bet · H801KrU8 · 2021-06-14 00:00:00 — har fått ett regeringsuppdrag att fördela, följa upp och administrera en satsning på sociala insatser för barn och unga i utsatta områden som uppgår till 2021. –2023 beräknas . Medlen ska komplettera eller förstärka kommuners verksamhet i utsatta områden för att minska risken för barn och unga att dras in i eller på andra sätt drabbas av kriminalitet, t.ex. olika former av strukturerad samverkan mellan skola, socialtjänst och polis. (Brå) har i ett par rapporter studerat vilka brottstyper bland unga som indikerar att risken för en fortsatt brottskarriär är hög, s.k. strategiska brott. Den senaste rapporten (2011) visade att indikerade rån, tillgrepp av motorfordon samt våld och hot mot tjänsteman och övergrepp i rättssak en fortsatt lång eller intensiv brottskarriär. Enligt Brå kan strategiska brott användas som en indikator på sociala problem, och brottsförebyggande insatser bör snarare inriktas mot ungdomarnas livsvillkor, behov, värderingar och val än mot specifika brottstyper. Forskning visar även enligt regeringen att tidiga insatser som fokuserar på ett flertal riskfaktorer i olika sociala miljöer ger bäst effekt. Regeringen har gett Brå i uppdrag att uppdatera kunskapen om vilka brottstyper bland unga i åldern 15–som starkast indikerar en fortsatt brottslighet. Kommunernas socialtjänst har det övergripande ansvaret för de ungdomar som har blivit dömda till sluten ungdomsvård enligt lagen om (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård. Sis bestämmer i samråd med på vilket av Sis ungdomshem den dömde ska bo och hur man ska planera och genomföra tiden hos Sis. Sis särskilda ungdomshem tar emot ungdomar med psykosociala problem, t.ex. missbruk och kriminalitet enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård unga (LVU). får cirka 30 000 barn och ungdomar vård utanför hemmet och drygt 1 000 av dem kommer till Sis. var medelåldern för ungdomarna på Sis . Sis förstärks med 2021 och därefter med för att långsiktigt kunna fullfölja arbetet med att bygga ut kapaciteten, kvaliteten och säkerheten i verksamheten samt säkerställa en trygg, säker och ändamålsenlig vård- och behandlingsmiljö samt en bra arbetsmiljö för medarbetarna. (M) lyfter i kommittémotion 2020/21:3471 yrkande 4 fram behovet av utökad information om samt opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot att unga blir gifta mot sin vilja. I kommittémotion 2020/21:1611 vill m.fl. (SD) yrkande 24 att regeringen inför regelbundna undersökningar om ungas möjlighet att själv välja partner. vill bl.a. se ytterligare skärpningar i lagstiftningen om barnäktenskapbrott. I kommittémotion 2020/21:3950 lyfter m.fl. (KD) fram frågan om åtgärder för att förebygga brottslighet hos unga (yrkande 5), socialsekreterares kompetens (yrkande 6) och kompetensen vid Sis (yrkande 8) samt om placerade barn (yrkande 7). Motionärerna hävdar att vuxnas insatser kan betyda mycket för att få barn och unga att avstå från att börja begå brott. Vidare menar de att socialsekreterarnas kompetens och ansvar behöver stärkas för att tillsammans med ett nationellt stärka kvaliteten inom den sociala barn- och ungdomsvården. Vidare vill motionärerna säkerställa att Sis använder sig av psykiatrisk kompetens och evidensbaserade behandlingsmetoder och att det är viktigt att stärka kommunernas ansvar för barn som omhändertagits och drabbats av vanvård. m.fl. (KD) vill i kommittémotion 2020/21:3480 yrkande 13 att psykiatrisk kompetens och användandet av evidensbaserade behandlingsmetoder inom Sis säkerställs, framför allt när det gäller psykisk sjukdom och missbruksproblematik/beroendesjukdom. Yttrande från socialutskottet (yttr. 2020/21:SoU7y) När det gäller motionsyrkandet om socialsekreterares kompetens och ansvar vill socialutskottet peka på de föreskrifter och allmänna råd om personalens kompetens som redovisats ovan. Den statliga kunskapsstyrningen syftar till att bidra till att socialtjänst bedrivs i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. vill understryka vikten av att bedrivs på ett sådant sätt. anser att fortsatt kunskapsutveckling inom området är angelägen. I sammanhanget noterar socialutskottet att det i betänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) lämnas förslag om en kompetens- och kunskapsbaserad socialtjänst. Betänkandet bereds inom . anser inte att det finns anledning för att ta något initiativ i frågan och föreslår att kulturutskottet avstyrker motion 2020/21:3950 (KD) yrkande 6. har vidare under det innevarande behandlat motionsyrkanden om bl.a. omplacering av barn samt villkor för familjehem och jourhem (bet. 2020/21:SoU19). ansåg att regeringen på olika sätt bör stärka placerade barns rättigheter och föreslog tio tillkännagivanden till regeringen, bl.a. om en översyn av familjehemmens uppdrag och hur sammanbrott som resulterar i omplacering kan undvikas. I fråga om motionsyrkanden om villkor för familjehem och jourhem hänvisade socialutskottet till socialtjänstlagens bestämmelser om utbildning och om familjehem och avstyrkte dem. beslutade i enlighet med utskottets förslag i fråga om bl.a. tillkännagivande om en översyn om familjehemmens uppdrag och hur sammanbrott som resulterar i omplacering kan undvikas. Motionsyrkandena om bl.a. villkor för familjehem och jourhem avslogs (rskr. 2020/21:187). Med hänvisning till att frågorna således varit föremål för riksdagsbehandling anser socialutskottet inte att det finns anledning för att nu ta initiativ i frågorna. bör därför avstyrka motion 2020/21:3950 (KD) yrkande 7. När det gäller motionsyrkandena om kompetens vid Sis vill socialutskottet peka på att utskottet beslutade om ett utskottsinitiativ med förslag till tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med en skrivelse om Sis särskilda ungdomshem. uttalade att det följt utvecklingen inom Sis med anledning av rapporter om våld och hot mot placerade unga m.m. Utskottet ansåg att situationen är mycket bekymmersam och att väsentliga förändringar behövs, bl.a. en förstärkning av personalens kompetens. Det kan enligt utskottet handla om en höjning av grundkompetensen men även om att säkerställa att det finns flera olika kompetenser representerade inom Sis. följde utskottet (bet. 2020/21:SoU33, rskr. 2020/21:236). Något ytterligare initiativ från behövs därför inte . bör därför avstyrka motionerna 2020/21:3950 (KD) yrkande 8 och 2020/21:3480 (KD) yrkande 13. Utskottet vill betona att arbetet mot hedersrelaterade brott, däribland bekämpandet av barn- och tvångsäktenskap, är synnerligen angeläget och kräver kraftfulla åtgärder från samhället. Utskottet välkomnar därför ändringar i bl.a. , passlagen (1978:302) och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga i kraft som trädde i kraft (prop. 2019/20:131, bet. 2019/20:JuU23, rskr. 2019/20:272). Ändringarna innebär bl.a. en straffskärpningsgrund så att om motivet för brott har varit att bevara eller återupprätta heder ska det ses som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet. Därtill införs ett nytt brott, barnäktenskapsbrott, som kan ge fängelse i högst . Genom det nya brottet blir det straffbart att förmå eller tillåta ett barn att ingå ett äktenskap eller en äktenskapsliknande förbindelse. Det är möjligt att besluta om utreseförbud som innebär dels hinder mot att utfärda pass, dels skäl för att återkalla pass och det ska vara straffbart att föra ut ett barn ur i strid med ett utreseförbud. träder fler lagändringar i kraft som innebär att utländska månggiften och släktäktenskap inte längre ska godkännas i [3]. Förbudet ska även gälla retroaktivt för äldre äktenskap om de inte har registrerats i folkbokföringen. Det ska kunna göras undantag om det finns synnerliga skäl, t.ex. i enskilda fall där en kvinna riskerar att drabbas orimligt hårt om hon mister rätten till exempelvis bodelning, underhåll eller arv. I de fallen ska kvinnans status som gift kunna erkännas. riktade i det sammanhanget en uppmaning till regeringen om att återkomma med ett lagförslag där innebörden av undantagsreglerna ändras så att en utsatt person under vissa omständigheter kan få ett rättsligt skydd utan att äktenskapet erkänns (prop. 2020/21:149, bet. 2020/21:CU18, rskr. 2020/21:317). Utskottet ser mycket allvarligt på den brottsutveckling som regeringen beskriver. Det förebyggande arbetet är viktigt för att minska antalet unga som väljer, alternativt återvänder, till kriminalitet. Det är ett långsiktigt arbete som ställer höga krav på kontinuerlig anpassning och uthållighet från många olika aktörer. Utskottet ställer sig därför positivt till att regeringen inhämtar kunskap om mekanismerna bakom unga i kriminalitet och vilka insatser som bäst motverkar de olika mekanismerna. Här visar Brås redovisning att s.k. strategiska brott är mer avancerade eftersom de tenderar att förutsätta mer hänsynslöshet. I rapporten ingår även en forskningssammanställning av faktorer som ökar möjligheterna för individer att lämna kriminella sammanhang. Brå tar upp att det krävs olika typer av stöd, beroende på var i processen personen befinner sig och vilka drivkrafterna är för att sluta begå brott där fokus i arbetet med unga i kriminalitet bör ligga på det som motiverar och stärker kapaciteten att nå dit. Det är absolut nödvändigt att barn och unga som är omhändertagna med stöd av LVU eller dömda till sluten ungdomsvård befinner sig i en trygg miljö med kompetent personal. Den utsatthet som dessa individer redan befinner sig i ska inte förstärkas av en otillräcklig miljö. Som socialutskottet framhåller har riktat ett stort antal tillkännagivanden till regeringen om att bl.a. stärka placerade barns rättigheter och tagit ett utskottsinitiativ om personalens kompetens vid Sis utifrån rapporter om våld och hot mot placerade ungdomar. Utskottet finner inga skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:1611 (SD) yrkande 24, 2020/21:3471 (M) yrkande 4, 2020/21:3480 (KD) yrkande 13 och 2020/21:3950 (KD) yrkandena 5–8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. regleringen av kultur-skolan, Skapande skola, kulturgaranti, semestervecka på landet, jämlikt deltagande i förenings- och idrottsliv samt utbildningsinsatser om riskerna med kosttillskott. Utskottet hänvisar framförallt till beslutade resursförstärkningar. Jämför reservation 10 (M), 11 (SD), 12 (C), 13 (V) och 14 (KD). Att alla unga ska ha en meningsfull fritid är en av regeringens fyra nya prioriteringar. Regeringen skriver att fritidsaktiviteter är viktiga för ungas avkoppling och personliga och sociala utveckling. De bidrar till informellt lärande, färdigheter inom lagarbete, ledarskap och interkulturell kompetens. För att alla unga ska ha möjlighet till en meningsfull fritid krävs det enligt regeringen en god samverkan mellan det civila samhället, staten, regioner och kommuner. Ungefär tre av tio utövar någon kulturell aktivitet. Enligt regeringen är andelen utrikes födda som konsumerar kultur större än andelen bland unga födda i och det är i sin tur en större andel utrikes födda unga kvinnor som utövar kultur än utrikes födda unga män. Detta avspeglas inte i vilka elever som tar del av kulturskolornas aktiviteter. Ekonomisk utsatthet utgör enligt regeringen ett påtagligt hinder för unga att delta i organiserade fritidsaktiviteter. De största utmaningarna i ungas kulturdeltagande ligger enligt regeringen i att nå barn och unga i hela landet. Regeringen tar upp att den kommunala når fler än 200 000 barn och unga i hela landet. Den har enligt regeringen betydelse, inte bara för enskilda barn och unga utan även för samhället som helhet, vilket gör den till en nationell angelägenhet och innebär att den står inför en rad utmaningar, bl.a. behovet av professionella lärare och pedagoger och att nå nya målgrupper, bredda sitt kursutbud, förbättra tillgängligheten samt fortsätta vara relevant i en föränderlig värld. Regeringen bedömer att står inför en rad utmaningar, där en av de främsta är att nå alla barn och unga oavsett kön och bakgrund. Det statliga bidraget till kommuner som bedriver kulturskole-verksamhet har förstärkts med ytterligare 2021–2022 och uppgår till . För att öka Skapande skolas genomslagskraft förstärks satsningen med 2021–2023. I enlighet med rekommendationer i den översyn som gjordes av bidraget 2019 (Ku2019/01974) har målgruppen begränsats till elever i förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer i syfte att öka satsningens genomslagskraft. Även om intresset för att idrotta och motionera är fortsatt högt visar statistik att intresset för att göra detta i en förening minskar. Unga kvinnor med utländsk bakgrund idrottar i lägre utsträckning på sin fritid än andra grupper. Aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten är störst i medelstora och socioekonomiskt välmående städer och förortskommuner. Barn med svensk bakgrund idrottar i större utsträckning än barn med utländsk bakgrund. Den centrala idrottspolitiska utmaningen ligger enligt regeringen i att erbjuda ett brett och varierat utbud av idrott och motion anpassat efter barn och ungas olika intresse, bostadsort och andra förutsättningar. Ansvaret för detta ligger på såväl idrottsrörelsen som staten, regionerna och kommunerna. Regeringen konstaterar att covid-19-pandemin har medfört begränsningar för ungas möjligheter att utöva förenings-, kultur och idrottsverksamhet. Regeringen betonar att svårigheten att uppfylla de kulturpolitiska målen är en betydande utmaning som behöver följas noga. På samma sätt bedöms det vara viktigt att bevaka idrottsrörelsens överlevnad genom krisen samt dess förmåga att anpassa sin verksamhet under och efter pandemin. I kommittémotion 2020/21:3336 vill m.fl. (M) yrkande 8 att regeringen prioriterar barns och ungas rätt till kultur. Motionärerna vill särskilt prioritera barn från socioekonomiskt utsatta miljöer som del av ett övergripande arbete med att bryta det växande utanförskapet. och (båda S) vill i motion 2020/21:2001 att regeringen överväger att lagreglera för att på så sätt få status som skolform och kan göras tillgänglig för alla barn. Även (S) vill i motion 2020/21:2080 att regeringen överväger en nationell reglering för att säkerställa barns tillgång till kulturskola i alla kommuner. Ett liknande yrkande framställs av m.fl. (MP) i motion 2020/21:3638 yrkande 15. (S) vill i motion 2020/21:2143 att regeringen ser över kulturskolornas fortsatta utveckling. Motionären menar att det finns anledning att betona kulturskolornas roll utifrån ett nationellt perspektiv. m.fl. (KD) lyfter i kommittémotion 2020/21:3143 yrkande 18 fram . Motionärerna menar att det ska vara möjligt för alla barn att ta del av de aktiviteter som erbjuder. I motion 2020/21:2002 föreslår och (båda S) att regeringen ska vidta åtgärder för ett mer jämlikt deltagande i förenings- och idrottslivet. Motionärerna föreslår bl.a. att offentligt föreningsstöd villkoras med en maximal avgift. I kommittémotion 2020/21:3932 vill m.fl. (V) yrkande 5 att regeringen återkommer med förslag på hur man tillsammans med kan arbeta för att sänka medlemsavgifter och andra kostnader förknippade med idrottande. Motionärerna ser med oro på hur avgifterna drar iväg bl.a. i många storstäder och menar att det finns stor risk att pandemin kommer att tvinga fler föreningar att ta ut högre avgifter. (M) vill i motion 2020/21:3072 yrkande 6 att regeringen ser över möjligheten att rikta utbildningsinsatser till idrottande ungdomar om riskerna med kosttillskott. Motionären anför att kommuner med huvudansvar för att kontrollera tillskotten saknar resurser för att utföra sitt uppdrag. I motion 2020/21:230 föreslår (SD) att en statlig fond inrättas från vilken barnfamiljer kan söka pengar till en semestervecka på landet. Motionären menar att förslaget är ett litet men viktigt steg för att ge alla barn en sammanhållen familj samt anknytning till landsbygd och natur som dessutom är ett litet men viktigt steg mot ett mindre splittrat folk. m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2020/21:3942 yrkande 7 att förskolan ska utgöra en målgrupp för . I samma motion yrkande 17 vill motionärerna att fler barn och unga ska ha möjligheter till fritidsaktiviteter. Motionärerna för fram att för att nå de ungdomspolitiska målen ska ungdomar ha tillgång till meningsfulla och utvecklande fritidsaktiviteter samt att trots att anslaget till har höjts saknas fortfarande förskolan som målgrupp. I kommittémotion 2020/21:3177 lyfter Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7 fram Skapande skola. Motionärerna vill att satsningen bör breddas till att gälla även gymnasieskolan och att en utbyggnad även kan fungera som stöd för kulturarbetare över hela landet i perspektiv av coronaviruset. I kommittémotion 2020/21:1308 föreslår m.fl. (V) att regeringen tillsätter en utredning för att se över Skapande skolas effekter och målsättning (yrkande 2) och genomför en kulturgaranti efter norsk modell. (yrkande 3). Motionärerna vill se förändringar i den riktning som Myndigheten för kulturanalys föreslog för 2013. Likaså menar motionärerna att en nationell samlande aktör, liknande Scenekunstbruket, ger en bättre spridning och ett ökat resursutnyttjande. m.fl. (KD) lyfter i kommittémotion 2020/21:3143 yrkande 11 fram Skapande skola. Motionärerna menar att Skapande skola har gjort att kulturen har uppvärderats och getts en självklar plats i lektionssalen. m.fl. (MP) pekar i motion 2020/21:3638 på vikten av att öka möjligheterna för barn och unga att utveckla sitt eget skapande (yrkande 13) och kultur i skolan (yrkande 18). Motionärerna anför att det är viktigt att utgå från de ungas behov och önskemål. Utskottet noterar att cirka hälften av alla unga i åldern 16–tycker att de har lagom mycket fritid och att det viktigaste med fritiden är att ha roligt och att få möjlighet att lära sig nya saker. Utskottet delar regeringens bedömning om fritidens betydelse för ungdomars fysiska och psykiska hälsa och att den kan vara en viktig arena för att ungdomar ska känna inflytande över sitt eget liv och delaktighet i det demokratiska samhället. Spridningen av covid-19 och de restriktioner och allmänna råd som införts med anledning av sjukdomen tillsammans med de negativa ekonomiska konsekvenserna i form av låga eller uteblivna intäkter, har i hög grad påverkat förutsättningarna för kultur- och idrottsverksamheter i hela landet. Utskottet ser därför mycket positivt på de löpande resursförstärkningar som gjorts. Ett viktigt medel för att nå de kulturpolitiska målen är att främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och att utveckla sina skapande förmågor. Detta är särskilt viktig för barn och unga. Utskottet konstaterar att omfattande insatser görs som syftar till att nå barn och unga i hela landet, t.ex. genom satsningen på kulturskolor och Skapande skola. Några regioner har olika kulturgarantimodeller som ska garantera barn och unga ett visst antal årliga kulturupplevelser, t.ex. för olika årskullar. Därtill har flera regioner egna kulturgarantier. har behov av professionella lärare och pedagoger en potential att matcha den inverkan som covid-19-pandemin har på sysselsättningsnivån inom kultursektorn. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att den svenska idrottsrörelsen är unik i sin förmåga att ge unga en hälsosam och meningsfullfritid men att det återstår arbete för idrottsrörelsen att nå sin fulla potential när det gäller att erbjuda ett brett och varierat utbud utifrån ungas olika förutsättningar. Utskottet noterar att Norsk Scenekunstbruk som bildades för att utveckla och styra scenkonst till barn och unga når ca 250 000 barn och unga . I är Unga nationell scen för barn och unga. verksamhet sprider scenkonst över hela landet till bl.a. barn och unga. Assitej (for Children and ), som har ett av sina 100 centrum i , är en annan aktör för dem som arbetar med eller har intresse för scenkonst för barn och unga. Med anledning av yrkandet om semestervecka på landet vill utskottet uppmärksamma att det riktade statsbidraget till kommunerna för stöd till avgiftsfria och smittsäkra lovaktiviteter under lovtillfällen till barn och unga i åldern 6–har ökats med mot bakgrund av de olika effekter som covid-19-pandemin riskerar att föra med sig. Bidragets syfte är att ge stimulans och personlig utveckling under lovtillfällen, stimulera både flickors och pojkars deltagande samt skapa nya kontaktytor mellan barn och unga med olika social bakgrund. Utskottet vill avslutningsvis hänvisa till EU-gemensamma regler om vilka närings- och hälsopåståenden som får användas i marknadsföring av livsmedel, exempelvis mat och kosttillskott. är tillsynsmyndighet för marknadsföring av livsmedel. och landets kommuner ansvarar för tillsynen av information och marknadsföring i butiker och på livsmedelsförpackningar. Marknaden för kosttillskott har enligt regeringen ökat kraftigt med en aggressiv marknadsföring av bl.a. pulver, drycker och piller. Studier visar att sju av tio pojkar som regelbundet tränar på gym äter någon form av kosttillskott . Fakta och kunskap om kosttillskott bland unga bedöms vara ett utvecklingsområde. Utskottet välkomnar att regeringen ser det som ett prioriterat arbete att successivt minska antalet barn och unga som börjar använda bl.a. dopningsmedel (prop. 2020/21:132). Med hänvisning till ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2020/21:230 (SD), 2020/21:1308 (V) yrkandena 2 och 3, 2020/21:2001 (S), 2020/21:2002 (S), 2020/21:2080 (S), 2020/21:2143 (S), 2020/21:3072 (M) yrkande 6, 2020/21:3143 (KD) yrkandena 11 och 18, 2020/21:3177 (C) yrkande 7, 2020/21:3336 (M) yrkande 8, 20/21:3638 (MP) yrkandena 13, 15 och 18, 2020/21:3932 (V) yrkande 5 och 2020/21:3942 (SD), yrkandena 7 och 17. Ungdomar och samhällets utveckling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. regelverket för ungas organisering, bredare representation av ungdomsorganisationer, näthat samt sänkt rösträttsålder vid val till kommunfullmäktige. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 15 (SD), 16 (C), 17 (V) och 18 (KD). Att alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget är en av regeringens fyra nya prioriteringar. Alla ungdomar ska ha goda möjligheter att påverka beslutsfattande på alla nivåer i samhället. Kommuner och regioner är enligt regeringen nyckelaktörer i det arbetet och behöver god kunskap om vad ett barn- respektive ungdomsperspektiv innebär och hur dessa kan integreras i beslut och insatser. MUCF har fått i uppdrag att arbeta strategiskt, sektorsövergripande och långsiktigt med att stärka ungas kunskap om den lokala demokratin, utveckla ungas demokratiska färdigheter och kompetenser samt främja deltagande och stärka delaktigheten i demokratin. Uppdraget ska redovisas . Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) har slutit en överenskommelse som bl.a. innebär att parterna –2022 stärker utvecklingsarbetet i kommuner och regioner för att fler människor ska delta och vara delaktiga i demokratiska beslutsprocesser. Regeringen skriver att andelen unga som är medlemmar i en förening har minskat med . MUCF har undersökt hur covid-19-pandemin har påverkat barn- och ungdomsorganisationernas förutsättningar att behålla och rekrytera medlemmar. En majoritet menar att det har blivit svårare att både behålla medlemmar och att rekrytera nya. Enligt regeringen har barns och ungas självständiga organisering länge varit en central del i ungdomspolitiken men det är svårt att ge en samlad bild av hur stor själva ungdomsrörelsen är i eftersom det saknas samlade uppgifter om hur många unga som är medlemmar i en barn- och . Det finns information om hur många barn- och ungdomsorganisationer som får bidrag för sin verksamhet och hur många medlemmar de har i åldrarna 6–. MUCF kategoriserar de bidragsberättigade organisationerna och den senaste sammanställningen omfattar ca 110 organisationer 2016–2018. LSU samlar i sin tur 83 ungdomsorganisationer och följer upp ungdomsrörelsens villkor.