bet · H801KrU4 · 2021-03-22 00:00:00 — m.fl. (MP) begär i kommittémotion 2020/21:3055 yrkande 26 att större vikt läggs vid gestaltning och variation när bostäder, skolor och exempelvis vårdinrättningar byggs, och att det offentliga bör framstå som ett föredöme i det avseendet. Enprocentsregeln är en finansieringsmodell för konstnärlig gestaltning i offentliga miljöer vars syfte är att skapa ett stabilt och mer långsiktigt ekonomiskt utrymme för konsten vid planering och byggande av offentliga miljöer. Regeln innebär att ca en procent av budgeten för ett byggprojekt, vid nybyggnation alternativt om- eller tillbyggnad, bör avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning i offentliga miljöer. I proposition 2017/18:110 Politik för gestaltad livsmiljö underströk regeringen enprocentsregelns stora betydelse för konstnärers medverkan och konstens plats i utformningen av offentliga byggnader och miljöer. gav regeringen bl.a. i uppdrag att arbeta med frågor med anknytning till gestaltad livsmiljö och enprocentsregeln. Uppdraget bestod i att, i samarbete med statliga fastighetsförvaltare, utarbeta ett metodstöd för hur upp till en procent av budgeten för ett byggprojekt vid nybyggnation alternativt om- eller tillbyggnad kan avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning när staten bygger. Projektet syftar till att utveckla nya tillämpningar av den s.k. enprocentsregeln. Det är även tänkt att stärka tidig och medveten integrering av arbetet med konstnärlig gestaltning i plan- och byggprocesser. har som återrapporteringskrav enligt sitt regleringsbrev att redovisa genomförda insatser och resultat i arbetet med genomförandet av politiken för en gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Regeringen gav i uppdrag att redovisa insatser och resultat i fråga om myndighetens arbete med gestaltad livsmiljö utifrån det nationella arkitektur-, form- och designpolitiska mål som har beslutat om (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). presenterade Slutrapportering av regeringsuppdrag om hur bild- eller formkonstnärlig gestaltning kan integreras när staten bygger (KU2018/01250/KO). I rapporten slås det fast att det finns en stark och tydlig vilja hos statliga fastighetsförvaltande myndigheter och bolag att genom att avsätta upp till en procent av investeringsmedlen integrera konst som ett led i arbetet med att uppnå målen för Politik för gestaltad livsmiljö och Agenda 2030. behövs det enligt en tydlighet från politiken om hur målet att avsätta upp till en procent för konst ska prioriteras för att kunna balansera statens förebildlighet som beställare av konstnärlig gestaltning enligt enprocentsmålet mot kortsiktiga lönsamhets- och avkastningsmål. En av slutsatserna i rapporten är att det finns goda förutsättningar för att utveckla långsiktiga samverkansrutiner mellan och fler statliga myndigheter och bolag för hur bild- och formkonstnärlig gestaltning kan integreras när staten planerar och bygger. har också infört en typ av samverkansavtal med fastighetsbyggare som går ut på att finansierar utredningar och skissuppdrag till konstnärerna medan byggaren står för själva kostnaden av uppförandet av konstverket. lyfter också fram att det inte saknas utmaningar, bl.a. eftersom denna fråga spänner över flera olika politikområden. Flera statliga aktörer som bygger och förvaltar fastigheter har påpekat att om enprocentsregeln tillämpas, innebär det också en fördyring av produktionen och därmed försämrad konkurrenskraft. Om statliga fastighetsaktörer ska kunna utvecklas till förebildliga beställare och tillämpa enprocentsregeln enligt regeringens målsättning, behövs det enligt politisk styrning genom t.ex. skrivningar i ägardirektiv och regleringsbrev. är det av regionerna i och av kommunerna som tillämpar enprocentsregeln. Staten har i detta sammanhang varit sämst på att tillämpa enprocentsregeln. Innan införde sina samverkansavtal med fastighetsbyggare fanns det ingen statlig aktör som konsekvent följde enprocentsregeln. Tack vare samverkansavtalet är nu den siffran . Utskottet vill understryka vikten av att det offentliga agerar som en förebild när det gäller konstnärlig utsmyckning i samband med byggprojekt. Enprocentsregeln har stor betydelse för konstnärers medverkan och konstens plats i utformningen av offentliga byggnader och miljöer. Utskottet är dock med hänvisning till bl.a. Statens konstråds arbete på området inte berett att tillstyrka tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena. Motionerna 2020/21:1571 (S), 2020/21:2116 (SD) yrkande 6, 2020/21:3055 (MP) yrkande 26 och 2020/21:3336 (M) yrkande 12 avstyrks därför. Språkcentrum och resursbibliotek för meänkieli Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om språkcentrum och resursbibliotek för meänkieli med hänvisning till pågående utredning. Jämför reservation 14 (C). I kommittémotion 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkas att man ser över möjligheterna att inrätta ett språkcentrum samt ett resursbibliotek för meänkieli (yrkande 8). I motion 2020/21:3182 av och (båda C) yrkas på att såväl resursbiblioteket som språkcentrumet för meänkieli förläggs till . i uppdrag att genomföra en satsning på de nationella minoriteternas bibliotek som resursbibliotek. Uppdraget innefattar Judiska (jiddisch), bibliotek (finska), Nordkalottbiblioteket (meänkieli) samt Samernas bibliotek (samiska) genom . I uppdraget ingår bl.a. att dessa bibliotek ska vara stöd för landets kommuner och främja medieförsörjning på de nationella minoritetsspråken. I uppdraget ska tillgång till litteratur för barn och unga särskilt beaktas. Uppdraget ska genomföras i samverkan med bl.a. berörda nationella minoriteter och efter inhämtande av synpunkter från , Kommuner och Regioner och andra berörda aktörer. ska lämna delredovisningar av uppdraget till Regerings-kansliet och . En slutredovisning ska lämnas . utvecklar också projektet , som ska lyfta fram minoritetsspråken så att litteratur kan nås på digital väg. Tjänsten ska lanseras . Inom ramen för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet får högst fördelas till en satsning på nationella minoriteters bibliotek. Utskottet delar uppfattningen att minoritetsspråk ska värnas och ges möjlighet att utvecklas. Mot bakgrund av pågående utredningar och satsningar avstyrks dock motion 2020/21:3175 (C) yrkande 8 och motion 2020/21:3182 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att ansvaret för den samiska kulturen ska koncentreras till . Jämför reservation 15 (M). I kommittémotion 2020/21:3335 av m.fl. (M) yrkas att det inrättas två nya språkcentrum inom nord- och lule-/pitesamiska området (yrkande 1) och att ansvaret för den samiska kulturen koncentreras till (yrkande 2). Samiska är enligt språklagen (2009:600) ett av de nationella minoritetsspråken. Av regeringens regleringsbrev till för framgår att disponerar ca för bidrag till samisk kultur (anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete). Medlen ska användas för bidrag till samisk kultur, bl.a. till och Gaaltije sydsamiskt kulturcentrum. Av anslaget ska användas för bidrag till samisk kultur i syfte att mildra de negativa ekonomiska konsekvenserna till följd av spridningen av covid-19. Som framgår ovan har Kungl. i uppdrag att genomföra en satsning på de nationella minoriteternas bibliotek som resursbibliotek, bl.a. Samernas bibliotek genom . I uppdraget ingår bl.a. att främja medieförsörjning på de nationella minoritetsspråken. Uppdraget ska genomföras i samverkan med bl.a. . Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att värna samiskt språk och samisk kultur. Som framgår ovan har en viktig roll i det sammanhanget. Utskottet finner inte skäl till tillkännagivanden enligt motionsyrkandena och avstyrker därför motion 2020/21:3335 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda möjligheten att etablera kulturverksamhet på . Jämför reservation 16 (V). I kommittémotion 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkas att regeringen bör utreda möjligheterna att etablera kulturverksamhet på i enlighet med Spetsbergstraktaten (yrkande 22). skulle kunna knyta an till expedition 1896–1897 och utgöra ett stöd för förvaltning av . Spetsbergstraktaten ingicks i . Det tilldelar, med vissa förbehåll, och Björnön till . har 26 länder, däribland , undertecknat traktaten, vilket innebär att medborgare från alla de undertecknande länderna fritt kan bedriva näringsverksamhet, jakt och fiske i området. I praktiken är det bara och som har några ekonomiska intressen på plats. Det finns på en byggnad med svensk anknytning, det s.k. Svenskhuset. Det uppfördes 1872 på initiativ av polarforskaren då man ville utvinna de mineraler som hade upptäckts under hans expedition i området. Huset användes även under svenska fysikaliska-meteorologiska expeditionen till 1882–1883 och bl.a. ingenjören drev forskningsprojekt här. Svenskhuset förvaltas nu av Sysselmannen på och marken omkring det är en del av . Här är alla spår av mänsklig verksamhet skyddade kulturminnen, vilket även gäller Svenskhuset. Utskottet noterar att det finns ett museum som skildrar resor i . Kultursamarbetet är en viktig hörnsten i det nordiska samarbetet. Utskottet finner dock inte skäl att utreda möjligheterna att etablera kulturverksamhet på . Motion 2020/21:597 (V) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ta fram åtgärder för att säkerställa ambulerande tivolins överlevnad med hänvisning till bl.a. att krisstöd till denna typ av verksamhet redan har beslutats. Jämför reservation 11 (M). I motion 2020/21:2818 av (M) yrkas att regeringen bör ges i uppdrag att ta fram åtgärder som säkerställer ambulerande tivolins överlevnad i liksom för anläggningar som inte är mobila. Motionären pekar på de konsekvenser som coronapandemin har haft på tivolibranschen. För frågor om tivolin – ambulerande eller fasta – gäller ordningslagen (1993:1617) och förordningen (2020:114) om förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. För att stötta ansvariga aktörer att genomföra arrangemang och bedriva sina verksamheter, exempelvis nöjesparker och mässor, så smittsäkert som möjligt har fått i uppdrag av regeringen att löpande se över befintliga, alternativt ta fram nya, allmänna råd eller rekommendationer för hur olika typer av arrangemang och andra verksamheter ska kunna genomföras på ett säkert sätt. Kultur- och demokratiminister har i ett frågesvar (2019/20:1724) om ambulerande tivolin anfört bl.a. att regeringen har beslutat om ett flertal specifika krisstöd till kulturen, bl.a. stöd för kulturevenemang som har ställts in eller skjutits upp med anledning av covid-19.En del av dessa stöd bör kunna komma även tivolin till del, bedömer regeringen. Den exakta fördelningen av dessa medel är däremot ett myndighetsbeslut. Utskottet avstyrker motion 2020/21:2818 (M). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V), 6 (KD) och 7 (L). har motionsyrkanden som rörde samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp nedan avstyrkts (bet. 2018/19:KrU11, bet. 2018/19:KrU12, bet. 2018/19:KrU13, bet. 2019/20:UbU11, bet. 2019/20:KrU1, bet. 2019/20:KrU9, bet. 2019/20:KrU10, bet. 2019/20:KrU11). avslog i enlighet med utskottets förslag motions-yrkandena. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till detta. Motion 2020/21:448 av m.fl. (V) yrkande 2 Motionärerna vill att en statlig utredning brett genomlyser musiklivets villkor. Motion 2020/21:646 av m.fl. (SD) Motionärerna vill att möjligheten att inrätta ett hus i utreds. Syftet är att stärka samarbetet mellan de nordiska länderna. Motion 2020/21:647 av m.fl. (SD) Motionärerna vill förstärka den nordiska språkförståelsen genom språkfrämjande insatser i exempelvis skolan Motion 2020/21:786 av (C) Motionären vill att det utreds att tillåta andra språk än svenska vid myndighetsutövning. Motion 2020/21:801 av m.fl. (SD) yrkandena 3–4 Motionärerna vill utreda hur sydsamiskan kan leva vidare och hur språkets status kan höjas (yrkande 3) samt man låter utreda möjligheterna att skapa ett gemensamt nordiskt samiskt språkcentrum (yrkande 4) Motion 2020/21:805 av m.fl. (SD) yrkande 2 Motionärerna yrkar att ska få möjlighet att utveckla sin verksamhet. Motion 2020:807 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5 Motionärerna vill att balansen upprätthålls mellan å ena sidan ett levande språk och å andra sidan ett standardiserat språk som kan garantera enhetlig kommunikation (yrkande 1), att får i uppdrag att ta fram riktlinjer för språkenhetlighet bland befolkningen (yrkande 2), att offentlig förvaltning ska prioritera ett rikt språk framför enkelhet (yrkande 3) samt att även punktskriften omfattas av språklagen (yrkande 5). Motion 2020/21:1703 av (M) yrkande 1 Motionären vill att det genomförs insatser för att främja användandet av de skandinaviska språken. Motion 2020/21:2118 av i m.fl. (SD) yrkandena 1–7 och 9–11 Motionären vill se ett nytt helhetsförslag om svensk filmpolitik (yrkande 1), att filmbranschens insyn och påverkan förbättras (yrkande 2), att ett nytt filmavtal presenteras (yrkande 3), att det utreds om det går att skapa gemensamma nordiska filmincitament (yrkande 4), att åtgärder mot illegal hantering av film införs (yrkande 5), att frågan om en differentierad biografavgift utreds (yrkande 6), att småortsbiografernas vikt beaktas (yrkande 7), att kulturarvsfilmproduktion bör vara ett mål för filmpolitiken (yrkande 9), att det nordiska filmpolitiska samarbetet bör utökas (yrkande 10) och att finansieras även av (yrkande 11). Motion 2020/21:2122 av m.fl. (SD) yrkandena 1–2 Motionärerna vill att uppmärksammar svenskbefolkningen i historiska utvandrarbygder i exempelvis , och (yrkande 1) och att kunskap om utlandssvenskarnas dialekter och kulturer bevaras och levandegörs (yrkande 2). Motion 2020/19:2221 av m.fl. (SD) yrkandena 1–2 Motionärerna vill att en svensk kulturkanon tas fram (yrkande 1) och att en svensk immateriell kulturkanon tas fram efter dansk förebild (yrkande 2). Motion 2020/21:2222 av m.fl. (SD) Motionärerna vill att kultur på recept införs. Kulturupplevelser har visat sig vara viktiga för att rehabilitera dem som har stått utanför arbetsmarknaden . Motion 2020/21:2223 av m.fl. (SD) yrkande 4 Motionärerna vill att möjligheterna att göra Folkmusikens hus i till ett nationellt folkmusikcentrum utreds och att detta tillkännages för regeringen. Motion 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 2 Motionärerna vill att en klassikerlista införs. Den ska innehålla litterära verk men också film och musik som alla elever bör ta del av under sin skolgång. Motion 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 9 Motionärerna vill att man värnar och utvecklar de nationella minoriteterna och deras språk. Motion 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1, 5, 12 och 13 Motionärerna vill att ett brett kulturliv där nya digitala kulturella uttryck och mångkultur verkar sida vid sida med traditionella kulturformer främjas och kulturella och kreativa näringar ges goda förutsättningar (yrkande 1), att det kulturella utbytet med övriga världen ökas (yrkande 5), att möjligheterna för de nationella kulturinstitutionerna att sprida sin verksamhet i hela landet ses över (yrkande 12) och att filmpolitiken ses över (yrkande 13). Motion 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 11 Motionärerna vill att ska stärka sitt engagemang i det internationella kultursamarbetet och tillkännager detta för regeringen (yrkande 3) och se en bred utredning om hur svensk filmpolitik ska utvecklas och att filmskapare och svensk filmindustri kan erbjudas bättre villkor (yrkande 11). Motion 2020/21:3289 av och (båda C) Motionärerna vill att utvecklas till en nationell sommarscen för för att därmed stimulera spridning av operakonsten såväl geografiskt som befolkningsmässigt. Motion 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkandena 15, 16 och 18 Motionärerna vill att det tillsätts en parlamentarisk utredning om filmpolitiken (yrkande 15), att det utreds hur illegal spridning av filmer kan beivras (yrkande 16) och att regeringen bör återkomma med förslag om hur man kan stärka villkoren för att spela in film i (yrkande 18). Motion 2020/21:3455 av (M) Motionären vill att Myndigheten för kulturanalys avvecklas. Motion 2020/21:3593 av (SD) yrkandena 1 och 2 Motionären vill att allmänheten uppmärksammas på svenskbefolkningen i (yrkande 1) och att det samlas kunskap om Argentinasvenskarnas dialekter och kulturer (yrkande 2). Motion 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 14 Motionärerna vill att rabatter införs vid svensk filmproduktion. Utredning av kulturpolitiken, punkt 1 (M, L) av (M), (M), (L), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 5 samt 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 5. Det har gått den senaste kulturutredningen genomfördes. Kulturpolitiken kan i dessa sammanhang bidra till ökad dialog och kunskapsspridning och utgöra kittet mellan olika politikområden. Det var uppenbart redan före pandemin att kulturpolitiken behöver se över mål, medel och finansiering. Vi har sett hur digitaliseringen och de stora globala nätjättarna har förändrat förutsättningarna för stora delar av kulturlivet. Vi har sett hur det sociala arvet fortsätter att sätta djupa spår i hur barn tar del av kultur. Vi ser behov av att främja läsning. För detta och mycket mer behövs en bred översyn av kulturpolitikens mål, medel och finansiering. Regeringen bör därför tillsätta en ny kulturutredning. I det sammanhanget behöver även en bredare finansiering av kulturen belysas, i syfte att värna och möjliggöra för en mångfald av finansiärer inom kulturområdet. Det offentliga stödet ska vara fortsatt ambitiöst, men kulturskapare måste ha fler möjliga finansiärer att vända sig till. Om en vänder dem ryggen ska det finnas tio andra att vända sig till. Bland annat bör donationer till och köp av kultur vara avdragsgillt, det behövs fler stiftelser för kulturfinansiering och villkoren för privat kultursponsring bör förbättras. Vi vill understryka vikten av en mångfald av finansiärer samt fria resurser inom kulturpolitiken. Att skapa goda förutsättningar för konsten och kulturen handlar också om att belysa hur kulturpolitiken hänger samman med alla andra politikområden. Kulturpolitik bör därför inte reduceras till en tävlan om att dela ut bidrag. Frågan om kulturens villkor är lång större och mer komplex än så. Vad vi har anfört om att tillsätta en utredning för en ny kulturpolitik och utredning om bredare finansiering av kulturen bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kulturpolitikens inriktning, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:2118 av i m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 4. Kulturen är en dynamisk kraft med en begränsad statlig budget. Området är inget eget ”stuprör” utan är kittet som håller samman oss människor i vårt samhälle. Vi vill utveckla ett tvärsektoriellt förhållningssätt och i ett första steg göra en översyn av myndighetsstrukturerna inom kultursektorn. Över tid har synen på vad kulturpolitiken ska omfatta blivit allt mer specifik och snäv och därmed har det politiska breddperspektivet försvagats. I Betänkande av , Kulturpolitikens arkitektur SOU 2009:16, finns ett intressant förslag på en förändrad förvaltningsstruktur. Förändringen skulle ge staten nya möjligheter att utveckla sitt nationella ansvar för kulturpolitiken genom att kulturens yttringar skulle grupperas i tre sfärer: • Arkiv och språk • Samtid, historia och livsmiljö Vad vi har anfört om att det bör göras en översyn av kultursektorns myndighetsstruktur bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kulturpolitikens inriktning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2118 av i m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 3. ser den vänsterpolitiserade detaljstyrningen av filmpolitiken som oacceptabel. Den konstnärliga friheten och svensk films möjlighet att nå framgång även kommersiellt kringskärs alltför mycket och ska inte få stryka på foten så som sker. behöver se över hur den politiserade detaljstyrningen vid stödgivningen kan minska, och för att nå dit är beredda att förändra de filmpolitiska målen och andra delar som är styrande på politikområdet, om så behövs. Vad vi har anfört om att minska den politiserade detaljstyrningen vid stödgivning i svensk filmpolitik bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kulturpolitikens inriktning, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:2118 av i m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 3. Kvalitet är nyckelordet i Liberalernas kulturpolitik. Principen om armlängds avstånd ska gälla och säkras, dvs. att det är kulturskapare och experter som fattar de konstnärliga besluten och inte politiker. Kulturpolitiken ska värna kulturens eget värde gentemot rena nyttoändamål. Målet innebär att kulturell kvalitet, professionalism och skapande frihet blir vägledande för kulturpolitiken utan hänsyn till vad som enbart är kommersiellt gångbart. Liberalerna vill stödja förnyelse inom kulturlivet. Det innebär att den konstnärliga kvaliteten ska vara avgörande utan att arbetsmarknadsmässiga, regionalpolitiska, sociala eller andra syften överordnas kvalitetsaspekterna. På flera områden finns en koppling mellan kvalitet och bidragsgivning; det gäller t.ex. för litteraturstödet. Vi menar att alla statliga bidrag och anslag till institutioner, kulturskapare, fria grupper etc. ska vara utformade på ett sätt som bidrar till långsiktig kvalitetsutveckling. Särskilda utvärderingsgrupper – med armlängds avstånd till politiken – bör tillsättas på respektive område för att utvärdera kvalitetsaspekter. Internationellt deltagande i dessa grupper bör eftersträvas. För att frigöra resurser till nyskapande och hög kvalitet måste verksamheter av dålig kvalitet kunna läggas ned. Det bör ske i betydligt större omfattning än . Vad jag har anfört om att alla statliga bidrag och anslag till kulturskapande ändamål ska utformas på ett sätt som bidrar till kvalitetsutveckling bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Effekter av coronaviruset, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2118 av i m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:2825 av (M), 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkandena 11, 12, 19 och 21. Coronakrisen slog till med full kraft och har haft en mycket negativ inverkan på svensk filmnäring, precis som på kulturområdet generellt. Beslut som regeringen har fattat om motåtgärder mot virusspridningen, förvisso nödvändiga och rimliga beslut i flera fall, har ytterligare bidragit till den svåra situationen. Exempelvis har hela den svenska biografkulturen hotats som sådan på grund av krisen, inte minst för att mindre aktörer som redan hade små marginaler, sattes under än kraftigare press.