bet · H801FiU22 · 2021-03-11 00:00:00 — Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv skapar ränteskillnadsersättningen en skev incitamentsstruktur, försämrad konkurrens och helt onödiga inlåsningseffekter. Därför menar vi att möjligheten till ökad amorteringstakt utan att behöva betala ränteskillnadsersättning bör utredas. Också en ökad transparens vid betalning av ränteskillnadsersättning bör utredas, liksom införandet av en generell rätt till byte av säkerhet vid bostadsflytt. Även ett symmetrikrav vad gäller ränteskillnadsersättning, dvs. att låntagaren bör ha rätt till ersättning från banken vid en återbetalning av lån om räntorna har gått upp, bör utredas. Finansieringen av bostäder kan ske på en rad olika sätt och staten behöver uppmuntra och underlätta till bostadsköp. Ekonomiskt svagare grupper kan ges möjlighet att äga sin bostad genom att befintliga modeller på bostadsmarknaden utvecklas, men även genom nya finansieringssätt. Problemet för många, särskilt unga, är att de inte är etablerade på arbetsmarknaden. Vi anser därför att fler möjligheter för finansiering av bostadsköp bör utredas. Stora grupper av unga har på grund av befintliga kreditrestriktioner inte möjlighet att köpa en bostad, trots att man kanske har en fast anställning med relativt god lön. En modell med statligt bolån för unga förstagångsköpare skulle ge fler inom gruppen unga vuxna möjlighet att på riktigt kunna komma in på bostadsmarknaden. Vi noterar att regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare som ska lämna förslag för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 10 samt 2020/21:552 av (SD), 2020/21:569 av (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–13, 2020/21:1317 av (M), 2020/21:1318 av (M), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22, 2020/21:1753 av (M) yrkande 2, 2020/21:2669 av (L), 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 1, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 33, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 4 och 16, 2020/21:3414 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:3428 av m.fl. (L). Amorteringskrav och andra kreditrestriktioner har gjort det avsevärt svårare för många människor att köpa en egen bostad. För den som är ny i , ung, eller kanske separerad, är det svårt att få bostadslån även om man har en fullt normal inkomst. Därför menar jag att det skärpta amorteringskravet bör utvärderas i syfte att pröva effekterna av att det avskaffas. Vidare, när det gäller möjligheten att spara och få tillgång till kapital, finns det modeller i andra länder som är värda att utvärdera och inspireras av. Ett intressant exempel är det tyska Bauspar-systemet som utformats för människor med små och normala inkomster och som kan liknas vid ett sparande som resulterar i ett garanterat lånelöfte. Givet att sparplanen följs innebär ett sådant sparande vetskap om att man inom kommer att ha möjlighet att köpa en bostad. Sparformen leder också till att bostäder byggs. För att ett liknande system ska kunna införas i krävs legala förutsättningar för ett s.k. ändamålssparande. Jag menar därför att ett ändamålssparande för att möjliggöra bostadssparande enligt tysk modell bör utredas. Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2020/21:552 av (SD), 2020/21:569 av (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–13, 2020/21:1317 av (M), 2020/21:1318 av (M), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22, 2020/21:1753 av (M) yrkande 2, 2020/21:2669 av (L), 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 1, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 33, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 10, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 16, 2020/21:3414 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:3428 av m.fl. (L). Med prisuppgången på bostadsmarknaden har kreditrestriktionerna blivit allt fler. Summerar man effekten av de på varandra staplade kreditrestriktionerna framträder en problematisk bild. Reglering efter reglering har lagts på, utan att ordentlig hänsyn tagits till helheten. Självklart ska vi värna den finansiella stabiliteten och inte vara naiva inför riskerna med hög belåning som vid en kris kan få betydande spridningseffekter. Men behövs svar på hur människor med stabila inkomster ska kunna efterfråga en bostad, speciellt i nyproduktion som påverkas extra hårt av kreditregleringarna. Unga, äldre och andra hushåll med något lägre inkomster, eller litet kapital, stängs ute från den ägda bostadsmarknaden på ett sätt som inte är välavvägt. Den viktigaste diskussionen gäller hur vi ska åstadkomma en bättre mix av regleringar och riktad social bostadspolitik – i syfte att underlätta för människor att äga sitt boende utan att skapa stora risker i det finansiella systemet. Det är därför bra att regeringen nu i enlighet med tillkännagivande dels gett i uppdrag att genomföra en samlad utvärdering av bolånetak, amorteringskrav och andra genomförda makrotillsynsåtgärder, dels beslutat om direktiv till en utredning som ska lämna förslag för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Utöver detta menar jag att en alternativ modell för amorteringskrav och skuldkvotstak, där man i stället för att ställa krav på hushållen ställer krav på bankernas aggregerade bolåneportfölj, bör utredas. Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3428 av m.fl. (L) och 2020/21:552 av (SD), 2020/21:569 av (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–13, 2020/21:1317 av (M), 2020/21:1318 av (M), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22, 2020/21:1753 av (M) yrkande 2, 2020/21:2669 av (L), 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkande 1, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 33, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 10, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 4 och 16 samt 2020/21:3414 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. I grunden är det bra och sunt att människor tar större ansvar för sin egen ekonomi och för sina boendekostnader genom att amortera. Ju fler svenska hushåll som har stora skulder, desto mer sårbar blir makroekonomin för en kris. Den grundläggande principen om att skulder ska betalas tillbaka bör därför upprätthållas. De medel som används för att styra mot detta hotar dock andra viktiga värden. har ett antal kreditrestriktioner trätt i kraft som genom att minska människors möjligheter att efterfråga bostäder även utgör ett hinder för ökat bostadsbyggande. har tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen om att utvärdera vad dessa åtgärder samlat får för konsekvenser, bl.a. för förstagångsköpare och för olika hushållstypers möjligheter att låna till boende. Jag noterar i det sammanhanget att regeringen bl.a. gett ett utvärderingsuppdrag till om en samlad utvärdering av genomförda makrotillsynsåtgärder. Makrotillsynsåtgärder riktade mot hushållen, som t.ex. amorteringskravet, slår för det första särskilt hårt mot unga förstagångsköpare som i början av sin karriär behöver flytta till en större stad för att få jobb. För det andra innebär åtgärderna att hushållens känslighet för inkomstbortfall ökar och motståndskraften därför minskar och att risken för djupare konjunktur-nedgångar därmed förstärks. För det tredje drabbar åtgärderna inte bara den som står utanför bostadsmarknaden utan också den som vill byta bostad, vilket bidrar till lägre rörlighet på bostadsmarknaden och en större bostadsbrist än vad som annars vore fallet. För det fjärde har det skärpta amorteringskravet bidragit till en snabb inbromsning av efterfrågan på bostäder, och därmed också till en oönskad minskning av byggandet. Utöver de reformer av bostadsmarknaden som ligger i januariavtalet och innan den förbättring av bostadsmarknadens funktionssätt som måste följa av en ny skattereform, måste vi redan nu göra något åt de problem som det skärpta amorteringskravet och bolånetaket bidragit till. Jag menar därför att hushållens regelbörda från makrotillsynsåtgärder skyndsamt bör lättas. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (M) av (M), (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:180 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 6–8, 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:903 av Per Åsling (C) yrkande 3, 2020/21:1023 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2020/21:1026 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2020/21:1397 av (M), 2020/21:1589 av m.fl. (S), 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:1669 av m.fl. (S), 2020/21:1691 av (M), 2020/21:2319 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2420 av m.fl. (S), 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 9. har länge varit framgångsrikt när det gäller att attrahera riskkapital från resten av världen. På områden som informationsteknologi och life-science har bland de största riskkapitalsektorerna i världen. Huvuddelen av kapitalet till svenska riskkapitalfonder är utländskt, vilket möjliggör för svenska företag att växa och anställa på ett sätt som annars inte vore möjligt. borde dock i högre grad än kunna utnyttja de konkurrensfördelar som landet har. Exempelvis är investeringsnivån i i genomsnitt lägre än i många andra länder, vilket försvårar för företag att växa när de nått en viss storlek. , bl.a. av legala skäl, förläggs vissa svenska fonder i andra länder för att vara tillgängliga för utländska investerare. För att möjliggöra att fler investeringsfonder etableras i bör det införas en modell med associationsrättsliga fonder. Dessa investeringsbolag ska ha ett rörligt aktiekapital i enlighet med förslaget i SOU 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Vi menar att en välkänd och internationellt etablerad legal struktur skulle öka utländska investerares benägenhet att investera i svenska fonder och därmed öka det investerade kapitalet i . Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7 och 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2020/21:180 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 6–8, 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:903 av Per Åsling (C) yrkande 3, 2020/21:1023 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2020/21:1026 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:1397 av (M), 2020/21:1589 av m.fl. (S), 2020/21:1669 av m.fl. (S), 2020/21:1691 av (M), 2020/21:2319 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2420 av m.fl. (S), 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 4. Handeln med företagsobligationer sker ofta utanför reglerade handelsplatser, s.k. OTC-handel. Insynen är därför bristfällig och information om handelsvolymer och priser svåråtkomlig. Vi anser att ett moderniserat system för ökad digital transparens, likt det amerikanska systemet Trace, bör införas i . eller en annan myndighet bör därför ges i uppdrag att inrätta ett publikt system för handelsvolymer och avslutspriser på företagsobligationsmarknaden. Vidare är det är problematiskt för det svenska småspararkollektivet att offentliga nyckeltal om illikvida tillgångar är svåra att hitta. Det finns exempel på fonder som marknadsförts som ett säkert placeringsalternativ med hög likviditet, trots att de i realiteten ägt en hög andel high yield-obligationer. Därför menar vi att likviditetsrisken i form av andelen illikvida tillgångar uttryckligen och öppet ska anges i exempelvis ett fondfaktablad. Vidare bör på EU-nivå verka för en översyn av , där en utvärdering av ett tak för illikvida tillgångar bör vara i fokus. Vi anser också att regelverket för fullmaktsförfarande vid bankbyte behöver utvecklas, så att fler tjänster kan flyttas enklare och där endast en underskrift genom bank-id eller en vanlig signatur krävs. Detta skulle bidra till att underlätta för bankkunderna och ge dem möjlighet att ställa högre krav på sin bank. Därför bör det utredas hur bankbyte för konsumenter kan underlättas och hur förfarandet för fullständigt bankbyte via fullmakt kan göras. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:180 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 6–8, 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:903 av Per Åsling (C) yrkande 3, 2020/21:1023 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2020/21:1026 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2020/21:1397 av (M), 2020/21:1589 av m.fl. (S), 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:1669 av m.fl. (S), 2020/21:1691 av (M), 2020/21:2319 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2420 av m.fl. (S), 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 4. Förutsättningarna för att få fram kapital till investeringar och nya affärsidéer är alltför ofta bristfälliga. Det är nödvändigt att hela landet har tillgång till såväl privat lånekapital som till det offentliga riskkapitalet. Lokala banker och andra investerare spelar redan en avgörande roll. Men mer behöver göras om företags och människors fulla potential ska komma till sin rätt. I har man infört s.k. sparbanksbevis för att möjliggöra en bredare utlåning från sparbankerna. bör sträva i den riktningen och ett viktigt steg i detta skulle vara en moderniserad sparbankslag. Den befintliga sparbankslagen förhindrar sparbankerna att ta in externt kapital. Genom bättre tillgång till externt kapital kan sparbankerna växla upp sin verksamhet för att bidra till att stärka företagande och jobb på landsbygder. En modernisering av spelreglerna skulle också kunna innebära verksamma sparbanker i fler delar av . Jag anser sammanfattningsvis att tillgången till kapital på landsbygden bör stärkas genom att sparbankslagen moderniseras så att lokala banker kan utveckla sin verksamhet. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:180 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 6–8 samt 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:903 av Per Åsling (C) yrkande 3, 2020/21:1023 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2020/21:1026 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2020/21:1397 av (M), 2020/21:1589 av m.fl. (S), 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:1669 av m.fl. (S), 2020/21:1691 av (M), 2020/21:2319 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2420 av m.fl. (S), 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 4. Finansiella beslut kan få stora konsekvenser för en individ eller familj. Detta är en av anledningarna till att har beslutat att det ska finnas ett starkt konsumentskydd på det finansiella området. Storbankerna gör enorma vinster, och en stor andel av vinsterna kommer från bolånen. En bidragande orsak till bankernas höga marginaler på bolån är den svaga sits som de svenska bolånekunderna har gentemot banken vid en förhandling om bolåneräntan. En finsk modell för bostadslån, där bolåneräntan sätts med utgångspunkt i internbanksräntan, gör det lättare för kunden att jämföra och värdera bankens erbjudande. Det bör därför införas en finsk modell för bostadslån i . En väl fungerande marknad förutsätter att produkterna och deras priser är tydliga. På bankmarknaden finns det i detta avseende stora brister. Mycket av problemen hänger ihop med att bankerna har olika paketerbjudanden, där t.ex. rabatten på bolåneräntan är beroende av hur stora engagemang kunden i övrigt har med banken. En utredning bör därför få i uppdrag att utreda för- och nackdelar med ett förbud mot produktpaketering samt lämna förslag på hur transparensen kan öka på bankmarknaden. För konsumenterna på den finansiella tjänstemarknaden är det svårt att få överblick över kostnaderna för olika typer av finansiella tjänster. Detta minskar rörligheten på bankmarknaden, vilket i sin tur försämrar konkurrensen. Det bör därför ställas krav på bankerna att ta fram en årlig kostnadssammanställning som informerar kunderna om hur mycket de har betalat i avgifter. En sådan sammanställning ska också innefatta en översikt av de räntor som kunden betalat och mottagit . Det förekommer samordning mellan företag av mer subtil karaktär som begränsar konkurrensen, men som inte omfattas av bestämmelserna i konkurrenslagen. Ett exempel är när ett företag går ut offentligt och talar om vilken prissättning det tänker sig den närmaste perioden. Detta sker ibland på de finansiella marknaderna, inte minst i fråga om bolån. I har man infört ett förbud mot prissignalering inom banksektorn. Jag menar att det australienska exemplet är värt att studera och eventuellt ta efter. Frågan om att förbjuda prissignalering på bankmarknaden bör därför utredas. Utöver en allmän digitalisering har handeln på världens börser under de senaste 10–15 åren blivit alltmer algoritmstyrd. Med detta avses ett elektroniskt handelssystem utifrån förutbestämda instruktioner och parametrar. Högfrekvenshandeln kan ses som en underkategori till den algoritmstyrda handeln och är en extrem form av kortsiktig handel. En utredning bör tillsättas för att se över regleringen av algoritm- och högfrekvenshandeln på de finansiella marknaderna. På bankmarknaden finns det många samarbeten kring främst olika betalningsförmedlingstjänster, t.ex. Bankgirocentralen och dataclearingen. har pekat på att de många samarbetena ökar risken för kartelliknande utfall på marknaden. En utredning bör tillsättas om hur de många samarbetena inom banksektorn påverkar konkurrensen och hur alla företag ska kunna ges tillträde till infrastrukturen på de finansiella marknaderna på lika villkor. Utredningen bör också lämna förslag på hur ett ökat statligt ägande av finansiell infrastruktur kan främja konkurrensen på de finansiella marknaderna. Slutligen bör regeringen utreda om banker som vid upprepade tillfällen gör sig skyldiga till skatteflykt eller medhjälp till skatteflykt borde förlora sin rätt att verka som bank i . Kontanthantering och betaltjänster, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2020/21:180 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2020/21:284 av och (båda SD), 2020/21:932 av (KD), 2020/21:1395 av (M), 2020/21:1536 av (M), 2020/21:1987 av (M), 2020/21:1995 av (S), 2020/21:2665 av (L) och 2020/21:3146 av (SD). Med allt fler digitala betalningar och ett allt större beroende av den digitala infrastrukturen för betalningar bör staten säkra att betalningar kan ske genom fler digitala lösningar. Jag anser att i nära samarbete med och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör säkra att de digitala system som används för betalningar är tillräckligt robusta. Dessutom menar jag att utvecklingen av e-krona måste bejakas. Kontanthanteringen är en viktig service för den svenska ekonomin, svenska företag och för människors möjlighet att fritt välja betalningsmedel. Den lagändring som trätt i kraft innebär bl.a. en skyldighet för vissa banker att tillhandahålla kontanttjänster. Lagstiftningen bör ses som en lägsta acceptabel nivå för kontanthanteringen i . Det är viktigt att den nya lagstiftningen omgående följs upp för att säkerställa att såväl lagstiftningen som dess intentioner efterlevs. Jag menar att kontanthanteringen bör tryggas i hela landet i syfte att värna grundläggande servicefunktioner och tryggheten för såväl privatpersoner som näringsverksamheter. Kontanthantering och betaltjänster, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:180 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:284 av och (båda SD), 2020/21:932 av (KD), 2020/21:1395 av (M), 2020/21:1536 av (M), 2020/21:1987 av (M), 2020/21:1995 av (S), 2020/21:2665 av (L), 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 20, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2020/21:3146 av (SD). har det införts krav på bankerna att tillhandahålla platser för kontantuttag. Däremot saknas det krav på bankerna att ta emot privatpersoners insättningar. Detta skapar en märklig asymmetri mellan uttags- och insättningsmöjligheter. Det är svårt att förstå varför det ska gå att ta ut kontanter från ett konto men inte att sätta in några. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om att bankerna ska vara skyldiga att ta emot privatpersoners och företags kontantinsättningar. Det är också viktigt är att stärka möjligheterna att använda kontanter. () och Konsumenter har pekat på att den nuvarande utvecklingen leder till att allt fler handlare och restauranger slutar att acceptera kontanter. Detta drabbar främst glesbygden och de människor som är i digitalt och ekonomiskt utanförskap. Tillgången till och möjligheten att använda kontanter är också viktiga ur ett krisberedskapsperspektiv. En reglering som ställer krav på handlare och restauranger att acceptera kontanter som betalningsmedel måste dock göras på ett sätt som beaktar rånrisk och handlares och restaurangers säkerhet. Mot den bakgrunden bör regeringen tillsätta en utredning i syfte att lämna förslag om krav på handlare och restauranger att acceptera kontanter som betalningsmedel. Penningtvätt och finansiering av terrorism, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:469 av (C), 2020/21:1106 av (M), 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2020/21:3069 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 48. Rätten att bilda föreningar ska värnas och det är positivt med mångåriga traditioner med ekonomiska föreningar där gemensamma intressen oftast är grunden för att skapa något bra. Tyvärr har det visat sig att föreningar och stiftelser har utnyttjats för att tvätta pengar, bekosta terrorhandlingar eller på annat sätt tillskansa sig offentliga medel på felaktiga grunder. är det ofta svårt att utreda ansvarsläget och även att bevisa olagliga handlingar. Därför behövs det en översyn av regelverket så att föreningar och stiftelser inte ska kunna användas för olaglig verksamhet. För att underlätta för granskande medier bör också utbetalningar av stöd till föreningar från det offentliga redovisas på ett överskådligt och enkelt sätt. Det kan exempelvis ske genom ett offentligt samordnat och sökbart register.