bet · H801CU6 · 2021-03-11 00:00:00 — Som tidigare framhållits av utskottet är det allvarligt om testamenten av olika anledningar inte kommer fram efter ett dödsfall, med följden att en persons yttersta vilja inte kan respekteras. riktade därför, på utskottets förslag, ett tillkännagivande till regeringen om att gå vidare med arbetet att se över möjligheten att registrera testamenten i ett register som tillhandahålls i offentlig regi. Enligt tillkännagivandet bör regeringen också i ett lämpligt sammanhang återkomma till och redovisa resultatet av arbetet. Utskottet noterar att har i uppdrag att överväga om och hur framtidsfullmakter ska kunna upprättas och hanteras elektroniskt, och även frågan om ett register för sådana handlingar aktualiseras. Justitie- och migrationsminister har i ett interpellationssvar anfört att det mot bakgrund av de likheter som finns mellan testamenten och framtidsfullmakter finns anledning att beakta arbete med framtidsfullmakterna inför ett ställningstagande i frågan om det bör inrättas ett statligt testamentsregister. uppdrag ska redovisas . Utskottet, som konstaterar att det snart gått tillkännagivande meddelades, anser att regeringen nu bör prioritera arbetet med frågan om ett testamentsregister samt ta nödvändiga initiativ för att inrätta ett frivilligt sådant register i det allmännas regi. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Elektroniska dokument i familjerättsliga sammanhang Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elektroniska dokument i familjerättsliga sammanhang. Utskottet hänvisar till vidtagna åtgärder och pågående arbete på området. Jämför reservation 23 (SD, C, KD, L). I kommittémotion 2020/21:1611 av m.fl. (SD) föreslås tillkännagivanden om att regeringen bör ta initiativ för att alla familjerättsliga dokument ska kunna hanteras digitalt (yrkande 30) och om att digitaliseringen ska vara en ständigt pågående process för förenkling och förbättring (yrkande 31). Även i kommittémotion 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ för att alla familjerättsliga dokument ska kunna hanteras digitalt. Enligt motionärerna bör sådana dokument som huvudregel lämnas in elektroniskt, och regeringen bör därför säkerställa att det familjerättsliga regelverket är anpassat till digitala lösningar. I motion 2020/21:3062 av (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att se över frågan om elektronisk signering av testamenten. Mål för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen Det mål för digitaliseringspolitiken som har fastställt är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Vidare är regeringens mål för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22 avsnitt 4.1.1). Regeringen inrättade 2017 det s.k. , vars funktion är att främja genomförandet av den allmänna digitaliseringspolitiken samt digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. leds av digitaliseringsministern och består av tio ledamöter. uppdrag sträcker sig till utgången av 2023. Myndigheten för digital förvaltning inrättades Myndigheten för digital förvaltning (Digg). Myndighetens huvudsakliga uppgifter består i att • samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen i syfte att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig • ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen • bistå regeringen med underlag för utvecklingen av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen • följa och analysera utvecklingen inom sitt verksamhetsområde. Myndigheten ska också bl.a. främja användningen av elektronisk identifiering och underskrift samt främja att det vid förvaltningsgemensam utveckling av digitala tjänster tas hänsyn till användares behov. Lagstadgade krav på skriftlighet och underskrift Ett lagstadgat krav på skriftlighet anses normalt inte utgöra hinder för en digital hantering. Däremot har ett krav på underskrift i ett flertal sammanhang inte ansetts kunna uppfyllas på annat sätt än med en namnteckning på papper. I vissa sammanhang har dock ett krav på underskrift ansetts ha en teknikoberoende innebörd. Det finns därmed inte något enhetligt synsätt på hur formkravet underskrift kan uppfyllas i olika författningar. I stället får en enskild bedömning av formkravets innebörd göras för varje bestämmelse där det förekommer. Bedömningen får ske mot bakgrund av samtliga relevanta omständigheter, såsom bestämmelsens rättsliga miljö och hur kravet har bedömts. (Se prop. 2017/18:126 s. 22 och dir. På familjerättens område finns det ett antal situationer där det krävs underskrifter. Det gäller t.ex. testamenten, framtidsfullmakter och äktenskapsförord, vilka inte är giltiga utan underskrifter. Det har förekommit att lagstiftaren, i samband med en översyn av krav på underskrift, inte varit beredd att gå över till en hantering i elektronisk form när skälen för att en handling ska upprättas i pappersform har vägt tungt (se prop. 2007/08:45 s. 67 om stiftelseförordnanden). Digital kommunikation i domstolsprocesser har beslutat om lagändringar som syftar till att möjliggöra eller underlätta digital kommunikation i domstolsprocesser (prop. 2019/20:189, bet. 2020/21:JuU4, rskr. 2020/21:30). Lagändringarna innebär bl.a. att en stämningsansökan i tvistemål och andra ansökningar enligt får göras digitalt. Ansökan ska i så fall skrivas under med en avancerad elektronisk underskrift. Dessutom får rättegångsfullmakter utfärdas i digital form och skrivas under med en avancerad elektronisk underskrift. Vidare får domstolsärenden inledas digitalt, t.ex. genom e-post. Lagändringarna trädde i kraft . Innebörden av den nya regleringen är på familjerättens område att kan samtliga handlingar i familjerättsliga mål och ärenden skickas in digitalt till alla domstolar. Elektronisk bekräftelse av faderskap eller föräldraskap Som berörts tidigare i betänkandet föreslår Utredningen om faderskap och föräldraskap i sitt betänkande Nya regler om faderskap och föräldraskap (SOU 2018:68) att elektronisk bekräftelse av faderskap eller föräldraskap ska vara möjlig. Betänkandet har remitterats, och enligt regeringens propositionsförteckning planeras en proposition . Digital hantering av framtidsfullmakter Som redovisats tidigare i betänkandet ingår det i uppdrag att överväga om och hur framtidsfullmakter ska kunna upprättas och hanteras elektroniskt. Uppdraget ska redovisas . Vissa familjerättsliga handlingar måste registreras i det s.k. äktenskapsregistret som administreras av . Det rör sig om äktenskapsförord, gåvor mellan makar, bodelningshandlingar och lagvalsavtal. Eftersom dessa handlingar kan utformas på olika sätt har inga färdiga blanketter, och handlingarna i fråga skickas till myndigheten i pappersform. Innan man kan gifta sig i måste man ansöka om hindersprövning hos . Detta gör man genom att fylla i en blankett som tillhandahåller och som man sedan skickar in till i pappersform. En bouppteckning efter en avliden ska ges in för registrering till . Det finns för ändamålet en ifyllnadsbar blankett på , och blanketten skickas till myndigheten i pappersform. bedriver ett arbete för att ligga i framkant när det gäller bl.a. digitalisering. pågår en omfattande utveckling av folkbokföringssystemen. Myndigheten har också sammanställt ett regelförändringsförslag för att bl.a. möjliggöra en digitalisering av bouppteckningsverksamheten. Motionsyrkanden om elektroniska dokument i familjerättsliga sammanhang har behandlats av utskottet , bl.a. i betänkande 2018/19:CU7. Utskottet framhöll då, på samma sätt som tidigare, att det som utgångspunkt ser positivt på åtgärder som syftar till att möjliggöra användningen av digital teknik inom förvaltningen, eftersom den också kommer att påverka möjligheterna att använda digitala lösningar på familjerättens område. Utskottet konstaterade att det redan pågår ett relativt omfattande utvecklingsarbete med denna inriktning. Därmed ansåg utskottet, liksom tidigare, att det saknades anledning för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandena avstyrktes därför, och följde utskottets förslag. Utskottet konstaterar att det numera är möjligt att skicka in samtliga handlingar i bl.a. familjerättsliga mål och ärenden digitalt till alla domstolar. Vidare föreslår Utredningen om faderskap och föräldraskap att elektronisk bekräftelse av faderskap eller föräldraskap ska vara möjlig, och har i uppdrag att överväga om och hur framtidsfullmakter ska kunna upprättas och hanteras elektroniskt. Dessutom bedriver ett arbete för att ligga i framkant när det gäller bl.a. digitalisering, och utöver en omfattande utveckling av folkbokföringssystemen har myndigheten sammanställt ett regelförändringsförslag för att bl.a. möjliggöra en digitalisering av bouppteckningsverksamheten. Mot bakgrund av de åtgärder som sålunda vidtagits och det utvecklingsarbete som pågår anser utskottet, i likhet med tidigare, att det saknas anledning för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandena bör därför avslås. Kraven på trossamfunden och deras vigselförrättare, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 10. presenterade Utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap sitt betänkande Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (SOU 2012:35). Utredningen föreslog bl.a. bättre tillsyn, skärpta krav och djupare dialog med religiösa samfund och vigselförrättare för att stoppa tvångsäktenskap och barnäktenskap. trädde vissa lagändringar i kraft som syftade till att skärpa kraven på trossamfunden och deras vigselförrättare. infördes också bl.a. förbättrade möjligheter för Kammarkollegiet att utöva tillsyn över vigselverksamheten genom en särskild förordning. Detta är positivt. Vi anser dock att det finns skäl för regeringen att på nytt granska förslagen i det betänkande som låg till grund reform på området och överväga om det nu bör vidtas några ytterligare åtgärder. Regeringen bör därför överväga om det finns skäl att ytterligare skärpa kraven på trossamfunden och deras vigselförrättare i syfte att stoppa tvångsäktenskap och barnäktenskap. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Erkännande av äktenskap mellan personer av samma kön, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 24 och 25 samt 2020/21:2133 av m.fl. (S) yrkande 6. Arbetet med hbtq-frågorna i har varit framgångsrikt . är samkönade äktenskap tillåtna i samtliga nordiska länder. I förhållandet mellan dessa länder gäller den nordiska äktenskapskonventionen. Konventionen innehåller inte några bestämmelser som utesluter samkönade äktenskap eller samkönade makar från dess tillämpningsområde, och det har vid departementsförhandlingar mellan de nordiska länderna funnits en samsyn om att konventionen måste ges den tolkningen att den även gäller samkönade äktenskap. Mot den bakgrunden har förordningen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap (NÄF) ändrats på så sätt att den gjorts tillämplig på samkönade äktenskap. Även de nordiska reglerna om makars förmögenhetsförhållanden, som finns lag om makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer, är tillämpliga på samkönade äktenskap. Jag välkomnar dessa framsteg. Däremot gäller den nordiska äktenskapskonventionen inte för registrerade partnerskap. Som en följd av detta omfattas inte registrerade partnerskap av vare sig bestämmelserna i eller de nordiska bestämmelserna lag om makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. Detta är en brist som enligt min mening inte avhjälps till fullo genom att bestämmelserna om äktenskap lag om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap ska vara till vägledning för rättstillämpningen i fråga om andra rättsordningars institut som liknar äktenskap enligt svensk lag och som omfattar par av samma kön, exempelvis registrerade partnerskap. Regeringen bör därför inom ramen för det nordiska samarbetet verka för att den nordiska äktenskapskonventionen ska omfatta även registrerade partnerskap. När detta är genomfört bör regeringen återkomma med ett lagförslag som innebär att NÄF ska gälla även för registrerade partnerskap. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Betänketid vid äktenskapsskillnad, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 13. Bestämmelserna om äktenskapsskillnad infördes . De syftade till att förenkla förfarandet vid skilsmässor. Exempelvis är det numera möjligt att få sitt äktenskap upplöst utan att behöva uppge någon särskild grund för äktenskapsskillnaden och utan något krav på särlevnad. Detta menar vi har varit nödvändiga förändringar för att modernisera äktenskapslagstiftningen. Vi anser att ytterligare moderniseringar nu är önskvärda. Vi föreslår därför att betänketiden avskaffas för den situation när bara den ena maken begär äktenskapsskillnad och det inte finns barn med i bilden. Detta skulle ha flera fördelar, inte minst i äktenskap där den ena maken utsatts för våld eller kränkningar av annat slag. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och åter-komma till . Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Giftorättens omfattning vid bodelning, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 8. Hälften av alla äktenskap slutar i äktenskapsskillnad, och en följd av detta är att antalet omgiften ökar. I finns en skevdelningsregel som innebär att en make som begär det från bodelningen får undanta värdet av sådan egendom som kan föras tillbaka på egendom som den maken hade när äktenskapet ingicks eller som därefter har förvärvats genom arv, testamente eller gåva från någon annan än den andra maken. Makarna kan dock avtala om undantag från skevdelningsregeln. Att på detta sätt undanta egendom från bodelning som makar hade före äktenskapet samt vad som därefter tillfallit dem genom arv eller gåva, om inte makarna genom äktenskapsförord kommit överens om något annat, skulle öka friheten för par att själva bestämma över sitt äktenskap och följderna av en eventuell äktenskapsskillnad. Regeringen bör därför återkomma till med ett lagförslag med den innebörden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bodelningsförrättningen, punkt 9 (M, C) av (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2653 av och (båda M), 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 18. Om makarna inte kan enas om en bodelning, ska domstolen på ansökan av en av dem förordna någon att vara bodelningsförrättare. Bodelningsprocessen riskerar under dessa omständigheter, trots bodelningsförrättarens medverkan, att bli lång och kostsam. En trilskande part kan förhala processen , vilket är oacceptabelt. Vi vill därför att regelverket för bodelning ses över i syfte att göra bodelningsprocessen snabbare och effektivare. En utredning bör tillsättas för att exempelvis överväga om en förrättare bör ges rätten att kalla parterna vid vite till ett sammanträde, om det bör införas en uttrycklig bestämmelse om stupstocksföreläggande, om man bör begränsa möjligheten för en part att under pågående bodelningsförrättning väcka särskild talan i en fråga av betydelse för delningen och om det bör införas en regel om anslutningsöverklagande. Dessutom finns det anledning att se över möjligheterna till ekonomiskt stöd för bodelningskostnaderna och hur fördelningen av dessa kostnader ytterligare skulle kunna användas för att effektivisera processen och motverka medveten förhalning. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Sambolagens tillämpning på underåriga, punkt 10 (C, L) av (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 27. Avsaknaden av en åldersgräns i sambolagen innebär att även vuxnas förhållanden med omyndiga räknas som samboförhållanden i lagens mening. Det finns enligt vår mening skäl att problematisera det faktum att sambolagens reglering blir fullt ut tillämplig trots att barn har begränsad rättslig handlingsförmåga i ekonomiska frågor. Vi konstaterar att det har införts en straffbestämmelse om barnäktenskapsbrott som omfattar bl.a. informella äktenskap. När det gäller frågan hur straffbestämmelsen om informella barnäktenskap förhåller sig till det faktum att det är tillåtet för barn att, med vårdnadshavarens samtycke, leva i en samborelation konstateras i propositionen att en äktenskapsliknande förbindelse innebär längre gående rättsverkningar än ett samboförhållande, såväl personliga som ekonomiska. Vi anser att en fördjupad analys bör göras så att inte sambolagen i något sammanhang kan användas för att ge legitimitet och erkännande åt samma förtryckande traditioner som ligger bakom barnäktenskap. Regeringen bör därför ta initiativ till att närmare analysera hur sambolagens reglering förhåller sig till informella barnäktenskap när det gäller minderåriga sambor. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samboegendom, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 1. Sambolagen är tänkt att vara en trygghetslagstiftning för par som väljer att bo tillsammans och ha ett gemensamt hushåll utan att gifta sig. Den gemensamma bostaden är till stor del navet i ett samboförhållande, och bostaden är ofta föremål för gemensamma investeringar. Det är därför en fördel om bägge parter äger bostaden gemensamt – eller om bostaden åtminstone utgör samboegendom – eftersom båda då har rätt till hälften var av bostadens värde vid en separation eller ett dödsfall. Ett samboförhållande inleds dock ofta genom att paret flyttar ihop i den enes bostad. I de fall det handlar om en fastighet där lånen på fastigheten överstiger av taxeringsvärdet och båda samborna ska stå på lånet, måste den som flyttar in köpa en andel av fastigheten, vilket kan få stora skatterättsliga konsekvenser. Med dagens lagstiftning kan detta visserligen lösas genom att halva fastigheten ges i gåva till den andra sambon utan att denne går in som medlåneansvarig, men detta kan leda till problem längre fram. Ofta löses situationen inte alls på förhand, med följden att problem uppstår i ett senare skede. För att trygga bägge parters investeringar och komma undan kravet på att parterna måste flytta till en gemensam bostad för att egendomen ska anses vara samboegendom, tycker jag att det bör vara möjligt att avtala om att sambors gemensamma bostad ska utgöra samboegendom trots att den inte införskaffats för gemensamt bruk. Regeringen bör därför ta initiativ till en lagändring med den innebörden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Föräldraskap vid surrogatarrangemang i utlandet, punkt 12 (M, C, L) av (M), (M), (M), (M), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 10.1. Ett växande antal barn i tillkommer genom värdmoderarrangemang i utlandet. Dessa barns rätt till rättsliga föräldrar i måste säkerställas. Vi konstaterar att det 2019 gjordes lagändringar som utökade möjligheterna för socialnämnder och domstolar att fastställa faderskap enligt svensk lag och att Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) har tagit fram ett kunskapsstöd i frågor som rör surrogatarrangemang i utlandet. Dessa åtgärder var positiva men långtifrån tillräckliga, och behovet av att se över rättsläget på området påtalades inte minst i avgöranden från . Regeringen gav därefter Utredningen om utökade möjligheter att göra utländska föräldraskap gällande i ett uppdrag som omfattar bl.a. frågan om barn i som har tillkommit genom ett internationellt surrogatarrangemang. I uppdraget ingår att överväga att införa regler om utländska moderskap. Utredaren ska också analysera i vilka fall det med hänsyn till barnets rätt till privatliv och utifrån en genomgång av vad som bedöms vara barnets bästa kan krävas att barnet får en rättslig relation till en tilltänkt förälder i erkänd, trots att det saknas lagstöd för föräldraskap i svensk rätt, samt överväga att införa en lagreglering. Uppdraget ska redovisas . Regeringen bör prioritera beredningen av utredningens kommande betänkande och skyndsamt återkomma till med lagförslag som förtydligar och stärker den rättsliga tryggheten för barn som tillkommer genom surrogatarrangemang i utlandet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar, punkt 13 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: 2020/21:1301 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 31, 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkandena 7.1, 9 och 10 samt 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 6. Vi konstaterar att , på förslag av ett enigt utskott, relativt riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av reglerna i om vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar i syfte att säkerställa barnets bästa i dessa sammanhang. Det handlar närmare bestämt om att utreda huruvida bestämmelsernas nuvarande utformning möjliggör vårdnadsöverflyttning och adoption i den utsträckning som barnets bästa får anses motivera. Enligt tillkännagivandet ska regeringen också titta närmare på om formerna och ordningen för prövningen av en fråga om vårdnadsöverflyttning i de aktuella fallen är ändamålsenliga, t.ex. när det gäller vid vilken slags domstol som prövningen görs och vem som har rätt att initiera prövningen. Vi konstaterar vidare att justitieminister och jämställdhetsminister har aviserat att regeringen under denna vår kommer att tillsätta en utredning om reglering om vårdnadsöverflyttning och adoption av familjehemsplacerade barn. En utredning är alltså nära förestående. Även om utgångspunkterna kan tyckas självklara är det viktigt att ha i åtanke att vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar rymmer komplexa frågeställningar. Det är därför angeläget att den kommande utredningen har ett brett uppdrag som ger utrymme att lämna väl balanserade förslag. Vad som anförs i de nu aktuella motionerna motiverar enligt vår mening inte något ytterligare tillkännagivande i saken. Motionsyrkandena bör därför avslås. Adoption i övrigt, punkt 14 (L) av (L).