bet · H801JuU26 · 2021-05-06 00:00:00 — Alltför många intagna uppger att enklare praktiska problem som obetalda räkningar eller försening med hyran under häktnings- och verkställighetstiden får allvarliga konsekvenser som försvårar anpassningen och utslussningen till samhället. Detta är inte rimligt och måste motverkas. Samverkan mellan Kriminalvården, och civilsamhället, punkt 2 (C, KD, L) av (KD), (C), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 67. Inför frigivningen behövs nära kontakter mellan Kriminalvården och , t.ex. för att säkerställa att den frigivne om möjligt har en bostad eller för att ge honom eller henne råd i frågor om försörjning och ekonomi. Stödorganisationer där före detta kriminella hjälper andra att bryta med kriminalitet fyller också en mycket viktig funktion. Mycket av det arbete som gör är bra men det är inte tillräckligt. Vi anser därför att det ska göras ett tillkännagivande om en mer omfattande samverkan med socialtjänst och civilsamhället inför frigivning från en kriminalvårdsanstalt. Nationellt avhopparprogram, punkt 3 (M, KD) av (KD), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 31, 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkandena 36 och 38 samt 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 18. Vi vill införa ett nationellt exitprogram för gängmedlemmar som väljer att lämna det kriminella livet. Ett sådant program ska erbjuda de som väljer att hoppa av ett kriminellt gäng skydd och en möjlighet att påbörja ett laglydigt liv, t.ex. genom en ny identitet för hotade personer eller vid behov möjlighet att byta bostadsort. straffet avtjänas ska fortsatt brottslighet vara uteslutet. Genom övervakning och ytterligare åtgärder och myndighetssamverkan ska det vara näst intill omöjligt att fortsätta en kriminell livsstil efter avtjänat straff. Det bör övervägas att förlägga det nationella exitprogrammet under Kriminalvårdens ansvar. Myndigheten finns representerad i hela landet och har erfarenheter av att arbeta med återanpassning av kriminella individer. Medverkan i det nationella exitprogrammet bör vara obligatoriskt för dömda gängbrottslingar och yrkeskriminella. Om dömda gängkriminella inte deltar i exitprogrammet bör möjligheten till villkorlig frigivning tas bort. Därtill bör rätten till permission dras in om den dömde inte deltar i exitprogrammet. Vid en pågående gängkonflikt bör den dömda gängmedlemmen inte få permission. Nationellt avhopparprogram, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 31, 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 38. Det måste finnas ett starkt stöd från samhällets sida för den som vill lämna det kriminella livet. Ofta löper den som har varit aktiv i grov brottslighet en betydande risk som avhoppare. Det är positivt att , , och på regeringens uppdrag har tagit fram ett förslag till ett myndighetsgemensamt nationellt avhopparprogram. Det är angeläget att ett sådant program snabbt kommer på plats för att säkerställa att det finns en väl fungerande avhopparverksamhet i hela landet. Jag anser att bör göra ett tillkännagivande om det. Uppsökarverksamhet och behandling på häkten, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. Av Kriminalvårdens budgetunderlag framgår att uppsökarverksamheten på häktena av ekonomiska skäl ska avvecklas, trots att Kriminalvården anser att detta innebär sämre möjligheter att tidigt identifiera intagnas behov och en viss minskning i isoleringsbrytande åtgärder. Intagna är som mest mottagliga för att förändra sina liv just . Vi anser därför att uppsökarverksamheten på häkten ska vara kvar. kan tiden i häkte utgöra en stor del av tiden som personen sitter frihetsberövad. Vi anser att det därför finns skäl att ta vara och att det bör övervägas att i vissa situationer påbörja behandlingsprogram . Utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll, punkt 5 (S, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 2. Det återfallsförebyggande arbetet är ett prioriterat område för både regeringen och Kriminalvården. Bland annat har regeringen gett Kriminalvården i uppdrag att förbereda för att kunna genomföra systematiska uppföljningar och kartlägga behovsområden av betydelse för risken att återfalla i brott. Vi ser mot bakgrund av det arbete som redan bedrivs inom inte något skäl att ställa oss bakom det tillkännagivande som begärs i motionen. Civilsamhällets roll, punkt 6 (M, KD) av (KD), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 15. Vi anser att frivilligorganisationer ska ha en naturlig plats i återanpassningen av den dömde, både före och efter frigivningen. Det civila samhället har stor betydelse för att stötta tidigare dömda personers återanpassning. Föreningar bör uppmuntras att finnas med som en del i livet före och efter frigivningen. Avhopparjourer dit kriminella kan vända sig när de vill lämna sina kriminella liv har drivits av bl.a. Exit (främst avhoppare från nazistisk miljö), Kriminellas revansch i samhället () och X-Cons. Vi kan inte utgå från att civilsamhället kommer att ställa upp automatiskt om inte de ekonomiska förutsättningarna finns. Avdragsrätt för gåvor återinfördes i och budget och är ett viktigt steg för att stödja civilsamhället ekonomiskt. Vi vill dessutom ge frivilligorganisationer ersättning i förhållande till hur väl de lyckas återanpassa tidigare dömda. Utökad verksamhet med narkotikahundar, punkt 7 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (SD), (KD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 7. sker viss kontroll av förekomsten av narkotika med hjälp av narkotikahundar. Denna verksamhet förekommer dock i en mindre omfattning än vad som krävs för att utöva nödvändig kontroll över samtliga häkten och anstalter. Vi vill att verksamheten med narkotikahundar i Kriminalvårdens regi utökas. Rökförbud på anstalter, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 8. Kriminalvårdens beläggning är mycket ansträngd och myndigheten har efterfrågat åtgärder i syfte att möta den framtida utveckling som förutses i detta avseende. En sådan åtgärd är ett generellt rökförbud i häkten och säkerhetsanstalter. Förutom att förbättra brandsäkerheten skulle det avlasta personalresurser som läggs på hantering och kontroll av cigaretter och tändare samt administration av rökrelaterad misskötsamhet. Vi anser därför att ett rökförbud på anstalter ska utredas. Utredningen bör ta ställning till om förbudet ska vara tillfälligt kriminalvården är underdimensionerad eller permanent. Likvärdig kriminalvård för män och kvinnor, punkt 11 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 11. ombudsmän () har i flera avgöranden kritiserat att Kriminal-vården inte lyckas erbjuda en likvärdig kriminalvård för män och kvinnor. I stället missgynnas kvinnliga intagna i flera avseenden av den befintliga regleringen samt av begränsningar i anstalternas fysiska miljö och verkställighetsinnehåll. Kvinnors individuella behov och förutsättningar har inte bedömts och beaktats på samma sätt som mäns. JO har även kritiserat Kriminalvården för att myndigheten inte redan vid ställningstagandet till lämplig anstaltsplacering har beaktat om en kvinna har ett spädbarn eller är gravid. JO konstaterar att det inte är godtagbart att intagna kvinnor får en sämre verkställighet än män. Jag instämmer i denna bedömning. Kriminalvården har ett av de svåraste och viktigaste samhällsuppdragen, och eftersom hela verksamheten bygger på myndighetsutövning som innebär tvång och omfattande frihetsinskränkningar är det av största vikt att myndigheten kan erbjuda en likvärdig kriminalvård för kvinnor och män. Då kan Kriminalvården också lyckas i sitt uppdrag att tillgodose även kvinnors individuella behov och underlätta deras anpassning i samhället. Det är viktigt att regeringen noggrant följer de initiativ som Kriminalvården har tagit för att komma till rätta med de brister som beskrivs ovan. Nolltolerans mot narkotika, punkt 12 (M, KD) av (KD), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 1. Narkotika är ett stort problem i kriminalvården. Kriminalvården tar hand om ett stort antal personer som har mer eller mindre uttalade problem med narkotika. Det är därför viktigt att alla anstalter är drogfria och att personalen ges resurser och möjlighet att kontrollera att drogfriheten efterlevs. Det ska enligt vår mening råda nolltolerans mot narkotikamissbruk, och behandling ska erbjudas dem som behöver. Samtliga institutioner ska naturligtvis vara drogfria. Vid misstanke om missbruk ska tester utföras och vid vägran att lämna urinprov ska anmärkningssystemet användas, vilket ska kunna leda till en senarelagd villkorlig frigivning. Ett sätt att minimera risken för kriminell verksamhet, såsom införsel av narkotika till anstalt, är ökad kontroll av försändelser till och från den intagne i anstalt. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Åtgärder för att minska intagnas skulder, punkt 13 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 11. Alla som avtjänar ett straff i får en personlig planering för strafftiden, en s.k. verkställighetsplan. Vi vill att skuldsanering ska beaktas i verkställighetsplanen. Åtgärder för att minska den intagnes skuldbörda, men som även syftar till att etablera kontakt med och andra relevanta aktörer, bör vidtas. Program för personer som begått hedersrelaterade brott, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkande 7. Det finns inget behandlingsprogram som är särskilt riktat till personer som har begått hedersrelaterade brott. I en undersökning som gjordes 2014 vid samtliga anstalter, frivårdskontor och häkten identifierades 73 fall där klienten dömts för brott relaterade till hedersvåld. Gruppen förövare av hedersvåld är väldigt blandad. Här återfinns olika åldrar, samhällsklasser, religioner och etniciteter. Den övervägande majoriteten är män. Att gruppen är heterogen komplicerar frågan om eventuella insatser. Enligt min mening bör Kriminalvårdens programverksamhet därför utökas med program för personer som begått hedersrelaterade brott. Det får vara regeringens uppgift att ge Kriminalvården de förutsättningar som behövs för att ta fram ett sådant behandlingsprogram. Program på andra språk än svenska, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkande 8. Det förekommer att behandlingsprogram inom kriminalvården ges på andra språk än svenska. En förutsättning är dock att det finns anställda programledare som är flerspråkiga vid den aktuella anstalten eller frivårdsenheten. Eftersom det inte alltid är fallet får det till följd att inte alla intagna som har behov av att delta kan tillgodogöra sig programmet. Det är dessutom svårt att motivera intagna att delta i verksamhet som bedrivs på ett språk som de inte behärskar. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder för att Kriminalvården ska få ökade förutsättningar att genomföra behandlingsprogram på andra språk än svenska. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Obligatorisk undervisning för sexköpsdömda, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:395 av m.fl. (V) yrkande 2. Jag anser att den svenska sexköpslagen bör utvecklas så att en dom om köp av sexuell tjänst ska kunna innehålla villkor om obligatorisk undervisning för den dömde om sexhandelns och prostitutionens orsaker och konsekvenser eftersom en sådan åtgärd bör minska risken för återfall. Regeringen bör återkomma med förslag på sådan lagstiftning. Utökad behandlingstid i programmen, punkt 20 (M, KD, L) av (KD), (M), (L), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 17. Enligt utgjorde behandlingsprogrammen av sysselsättningstiden på anstalter 2019. Det finns behandlingsprogram för våldsproblematik, sexualbrott, missbruk, relationsvåld m.m. påbörjade 9 172 personer fängelsestraff. avslutade 6 223 personer verkställighet av fängelsestraff. Av dessa hade deltagit i behandlingsprogram, varav fullföljde behandlingsprogrammet. Detta är alltför lågt. Det är mycket viktigt att intagna deltar i behandlingsprogram så att risken för återfall minskas. Därför anser vi att det bör övervägas att utöka sysselsättningstiden som ägnas åt behandlingsprogrammen. Förbättring av möjligheterna till utbildning på anstalt, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkandena 9–12. Många intagna har en bristfällig utbildning. Utan en fullgjord grund- och gymnasieutbildning är det betydligt svårare att få arbete. Utbildning gynnar både den enskilde och samhället. På vissa anstalter är det i praktiken inte alltid möjligt för intagna att delta i studier på högre nivå än , vilket kan bero på bristfälliga resurser och att intagna som har bristande grundskolekompetens prioriteras i första hand. Jag anser att det behövs en generell rättighet för intagna att få genomföra studier på både grundskole- och gymnasienivå. Det bör även göras en översyn av vilka utbildningar som erbjuds på anstalterna. Syftet med översynen ska vara dels att se till att grund- och gymnasieutbildning erbjuds vid samtliga anstalter, dels att öka möjligheterna för de intagna att delta i utbildningar på distans, t.ex. folkhögskoleutbildningar eller utbildningar på högskolenivå. För att anordnandet av utbildningen ska fungera rent praktiskt krävs dessutom att såväl studie- och yrkesvägledningen som teknikstödet håller en hög kvalitet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ökning av antalet yrkeskurser, punkt 22 (M, KD, L) av (KD), (M), (L), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 38. För att säkerställa möjligheten att nå fler intagna med utbildningsinsatser behöver utbudet på anstalterna utvecklas. utgörs utbudet enligt Kriminalvården till övervägande del av teoretiska kurser som leder till högskoleförberedande gymnasieexamen. Vi vill ge Kriminalvården i uppdrag att öka antalet yrkeskurser som leder till yrkesförberedande gymnasieexamen. Programverksamheten inom är av stor betydelse för att få intagna att bryta med en tidigare kriminell livsstil. För att programmen ska kunna genomföras med hög kvalitet är personalens kompetens och möjligheter till fortbildning viktiga. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Arbete mot radikalisering, punkt 23 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (SD), (KD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. presenterade , , , , och en överenskommelse om åtgärder mot terrorism. I överenskommelsen beslutades att nationella insatsteam mot extremism ska införas, att en permanent funktion för nationell samordning ska inrättas och att ett stärkt stöd till avhoppare ska byggas upp. I detta ingår att ta fram en nationell vägledning och uppföljning, en förstärkning av Totalförsvarets forskningsinstituts uppdrag på området och att ska genomföra en kompetensutveckling så att lärare bättre ska kunna hantera rasism och extremism i klassrummet bland elever i riskzonen. Enligt vår uppfattning måste Kriminalvården medverka i detta arbete. I flera fall av terrorism runt om i är det personer som är kända av polisen som kriminella, men inte som jihadister, som ligger bakom. Det finns en risk att dessa personer radikaliseras. Eftersom de redan bevisat att de besitter ett våldskapital är det rimligt att anta att det ligger närmare till hands för dessa personer att genomföra våldsdåd än för andra. Kriminalvården har en mycket viktig roll i att upptäcka, larma om och bekämpa extremism. Kriminalvården har fått i uppdrag av regeringen att kartlägga metoder och arbetssätt för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism bland intagna på svenska fängelser. Myndigheten ska studera hur andra länders arbete ser ut för att motverka radikalisering i fängelsemiljö och kriminalvården i stort. Vi anser att arbetet är angeläget och vill intensifiera arbetet med att motverka radikalisering och rekrytering i svenska fängelser. Det är också angeläget att regeringen kontinuerligt följer upp Kriminalvårdens uppdrag att motverka radikalisering. Kriminalisering av rymningar, punkt 24 (S, C, V, MP) av (S), (S), (C), (V), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2020/21:2355 av Boriana (M), 2020/21:2900 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 65, 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 14, 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 20. Konsekvenserna för den som rymmer ska vara tillräckligt ingripande. Enligt vår uppfattning kan dock kravet på tillräckligt ingripande konsekvenser tillgodoses utan att rymningar och avvikelser kriminaliseras. Förutom att möjligheten till permissioner och vistelser utanför anstalt genom utslussnings-åtgärder kan komma att påverkas ökar även möjligheten att skjuta upp den villkorliga frigivningen fr.o.m. genom att det nu endast krävs särskilda skäl, istället för synnerliga skäl för ett sådant beslut. Mot den bakgrunden saknas det enligt vår mening anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Skärpta krav för permission och målsägandens inflytande, punkt 25 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (SD), (KD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkandena 13–16. Den s.k. kvalifikationstiden reglerar hur av den totala strafftiden som ska ha avtjänats för att en intagen ska beviljas permission. Vi anser att kvalifikationstiden är för kort, i synnerhet när det gäller intagna som är dömda för allvarlig brottslighet. Att tillåta permissioner efter ett begånget brott bör utifrån ett brottsofferperspektiv anses omotiverat, även om den dömda gärningsmannen har ett intresse av permission. Därför bör en utredning med uppgift att utreda kvalifikationstidens omfattning tillsättas, med utgångspunkten att den ska utökas, i synnerhet för allvarlig brottslighet. Regleringen av permissioner måste ses över och revideras i strängare riktning för intagna som är dömda för brott av sådan grad att de resulterar i straff som avtjänas i en klass 1- eller klass 2-anstalt. Oövervakade permissioner bör i sådana fall avskaffas. Permissioner bör i dessa fall ske övervakat eller genom användning av elektronisk fotboja. Det får blir regeringens uppgift att komma med förslag på hur användningen av permissioner ska bli striktare. För livstidsdömda ska permission aldrig beviljas. Om en målsägande har uppgett att han eller hon vill bli meddelad när gärningsmannen har permission så är det av yttersta vikt att Kriminalvården också gör det. Brottsoffer ska känna sig säkra på att de inte riskerar att stöta på sin gärningsman han eller hon avtjänar sitt straff. Enligt vår mening ska målsägande därför ha ett större inflytande över när permissioner planeras och ha rätt att neka datum som kan vara viktiga för målsägandena. I det fall en målsägande har uppgett att han eller hon vill bli meddelad när gärningsmannen har permission ska permission endast kunna genomföras efter att informationen har delgetts. Om en permission genomförs utan delgivning bör målsägande ha rätt till skadestånd. Översyn av säkerhetsbestämmelserna vid permission, punkt 26 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 3. Vi anser att det är viktigt att se över säkerhetsbestämmelserna vid permissioner, särskilt när någon har dömts för våld i nära relationer eftersom hotbilden mot brottsoffret då kvarstår. bör därför tillkännage för regeringen att säkerhetsbestämmelserna vid permission för den som har dömts för grova brott mot närstående eller grova sexualbrott ska ses över. Strategi för Kriminalvården, punkt 27 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkande 3. Enligt av rättskedjan (RiR 2019:15) saknas det ett strategiskt arbete och övergripande analys av styrningen i rättskedjan. Detta märks tydligt i budgetarbete och satsningar på , som satsningar på , och Kriminalvården uteblivit. På kort sikt vidtar Kriminalvården en rad åtgärder för att öka sin platskapacitet. Dubbelbeläggning av befintliga bostadsrum och omvandling av gemensamhetsytor och andra ytor till bostadsrum sker fortlöpande. Konsekvensen blir att fler intagna måste vistas på mindre ytor vilket leder till större risker för konflikter och våld. Ett ytterligare problem är att fastighetsbeståndet generellt är föråldrat.