bet · H801CU13 · 2021-04-23 00:00:00 — Inriktningen på villkoren bör inledningsvis vara att säkerställa att SIS underlättar möjligheterna att avgiftsfritt ta del av viss information om byggstandarder före köp samt vidtar åtgärder för att öka deltagandet i de tekniska kommittéerna. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Användning och återanvändning av byggmaterial I delbetänkandet Resurseffektiv användning av byggmaterial (SOU 2018:51) konstaterar byggregler att det finns potential att återvinna och återbruka byggprodukter och material men att det finns vissa hinder mot återvinning som bör undanröjas. De hinder som kommittén konstaterar i betänkandet är brist på information om innehåll i byggprodukter och brist på ekonomiska incitament att återanvända och återvinna byggmaterial. I betänkandet lämnar kommittén två förslag för att undanröja dessa hinder. Det första förslaget handlar om innehållsförteckningar för byggprodukter. Kommittén föreslår att regeringen ska verka för en ändrad reglering på EU-nivå. Bestämmelser om krav på att lämna information om innehållet i byggprodukter finns i EU:s byggproduktförordning, i den s.k. CLPförordningen om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och i EU:s kemikalieförordning (Reachförordningen). Kommittén lämnar i betänkandet ett förslag till utformning av huvuddragen i kravet på innehållsförteckningar för byggprodukter i EU:s byggproduktförordning kan utformas. De informationskrav som gäller enligt den nuvarande byggproduktförordningen är enligt kommittén inte tillräckliga för att åstadkomma en resurseffektiv byggmaterialanvändning, eftersom det fullständiga innehållet i byggprodukter inte behöver redovisas enligt förordningen. Den information om farliga ämnen som ska redovisas enligt Reachförordningen är inte heller tillräcklig enligt kommittén, eftersom förordningen omfattar alltför få ämnen. En innehållsförteckning med krav på redovisning av samtliga beståndsdelar i byggprodukter skulle enligt kommittén göra det möjligt att bedöma vilka byggproprodukter som kan återanvändas och återvinnas vid renovering och rivning och vilka byggprodukter som bör fasas ut på grund av att de innehåller farliga ämnen. Det andra förslaget som kommittén presenterar är ett nationellt främjandepaket för resurseffektiva byggmaterialval för minskat bygg- och rivningsavfall. Kommittén föreslår att regeringen ger Verket för innovationssystem () i uppdrag att och framåt • skapa en eller flera grupper med aktörer som har avgörande inflytande på val av de byggmaterial som ingår i byggnader och vill göra resurseffektiva byggmaterialval (beställargrupper) • lämna bidrag till utvecklings- och forskningsstudier i syfte att åstadkomma nära-nollavfallsbyggnader genom återanvändning och återvinning av byggprodukter och material • sprida information om erfarenheterna från beställargruppernas arbete och utvecklings- och forskningsstudier till andra beställare, arkitekter, tekniska konsulter och övriga relevanta mottagare. Härutöver har i rapporten för byggprodukter – Regler om loggbok för vissa nya byggnader och anläggningar (2018:22) kompletterat det förslag om loggbok som lämnade i en tidigare rapport om denna fråga (2015:46). I den senaste rapporten föreslår ett lagförslag som ska utgöra en miniminivå som alla aktörer som omfattas av kravet måste uppnå. Förslaget rör krav på att viss information om använda byggprodukter ska finnas med i loggboken. Både och delbetänkandet Resurseffektiv användning av byggmaterial har remitterats. Beredning pågår inom . Förutom att det ska införas krav på klimatdeklarationer för klimatbra byggande anges det i januariavtalet bl.a. att det ska ställas minimikrav vid byggande utifrån livscykelperspektiv och att byggandet i trä ska öka. behandlade och avstyrkte utskottet bl.a. motsvarande motionsförslag om ett nationellt myndighetsråd för byggstandarder, energiåtgång på uppförda byggnader, energikrav på det befintliga beståndet och vilka ekonomiska styrmedel som skulle kunna leda till en högre återanvändning av byggmaterial. Utskottet hänvisade bl.a. till att det pågick ett omfattande utrednings- och beredningsarbete i frågorna (bet. 2018/19:CU12). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att regleringen av byggande främjar ett hållbart byggande. Som redogjorts för ovan har regeringen överlämnat propositionen Klimatdeklaration för byggnader, och inom bereds de förslag som byggregler har lämnatom bl.a. byggstandardisering och återanvändning av byggmaterial samt . Enligt januariavtalet ska det vidare ställas minimikrav vid byggande utifrån ett livscykelperspektiv, och byggandet i trä ska öka. Utskottet ser inte något skäl att föregripa det pågående arbetet genom att föreslå ett initiativ från . Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att mätning av radon bör ske i samband med renoveringar. Utskottet anser inte att det finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av förslaget. Jämför reservation 31 (C). m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:2927 yrkande 37 ett tillkännagivande om att radonhalter bör kontrolleras i samband med renoveringar, vilket exempelvis skulle kunna ske i samband med obligatorisk ventilationskontroll. Enligt det av fastställda miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ska städer, tätorter och bebyggd miljö utgöra en god och hälsosam livsmiljö. Den bebyggda miljön ska medverka till en god regional och global miljö. Vidare innefattar målet miljöanpassning av byggnader och anläggningar samt att en god hushållning med mark, vatten och andra resurser ska främjas. Inom målet God bebyggd miljö används flera preciseringar för att förtydliga målet och tydliggöra uppföljningsarbetet. En av dessa är preciseringen hälsa och säkerhet, som omfattar bl.a. radon, buller och andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker. Enligt lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader finns det under vissa förutsättningar en skyldighet att energideklarera byggnader. När en byggnad eller en andel i en byggnad säljs ska den som äger byggnaden se till att det finns en energideklaration för byggnaden. En energideklaration ska även upprättas för nya byggnader, byggnader med viss minsta golvyta som ofta besöks av allmänheten och byggnader som upplåts med nyttjanderätt. I energideklarationen ska det anges om en radonmätning har utförts i byggnaden. En mätning av radonhalten genomförs vanligen genom utplacering av mätdosor som får sitta uppe t.o.m. april, dvs. Det finns även metoder för korttidsmätningar men dessa är dock behäftade med större osäkerhet. Enligt allmänna råd (FoHMFS 2014:16) om radon inomhus är riktvärdet för radon i inomhusluften luft. Om radonhalten överstiger detta värde, är den att anse som en olägenhet för människors hälsa och bör åtgärdas enligt 9 kap. 9 § . infördes ett nytt bidrag för radonsanering. Bidraget, som har förlängts , riktar sig till småhusägare i behov av radonsanering. I 8 kap. 25 § PBL och 5 kap. 1–7 §§ PBF finns bestämmelser om obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystem (OVK) i byggnader. En OVK ska utföras av en certifierad sakkunnig funktionskontrollant innan ventilationssystemet tas i bruk och därefter regelbundet vid återkommande tillfällen. Vissa byggnader och ventilationssystem är undantagna från dessa bestämmelser. Syftet med bestämmelserna om OVK är att säkerställa tillfredsställande inomhusklimat. Det är fastighetsägaren som har ansvar för att se till att OVK-reglerna uppfylls. I PBL och PBF finns även tillsynsbestämmelser som tillsynsmyndigheterna kan använda ifall fastighetsägaren inte uppfyller åtagandet enligt lag. Resultatet av en ventilationskontroll enligt PBL kan även få betydelse vid en prövning av inomhusklimatet enligt bestämmelserna i 9 kap. och 26 kap. . Regeringen gav i uppdrag att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö (N2017/07419/PBB). Enligt uppdraget ska samla in, kvalitetssäkra och sprida information om byggnaders inomhusmiljö för att öka medvetenheten om möjliga brister i inomhusmiljön, de vanligaste orsakerna till dessa brister och hur de kan undvikas. Uppdraget innefattar även att uppdatera relevanta delar av materialet från den rikstäckande undersökningen av bebyggelsens energianvändning, tekniska status och innemiljö (). Materialet från undersökningen utgör ett kunskapsunderlag vad gäller byggnadsbeståndets tekniska status. Det tidigare framtagna materialet bygger på undersökningar av varje byggnad på plats. Därtill är urvalet utformat för att ligga till grund för slutsatser om bebyggelsen i sin helhet. På grund av detta har materialet från använts i åtskilliga utredningar och rapporter sedan det togs fram. Uppdateringen ska utföras så att materialets värde i detta avseende kvarstår. Uppdraget har redovisats i två delrapporter, Uppdrag att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö (2019:4) och Uppdrag att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö – delrapport 2 (2020:20), och ska redovisas i en slutrapport . Utskottet har behandlat och avstyrkt motioner om radonmätning. hänvisade utskottet till radonbidraget och att det uppdrag som fått innebär att det vidtas även andra åtgärder för att förbättra byggnaders inomhusmiljö (bet. 2017/18:CU16). Det är viktigt att byggnader har en god inomhusmiljö. Bidraget för radonsanering som infördes har förlängts , vilket ökar möjligheterna att komma till rätta med de hälsorisker som förhöjda halter i småhus innebär. Vidare innebär det uppdrag som regeringen gav till att det vidtas även andra åtgärder för att förbättra inomhusmiljön. ska bl.a. kvalitetssäkra och sprida information om byggnaders inomhusmiljö. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av det som anförs i motionen. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att avskaffa hissnormen för studentbostäder. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 32 (SD). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att hissnormen för studentbostäder bör avskaffas. Enligt motionärerna skulle ett avskaffande av hissnormen sänka priserna på nyproduktion av studentbostäder, vilket skulle öka incitamenten att bygga sådana bostäder som hyrorna kan sättas lägre. En byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 1 § PBL). ska även ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bl.a. skydd mot buller, tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 4 § PBL). Avsteg från dessa krav på tillgänglighet får alltid göras om det är fråga om en ändring av en byggnad som innebär att bostäder på högst inreds på en vind (8 kap. 7 § PBL). Om det behövs för att uppfylla kravet på tillgänglighet och användbarhet ska en byggnad vara försedd med en eller flera hissar (3 kap. 4 och 18 §§ PBF). Byggnader som har färre än tre våningar undantas från detta krav. Vägledning och råd om bl.a. nämnda tillgänglighetskrav finns i BBR. genomfördes flera ändringar i BBR som bl.a. avsåg studentbostäder. Begreppet studentbostad definieras i BBR som bostäder avsedda för studerande vid universitet eller högskola. I avsnittet om bostadsutformning infördes lättnader för alla bostäder med en boarea om högst . fanns även särskilda undantag för studentbostäder från kraven på vädrings- och ljusförhållanden. De genomförda ändringarna i byggreglerna innebär att bostäder kan byggas med en boyta från och studentbostäder med en boyta från . beslutade , på förslag från utskottet, om ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att utreda ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och pröva andra lättnader i byggreglerna för studentbostäder (bet. 2014/15:CU10, rskr. 2014/15:180). Utskottet anförde bl.a. följande: delar motionärernas uppfattning att det finns skäl att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utskottet tar inte nu ställning till vilka förändringar som bör övervägas närmare. Det bör emellertid vara möjligt att ta större hänsyn till det förhållandet att var och en av de boende endast använder bostaden som studerande vid en högskola eller ett universitet. Det finns också skäl att fästa stor vikt vid de synpunkter som förs fram av bl.a. studentbostadsföretagen och studentorganisationerna. Studentbostadsföretagen har framhållit att tillgänglighetskraven bidrar till högre byggkostnader för studentbostäder och försvårar nya lösningar vad gäller bostädernas utformning. De har även fört fram tankar på att det kan vara lämpligt att utforma mer flexibla regler om tillgänglighet, exempelvis genom att även definiera någon form av besökstillgänglighet. Med en sådan lösning skulle alla nya studentbostäder kunna göras tillgängliga för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, men inte alla vara helt anpassade för att fungera som en egen bostad för studenter med olika former av funktionsnedsättning. beslutade , på förslag från utskottet, om ett nytt tillkännagivande till regeringen om tillgänglighetskraven för studentbostäder (bet. 2016/17:CU15, rskr. 2016/17:234). Utskottet anförde bl.a. följande: Som framgår ovan har det genomförts ett flertal förändringar i plan- och bygglagstiftningen i syfte att göra det enklare och billigare att bygga bostäder. Flera av förändringarna har varit särskilt inriktade på att underlätta byggande av mindre bostäder avsedda för bl.a. unga och studerande. Utskottet anser dock i likhet med motionärerna att det alltjämt finns skäl att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utskottet tar inte heller ställning till vilka förändringar som bör övervägas närmare utan hänvisar till sitt senaste ställningstagande i denna del. I skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen bl.a. följande. Regeringen har låtit utreda frågan om möjligheten till anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Av i studentbostäder – konsekvenser av att ta bort tillgänglighetskraven (2016:22) och av slutbetänkandet Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68) framgår att det inte är lämpligt att ändra de krav på tillgänglighet som gäller för studentbostäder. Regeringen bedömer mot bakgrund av de vidtagna åtgärderna att tillkännagivandena är tillgodosedda. beslutade regeringen därför att skriva av de aktuella ärendena. I byggreglers uppdrag ingick bl.a. att göra en systematisk och grundlig översyn av 8 kap. PBL, 3 kap. PBF och BBR. Denna del av uppdraget redovisas i slutbetänkandet Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68). Kommittén föreslår bl.a. nya myndighetsföreskrifter som innebär att särskilda krav för studentbostäder tas bort. Kategoribostäder för en viss grupp människor, som studenter, är enligt kommittén inte ändamålsenligt och kan hindra flexibilitet i nyttjandet av bostadsbeståndet . Det berikar också samhället att människor från olika generationer kan mötas och leva i samma bostadsområden. Därför föreslår kommittén att samma krav ska gälla för alla bostäder om högst oavsett om de är studentbostäder eller inte. Med de bestämmelser kommittén föreslår beräknas minsta storlek för dessa bostäder kunna bli . Det blir också möjligt att bygga lägenheter med antingen två mindre sovrum eller ett dubbelsängsrum samt utrymme för matlagning, måltider, samvaro och fritid i öppen planlösning. Kommittén anför att det är en avgörande skillnad mellan bostäder för mindre hushåll, där framför allt en eller två personer bor, och större bostäder där fler personer bor tillsammans. Det är därför enligt kommittén rimligt att staten även fortsättningsvis ställer olika krav på bostäder som är högst respektive större än , där det exempelvis finns större behov av avskiljbara utrymmen. Betänkandet bereds inom . Motionsyrkanden om studentbostäder har behandlats och avstyrkts av utskottet . anförde utskottet att det fortfarande ansåg att det fanns behov av lättnader på området men att det saknades anledning att föregripa byggreglers då pågående utredningsarbete (bet. 2018/19:CU12). Som utskottet tidigare framhållit har det genomförts ett flertal ändringar i PBL som syftar till att göra det enklare att bygga bl.a. bostäder av enklare karaktär. beslutade och 2017, på utskottets förslag, om tillkännagivanden till regeringen om ytterligare lättnader i de tillgänglighetskrav och andra krav som gäller för studentbostäder. Utskottet konstaterar att regeringen har låtit utreda frågan om möjligheten att anpassa tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder, och att detta resulterat i slutsatsen att det inte är lämpligt att ändra de krav på tillgänglighet som gäller för studentbostäder. byggregler har i sitt slutbetänkande bl.a. föreslagit att särskilda krav för studentbostäder ska tas bort eftersom det inte är ändamålsenligt med kategoribostäder för en viss grupp människor. Enligt kommitténs förslag ska alltså samma krav gälla för alla bostäder om högst oavsett om de är studentbostäder eller inte. Betänkandet bereds inom . I avvaktan på resultatet av det arbetet anser inte utskottet att det är motiverat med ett nytt initiativ från sida om byggreglerna för studentbostäder. Motionsyrkandet bör därför avslås. Frågor om buller och andra störningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om reglering av buller. Utskottet hänvisar till bl.a. pågående arbete. Jämför reservation 33 (M), 34 (C) och 35 (L). I kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 40 begärs ett tillkännagivande om att bullernivåer utomhus bör mätas på insidan av en fastighet i stället för vid fasaden. Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att utveckla den nationella samordning i bullerfrågor som bedrivs av ansvariga myndigheter och att främja forskning i syfte att stärka arbetet med miljökvalitetsnormen för buller (yrkande 41). m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2020/21:3055 yrkande 28 ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder som minskar bullernivån vid källan, exempelvis genom sänkta värden för bashastigheter. I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra en översyn av regelverket för buller i syfte att göra lagstiftningen enklare och mer tillåtande, som det mest hälsofarliga bullret hindras. Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att utreda ett krav på bullerdeklaration vid uthyrning och försäljning av nya bostäder (yrkande 21). En bullerdeklaration bör enligt motionärerna innehålla mätvärden för buller inuti bostaden samt referenser i form av riktlinjer för skadligt buller. Ett förslag om att införa bullerdeklarationer finns även i motion 2020/21:1237 av (M) yrkande 5. För att skapa mer ändamålsenliga förutsättningar för framtida översyner av bullerregleringen begär m.fl. (L) i kommittémotion 2020/21:3585 yrkande 23 ett tillkännagivande om att ansvaret för att utfärda nya regler i de frågor som regleras i förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggande bör flyttas över från regeringen till . I motion 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att höja gränsvärdena för buller. Liknande förslag finns i motionerna 2020/21:1237 av (M) yrkande 1 och 2020/21:1294 av (M). I motion 2020/21:1237 begär (M) även tillkännagivanden om att möjliggöra servitut för att främja byggande i närheten av exempelvis flygplatser (yrkande 2), att lagstiftningen i högre utsträckning ska utgå från ekvivalenta nivåer och inte från maximala värden vid enskilda och begränsade tidpunkter (yrkande 3), att man bör utreda fler sätt att mäta buller, exempelvis inomhus (yrkande 5), och att bör ges det samlade ansvaret för regelverken för buller (yrkande 6). Tillkännagivanden om s.k. störningsservitut eller liknande lösningar begärs även i motionerna 2020/21:1948 av Boriana (M) och 2020/21:3629 av (M). (M) föreslår i motion 2020/21:1287 ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att införa speciella bygglov som gör det möjligt att bygga även i störningsbelastade miljöer. Liknande förslag om att reglerna för bygglov bör ändras i syfte att kunna tillåta icke hälsovådliga störningar i anslutning till fastigheten och att störningar bör kunna föras in i ett belastningsavtal som följer fastigheten finns i motion 2020/21:2889 av och (båda SD) yrkande 4. I motion 2020/21:414 av (C) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av regelverket för buller så att stadskärnorna fortsätter som centrum för spännande utemiljöer och kreativa klubbar. PBL ger flera möjligheter för kommuner att i sin planering förebygga och begränsa buller. I en översiktsplan kan en kommun ange en inriktning för hur risker för hälsa och säkerhet bör förebyggas. Kommunen kan i en sådan plan visa hur den avser att hantera bullerfrågor. Av översiktsplanen kan det också framgå var kommunen anser att det är möjligt att bygga bostäder i bullerutsatta lägen och om det behövs vissa åtgärder för att kompensera för bullernivåerna så att de blir godtagbara. I en detaljplan får kommunen vidare bestämma skyddsåtgärder för att motverka störningar från omgivningen och, om det finns särskilda skäl för det, högsta tillåtna värden för störningar genom buller och andra olägenheter som omfattas av 9 kap. . En kommun kan även vid behov ange beräknade värden för omgivningsbuller i planbeskrivningen till en detaljplan, om det handlar om bostadsbyggnader, och i bygglovet, om det avser fastigheter utanför planlagt område (4 kap. 33 a § PBL och 9 kap. 40 § PBL). PBL och gäller parallellt i fråga om buller. Det betyder att en åtgärd som godtagits enligt PBL inte automatiskt ska anses uppfylla krav (se bet. 2013/14:CU33). Den prövning som har gjorts genom en detaljplan enligt PBL har dock betydelse för en prövning enligt . Med stöd av bestämmelserna om störningar i har regeringen meddelat föreskrifter om trafikbuller i förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggande (trafikbullerförordningen). I förordningen finns bestämmelser om vilka bullernivåer som bör vara godtagbara i bostäder. Riktvärdena för trafikbuller ska mätas vid fasaden. Regeringen har efter tillkännagivanden från och beslutat om ändringar i trafikbullerförordningen (bet. 2014/15:CU10, rskr. 2014/15:180 och bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:68–70). Ändringarna innebär att riktvärdena för buller vid en bostadsbyggnads fasad från spår- och vägtrafik för bostäder nu är i stället för det tidigare . För bostäder större än är riktvärdet i stället för det tidigare . Kraven för ljudmiljön inomhus ändrades inte. Vidare ska ett byggnadsverk ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bl.a. skydd mot buller (8 kap. 4 § 5 PBL). För att uppfylla kravet ska byggnadsverket vara projekterat och utfört på ett sådant sätt att buller som uppfattas av användarna eller andra personer i närheten av byggnadsverket ligger på en nivå som inte medför en oacceptabel risk för dessa personers hälsa och som möjliggör sömn, vila och arbete under tillfredsställande förhållanden (3 kap. 13 § PBF). I BBR finns föreskrifter och allmänna råd för tolkningen av nämnda bestämmelser i och PBF när det gäller bl.a. bostäder och offentliga lokaler. Där anges bl.a. vilka gränsvärden för buller från trapphus, gemensamma uteplatser, tvättstugor m.m. som kan anses acceptabla. Dessutom anges vissa krav på ljudisolering eller dämpande åtgärder som ska tillämpas eller eftersträvas vid uppförande av nya byggnader. lämnade i delbetänkandet Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet (SOU 2013:57) ett antal förslag till nya och ändrade bestämmelser i och för att öka samordningen i fråga om buller.