller inte fungerar bidrar till övergödningen av sjöar, vattendrag och kustvatten. är det rimligt att fastigheter på landsbygden och glesbygden har egna lokala avloppslösningar. Möjligheten att försörja med kommunalt vatten och avlopp är problematiskt när det handlar om glesa lokaliseringar och långa avstånd. Däremot bör lokala lösningar vara välfungerande samt tillräckliga för att omhänderta avloppsvattnet lokalt på ett korrekt sätt som begränsar utsläppen av näringsämnen i den lokala vattenmiljön. De krav som ställs på små avlopp måste vara rimliga i förhållande till nyttan för hälsan och miljön. Förutsättningarna och de problem avloppen för med sig skiljer sig åt för olika fastigheter. Kraven får inte leda till orimliga kostnader i förhållande till nyttan. Många fastighetsägare kan känna oro för vilka skyldigheter som de har även när fastighetsägaren gör sitt yttersta för att anlägga lösningar som ska uppfylla kraven. Krav såväl som tekniska möjligheter förändras . Det är fastighetsägaren som ska visa att anläggningen är rätt placerad, att den renar tillräckligt, att den inte stör vattentäkter, att den sköts och underhålls på rätt sätt och att den fungerar som avsett under drift. Av framgår dock att det inte går att ställa obegränsade krav på den fastighetsägare som har ett enskilt avlopp, vilket fastighetsägare kan uppleva. Även innan kommunen ställer krav på utredning ska proportionalitetsregeln beaktas. Fastighetsägaren har ansvaret för sitt avlopp men måste kostnaderna vara rimliga i förhållande till nytta. Redan kostnaden för de undersökningar eller de redovisningar som kommunen kräver in måste stå i proportion till den miljönytta som man kan förvänta sig av undersökningarna. Statens roll bör vara att underlätta för enskilda fastighetsägare – ofta ägare av småhus och fritidsfastigheter – att göra rätt. Det behövs nationell rådgivning som den som avser att vidta åtgärder i sitt avlopp ska kunna vända sig till och få råd. Rådgivning gör det enklare för enskilda fastighetsägare att göra rätt. En nationell organisation eller myndighet som ansvarar för att granska tekniska lösningar samt sprida kunskap om dessa vore en väg fram. Lösningar och konsekvenser bör särskilt beakta förutsättningar för boende och företag på landsbygden som ofta saknar alternativ till kommunalt vatten och avlopp. Genom kunskap om tekniska lösningar och miljökonsekvenser, förbättrad egen tillsyn för fastighetsägare, incitament och adekvat tillsynsarbete från kommuner kan de enskilda avloppens miljöbelastning åtgärdas i högre grad som flexibla lösningar kan skapas utifrån geografiska förutsättningar och landsbygdens särskilda behov. Översyn av EU:s vattendirektiv, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9 samt 2020/21:728 av m.fl. (SD) yrkande 12. EU utgör en viktig del i det internationella havsmiljöarbetet. Olika direktiv såsom ramdirektivet för vatten, havsmiljödirektivet, havsplaneringsdirektivet, badvattendirektivet, nitratdirektivet, avloppsvattendirektivet och art- och habitatdirektivet har gjort att det finns fastställda kvalitetskrav som ska uppnås i EU:s medlemsstater, tillsammans med begränsningar och skyddsåtgärder. Detta är bra. Det finns dock också regleringar som fungerar mindre bra och som behöver ses över. En av dem är vattendirektivet där den s.k. Weserdomen visat sig få stora och oanade konsekvenser då det t.ex. gäller verksamheter som vidtar minsta ändring i sin verksamhet. Tvärtemot det som borde vara syftet innebär domen att verksamheter som redan har höga miljöambitioner och använder bästa miljöteknik drabbas negativt om de behöver bygga ut sin verksamhet, såvida inte mer reningsteknik kan kompensera för ökad verksamhet. Men detta låter sig inte alltid göras. Det kan t.ex. gälla avloppsreningsverk som redan renar bort fosforn till 98–. Trots denna höga reningsgrad kan de inte, med hänvisning till domen, bygga ut sin anläggning ens för att möta en växande befolkning. Ramdirektivet för vatten måste också ses över. Bland annat eftersom det inte visar på förbättringar som görs. Eftersom principen sämst styr gäller räcker det inte ens om vattnet når god status i av bedömningskriterierna. Så länge inte de sista är uppnådda klassas vattnet ändå som dåligt, trots att det i praktiken har förbättrats. Många menar att målet om att uppnå jungfrulig status för allt vatten i är orealistiskt och att kriterierna är alltför snävt hållna. Vi anser att det är bra att EU:s direktiv innehåller fastställda kvalitetskrav. Vi anser däremot att den s.k. Weserdomen bör ändras och även principen om att sämst styr. Översyn av EU:s vattendirektiv, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:728 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. Dricksvatten är en grundläggande förutsättning för liv och är att betrakta som en av våra allra viktigaste resurser. I takt med tekniska framsteg, större befolkning och ökade krav på rening krävs det framöver förnyelse av de svenska reningsverken. Vi behöver få möjlighet att avskilja såväl fler näringsämnen som läkemedelsrester, och reningsverken måste kunna höja sin kapacitet. EU:s vattendirektiv är ett hinder i detta arbete och det har fattats domslut som inneburit att reningsverk inte kan byggas i den omfattning som krävs för att möjliggöra maximal rening. Direktivet hindrar investeringar i ny avancerad teknik som kan göra rening av läkemedelsrester möjlig som regelverket gynnar mindre effektiva anläggningar. Det är viktigt att regeringen agerar inom ramen för EU-samarbetet för att förändra vattendirektivet så att miljöskyddande verksamheter som avloppsreningsverk och andra miljöåtgärder i samhället alltid ska kunna tillåtas. Metodik för provtagning av mikroplaster i vatten och avlopp, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 12. Fördelen – och nackdelen – med plast är dess oerhörda hållbarhet. Det har lett till att plastanvändningen är hög, och mängden plast som slängs likaså. Mycket plast bryts ned till mindre fragment, s.k. mikroplast, och sprids till vattendrag och hav. För att kvantifiera hur mycket mikroplaster som sprids vill vi att regeringen tar fram en standardiserad metodik för provtagning, provberedning eller analys av mikroplast i våra vatten- och avloppstekniska kretslopp. Global marin nedskräpning, punkt 8 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 11. Globalt anses av plastutsläppen i världens hav komma från blott tio floder, varav de flesta finns i . Detta är förskräckligt men ger också en potentiell möjlighet att stoppa skräpet från att nå , som uppges vara särskilt drabbat. Här kan ny teknik och nya innovationer hjälpa i situationen men det behövs också ett tryck från världssamfundet på de omgivande länderna att agera.