bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 19 förordas mot bakgrund av att bör ha ett helt förnybart energisystem 2040 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en integrerad strategi som inkluderar mellan- och långsiktig energilagring samt nätbalansering. Motionärerna framhåller att mellanlagring är viktig för att effektutjämna, och vid längre lagring kan exempelvis solens strålar ge energi även under det mörkare halvåret. När det kommer till att balansera det förnybara systemet menar motionärerna att vätgas kan komma att spela en viktig roll. I motionen framhålls vidare i yrkande 22 behovet av att bygga ut överföringskapacitet och satsa på småskalig och förnybar energiproduktion, smarta elnät och ökad användarflexibilitet. Motionärerna anser att detta är något som bör tillkännage för regeringen. I kommittémotion 2020/21:2948 av m.fl. (C) föreslås i yrkande 15 ett likalydande yrkande som i motion 2020/21:2922 (C) yrkande 19. I motionen anförs att det finns goda förutsättningar för ett helt förnybart elsystem. Motionärerna konstaterar att ett av de stora problemen i det svenska elsystemet inte är tillgången på energi utan tillgången på lokal kapacitet. Motionärerna anser att det behövs nya lösningar för att avhjälpa problemen och att kärnkraft inte är en del av den lösningen. Motionärerna menar i stället att den lokala kraftproduktionen och överföringskapaciteten behöver öka och tillståndsprocesserna för nya ledningar och nya produktionsanläggningar kortas. En integrerad strategi som inkluderar mellan- och långsiktig energilagring samt nätbalansering menar de skulle gynna industrin. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 23 lyfter motionärerna fram betydelsen som leveranssäkerhet i elförsörjningen har för arbetstillfällen och pekar på att investeringar i ett elsystem som upprätthåller hög försörjningstrygghet är ett grundfundament för att industrin i inte ska tappa mark. Motionärerna anser att regeringens politik att vilja exkludera kärnkraft ur framtidens energimix redan nu äventyrar ekonomiska värden, varför de förordar att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den ska analysera energipolitikens inverkan på industrins konkurrenskraft på kort och . I motionen anges även att behöver vara attraktivt för investeringar i industriell verksamhet inom bl.a. forskning och utveckling. I kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 4 förordas ett tillkännagivande om att målet om förnybar elproduktion ska ersättas med ett mål om fossilfri elproduktion. Motionärerna menar att målet – även om det inte innebär ett strikt förbud mot livstidsförlängd eller ny kärnkraft bortom 2040 – skickar olyckliga styrande signaler till marknaden och till myndigheter om hur kärnkraftens framtid beaktas på politisk nivå, vilket riskerar att bli en hämsko för investeringar. I motionen konstateras vidare att har betydande utmaningar kopplat till energiförsörjningen. Motionärerna anser att det är grundläggande för ekonomiska utveckling att det finns el tillgänglig i den omfattning som behövs och till konkurrenskraftiga priser. Motionärerna förordar i yrkande 5 att regeringen ska tillsätta en ny parlamentarisk . Kommissionen ska enligt motionärerna tillsammans med sakkunnig expertis bereda underlag som kan utgöra grund för en bred energiöverenskommelse om en långsiktig, hållbar och effektiv energipolitik som möter industrins, hushållens och övriga samhällets behov. Liberalerna föreslår i partimotion 2020/21:3679 av m.fl. yrkande 27 att ska tillkännage för regeringen att det energipolitiska målet ska upphävas och i stället ska ersättas med det energipolitiska målet att elproduktionen i ska vara fossilfri. I motionen anförs vidare att bör ha ett mål för koldioxidintensiteten i den använda elektriciteten. Motionärerna framhåller att måste undvika att utbyggnaden av väderberoende elproduktion låser in landet i ett beroende av fossil reglerkraft. bör därför enligt yrkande 28 få i uppdrag att redovisa hur koldioxidintensiteten i den el som används i utvecklas. Motionärerna tillstår att det är svårare att redovisa koldioxidintensiteten för övrig energianvändning men anför att även för den använda energin utöver elen bör ha som ambition att redovisa klimatpåverkan genom koldioxidintensiteten i den använda energin. och (båda MP) föreslår i motion 2020/21:2725 yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en nationell strategi för energilager samt stöder framväxten av exempelvis vätgas, batterier och värmelager. Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommission – – med uppdrag att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Arbetet genomfördes i tre faser i enlighet med (dir. 2015:25). Under den första fasen gjordes en kunskapsgenomgång och formulering av alternativ. Under arbetets andra fas analyserades de utmaningar och möjligheter energisystemet står inför. arbete redovisades i betänkandet Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). Förslagen och bedömningarna tog utgångspunkt i den energipolitiska ramöverenskommelse som slöts mellan fem av partier . En blocköverskridande energipolitisk ramöverenskommelse slöts mellan , , , och . I överenskommelsen slogs det fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Vidare enades man om att målet 2040 ska vara förnybar elproduktion. Enligt överenskommelsen är det ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och överenskommelsen innebär inte heller en stängning av kärnkraft som en följd av politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för skulle tas fram och beslutas . Enligt energiöverenskommelsen ska den förnybara energin fortsätta att byggas ut. Det anges vidare att har fantastiska förutsättningar för förnybar elproduktion och att det är rimligt att är nettoexportör av el även . Partierna är överens om att öka den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet. Enligt överenskommelsen förlängs och utökas elcertifikatssystemet med nya elcertifikat till 2030. Vidare anser partierna att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. När det gäller kärnkraften gäller samma principer som tidigare, vilket slås fast i överenskommelsen. Principerna som lades fast i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301) kvarstår. Det innebär enligt överenskommelsen bl.a. att – avvecklingslagen har avskaffats och inte kommer att återinföras – kärnkraftsparentesen är förlängd genom att man inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåter nybyggnad på befintliga platser – tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd – tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik – något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, inte kan påräknas. Överenskommelsen omfattar även vissa frågor om Kärnavfallsfonden och om att skatten på termisk effekt ska avvecklas stegvis och även att fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas. Genom överenskommelsen säkerställdes även att vattenkraften ska leva upp till moderna miljökrav. meddelade och att de lämnar energiöverenskommelsen sedan de inte fått gehör för önskemål om förnyade samtal om kärnkraftens framtid som skulle omfatta samtliga partier. överlämnade regeringen en proposition om energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) till . Med energiöverenskommelsen som grund föreslog regeringen nya energipolitiska mål och redovisade sin bedömning av energipolitikens inriktning. Vid behandlingen av propositionen antog de förslag till övergripande mål för energipolitiken som regeringen hade lagt fram (bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411). Målet innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet och att den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Med de mål som har fastställt ges långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat och att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Utöver det övergripande målet godkände regeringens förslag om mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Förslaget i propositionen om ett mål för energieffektivisering godkändes också. Målet är att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten. biföll också regeringens förslag om att upphäva vissa tidigare beslutade riksdagsbindningar som gällde riktlinjer för energipolitiken. I propositionen angav regeringen även att energiöverenskommelsen borde förvaltas och uppdateras och att en genomförandegrupp därför borde inrättas för att kontinuerligt följa upp överenskommelsen. Av propositionen framgick vidare att partierna som stod bakom energiöverenskommelsen hade bildat och påbörjat arbetet inom en arbetsgrupp med uppgiften att vårda ramöverenskommelsen, den s.k. genomförandegruppen. Regeringen anförde vidare att de berörda myndigheterna kontinuerligt bör följa utvecklingen på elmarknaden genom att bl.a. analysera effektsituationen inklusive behovet av effektreserven, behovet av ytterligare systemtjänster, nätstabilitet och andra avgörande faktorer så att har ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en god överföringskapacitet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Av propositionen framgick det också att regeringen avsåg att genomföra en kontrollstation för att kontinuerligt följa upp energiöverenskommelsen, med planerad start . överlämnade regeringen skrivelsen Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen till (skr. 2018/19:153). Regeringen angav att denna den första skrivelsen var av begränsad omfattning som en följd av att det vid den aktuella tidpunkten inte hade passerat särskilt sedan energiöverenskommelsen slöts. I skrivelsen finns en resultatredovisning för de energipolitiska målen och en framåtblick baserad på information från myndigheterna. Dessutom redogörs för läget med ramvillkor som kan påverka utvecklingen framöver, särskilt åtgärder i energiöverenskommelsen som ännu inte har genomförts. Regeringen angav vidare att nästa kontrollstation för energiöverenskommelsen bör genomföras . Regeringen framhöll även att uppföljningen av de energipolitiska målen och av elmarknadens utveckling bör utvecklas. Bland annat bör de berörda myndigheterna öka sin samverkan kring scenarier och indikatorer inom nyckelområden. De berörda myndigheterna bör, enligt vad som anförs i skrivelsen, inför nästa kontrollstation få i uppdrag att ta fram en sammanställning med slutsatser och förslag när det gäller elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. Utskottet välkomnade regeringens skrivelse och delade regeringens uppfattning om vikten av att löpande följa utvecklingen när det gäller de energipolitiska målen och utvecklingen på elmarknaden (bet. 2019/20:NU7). Vidare delade utskottet regeringens bedömning att uppföljningen bör utvecklas när det gäller såväl innehåll som process inför nästa kontrollstation . Utskottet noterade att regeringen föreslår flera konkreta åtgärder för hur uppföljningen kan utvecklas. Utskottet avstyrkte en följdmotion om en ny parlamentarisk utredning om elförsörjning och en ändring av två av de energipolitiska målen. Utskottet konstaterade att den inriktning för energipolitiken och de energipolitiska mål som fastställdes av utgår från den överenskommelse om energipolitiken som slöts mellan , , , och 2016 och ansåg därför inte att det var aktuellt med några riksdagsuttalanden i linje med vad som föreslogs i den då aktuella motionen. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse. Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Inom området hela landet ska leva handlar punkt 24 om att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme, eller i vindkraft till havs eller på land (regeringen överlämnade proposition 2020/21:113 Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el till ). Inom området miljö och klimat handlar punkt 30 om en aktiv klimatpolitik som värnar det klimatpolitiska ramverket. Bland annat ska klimatinvesteringsprogrammen utvecklas och effektiviseras. Vidare ska all relevant lagstiftning ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (en utredning tillsattes och uppdraget ska slutredovisas ). Punkt 31 handlar om fossilfria transporter. Det ska bl.a. göras investeringar i produktion och distribution av biogas, och det ska utredas vilket år fossila bränslen ska vara helt utfasade. Under punkt 33 anges det bl.a. att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas förbjuds. Enligt uppgift från pågår ett arbete med att ta fram en departementsskrivelse som ska kunna ligga till grund för den lagstiftning som enligt överenskommelsen ska finnas på plats . Punkt 34 handlar om att ska driva på för en klimatlag på EU-nivå. Vidare ska för statsstöd och övriga stödsystem reformeras så att de bidrar till och inte motverkar ett fossilfritt samhälle och genomförandet av . Politikens inriktning i budgetpropositionen I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 Energi) anför regeringen att energipolitikens inriktning ligger fast och att den syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Regeringen framhåller vidare att den fortsätter arbetet med att nå de av beslutade energipolitiska målen. Regeringen konstaterar att står på tröskeln till nästa generations elektrifiering och att den pågående elektrifieringen av samhället kommer att innebära stora förändringar. Regeringen framhåller att en ökad elektrifiering är en viktig komponent i omställningen till nettonollutsläpp av växthusgaser . En nationell strategi för elektrifiering tas fram för att ta ett helhetsgrepp på elektrifieringen av samhället och för att möjliggöra en ökad elektrifiering. Regeringen betonar att elektrifieringen också är en viktig del i att nå ett fossiloberoende transportsystem. Regeringen anför vidare att ska vara en föregångare i energiomställningen globalt där fokus ligger på att fasa ut användningen av fossil energi och verka för ett ambitiöst genomförande av och genomförandet av Agenda 2030. Regeringen anför att EU:s mål för nettonollutsläpp i EU som helhet såväl som i varje medlemsland till 2050 kommer att kräva höjd ambition för EU:s klimatmål till 2030 såväl som revidering av flertalet befintliga lagstiftningar. Regeringen menar att målsättningarna för förnybar energi respektive energieffektivisering till 2030 bör skärpas. Den lagstiftning som öppnas upp till följd av ambitionshöjningarna ska enligt regeringen vila på robusta konsekvensanalyser och oberoende vetenskapliga kalkyler, som respekterar att en effektiv omställning kan se olika ut i respektive medlemsland. Regeringen konstaterar vidare att störningar i energiförsörjningen snabbt kan få konsekvenser inom andra samhällsviktiga verksamheter. Robustheten inom energiförsörjningen behöver därför även fortsättningsvis vara hög och omfatta såväl krig och höjd beredskap som krissituationer. Regeringen anför att den därför föreslår satsningar för förstärkt robusthet i energisektorn som en del i arbetet med att återuppbygga det civila försvaret. Regeringen uppger att den avser att återkomma med ett förslag till övergripande inriktning för det civila försvaret i den försvarspolitiska propositionen för perioden –2025 (regeringen överlämnade proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 till ). Regeringen anger också att den planerar att lämna förslag om kompletteringar till säkerhetsskyddslagen (2018:585) som innebär ett starkare skydd för säkerhet. Vidare redogör regeringen närmare för politikens inriktning när det gäller frågor om forskning och innovation, energieffektivisering, omställning av transportsektorn och utbyggnad av elproduktion och elnät. Innehållet på dessa områden beskrivs i förekommande fall närmare i övriga avsnitt i detta betänkande. EU:s mål för förnybar energi 2030 antog slutsatser om bl.a. EU:s mål för förnybar energi . kom och rådet överens om en höjning av målet som innebär ett bindande mål om minst 32 procents förnybar energi. Målet ska nås kollektivt och varje medlemsstat rapporterar sina nationella bidrag i de s.k. nationella energi- och klimatplanerna. Utifrån de nationella planerna som lämnades in 2019 kommer kommissionen att bedöma om planernas ambitionsnivå är tillräcklig eller om det behövs ytterligare åtgärder. Detta kommer att tjäna som underlag för processen med höjda klimatambitioner , för vilken kommissionen tänker se över och föreslå en översyn, där så behövs, av den relevanta energilagstiftningen senast . När medlemsstaterna börjar uppdatera sina nationella energi- och klimatplaner bör dessa enligt kommissionen återspegla de nya klimatambitionerna. Av kommissionens webbplats framgår att den kommer att fortsätta att se till att all relevant lagstiftning tillämpas strikt. inrättade regeringen en med infrastrukturminister som ordförande. är ett rådgivande organ och ska påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. Tillsammans med berörda aktörer ska kommissionen ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. Inom ramen för uppdraget ska kommissionen bl.a belysa: – frågor om miljöeffekter i bred bemärkelse avseende elektrifiering inom samtliga trafikslag – hur el vid behov snabbt kan dras fram till elväg och laddinfrastruktur för snabbladdning – hur elektrifiering via vätgasdrift kan medverka till att uppnå en omställning av elektrifiering av transportsektorn – effekter på elförsörjningen av att transportsystemet ställer om till eldrift. Kommissionen ska i sitt arbete beakta de av beslutade transportpolitiska, näringspolitiska, energipolitiska målen och klimatmålen. Regeringen påbörjade även arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi . Strategin ska vara på plats senast och ska enligt regeringen bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. Strategin ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering. En plan för att hantera eventuella hinder för en ökad elektrifiering ska även ingå. Förslaget till strategi tas fram av en arbetsgrupp inom Infrastrukturdepartementet och består utöver tjänstemän från nämnda departement och , och även av experter från , , , , och Trafikanalys. Arbetsgruppen ska i sitt arbete beakta handlingsplan. presenterade arbetsgruppen för elektrifieringsstrategin ett förslag på övergripande målbild och inriktning för det fortsatta arbetet med att ta fram den nationella elektrifieringsstrategin. Av den övergripande målbilden framgår bl.a. att arbetsgruppen anser att elektrifieringen är avgörande för att nå nettonollutsläpp . Arbetsgruppen anför att elförsörjning i linje med det nu gällande energipolitiska målet ska utgöra en unik konkurrensfördel genom hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Arbetsgruppen betonar också att elektrifieringen är en stor omställning som kräver insatser på en helt ny nivå där alla bidrar. Arbetsgruppen listar 12 punkter för en framgångsrik elektrifiering där den för varje punkt identifierar hinder och pekar ut inriktningen för det fortsatta arbetet. De 12 punkterna är: planeringsram 2045; roller ansvar och koordinering; effektivisering av effekt och energi; systemintegrering värme-el-vätgas; ökad flexibilitet; proaktiv utbyggnad; kortare ledtider; trygg elförsörjning; riv hinder för elproduktionen; utvecklad elmarknad; kunskap, kompetens och resurser samt samhällskontrakt. trädde en ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat i kraft som innebär att elcertifikat inte får tilldelas för produktion av förnybar el i anläggningar som tas i drift efter utgången av 2021, s.k. stoppdatum, samt att elcertifikatssystemet avslutas (prop. 2020/21:16, bet. 2020/21:NU6, rskr. 2020/21:44). fick i uppdrag att följa elcertifikatmarknadens funktion och analysera elcertifikatssystemets kostnader inför en kontrollstation 2023. I uppdraget ingår bl.a. att utreda om det finns behov av åtgärder för att marknaden ska fungera väl även efter införandet av ett stoppdatum. Vid behov ska myndigheten föreslå lämpliga åtgärder och lämna författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Regeringen framhåller att det är viktigt att bevaka marknadens funktion när elcertifikatssystemet går in i en ny fas. I detta ingår att undersöka marknadsutvecklingen och analysera och vid behov föreslå lämpliga åtgärder som syftar till att hantera eventuella marknadsproblem som kan uppstå när nya anläggningar som tas i drift efter 2021 inte längre har rätt till tilldelning av elcertifikat, t.ex. om produktion försvinner ur systemet . Regeringen framhåller också att det är viktigt att elcertifikatssystemet kan avslutas på ett kostnadseffektivt sätt. Utveckling av battericeller och utbyggnad av elektrifieringscampus för batteriforskning fick i uppdrag att lämna stöd med högst till för utveckling av battericeller och utbyggnad av ett elektrifieringscampus för batteriforskning i . Enligt regeringens bedömning kommer uppdraget om att utbetala stöd främja innovativ och hållbar batteriproduktion i EU, bidra till kunskapsutveckling och omsättning av nya läsningar som stärker näringslivets konkurrenskraft och bidrar till att de långsiktiga målen inom energi-, transport- och klimatpolitiken kan uppnås. Nationellt centrum för avskiljning och lagring av koldioxid fick i uppdrag att vara nationellt centrum för avskiljning och lagring av koldioxid (Carbon Capture and Storage, CCS) för att främja en ändamålsenlig tillämpning av CCS i . Uppdraget omfattar även att ta fram ett förslag till avtal som möjliggör export av koldioxid från svenska verksamheter för långsiktig geologisk lagring och som säkerställer säker och ansvarsfull transport samt lagring. Förslaget till avtal ska redovisas . Som nationellt centrum ska följa den tekniska och ekonomiska utvecklingen och policyutvecklingen inom CCS-området både nationellt och internationellt. Myndigheten ska vidare identifiera, analysera och vid behov utreda och lämna förslag till åtgärder när det gäller tekniska, ekonomiska och juridiska hinder för att svenska aktörer ska kunna tillämpa CCS. I uppdraget ingår bl.a. att utreda frågor som rör hur hela kedjan från avskiljning till lagring, inklusive transport, kan göras så klimat- och energieffektiv som möjligt. Uppdrag att beskriva arbetet med stödtjänster och avhjälpande åtgärder samt att lämna förslag till ersättningsmodeller och regeländringar fick i uppdrag av regeringen att beskriva sitt pågående arbete med stödtjänster för upprätthållande av normal drift samt för avhjälpande åtgärder och skyddstjänster för skärpt drift och nöddrift. ska vid behov och med stöd av en konsekvensbeskrivning lämna fullständiga förslag på nya teknikneutrala, samhällsekonomiskt motiverade ersättningsmodeller för relevanta tjänster och ändringar i regelverk som berör stödtjänster, avhjälpande åtgärder och skyddstjänster för att bidra till hög driftsäkerhet. Uppdraget ska redovisas .