bet · H801JuU23 · 2021-06-07 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:387 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. Polisen måste ta etnisk profilering på större allvar och se det som ett strukturellt problem som behöver lösas genom att t.ex. se över och ändra arbetsmetoder. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en granskning av polisens arbete och ge i uppdrag att utveckla nya arbetsmetoder för att undvika diskriminering. Vidare anser jag att personer som drabbats av diskriminering från polisen bör kunna få upprättelse. Jag vill därför att regeringen ska göra en översyn av diskrimineringslagen i syfte att se över möjligheten att låta lagen omfatta polisiära ingripanden. På så vis kan problematiken synliggöras och åtgärdas. De som utsätts för etnisk profilering behöver känna att samhället står på deras sida samt att polisen kan erkänna om den agerar felaktigt. Övervakningsutrustning, punkt 21 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 15.1 och 2020/21:1966 av (M) yrkande 3. Vi menar att det finns ett behov av att utöka polisens kameraövervakning och förbättra kvaliteten på de kameror som sätts upp. Det finns också ett behov av att se över polisens tillgång till annan teknisk övervakningsutrustning, t.ex. ljuddetektorer som kan användas i syfte att upptäcka skottlossningar, glaskross och skrik. Polisens yttre arbetsmiljö, punkt 22 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 3. som enskilda poliser måste vara möjliga att identifiera på ett säkert sätt är det ytterst viktigt att arbetsmiljön upplevs som så säker som möjligt. Därför bör regeringen ta ett helhetsgrepp kring problematiken med våld och hot mot poliser. Med anledning av coronapandemin finns det nu även ytterligare argument för att se över arbetsmiljön, i synnerhet för de som arbetar i yttre tjänst, ur smittskyddsaspekt. Jag föreslår därför att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder i syfte att göra arbetsmiljön säkrare för poliser i yttre tjänst. Kränkningsersättning till poliser, punkt 23 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 36 och 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 12. Ingen ska behöva utstå våld, hot eller kränkningar i sin yrkesutövning. Därför anser vi att det är angeläget att rätten till kränkningsersättning för poliser ses över, med utgångspunkten att den ska stärkas. Vi menar t.ex. att skadestånd bör utgå när en polis blir spottad på eller utsatt för våld motsvarande misshandel av normalgraden. Den pågående utredningen om polisers och andra särskilt utsatta yrkesgruppers rätt till kränkningsersättning ska redovisas . Det är enligt vår uppfattning viktigt att regeringen prioriterar frågan och återkommer med ett förslag till i nära anslutning till att utredningen redovisas. Brott av s.k. djurrättsaktivister, punkt 24 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:188 av (SD), 2020/21:268 av Per (SD) yrkande 3, 2020/21:953 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2 och 2020/21:2796 av och (båda M) yrkande 1 och 2020/21:2796 av och (båda M) yrkande 2, 2020/21:3184 av och (båda C) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2020/21:3575 av (M) yrkande 4. Jägare som efter myndighetsbeslut bedriver skyddsjakt eller genomför eftersök på polisens uppdrag utför ett viktigt samhällsuppdrag. Vi ser mycket allvarligt på att jägare blir hotade och trakasserade av djurrättsaktivister. Vi menar att det behövs ett riktat polisarbete med speciella grupper inriktade på ideologiskt motiverad brottslighet. fanns en specialgrupp inom polisen som särskilt arbetade med ideologisk djurrättsmotiverad brottslighet, vilket gav bättre inblick i de grupper som stod för brottsligheten. CVE ser djurrättsaktivism som en egen form av extremism frikopplad från vänsterextremism. Mot denna bakgrund anser vi att brott mot jägare begångna av djurrättsaktivister bör tas på betydligt större allvar av polisen. Hatbrott, punkt 25 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2020/21:387 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:2113 av (S). Det öppna samhället bygger på demokrati, frihet och respekt för alla människors rätt att forma sina liv så länge man inte inkräktar på sina medmänniskors frihet. Våld och förföljelse av människor kan aldrig accepteras och måste bekämpas oavsett vilka som är de bakomliggande motiven. Det är av stor vikt att vi har ett samhälle som förmår att slå fast att ett brott har begåtts och som på allvar vidtar åtgärder både för att förebygga antalet brott och för att förbättra rättsväsendets hantering när det skett ett hatbrott. Mot den bakgrunden menar jag att regeringen i regleringsbrev till rättsvårdande myndigheter bör prioritera upp bekämpningen av rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska brott, inklusive diskrimineringsbrott. Hoten, hatet och rasismen mot samer har ökat ytterligare efter domen i Girjasmålet. Renar som tillhör Girjas sameby har hittats skadskjutna och lämnade att förblöda. Sådana brott är svåra för polisen att utreda. Vidare har mordhot och näthat mot samer ökat explosionsartat i sociala medier. Enligt plenum grundar sig rasismen mot samer i hur den svenska staten undvikit att hantera samiska frågor i nutid, sammantaget med att den svenska skolan brister när det gäller utbildning i samernas historia samt den svenska statens övergrepp mot det samiska folket och den samiska kulturen. Jag delar uppfattning och menar att det måste vidtas konkreta åtgärder för att snabbt komma till rätta med det eskalerande hatet och hoten mot samer. Därför anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en strategi för hur hatbrott mot samer bättre kan förebyggas, utredas och lagföras. Ekonomisk brottslighet, punkt 26 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2020/21:1495 av m.fl. (S). Genom samverkan mellan olika myndigheter skapas optimala förutsättningar för att kunna upptäcka och beivra organiserad och annan grov brottslighet. Flera myndigheter bedriver en organiserad samverkan inom ramen för projektet i samverkan mot den organiserade brottsligheten. Detta är ett mycket framgångsrikt samarbete som bör intensifieras och utvecklas på olika sätt. Lagstiftningen behöver dock ses över ur olika perspektiv för att ytterligare öppna samverkansvägar, inte minst genom att nyttja datoriserade hjälpmedel och samkörning av data som finns tillgängliga hos olika myndigheter, i väsentligt mycket högre utsträckning än vad som är möjligt . Vi menar att detta bör ske för att beivra brott relaterade till skatter och skulder. Brott i butiker, punkt 27 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:710 av m.fl. (SD) yrkande 6. Ett växande problem för många butiksägare inom t.ex. dagligvaruhandeln är kriminalitet i form av stölder, hot och våld. Det förekommer också att områden utanför butiker är samlingsplatser för kriminella, där droghandel sker mer eller mindre öppet med följd att kunder håller sig därifrån. Vi anser att man måste gå till botten med vilka åtgärder som krävs för att förändra och förbättra dagens situation för butiksägare. Därför bör regeringen tillsätta en utredning om hur tryggheten för butiksägare ska stärkas. Brott på internet, punkt 28 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2020/21:263 av och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:750 av m.fl. (S) och 2020/21:1525 av (L). Enorma summor pengar, aktörer utan kontroll eller insyn, spelmissbruk och penningtvätt är vardag på internet. Flera av dessa problem har en tydlig koppling till det faktum att e-sport inte är erkänt som en sport och således inte uppmärksammas eller kontrolleras i den utsträckning som det borde. Polisens kompetens inom e-sport är till viss del mycket svag trots att myndigheten utreder bedrägerier som sker online, bl.a. inom e-sport. Vi menar att , i samarbete med ett spelinstitut, bör säkerställa att nödvändig kompetens finns hos myndigheten. Omhändertagande av fordon, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkande 10. Vi vill att polisen ska få ökade befogenheter att ingripa mot skuldtyngda fordon. Detta kan ske genom att mycket skuldtyngda fordon beläggs med användningsförbud, vilket skulle öka polisens chanser att hitta fordonen. Vi menar också att polisen bör ha större möjlighet att omhänderta skuldsatta fordon än , oavsett om de är felparkerade eller inte. Vidare menar vi att distansutmätning bör kunna tillämpas i flera fall så att omgående kan fatta beslut om utmätning när polisen exempelvis stoppat en skuldsatt person i ett fordon eller gripit en person med tillgångar. Fordonsmålvakter, punkt 31 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2536 av och (båda C) yrkande 6 och 2020/21:409 av (C) yrkande 1. Bruket av s.k. fordonsmålvakter är oacceptabelt. Lagstiftningen har skärpts i syfte att stävja bruket, men detta är inte tillräckligt. finns ingen lagstiftning som träffar just bruket av fordonsmålvakter, vilket jag menar behövs. Regeringen bör därför tillsätta en utredning i syfte att kriminalisera anlitande och bruk av fordonsmålvakter. Ljud från fordon, punkt 32 (C, KD) av (KD), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1175 av m.fl. (S), 2020/21:2139 av m.fl. (S), 2020/21:2464 av (M), 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2020/21:3555 av (M), 2020/21:533 av (KD) och 2020/21:772 av och (båda C) och 2020/21:1264 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. har fordon med extremt högtspelande ljudanläggningar orsakat problem i många kommuner. Det är vanligt att fordonet står parkerat med öppna dörrar och att volymen kontrolleras med en mobiltelefon av en av flera personer som står utanför bilen, vilket innebär att det är svårt att slå fast vem som orsakar det höga ljudet. Ofta kan spelandet pågå framåt morgontimmarna och orsaka stora hälsoproblem för boende runt omkring. Problemet har vuxit och trots en mindre korrigering i lagstiftningen efterlyser polisen ytterligare förtydliganden för att kunna stävja problemet. Vi vill därför att regeringen ska utreda möjligheterna till förändrad lagstiftning för att åtgärda de problem som högtspelande ljudanläggningar i fordon orsakar. Generell bestämmelse om brottsbekämpning i OSL, punkt 34 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3297 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi menar att ribban för när information delas mellan myndigheter i brottsbekämpande syfte måste sänkas. Det är också centralt att de osäkerhetsmoment som följer av dagens komplicerade regelverk undanröjs. Oro hos anställda för att göra fel får inte stoppa myndigheter från att göra allt som är möjligt för att förhindra kriminalitet, i synnerhet vad gäller unga lagöverträdare och gängvåld. Mot denna bakgrund föreslår vi att det ska införas en ny huvudregel i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att myndigheter får dela uppgifter i sin verksamhet med polisen och andra brottsbekämpande myndigheter om det behövs för att förhindra eller utreda brott som kan leda till fängelse. Undantag från denna huvudregel ska framgå av preciserade bestämmelser och göras för uppgifter där det intresse som sekretessen ska skydda är så starkt att det överhuvudtaget inte – eller endast under vissa förutsättningar – bör delas med polisen och övriga brottsbekämpande myndigheter. Regelverket ska vara tydligt och enkelt att tillämpa. Det ökade informationsutbytet bör kombineras med en utökad tillsyn. Vi menar att regeringen bör tillsätta en utredning om detta. Uppgiftsskyldighet vid samverkan mot brott, punkt 35 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 22. Lagen (2016:774) om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet ger myndigheter en generell befogenhet att trots sekretess lämna över uppgifter till annan myndighet om det behövs för den mottagande myndighetens deltagande i särskilt beslutad samverkan för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet. Sådan uppgiftsöverlåtelse får bara ske om brottsligheten är av allvarlig eller omfattande karaktär och om den bedrivs i organiserad form eller systematiskt av en grupp individer. Jag menar att det finns anledning att analysera om denna generalklausul behöver förstärkas ytterligare. För att komma åt organiserad brottslighet eller systematisk brottslighet som begås av en grupp individer kan det t.ex. vara angeläget att myndigheter ges möjlighet att utbyta uppgifter om all slags brottslighet som begås av grupperingen eller nätverket i fråga. Jag är också öppen för att utbyte av uppgifter ska kunna ske mellan fler myndigheter än , vilket regeringen har möjlighet att besluta om. Informationsdelning mellan polis och socialtjänst, punkt 36 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 48 och 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 12. Samarbete mellan polisen och kommuner, framför allt , är grundläggande för att kunna förhindra ungdomsbrottslighet. infördes en ny sekretessbrytande bestämmelse – 10 kap. 18 a § OSL – som innebär att en uppgift som rör en enskild person som inte fyllt i vissa fall ska kunna lämnas från till polisen. Om uppgiften angår misstanke om ett begånget brott krävs är att det för brottet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Vi menar att det nuvarande regelverket förhindrar ett effektivt informationsutbyte och vill tillsätta en utredning i syfte att öka möjligheterna till informationsdelning. Vi anser bl.a. att och skolan ska vara skyldiga att bryta sekretessen på begäran av polisen när det är motiverat i brottsförebyggande syfte. Vidare framgår av Brås rapport 2021:2 att bestämmelsen 10 kap. 18 a § OSL inte tillämpas fullt ut . Det är därför angeläget att regeringen vidtar åtgärder för att säkerställa ett välfungerande informationsutbyte mellan polis och socialtjänst vad gäller unga. Sekretessbarriären är ännu starkare vad gäller personer som är , trots att behovet ett effektivt informationsutbyte mellan polis och socialtjänst givetvis aktualiseras även när det gäller att förebygga och bekämpa brott som begås av vuxna lagöverträdare. Det är inte ovanligt att har tillgång till information som skulle vara värdefull i polisens brottsförebyggande arbete, t.ex. kännedom om att en viss person tillhör den organiserade brottsligheten. Utformningen av sekretessbestämmelserna gör dock att sådan information inte kan delas i tillräcklig utsträckning, bl.a. eftersom det krävs en konkret brottsmisstanke. Det är angeläget att lagstiftningen ändras och vi menar att den ovan nämnda utredningen också bör göra en översyn av reglerna om informationsdelning mellan polisen och när det gäller personer som är . Vår uppfattning är att den nya lagstiftningen bör utgå från en presumtion om att polisens intresse av att uppgiften röjs väger tyngre än individens integritetsintresse, om det inte är uppenbart att så inte är fallet. Detta skulle möjliggöra att information kan delas mellan och polisen i större utsträckning än , vilket framför allt skulle bidra positivt till polisens brottsförebyggande arbete. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Direktåtkomst till beskattningsdatabas, punkt 37 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 23. Det pågår ett lagstiftningsarbete för att ge , , , och tillgång till vissa uppgifter i beskattningsdatabas genom direktåtkomst. Förslaget remitterades och bereds i . För att pressa tillbaka utrymmet till ekonomisk av brottslighet anser jag att det är angeläget att denna lagstiftning kommer till stånd utan onödigt dröjsmål. Skydd för papperslösa barn, punkt 38 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 18. För den som är papperslös finns det ett ständigt hot om att bli upptäckt och utvisad. Trots att det t.ex. finns en lagstadgad rätt till skola och sjukvård är det vanligt att papperslösa undviker sådana kontakter av rädsla för att information ska vidarebefordras till polisen. Jag menar att det föreligger en konflikt mellan olika sekretessbrytande bestämmelser och bestämmelser. Detta skapar otrygghet för papperslösa barn, vilket är ett allvarligt problem. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag som säkerställer att papperslösa barn inte riskerar utvisning när de utövar sina rättigheter, till följd av att information delas till polisen. Polisens samarbete med Försvarsmakten, punkt 40 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 26. Vi anser att samarbetet mellan och Försvarsmakten behöver stärkas, bl.a. genom utökad samverkan och samträning. Rikspolischefen hemställde hos regeringen om att ska kunna ta hjälp av Försvarsmakten vid extraordinära händelser och inte bara vid terrorattentat som . Regeringen har inte vidtagit några åtgärder för att tillgodose polisens möjligheter att fokusera på sin kärnverksamhet. Vi föreslår att lagstiftningen ändras så att Försvarsmakten ges möjlighet att stödja vid extraordinära händelser och att Försvarsmakten kompenseras resursmässigt för denna nya uppgift. Överenskommelse med pilotkommuner, punkt 41 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 15. Jag vill att möjligheterna för staten att ingå överenskommelser med tio pilotkommuner med utanförskapsområden ska utredas. En sådan överenskommelse skulle innebära att staten och kommunen i samarbete går in långsiktigt med åtgärder i ett utsatt område med målet att inom ha vänt utvecklingen. När resultat har börjat visas i områdena menar vi att pilotprogrammet bör breddas till samtliga utanförskapsområden. Åtgärder i särskilt utsatta områden, punkt 42 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:258 av (KD), 2020/21:939 av m.fl. (M), 2020/21:2064 av och (båda S) yrkandena 1 och 5, 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkandena 48 och 49. Jag anser att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en plan för att införa mobila polisstationer i samtliga socialt utsatta områden, i syfte att skapa trygghet och göra polisen synligare för de boende. Arbetet i de mobila polisstationerna skulle kunna organiseras så att fältassistenter och andra socialsekreterare med uppsökande tjänster, t.ex. från sociala jourer, knyts till verksamheten. På så sätt kan barn och ungdomar i riskzonen för kriminalitet och missbruk fångas upp tidigt av myndigheterna. Åtgärder i särskilt utsatta områden, punkt 42 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkandena 48 och 49, 2020/21:258 av (KD) och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:939 av m.fl. (M), 2020/21:2064 av och (båda S) yrkandena 1 och 5, 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 2. Internationell forskning visar att ökad direkt patrullering i områden med hög kriminalitet fungerar brottsförebyggande. Fler synliga poliser är mycket viktigt för att ungdomsgäng inte ska få känslan av att ha kontroll över vissa bostadsområden och för att öka tryggheten för övriga boende i området. Vi vill att det ska vara fler synliga poliser i brottsutsatta områden och att polisens närvaro i dessa områden ska prioriteras. riktade tillkännagivande till regeringen om detta . Den bristfälliga myndighetsstyrningen som tas upp i Statskontorets utvärdering av omorganisering tar sig bl.a. uttryck i bristen på lokala poliser. Vi anser att det är angeläget att regeringen ser till att detta åtgärdas. Det är mycket bekymmersamt att antalet poliser i yttre tjänst har minskat eftersom synliga poliser förebygger brott. Vi menar därför att regeringen aktivt bör följa upp arbete med att få ut hälften av resurserna till lokalpolisområdena i de utsatta områdena. Åtgärder i särskilt utsatta områden, punkt 42 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 3, 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkandena 48 och 49 samt 2020/21:258 av (KD), 2020/21:939 av m.fl. (M), 2020/21:2064 av och (båda S) yrkandena 1 och 5, 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 2.