bet · H801NU17 · 2021-06-08 00:00:00 — 2020/21:75) anför regeringen med anledning av tillkännagivandet att en skrivelse med nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga bereds i . Regeringen anser att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. I ett yttrande till över regeringens skrivelse anförde ett enigt utskott att det inte hade något att invända mot regeringens bedömning (yttr. 2020/21:NU4y). Tillkännagivande om programmet Serverat riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att fler tjänster ansluts till programmet Serverat i syfte att öka anslutningsgraden hos kommunerna (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Utskottet konstaterade att det är för få kommuner anslutna till programmet för att dess potential ska komma majoriteten av företagarna inom restaurang- och besöksnäringen till del. Utskottet ansåg därför att regeringen bör verka för att fler tjänster ansluts till programmet Serverat i syfte att öka anslutningsgraden hos kommunerna. Företrädare för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) anför regeringen med anledning av tillkännagivandet att en skrivelse med nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga bereds i . Regeringen anser att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. I ett yttrande till över regeringens skrivelse anförde ett enigt utskott att det inte hade något att invända mot regeringens bedömning (yttr. 2020/21:NU4y). Tillkännagivande om ökad digital samverkan mellan myndigheter riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör vidta ytterligare åtgärder för att förenkla företagandet och öka den digitala samverkan mellan myndigheter (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Utskottet anförde att en central del i regelförenklingsarbetet är att undanröja de hinder som finns för samarbete mellan myndigheter och därmed underlätta digitala samverkan mellan myndigheter. Utskottet ansåg därför att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att förenkla företagandet och öka den digitala samverkan mellan myndigheter. Företrädare för reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) anför regeringen med anledning av tillkännagivandet att en skrivelse med nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga bereds i . Regeringen anser att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. I ett yttrande till över regeringens skrivelse anförde ett enigt utskott att det inte hade något att invända mot regeringens bedömning (yttr. 2020/21:NU4y). Tillkännagivanden om att handläggningstiderna för stöd vid korttidsarbete bör förkortas Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslog ett enigt utskott (bet. 2020/21:NU30) att skulle rikta tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av myndighetshandläggningen av företags ansökningar för stöd vid korttidsarbete. Sammantaget innebär tillkännagivandena följande: • Regeringen bör säkerställa att handläggningstiderna för stöd vid korttidsarbete förkortas ytterligare. Både resursförstärkningar och lagändringar, inklusive en tidsgaranti, bör övervägas. • Regeringen bör skyndsamt se över möjligheten att införa särskilda straffbestämmelser för stöd vid korttidsarbete. • Regeringen bör skyndsamt utreda hur proportionaliteten vid avstämningar och återkrav av preliminärt stöd kan ökas. har i skrivande stund ännu inte fattat beslut i ärendet. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Mål och strategier – Övrigt om handläggningstider och tillståndsprocesser. Utskottets uppfattning är att det ska vara enkelt att starta och driva företag, och utskottet vill framhålla att myndigheternas handläggning, samordning och användande av väl utvecklade digitala tjänster är viktigt för företagen. Utöver att nämna det förenklingsuppdrag som regeringen gav till 19 myndigheter – som bl.a. rör myndigheternas handläggning – kan utskottet konstatera att under den innevarande mandatperioden riktat flera tillkännagivanden till regeringen om myndigheternas handläggningstider. Dessa har redovisats i det föregående. Utskottet kan dessutom konstatera att flera av tillkännagivandena ännu inte är slutbehandlade eftersom regeringen avser att lämna en skrivelse med nya mål för förenklingspolitiken. Utskottet kan vidare konstatera att det pågår flera utredningar som har i uppdrag att se över myndigheternas handläggningstider och prövningsprocesser och utskottet utgår från att regeringen beaktar utredarnas förslag. I ljuset av den pågående pandemin och de stöd som företag därav kan ansöka om vill utskottet understryka vikten av att myndigheternas handläggning sker på ett snabbt och effektivt sätt utan att rättssäkerheten eftersätts. Som redovisats har också riktat ett tillkännagivande till regeringen om att handläggningen av stöd vid korttidsarbete bör förkortas. Mot denna bakgrund ser utskottet inte att det behövs något tillkännagivande till regeringen med en övergripande inriktning om mål och uppdrag för myndigheternas arbete, så som förordas i motionerna 2020/21:704 (SD) yrkande 5 och 2020/21:3486 (M) yrkande 8. Motionsyrkanden avstyrks härmed. Övrigt om handläggningstider och tillståndsprocesser Moderna och effektiva tillståndsprocesser är enligt utskottets uppfattning en viktig fråga för att bibehålla och stärka och svenska företags konkurrenskraft. I motionerna 2020/21:45 (C) yrkandena 1–4, 2020/21:663 (SD) yrkandena 14 och 15, 2020/21:2808 (KD) yrkande 13 och 2020/21:3500 (KD) yrkandena 10 och 24 efterfrågas tillkännagivanden som rör myndigheternas handläggnings- och tillståndsprocesser. Det gäller exempelvis olika insatser för att underlätta företagens kontakt med myndigheter, att handläggningen hos myndigheterna i olika avseenden bör förbättras och effektiviseras samt att handläggningstiderna förkortas. Utskottet kan inledningsvis konstatera att under de senaste riksmötena har riktat tillkännagivanden till regeringen om myndigheternas handläggningstider och tillståndsprocesser. Flera av dessa är ännu inte slutbehandlade bl.a. mot bakgrund av regeringens kommande skrivelse till om nya mål för förenklingspolitiken. Utskottet noterar även att ett flertal utredningar pågår som har i uppdrag att bl.a. se över myndigheternas handläggningstider tillståndsprocesser på olika områden. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer denna viktiga fråga och tar till sig de slutsatser som utredarna kommer fram till. Utskottet vill även påminna om att , som redovisats, riktade ett tillkännagivande som rör myndigheters handläggning av företags ansökningar för korttidsstöd med anledning av den pågående pandemin. Några ytterligare tillkännagivanden till regeringen som i linje med det som föreslås i de nämnda motionerna närmare specificerar vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra och effektivisera myndigheternas handläggning i förhållande till företag är därmed inte nödvändiga. Motionsyrkandena avstyrks härmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om företagens uppgiftslämnande. I yrkandena förordas bl.a. olika åtgärder för att minimera företagens uppgiftslämnande och att regeringen bör vidta åtgärder för att underlätta företagens kontakter med myndigheterna. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 15 (M, SD, KD, L), 16 (M), 17 (C) och 18 (L). m.fl. (M) anger i kommittémotion 2020/21:3486 yrkande 10 att de vill underlätta företagens uppgiftslämning till myndigheter genom konceptet ”En dörr in”, som innebär en plattform där företag lämnar sina uppgifter en gång till en mottagare och sedan blir slussade till rätt myndighet. Konceptet syftar till att bidra till minskad byråkrati och till att förenkla företagens kontakter med myndigheter. Konceptet bör också gälla för andra myndighetskontakter, som t.ex. företagsrådgivning och företagsstöd. Vidare anger motionärerna att kommunikationen mellan företag och myndigheter bör underlättas genom att den digitaliseras. Motionärerna framhåller i yrkande 13 att det därför bör införas fler digitala verktyg för företagare för att på så sätt minska regelkrånglet och få till en billigare och mer effektiv administration. I motion 2020/21:940 av (M) anges att en företagare bara ska behöva lämna en uppgift en gång till en myndighet. Motionären anser därför att det behövs en översyn för att minska mängden arbete som företagaren måste lägga ner för att lämna de uppgifter som efterfrågas av myndigheter. Därtill behövs en större samordning av blanketter och uppgiftslämning så att regelkrånglet för företagarna kan minska. I motion 2020/21:1189 av (M) anges att företagares arbetsbelastning när det gäller att lämna uppgifter till staten upptar alltför stor del av företagens tid. Motionären menar därför att regeringen bör se över hur de uppgifter företag lämnar in till staten kan användas gemensamt för att företag ska slippa dubbelarbete med uppgiftsinlämning till flera myndigheter. I kommittémotion 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) anges att det är betungande för företagen att behöva lämna in samma uppgifter till olika myndigheter. Det tar tid och kostar pengar som i stället skulle kunna läggas på verksamheten. Motionärerna anser i yrkande 7 att lagar, regler och myndigheternas verksamheter måste utformas och tillämpas på ett sätt som minimerar företagens administrativa börda och därför behöver företagens uppgiftslämnande minimeras och förenklas. I motion 2020/21:328 av (C) framhålls att myndigheter bör kunna förenkla sin datahantering, eftersom en myndighet kan begära in uppgifter från företag trots att andra myndigheter har de efterfrågade uppgifterna i sina system. I yrkande 2 efterfrågas därför en regel om att myndigheter inte får begära ut uppgifter från företag om samma uppgifter finns hos en annan myndighet. Vidare menar motionären i yrkande 3 att myndigheter inte bör kunna begära in vissa typer av uppgifter, t.ex. statistik, under sommarsemestrarna. I motion 2020/21:572 av m.fl. (C) framhålls att det är betungande för företagen att behöva lämna samma uppgift till olika myndigheter. Motionärerna anser därför i yrkande 1 att företagens uppgiftslämnande behöver minimeras och förenklas. m.fl. (KD) anger i kommittémotion 2020/21:3500 yrkande 2 att de vill införa en garanti om att företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång till myndigheterna och att uppgiften sedan ska slussas vidare till aktuell myndighet. Enligt motionärerna skulle detta påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet, dvs. att skapa värde och jobb. I kommittémotion 2020/21:3262 av m.fl. (L) anges att företag behöver vända sig till olika nationella myndigheter för att lämna uppgifter. Motionärerna anser att detta skapar en orimlig arbetsbörda för näringsidkaren och att det därför bör skapas en s.k. en-dörr-in-funktion för landets företagare som innebär att information endast behöver lämnas en gång till myndigheterna. För att öka möjligheten till samordnad informationsinhämtning mellan myndigheter infördes förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Regeringen har i skrivelse 2019/20:42 konstaterat att förordningen ännu inte har fått fullt genomslag och motionärerna anser därför i yrkande 2 att det är angeläget att regeringen följer upp myndigheternas genomförande av förordningen. beslutade regeringen om förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Förordningen trädde i kraft och syftar till att förenkla för företag att starta, driva och avveckla sin verksamhet genom att underlätta deras kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter. De 67 myndigheter som omfattas av förordningen ska så långt det är möjligt använda sådana uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen så att företag inte behöver lämna samma uppgifter . Vidare ska myndigheterna när det är lämpligt samordna sitt inhämtande av uppgifter från företag med andra myndigheter så att företagens uppgiftslämnande begränsas. Uppdrag om att följa vissa myndigheters förenklingsarbete m.m. har i uppdrag att följa upp 19 statliga myndigheters arbete med att förenkla för de företag som de har kontakter med (N2013/5553/ENT, N2014/05377/ENT). Uppdraget gäller perioden –2020 och omfattar tre delar: handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndigheterna och myndigheternas samråd med företagen. Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) framgår att myndigheternas rapporteringar tyder på något kortare handläggningstider. bedömer att det sannolikt främst är digitalisering som möjliggjort denna utveckling. Flera myndigheter uppger att de endast kommunicerar förväntad handläggningstid för vissa ärendetyper på sin webbplats eller via e-tjänster. Runt en tredjedel av myndigheterna informerar inte om handläggningstider via webben eller e-tjänster utan endast på förfrågan via eller via e-post eller brev. Det går inte att utläsa någon positiv utveckling kopplat till målet om att företagen ska vara mer nöjda med sina kontakter med myndigheter. En viss positiv utveckling kan däremot utläsas kopplat till målet om systematiskt samråd med företagen, där dialogen ser ut att ha ökat jämfört med . Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) framgår att den myndighetsgemensamma webbportalen utvecklades när det gäller råd och stöd vid export, däribland frågor om brexit. Vidare har bl.a. ny digitaliseringsinformation och en tjänst för att stötta arbetet med kompetensutveckling utvecklats. Vidare anförs i propositionen att antalet användare fortsatte att öka och att antalet besökare ökade kraftigt då många företagare sökte sig till under pandemin för att hitta aktuell information om åtgärder för företag. och bedriver, i samarbete med bl.a. Kommuner och Regioner (SKR), ett arbete benämnt Serverat som syftar till att förenkla för företagare inom främst restaurang- och besöksnäringarna (N2017/04297/FF). Serverat handlar i huvudsak om att standardisera, förenkla och digitalisera tillståndsgivningsprocesser, ofta i samarbete med kommuner. Av webbplats framgår att det förnärvarande är 69 kommuner är anslutna till Serverat. Uppdrag om digital inlämning av årsredovisningar Regeringen har även gett i uppdrag att i samverkan med andra myndigheter utveckla tjänsten för digital inlämning av årsredovisningar till att omfatta alla företagsformer som enligt gällande lagstiftning ska upprätta en årsredovisning och offentliggöra den genom att skicka den till (N2018/02033/FF). Uppdraget delredovisades och ska slutredovisas . Av delredovisningen framgår att bedömer att ett obligatorium för digitalt inlämnande av årsredovisningar bör införas stegvis. Redovisningen visar även på nyttoeffekter inom områdena förenkling, högre kvalitet, kortare ledtider och ett långsiktigt hållbart samhälle. Vidare anger att en korrekt inlämnad digital årsredovisning skapar möjlighet för företagare och deras intressenter att återanvända den finansiella informationen snabbare . lämnade även in en hemställan till regeringen om att göra digital inlämning av årsredovisning obligatoriskt för aktiebolag (AD 234/2021). anger att syftet med att göra det obligatoriskt för vissa aktiebolag att lämna in årsredovisningen digitalt till är att ta första steget mot att nå regeringens långsiktiga mål att det ska vara obligatoriskt för alla företagsformer att lämna in årsredovisningen digitalt till . Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – En dörr in – Övrigt om företagens uppgiftslämnande. I ett antal motioner förordas att regeringen ska förenkla företagens uppgiftslämnande till myndigheter genom att införa konceptet ”En dörr in”, dvs. att företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång till ett ställe. Sådana förslag finns i motionerna 2020/21:3262 (L) yrkande 4, 2020/21:3486 (M) yrkande 10 och 2020/21:3500 (KD) yrkande 2. När det gäller företagens uppgiftslämnande kan utskottet konstatera att regeringen beslutade om förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Förordningen omfattar 67 myndigheter och syftar till att underlätta företagens kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter. Av förordningen framgår att myndigheter ska eftersträva att utveckla system för digitalt uppgiftslämnande och att en myndighet så långt det är möjligt ska använda sådana uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen så att företag inte behöver lämna samma uppgifter . Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen med anledning av förordningen för att se om den får avsedd effekt. Motionsyrkandena avstyrks härmed. Övrigt om företagens uppgiftslämnande Ett antal motioner som utskottet behandlar i detta betänkande handlar om företagens uppgiftslämnande till myndigheter. Förslag som närmare rör olika åtgärder för att uppgiftslämnandet ska minimeras och förenklas finns i motionerna 2020/21:328 (C) yrkandena 2 och 3, 2020/21:572 (C) yrkande 1, 2020/21:940 (M), 2020/21:1189 (M), 2020/21:2924 (C) yrkande 7 och 2020/21:3486 (M) yrkande 13. I motion 2020/21:3430 (L) yrkande 2 anförs vidare att regeringen bör följa upp effekterna av införandet av förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Utskottet vill först framhålla att förordningen om digitalt inhämtande av uppgifter från företag trädde i kraft . Förordningen, som omfattar 67 myndigheter, syftar till att underlätta företagens kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter. Av förordningen framgår att myndigheter ska eftersträva att utveckla system för digitalt uppgiftslämnande och att en myndighet så långt det är möjligt ska använda sådana uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen så att företag inte behöver lämna samma uppgifter . Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen för att se om förordningen får den effekt som avsågs. Vidare noterar utskottet att i sin , analyserade och konkretiserade förenklingsförslag lämnar en rad rekommendationer till regeringen. I rapporten framhåller bl.a. att det är viktigt att se över behovet av förenklingsinsatser på systemnivå och att säkerställa ett fortsatt systematiskt och effektivt förenklingsarbete. Rapporten bereds inom och utskottet får med stor sannolikhet möjlighet att återkomma till dessa frågor när regeringens aviserade skrivelse med målen för förenklingsarbetet bereds i . I övrigt vill utskottet framhålla att har fått i uppdrag att analysera den samlade regelgivningen inom livsmedelsområdet för att identifiera möjliga förenklingar samt att arbeta med regelförenklingar genom digitalisering, bl.a. genom utveckling av och Serverat. Utskottet noterar även att arbete pågår i en utredning som har i uppdrag att lämna förslag på enklare regelverk för mikroföretagande och moderniseringar i bokföringslagen, t.ex. att förenkla för företag att använda molntjänster för bokföringen och att digitalisera hanteringen av kvitton och fakturor. Därtill pågår en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning. Detta har redovisats i det föregående. Med detta avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör genomförande av EU-lagstiftning i svensk rätt. I yrkandena förordas bl.a. att ett s.k. implementeringsråd ska inrättas och att inte bör genomföra mer långtgående regler än vad som krävs av . Utskottet avstyrker yrkandena med hänvisning till tidigare riksdagsbeslut och pågående arbete. Jämför reservation 19 (M, SD), 20 (SD, KD), 21 (SD), 22 (C) och 23 (KD). I kommittémotion 2020/21:3476 av m.fl. (M) anges att ett problem med att införa regler som går utöver det som krävs av – s.k. överimplementering – är att svenska företag får andra, mer långtgående regler än sina konkurrenter och att dessa nationella pålagor i sin tur ofta också medför omfattande byråkrati och kostnader för företag. Motionärerna föreslår därför i yrkande 6 att det bör inrättas ett implementeringsråd, som har till uppgift att granska och bedöma de samhällsekonomiska konsekvenserna av genomförande av EU-lagstiftning. I kommittémotion 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 7 framhålls att regeringen bör inrätta ett implementeringsråd för att motverka överimplementering är att regeringen bör införa ett implementeringsråd. Motionärerna anser att ett sådant forum bör i första hand ha till uppgift att granska och bedöma konsekvenserna av implementering av EU-lagstiftning och att den inte ålägger företag tunga regelbördor på landets företag. I motion 2020/21:980 av (M) anges att ett stående inslag i de utbildningar håller för myndigheter är företeelsen gold-plating (överreglering). Mot bakgrund av det stora behovet av att minska överimplementering i anser motionären i yrkande 2 att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att utvärdera om utbildning om gold-plating har haft effekt på verksamheten och om förekomsten av gold-plating i så fall har minskat. I kommittémotion 2020/21:704 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna i yrkande 4 att förordningen (2007:1244) om konsekvens-utredning vid regelgivning bör stärkas. Nedan konsekvensutredningsförordningen, Motionärerna anser att detta är särskilt nödvändigt när det gäller skrivningarna i förordningen som gäller genomförandet av EU-lagstiftning. Praxis bör vara att om det inte finns synnerligen goda skäl genomför EU-lagstiftning på en miniminivå. Därutöver förslår motionärerna i yrkande 6 att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att utreda inrättandet av ett implementeringsråd. Rådet skulle bl.a. ha i uppgift att granska och ge råd vid genomförandet av EU-lagstiftning. I kommittémotion 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) framförs att genomförandet av EU-direktiv är ett problem för svenska företag – i synnerhet för små företag med begränsade förutsättningar att hantera invecklad byråkrati. För att minska dessa problem menar motionärerna att bör övergå till att genomföra EU-direktiv med EU:s miniminivå som standard, och endast när starkt vägande skäl finns bör detta uttryckas i särskild lagstiftning. I kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. (KD) anges att behöver bli bättre på att säkra att existerande regler är konkurrenskraftiga. Motionärerna exemplifierar med systemet med grannkontroller som görs i . Grannkontrollerna innebär att det danska genomförandet av EU-lagstiftning jämförs med hur grannländer eller andra relevanta länder har gjort detta för att se om danska företag är missgynnade och i så fall föreslå en ändring. Även näringslivet är involverat i denna process. Motionärerna efterfrågar därför i yrkande 12 ett tillkännagivande till regeringen om att den bör utreda hur kan arbeta med strukturerade grannkontroller. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2020/21:3500 yrkande 7 att regeringen bör ge relevanta myndigheter i uppdrag att kartlägga sina respektive områden samt samlat synliggöra, också för allmänheten, på vilket sätt överimplementerar EU-regler. Som en del av processen bör myndigheterna även lämna eventuella förslag om lättnader. Skriftlig fråga om införande av ett implementeringsråd Statsrådet besvarade en skriftlig fråga (fr. 2020/21:598) av (M) om huruvida regeringen avser att införa ett implementeringsråd enligt dansk förebild. Statsrådet angav att den arbetar för att genomförande av EU-rätt i nationell rätt ska ske på ett sätt som värnar svenska företags konkurrenskraft. Av riktlinjer för genomförande av unionsrättsakter framgår att det är av största vikt att en analys av eventuella åtgärder som går utöver direktivets krav – överimplementering – görs ur såväl ett förenklingsperspektiv som en EU-rättslig synvinkel.