bet · H801TU4 · 2021-01-28 00:00:00 — Med ett fokuserat uppdrag att stötta och driva på digitaliseringen av den offentliga sektorn kan det enligt regeringen förväntas att utvecklingen för digitala postlådor och myndighetskommunikation kommer att ta fart. Utskottet delar den uppfattningen. Utnyttjandet av och förtroendet för digitala tjänster förutsätter att medborgare både har tillgång till och är villiga att använda sig av en digital identitet. En indikator för hög grad av tillit är att ligger högt inom EU när det gäller att använda internet för att utföra ekonomiska transaktioner, t.ex. handla på nätet. Enligt rapporten och internet 2019 använde av befolkningen legitimering med mobilt bank-id och utnyttjade betaltjänsten Swish. Utskottet konstaterar också att erbjöd av de statliga myndigheterna, kommunerna och regionerna digitala tjänster med e-legitimationsinloggning, en ökning . Antalet inloggningar med e-legitimation och användning av e-underskrifter i förvaltningen ökade . Den svenska infrastrukturen för e-legitimationer kan ta emot gränsöverskridande inkommande trafik från sju EU-medlemsländer, vilket är en ökning med tre medlemsländer . Av den uppföljning som Digg gjorde 2019 av 114 statliga myndigheters digitala mognad framgår att berörda myndigheter bedömer att den egna mognadsnivån är högst när det gäller arbetet med it-förvaltning, informationssäkerhet och projektstyrning. Arbetet med nyttorealisering och att göra kostnadsjämförelser med andra anses däremot ha lägst mognadsgrad. Digg:s uppföljning visar också att myndigheterna anger tillgång till nödvändig kompetens och befintliga regelverk som de största hindren mot digitalisering av den offentliga förvaltningen. Det är mot denna bakgrund positivt att regeringen har ingått en överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR) om ett kompetenslyft för ökad digital kompetens hos ledningen i kommuner och regioner (N2018/04602/D). SKR visar i en delredovisning att arbetet legat till grund för konstruktiv dialog och framtagning av lokala handlingsplaner för digitaliseringsarbetet i berörda kommuner och regioner. Expertgruppen för digitala investeringar som inrättades för att stödja myndigheter i deras digitala verksamhetsutveckling, pekade i sin slutrapport (SOU 2018:72) på att förväntade effekter alltför sällan var det som låg till grund för beslut om en digital investering. har också konstaterat att många myndigheter är dåligt rustade för att göra den digitala transformation som de eftersträvar, något som kan försvåra och försena den effekthemtagning som hade varit önskvärd. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att ge Statskontoret och Digg i uppdrag att analysera och ta fram förslag på utvecklad styrning av digitala investeringar i den offentliga förvaltningen. Analysen ska besvara frågan om regeringens nuvarande styrning, och huruvida statliga myndigheters arbete med nyttorealisering och effekthemtagning är ändamålsenlig. Uppdraget slutredovisades till . Regeringen har också i regleringsbrevet uppdragit åt Digg att lämna en samlad analys och bedömning av digitaliseringen i den offentliga sektorn. Utskottet vill också påminna om att Statskontoret på uppdrag av regeringen har genomfört en utvärdering av . Av rapporten (Fortsatta former för digitaliseringspolitiken, 2020:3) framgår att rådet bidragit till att förbättra regeringens möjligheter att genomföra och utveckla digitaliseringspolitiken. Statskontoret bedömer att regeringen sammantaget har en bra förvaltningsstruktur för att genomföra insatser inom ramen för digitaliseringspolitiken men att det saknas en kontinuerlig samlad analys och uppföljning av samhällets digitalisering. Statskontoret bedömer att vissa av rådets uppgifter kan hanteras mer effektivt genom att ansvar och uppgifter fördelas på ett delvis nytt sätt. Det är enligt myndigheten särskilt viktigt att regeringen säkerställer långsiktighet och kontinuitet när det gäller att följa upp och analysera digitaliseringspolitiken och Statskontoret föreslår mot denna bakgrund att Digg får en instruktionsenlig uppgift att följa upp och analysera samhällets digitalisering utifrån målen för digitaliseringspolitiken och att uppgifter renodlas till att bistå regeringen med råd och kunskap inom digitalisering, och att därmed avvecklas. beslutade regeringen att uppdra åt Digg att förbereda och genomföra inordnandet av vissa delar av uppdrag i fråga om analys och uppföljning av digitaliseringspolitiken där sådan uppföljning inte görs av PTS. Inordnandet ska vara genomfört . Inordnandet avser följande uppdrag: • Bistå regeringen med underlag för att regeringen ska nå det övergripande målet för digitaliseringspolitiken, dvs. att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter • Följa upp, analysera och utvärdera hur presterar i förhållande till det övergripande målet för digitaliseringspolitiken • Identifiera, analysera och samla in data (i de delar som inte omfattas av någon annan myndighets uppdrag eller instruktionsenlig uppgift) om hur presterar i förhållande till det övergripande målet för digitaliseringspolitiken. Digg ska förbereda uppdraget i samverkan med PTS och löpande hålla (Infrastrukturdepartementet) informerat om genomförandet av uppdraget samt återrapportera uppdraget . Utskottet är positivt till detta. Digital innovation och datadriven utveckling I budgetpropositionen framhåller regeringen att i internationell jämförelse har goda förutsättningar för digital innovation. rankas t.ex. på första plats i EU:s European Innovation Scoreboard 2020, på andra plats i Global Innovation Index 2019 och på femte plats i Bloomberg Innovation Index 2020. För att ytterligare stärka innovationsledande position har regeringen uppdragit åt Verket för innovationssystem () att förbereda etableringen av europeiska digitala innovationshubbar och stödja regeringen i genomförandet av samverkansprogrammen. Ett av dessa samverkansprogram är näringslivets digitala strukturomvandling. Utskottet ser med gillande på detta initiativ. Utskottet understryker att användningen av data är en central förutsättning för datadriven innovation, däribland AI. Enligt 2020 använder dock av företagen i stora datamängder i sin verksamhet. Utskottet noterar att regeringen mot denna bakgrund har uppdragit åt att främja små och medelstora företags förmåga att använda data som strategisk resurs, vilket utskottet välkomnar. Utskottet vill också peka på att inom området öppen tillgång till forskningsdata har Digg ett kunskapsutbyte med . Myndigheten har också initierat ett arbete för att tydliggöra relationen mellan forskningsdatabasen och metadatastandarden för dataportal. I Digg:s rapportering av uppdraget om att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data, bedriva öppen och datadriven innovation samt använda artificiell intelligens har myndigheten bedömt att ett fullständigt införande av dagens AI-teknik skulle kunna innebära en ekonomisk nytta för samhället motsvarande . Utskottet kan konstatera att AI medför utmaningar. Nödvändiga förutsättningar är användbara data, systematisk hantering av säkerhetsfrågor och olika överväganden för att säkerställa objektivitet, saklighet och öppenhet när AI används inom den offentliga förvaltningen. För att öka förmågan att bedriva datadriven innovation har regeringen uppdragit åt Digg och Lantmäteriet att testa ny teknik, såsom AI och blockkedjor vid automatiserade processer. Utskottet är positivt till detta och noterar också att med stöd av of () har en svensk blockkedjenod tagits fram som innebär att den europeiska blockkedjeinfrastrukturen kan fungera i en testmiljö. Utskottet konstaterar i sammanhanget att i samband med ett riksdagsseminarium om AI (2020/21:RFR4) redogjorde för några av de insatser som görs på området. Man har bl.a. lagt fram en rad förslag i syfte att påskynda AI-användningen samt startat nätverk, genomfört utbildningar och konferenser om AI och lyft fram goda exempel. Inom ramen för den s.k. AI-agendan har bidragit med expertinspel till , och myndigheter i frågor om hur man kan använda AI för framtiden och hur AI påverkar utifrån olika perspektiv. Utskottet vill också framföra att det inom EU pågår ett omfattande arbete med att främja AI inom unionen. Kommissionen antog vitboken intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende, COM(2020) 65 som beskriver de förslag till åtgärder som kommissionen anser behöver vidtas för att dels främja utvecklingen och användningen av AI, dels hantera de risker som är kopplade till viss AI-användning. Arbete bedrivs bl.a. också inom flera högnivågrupper med fokus på olika aspekter av AI, däribland etiska riktlinjer och frågan om lämpliga rättsliga ramverk. Enligt budgetpropositionen ligger efter när det gäller öppna data. I 2020 placerar sig på 23:e plats av 28 länder i fråga om öppna data inom offentlig förvaltning. I mätning Our data index 2020 ligger på 33:e plats av 35 länder. Det är följaktligen angeläget med förbättringar på området. Den nationella portalen för att tillgängliggöra öppna data är . Utskottet kan dock konstatera att en övergång pågår till nästa version: . Utskottet har även erfarit att antalet dataset, dvs. samling av data i ett strukturerat format som tillgängliggörs genom portalen, ökade från 1 235 till 5 922 dataset. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att i ett tillkännagivande har uppmanat regeringen att ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de statliga myndigheterna tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick (bet. 2017/18:FiU25, rskr. 2017/18:180). I skrivelse 2019/20:75 uppger regeringen med anledning av tillkännagivandet att den gav Statskontoret i uppdrag att utreda myndigheternas arbete med att vidareutnyttja information samt identifiera hinder för att vidareutnyttja öppna data från statliga myndigheter. beslutade regeringen också om ett bidrag till som organisationen skulle använda för att göra en djupgående översyn av digitala förvaltning med fokus på öppna data. Vidare har regeringen i förordningen (2018:1486) med instruktion för Myndigheten för digital förvaltning gett myndigheten i uppgift att främja öppen och datadriven innovation samt tillgängliggörande av öppna data och vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Vidare konstaterar utskottet att regeringen uppdrog åt Digg att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data, bedriva öppen och datadriven innovation samt använda artificiell intelligens. överlämnades en delrapport med en handlingsplan för offentliga öppna data. Utskottet välkomnar detta och noterar att en slutredovisning ska ske . antogs inom EU en omarbetning av och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna de förslag som behövs till följd av ett genomförande av det omarbetade direktivet (dir. 2019:20). överlämnade Öppna data-utredningen sitt delbetänkande Innovation genom information (SOU 2020:55) till regeringen. Delbetänkandet innehåller flera förslag på hur det omarbetade direktivet om öppna data som EU antagit ska genomföras i svensk rätt och hur myndigheternas arbete med öppna data ska få ett bättre rättsligt stöd. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet vill i sammanhanget också peka på att regeringen uppdrog åt Digg att vara projektledare för for som är ett samverkansinitiativ mellan 45 myndigheter i syfte att öka kunskapen om och demonstrera värdet av att tillgängliggöra och vidareutnyttja öppna data. Vidare vill utskottet påminna om att regeringen beslutade att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte och ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen. Arbetet leds av Digg som ska slutrapportera det förstnämnda uppdraget (I2019/03306) . Av slutrapporteringen ska det särskilt framgå hur den offentliga förvaltningen kan använda sig av den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen för informationsutbyte och vilken nytta sådan användning medför för den enskilda statliga myndigheten, kommunen eller regionen samt för den offentliga förvaltningen som helhet. I den delredovisning som ska göras ska myndigheterna lämna förslag på lämplig struktur för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen för informationsutbyte i fråga om gemensamma arbetsformer, rutiner, organisation och ansvarsfördelning för analys, kravställning, utveckling och förvaltning av de byggblock som ska ingå i infrastrukturen. Myndigheterna ska i delredovisningen även lämna eventuella författningsförslag som reglerar myndigheternas uppgifter och ansvar inom den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen för informationsutbyte. Vidare ska delredovisningen innehålla den långsiktiga plan för arbetet med etableringen av den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen för informationsutbyte som ska tas fram enligt uppdraget, samt en redovisning av arbetet med etablering av de enskilda byggblocken. När det gäller det andra uppdraget att etablera ett nationellt ramverk för grunddata ska det av slutrapporteringen särskilt framgå hur den offentliga förvaltningen kan använda sig av det nationella ramverket för grunddata och vilken nytta sådan användning medför för den enskilda statliga myndigheten, kommunen eller regionen, samt för den offentliga förvaltningen som helhet. Slutrapportering av detta uppdrag ska ske . Den delredovisning som Digg ska lämna ska innehålla förslag på gemensamma arbetsformer, rutiner och en organisation för utveckling och förvaltning av såväl ett nationellt som domänspecifika ramverk för grunddata. Delredovisningen ska även inkludera eventuella författningsförslag som reglerar myndigheternas ansvar och uppgifter inom det etablerade nationella ramverket. Vidare ska delredovisningen inkludera den långsiktiga plan för arbetet med den fortsatta utvecklingen och förvaltningen av det nationella ramverket och grunddatadomänerna som ska utarbetas enligt uppdraget, samt en redovisning av arbetet med etablering av det nationella ramverket och de utpekade grunddatadomänerna. Av Lantmäteriets rapport om värdefulla dataset från regeringsuppdraget om att tillgängliggöra särskilt värdefulla datamängder, framgår att många av de särskilt efterfrågade offentliga datamängder som kan bidra till nya innovationer och digitala lösningar är avgiftsbelagda och att de nyttor ett fritt tillgängliggörande kan leda till inte fullt ut realiseras. Inom ramen för uppdraget har Lantmäteriet beräknat att ett avgiftsfritt tillgängliggörande av de mest efterfrågade datamängderna i form av öppna data, skulle innebära en årlig kostnad på . Emellertid kan den samhällsnytta som öppna data genererar uppgå till miljardbelopp i fem utpekade samhällssektorer (areella näringar, sektorn för informations- och kommunikationsteknik, finans- och försäkringsbranschen, samhällsbyggnad samt den offentliga sektorn). I alla frågor som rör tillgängliggörande av data understryker regeringen vikten av att säkerhet, sekretess och dataskydd noga beaktas, vilket också är utskottets uppfattning. Säker och kostnadseffektiv it-drift Flera motioner tar upp frågan om molntjänster och behovet av en infrastruktur där data kan lagras säkert. Utskottet vill mot denna bakgrund peka på att regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att kartlägga och analysera statliga myndigheters behov av säker och kostnadseffektiv it-drift samt hur dessa behov tillgodoses (dir. 2019:64). Digitaliseringsminister uttalade i sammanhanget att en statlig molntjänst och samordnad it-drift kan öka effektiviteten och säkerheten i den offentliga sektorn. Utredaren ska bl.a. lämna förslag på mer varaktiga former för en samordnad statlig it-drift och tydliggöra de rättsliga förutsättningarna för att på ett säkert sätt kunna anlita privata leverantörer av it-drift. Regeringen har i samband med detta även fattat beslut om att förlänga pågående regeringsuppdrag om att erbjuda samordnad och säker statlig it-drift. I utredningsdirektivet pekar regeringen på att det bland myndigheterna råder en viss osäkerhet i fråga om de rättsliga förutsättningarna för utkontraktering. I direktivet hänvisar regeringen till att man i har infört en lösning med en statlig molntjänst som hanterar it-drift för flera centrala myndigheter frikopplat från internet. I har man valt att samordna utkontraktering till kommersiella molntjänstleverantörer genom en gemensam molntjänstportal. Regeringen pekar i sammanhanget också på att Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå () arbetar med att ta fram europeiska certifieringsordningar för bl.a. molntjänster. Utredningen ska slutredovisas . Utskottet påminner om att har granskat förekomsten av föråldrade it-system i statsförvaltningen (RiR 2019:28). Granskningsrapporten innehåller slutsatser och rekommendationer till de granskade myndigheterna och regeringen. Regeringen har i skrivelsen om föråldrade it-system i statsförvaltningen (skr. 2019/20:82) redovisat sin övergripande bedömning samt vilka åtgärder som vidtagits för att utveckla den statliga förvaltningens digitalisering och funktion. Utskottet konstaterar avslutningsvis att det finns en rad utmaningar på digitaliseringens område men att i en internationell jämförelse hävdar sig väl. Utskottet vill peka på de olika initiativ som har tagits på området. Det handlar inte minst om olika uppdrag och utredningar i syfte att utröna och främja digitaliseringens möjligheter i samhället. Digitaliseringsstrategin är i sammanhanget ett viktigt instrument i det pågående arbetet. Utskottet ser därför positivt på den fortsatta utvecklingen och avstyrker med hänvisning till vad som ovan anförts motionerna 2020/21:398 (V) yrkande 2, 2020/21:1888 (S), 2020/21:2250 (M) yrkande 4, 2020/21:2809 (KD) yrkande 87, 2020/21:2921 (C) yrkandena 2, 13, 21, 23, 24 och 33, 2020/21:3134 (M) yrkande 2, 2020/21:3243 (L) yrkandena 1–4, 6 och 7, 2020/21:3473 (M) yrkande 1, 2020/21:3477 (M) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:3479 (M) yrkandena 2, 5, 14, 16, 17 och 21. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digital delaktighet. Utskottet konstaterar att den digitala delaktigheten i är hög även om det fortfarande finns behov av främjandeåtgärder bland delar av befolkningen. Utskottet hänvisar i sammanhanget till de omfattande insatser som görs på området och pågående beredningsarbete. Jämför reservation 6 (M), 7 (C), 8 (KD) och 9 (L). m.fl. (S) konstaterar i motion 2020/21:841 att den digitala utvecklingen går snabbt men att det dessvärre finns grupper i samhället som saknar förutsättningar att vara delaktiga. Det handlar inte minst om de äldre, personer med funktionsnedsättning, asylsökande och nyanlända. Motionärerna yrkar därför på att man ska se över vilka åtgärder som krävs för att motverka ett digitalt utanförskap. I motion 2020/21:1326 uppmärksammar m.fl. (M) i yrkande 3 de problem som kan uppstå vid digital autentisering. Motionärerna pekar på att de omfattande krav på digital autentisering som många banker, myndigheter m.m. ställer försvårar tillvaron för många äldre. Precis som i fallet med utfasningen av kontanter har utvecklingen enligt motionärerna gått alldeles för snabbt i ett samhälle som inte var redo att hantera situationen. m.fl. (C) uppmärksammar i kommittémotion 2020/21:2921 bankernas monopol i fråga om att kunna utfärda digitalt id och den olägenhet det innebär för de som inte är bankkunder. Motionärerna anser i yrkande 19 att detta monopol på bank-id måste utmanas. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2996 att för de allra flesta invånare underlättar den ökade digitaliseringen vardagen och understryker också att det är viktigt att denna utveckling främjas. Motionärerna påpekar dock att för personer med kognitiva funktionsnedsättningar kan det av olika anledningar vara svårt att använda sig av nya lösningar. Motionärerna vill därför i yrkande 32 att hänsyn tas till behoven hos personer med funktionsnedsättning i utvecklingen av samhällets digitalisering. m.fl. (M) anser i kommittémotion 2020/21:3134 att det är viktigt att bygga ut it-infrastrukturen och säkerställa goda möjligheter till uppkoppling för att minska det digitala utanförskapet. Motionärerna uppmärksammar i sammanhanget särskilt de som har svårt eller inte alls kan nyttja olika digitala tjänster och verktyg och efterlyser därför i yrkande 10 initiativ för att höja den digitala kompetensen i samhället. I kommittémotion 2020/21:3243 uppmärksammar m.fl. (L) lagen om tillgänglighet till digital offentlig service som trädde i kraft och som innebär att utpekade offentliga aktörer måste uppfylla vissa tillgänglighetskrav för webbplatser och mobila applikationer. Motionärerna framhåller att digital service behöver vara tillgänglig även för elever och lärare och att de rättigheter som följer av skollagen inte tillgodoser behoven. Motionärerna anser därför i yrkande 14 att lagen behöver följas upp för att säkerställa att digital service utformas enligt principen om design för alla. Utskottet vill inledningsvis påminna om att är den s.k. digitaliseringsstrategin vägledande för politiken på sakområdet. Ett av delmålen i digitaliseringsstrategin är digital kompetens som innebär att alla ska vara förtrogna med digitala verktyg och tjänster, samt ha förmåga att följa med och delta i den digitala utvecklingen utifrån de egna förutsättningarna. Digital kompetens handlar dels om tekniska färdigheter i att använda digitala verktyg och tjänster, dels om medie- och informationskunnighet, som omfattar de kunskaper och förmågor som krävs för att finna, analysera, kritiskt värdera och skapa information i olika medier och sammanhang. Från regeringens sida är uppfattningen den att den snabba digitaliseringen av samhället innebär en utveckling där allt mer sker på nätet och därför ska det vara möjligt för alla människor att ta del av dessa tjänster. De som inte använder digitala lösningar behöver därför få det stöd som krävs för att kunna vara med, en uppfattning som utskottet ansluter sig till. Utskottet konstaterar att den digitala delaktigheten i är fortsatt hög. En hög andel av befolkningen använder såväl internet som digitala tjänster. Enligt (Digital Economy and Society Index) rankas på andra plats i EU när det gäller befolkningens användning av internettjänster. SCB:s undersökning av befolkningens it-användning 2019 visar att av såväl kvinnor som män i åldern 16–använder internet i stort sett . Bland utrikesfödda använder av männen och av kvinnorna internet i stort sett . Enligt samma undersökning är det av kvinnorna och av männen som aldrig använder internet. Av dessa är samtliga eller äldre. Även undersökningen Svenskarna och internet 2019 visar att en majoritet av svenskarna använder internet och känner sig digitalt delaktiga. Det är framför allt de allra äldsta samt personer med enbart grundskoleutbildning, boende på landsbygden, låginkomsthushåll och personer som är födda utanför som är sällananvändare. Rapporten redovisar även ett samband mellan användning av internet och känslan av digital delaktighet. Resultat från Begripsams undersökning Svenskarna med funktionsnedsättning och internet 2019 pekar på att personer med funktionsnedsättning oftare känner sig utanför det digitala samhället jämfört med personer utan funktionsnedsättning. Jämfört med 2017 är det dock fler personer med funktionsnedsättning som känner sig delaktiga i det digitala samhället. I samband med den pågående pandemin har digital delaktighet visat sig särskilt viktigt för bl.a. äldre. Regeringen har därför uppdragit åt PTS att bidra till tillgänglighet och användning av it och elektroniska kommunikations-tjänster för äldre med anledning av pandemin, något som utskottet ser positivt på.