bet · H801SoU17 · 2021-06-03 00:00:00 — Regeringen beslutade att överlämna propositionen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket (prop. 2020/21:175) till . Regeringen anser att kompetensen hos yrkesgruppen undersköterskor behöver säkerställas och att det därför ska införas en skyddad yrkestitel för yrket. I propositionen föreslås att endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den som saknar ett sådant bevis ska inte heller få använda en titel som kan förväxlas med yrkestiteln undersköterska. Grunden för att få en skyddad yrkestitel kommer att vara det nya utbildningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkande om framtidens specialistsjuksköterska Betänkandet Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter (SOU 2018:77) överlämnades (U2018/04219/UH). Utredningen föreslår att kvaliteten i hälso- och sjukvårdsverksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras, särskilt i fråga om verksamhetens kompetensförsörjning och kompetensutveckling för avancerade kliniska specialistsjuksköterskor, barnmorskor, röntgensjuksköterskor och specialistsjuksköterskor. God vård ska utföras av hälso- och sjukvårdspersonal som har kompetens för uppgiften. Vidare föreslås att det i examensordningen ska föras in en ny yrkesexamen på avancerad nivå. Namnet på examen ska vara avancerad klinisk specialistsjuksköterskeexamen (AKS). Examen uppnås efter fullgjorda kursfordringar om 120 högskolepoäng. Därutöver ställs krav på legitimation som sjuksköterska, utfärdad av . Avancerad klinisk specialistsjuksköterska ska införas som ett nytt reglerat legitimationsyrke i patientsäkerhetslagen. AKS ska ha ensamrätt till yrket. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Betänkande om ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård Utredningen kunskapsstyrning överlämnade betänkandet Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter (SOU 2020:36, S2020/05621). Av betänkandet framgår att utredningens samlade förslag, bedömningar och rekommendationer bidrar till bättre förutsättningar för en långsiktig utveckling där staten, regionerna och kommunerna kan arbeta tillsammans mot målen med hälso- och sjukvården och därmed skapa värde för patienten. Detta görs på följande sätt: • Underlätta för regeringen att styra mer strategiskt, kunskapsbaserat och långsiktigt hållbart. En förbättrad uppföljning av statliga initiativ och ett mer strukturerat samarbete mellan myndigheterna bidrar till att skapa ett utvecklat underlag för regeringens beslut om nya insatser. • Stärka förutsättningarna för att arbeta kunskapsbaserat lokalt i regioner och kommuner, bl.a. genom att staten fortsätter att utveckla sitt stöd. Mer fokus än läggs på stöd till den kommunala hälso- och sjukvården. • Skapa ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård som får långsiktiga förutsättningar att utvecklas genom att en överenskommelse sluts mellan stat, regioner och kommuner. Principer och strukturer för ett långsiktigt samarbete läggs fast där några centrala utgångspunkter är en gemensam målbild samt principer för prioriterings- och arbetsprocesser. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Promemoria om åtgärder för en stärkt patientsäkerhet Promemorian Åtgärder för en stärkt patientsäkerhet och en effektivare hantering av behörighetsärenden inom hälso- och sjukvården (Ds 2018:21) publicerades (S2018/03579/FS). I promemorian lämnas förslag som syftar till att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården samt bidra till en mer effektiv prövning av behörighetsärenden. Det föreslås att ges en möjlighet att utifrån de omständigheter som anförs i ärendet besluta om en lämplig åtgärd utan att nämnden är bunden av vad som har yrkats i anmälan till nämnden. Det föreslås även att en prövotid alltid ska åtföljas av en prövotidsplan och att prövotiden ska kunna vara kortare än . Vidare föreslås att det vid beslut om ny legitimation eller annan behörighet efter återkallelse ska finnas en möjlighet att kombinera ett sådant beslut med prövotid om det finns anledning att befara att sökanden saknar tillräckliga medicinska kunskaper eller i övrigt inte är lämplig. Slutligen föreslås att bestämmelsen som reglerar kraven vid en ansökan om att få ny behörighet att förskriva vissa läkemedel m.m. ska förtydligas. Promemorian har remissbehandlats och bereds i . Uppdrag om tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare i hälso- och sjukvården Av regleringsbrev för framgår att myndigheten ska redovisa bedömningar av tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare i hälso- och sjukvården. ska även göra en samlad kartläggning och bedömning av hälso- och sjukvårdens tillgång till och långsiktiga behov av specialistläkare inom samtliga specialiteter. Kartläggningen och bedömningen ska göras för nationell och regional nivå och omfatta såväl offentliga som privata vårdgivare. I uppdraget ingår även att utifrån ett nationellt perspektiv lämna förslag på hur dimensionering av läkartjänster avsedda för specialiseringstjänstgöring kan göras på ett mer effektivt sätt, för att minska bristerna inom olika läkarspecialiteter och uppnå målsättningen om en jämlik vård i hela landet. Förslagen ska avse dimensionering av ST-tjänster inom olika specialiteter och regional dimensionering av ST-tjänster över landet, med fokus på specialiteter inom vilka det bedöms råda brist. Av av tillgång och efterfrågan på legitimerad personal i hälso- och sjukvård samt tandvård – Nationella planeringsstödet 2021 framgår att alla 21 regioner rapporterar att efterfrågan är större än tillgången på specialistsjuksköterskor. Operationssjukvård, intensivvård och anestesisjukvård samt distriktssköterskor är de inriktningar som flest regioner beskriver brist inom. En region uppger att bristen på operationssjuksköterskor har lett till stängda operationssalar. 19 av 21 regioner har bedömt att det råder brist på barnmorskor och lika många har redovisat brist på specialistläkare, främst inom allmänmedicin och psykiatri, men även bland ett stort antal andra specialiteter. 18 av 21 regioner rapporterar att efterfrågan är större än tillgången på röntgensjuksköterskor och biomedicinska analytiker. Tandläkare, grundutbildade sjuksköterskor och psykologer redovisas som bristyrken av 17 regioner. I 14 regioner bedöms det råda brist på arbetsterapeuter, 13 av regionerna rapporterar brist på tandhygienister och lika många har brist på fysioterapeuter. Nationella vårdkompetensrådet är ett rådgivande samverkansforum mellan regioner, kommuner, lärosäten, och , som har inrättats på uppdrag av regeringen. • långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom hälso- och sjukvården • främja samverkan mellan berörda aktörer och säkerställa att samtliga aktörer har en gemensam bild av kompetensförsörjningsbehoven i vården • tillgängliggöra sammanställningar av fakta- och kunskapsunderlag och utifrån dessa göra samlade bedömningar av kompetensförsörjningsbehoven, inklusive behovet av framtidens vårdkompetens • lämna bedömningar till berörda aktörer och beslutsfattare i frågor som har betydelse för kompetensförsörjningen på lokal, regional och nationell nivå • stödja och föra en dialog med verksamheterna på den sjukvårdsregionala nivån. Rådets uppdrag ska inriktas på de professioner eller kompetenser som kräver högskoleutbildning. Rådet för styrning med kunskap Rådet för styrning med kunskap behandlar strategiskt viktiga frågor som bidrar till att rätt kunskap når fram till huvudmän samt professionen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. I rådet ingår nio myndigheter. Rådet för styrning med kunskap • verkar för att styrningen med kunskap blir ett stöd för huvudmännen och professionen och att den är anpassad till deras behov • verkar för att patienters och brukares synpunkter och erfarenheter tas om hand • samverkar med myndigheter som inte ingår i rådet och med andra offentliga och privata aktörer • är ett forum för frågor om kunskapsutveckling, forskning och innovationer. Parallellt med rådet finns en huvudmannagrupp som ska informera rådet om områden där huvudmännen har behov av kunskap. Huvudmannagruppen består av ledamöter från regioner och kommuner. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 14) tas frågan om minskade administrativa krav m.m. till följd av covid-19 upp. För att underlätta för regionerna i det svåra läge de befinner sig i har regeringen tagit bort ett flertal av prestationskraven för att få del av kömiljarderna . Regeringen har även beslutat att ta bort krav på rapportering inom fem överenskommelser mellan staten och SKR. Vidare har införandet av lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista och reformen bastjänstgöring för läkare senarelagts. Lagen om den nationella läkemedelslistan börjar gälla . De delar i lagen som rör krav på anslutning för hälso- och sjukvårdens aktörer och uppgiftsskyldigheter börjar dock gälla först . Reglerna om att införa bastjänstgöring för läkare börjar gälla . Motionsyrkanden om kompetens behandlades senast i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU12 Kompetensförsörjning och prioriteringar inom hälso- och sjukvården m.m. Motionsyrkandena avstyrktes. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:136). Utskottet konstaterar inledningsvis att överenskommelsen om god och nära vård 2021 omfattar totalt och att det för utvecklingsområdet Goda förutsättningar för vårdens medarbetare avsätts totalt . Utskottet konstaterar vidare att Nationella vårdkompetensrådet långsiktigt ska samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom hälso- och sjukvården. Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av att fortsätta att utveckla verktyg och metoder för att tillgodose framtida rekryteringsbehov och säkerställa en långsiktig kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården. Utskottet anser därför att regeringen bör ta fram och genomföra en nationell kompetensförsörjningsstrategi för hälso- och sjukvården. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2020/21:389 (V) yrkande 14, 2020/21:1623 (SD) yrkande 48, 2020/21:3133 (M) yrkande 1 och 2020/21:3136 (M) yrkande 38 bör därför bifallas delvis. Några motionsyrkanden tar upp övriga frågor om kompetens. Utskottet konstaterar inledningsvis att Rådet för styrning med kunskap behandlar strategiskt viktiga frågor som bidrar till att rätt kunskap når fram till huvudmän samt professionen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Utskottet vill i detta sammanhang även lyfta fram att har i uppdrag att redovisa bedömningar av tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare i hälso- och sjukvården. Avslutningsvis konstaterar utskottet att utredningen kunskapsstyrning har överlämnat betänkandet Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter (SOU 2020:36). Utskottet konstaterar att betänkandet bereds i . Någon anledning för att i detta läge ta ett initiativ finns därmed inte, och motionerna 2020/21:450 (-) yrkande 3, 2020/21:2028 (SD) yrkande 85, 2020/21:3227 (L) yrkandena 6, 10, 11, 26 och 27, 2020/21:3229 (L) yrkandena 2 och 18 samt 2020/21:3637 (MP) yrkandena 12, 47 och 48 bör avslås. Mot ovanstående bakgrund finns det enligt utskottet inte heller någon anledning att föreslå någon åtgärd från när det gäller motionsyrkanden om arbetsvillkor. Motionerna 2020/21:1623 (SD) yrkandena 18 och 46, 2020/21:2028 (SD) yrkande 15, 2020/21:2953 (C) yrkande 29, 2020/21:3136 (M) yrkande 40, 2020/21:3141 (KD) yrkande 42 och 2020/21:3227 (L) yrkandena 8, 9 och 28 bör därför avslås. Några motionsyrkanden tar upp frågan om administration i vården och omsorgen. Utskottet konstaterar inledningsvis att administrativa uppgifter med dokumentation och uppföljning har medfört att allt fler får ägna allt mindre tid till det de i huvudsak är utbildade för. Utskottet konstaterar vidare att vissa administrativa krav har minskat till följd av covid-19-pandemin. Dessa erfarenheter bör tas till vara. Utskottet anser därför att regeringen bör se över frågan om att minska administrationen i vården och omsorgen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2020/21:3133 (M) yrkande 2, 2020/21:3136 (M) yrkande 39, 2020/21:3141 (KD) yrkande 40, 2020/21:3227 (L) yrkande 2 och 2020/21:3229 (L) yrkande 3 bör därför bifallas delvis. När det gäller frågan om tillfällig återkallelse av legitimation och begränsning av förskrivningsrätt konstaterar utskottet inledningsvis att bl.a. prövar frågor om återkallelse av legitimation eller annan behörighet att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården samt begränsning av förskrivningsrätt. Av patientsäkerhetslagen (2010:659) framgår att om det finns sannolika skäl för återkallelse i ett ärende enligt vissa angivna bestämmelser ska legitimationen återkallas fram till dess frågan om återkallelse har prövats slutligt. Detta gäller dock endast om det behövs för att trygga patientsäkerheten eller det annars är nödvändigt från allmän synpunkt. Ett beslut gäller och om det finns särskilda skäl får beslutets giltighetstid förlängas en gång med ytterligare högst . Vidare framgår det av patientsäkerhetslagen att om en läkare eller tandläkare har missbrukat sin behörighet att förskriva t.ex. narkotiska läkemedel ska denna behörighet dras in eller begränsas. Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av att såväl patientsäkerheten som rättssäkerheten säkerställs och att allmänhetens förtroende för hälso- och sjukvården värnas. Utskottet anser därför att regeringen bör utreda och se över lagstiftningen när det gäller frågan om tillfällig återkallelse av legitimation eller annan behörighet att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården samt indragning eller begränsning av förskrivningsrätt. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motion 2020/21:3227 (L) yrkande 32 bör därför bifallas delvis. Avslutningsvis tar några motionsyrkanden upp olika aspekter på behörighet. Utskottet konstaterar att det i betänkandet om framtidens specialistsjuksköterska föreslås att det i examensordningen ska föras in en ny yrkesexamen på avancerad nivå. Namnet på examen ska vara avancerad klinisk specialistsjuksköterskeexamen (AKS). Avancerad klinisk specialistsjuksköterska ska införas som ett nytt reglerat legitimationsyrke i patientsäkerhetslagen. AKS ska ha ensamrätt till yrket. Utskottet konstaterar att betänkandet bereds i . Vidare konstaterar utskottet att det i promemorian om åtgärder för en stärkt patientsäkerhet och en effektivare hantering av behörighetsärenden inom hälso- och sjukvården lämnas förslag som syftar till att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården samt bidra till en mer effektiv prövning av behörighetsärenden. Promemorian bereds i . Utskottet konstaterar också att regeringen har överlämnat en proposition om reglering av undersköterskeyrket till . I propositionen föreslås att endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionerna 2020/21:2953 (C) yrkande 25, 2020/21:3227 (L) yrkandena 7, 14 och 24 samt 2020/21:3637 (MP) yrkandena 42 och 54 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. vård och behandling av olika sjukdomar samt mödrahälso- och förlossningsvård. Jämför reservation 13 (M), 14 (SD), 15 (KD), 16 (L), 17 (M), 18 (SD), 19 (KD), 20 (M), 21 (SD), 22 (KD), 23 (M), 24 (SD), 25 (C) och 26 (KD). Vård och behandling av olika sjukdomar I kommittémotion 2020/21:3131 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att inrätta en nationell diabetessamordnare. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3136 av samma motionärer (M) yrkande 30. I kommittémotion 2020/21:3131 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att pröva möjligheten att införa rutinmässig kontroll av blodsockret hos patienter med svår tandlossning. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att förbättra diabetesvården för äldre. I kommittémotion 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att prioritera våldsutsatta barns tillgång till rehabilitering. I kommittémotion 2020/21:598 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en oberoende utredning för att granska den könsbekräftande vården i . I kommittémotion 2020/21:2028 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 54 föreslås ett tillkännagivande om en jämlik diabetesvård. I yrkande 55 föreslås ett tillkännagivande om en individuell, kunskapsbaserad och tillgänglig diabetesvård. I motion 2020/21:559 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att bör se över sina rekommendationer om adhd. I motion 2020/21:560 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att bör omvärdera ECT-behandling på grund av hjärnskador. I partimotion 2020/21:3141 av m.fl. (KD) yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om förbättringar för vård vid sällsynta sjukdomar. I partimotion 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att öka kunskapen om osteoporos. I yrkande 35 föreslås ett tillkännagivande om ett nationellt för att öka kunskapen om osteoporos. I kommittémotion 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om behovet av en ny nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. I kommittémotion 2020/21:3229 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att ge en statlig myndighet ansvaret för bedömning av säkerhet, integritetsaspekter och etik i ny medicinsk teknik. I yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om ett nationellt prioriteringscentrum och vårdens framtida prioriteringar. Motionärerna anför att Prioriteringscentrums verksamhet bör utredas. I kommittémotion 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att förbud mot omvändelseterapi bör utredas för att skydda enskilda människor från att tvingas till ovetenskapliga behandlingar. I motion 2020/21:1659 av (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att överväga att ge i uppdrag att i dialog med huvudmännen ta fram förslag på åtgärder som snabbt kan öka kunskapen om demenssjukdomar. I motion 2020/21:2088 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna för att säkerställa jämställd forskning och kunskap om diabetes och hjärt-kärlsjukdomar. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att digitala lösningar bör synkroniseras på ett sätt som passar individen. I yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om att kunskapen om och bemötandet av personer med diffusa symptom behöver förbättras. I yrkande 37 föreslås ett tillkännagivande om vikten av etikombud i vården. I yrkande 39 föreslås ett tillkännagivande om att det är dags att , likt och , får ett system för obunden information om s.k. KAM-vård. I yrkande 60 föreslås ett tillkännagivande om radikalt olika regler vid IVF-behandling. I yrkande 61 föreslås ett tillkännagivande om radikalt olika regler för vård vid könsdysfori. Att reglerna för t.ex. IVF-behandling och vård vid könsdysfori ser så olika ut är enligt motionärerna problematiskt och det är därför angeläget att följa utvecklingen på detta område. I kommittémotion 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att genomföra tidiga insatser inom mödravården, barnavårdscentralen och elevhälsan. I motion 2020/21:2225 av (M) föreslås ett tillkännagivande om en förlossnings- och mödravårdskommission. I kommittémotion 2020/21:2325 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att granska orsakerna till den ojämlika vården mellan män och kvinnor. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att arbetet med kvinnorelaterade sjukdomar ska få ökad status. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell handlingsplan för bemötandet av kvinnor i vården. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att verka för preventiva och hälsofrämjande insatser för att möta kvinnors ökade psykiska ohälsa. I motion 2020/21:2899 av (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om rätten att välja kejsarsnitt. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om fritt vårdval för planerat kejsarsnitt. I motion 2020/21:2909 av (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som lägger fram förslag till ett nationellt vårdprogram. Ingen kvinna ska enligt motionären känna oro över sin förlossning. I motion 2020/21:3393 av och (båda SD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att inrätta ett särskilt kunskapsstöd för förlossningsvården för att motverka regionala skillnader. I yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om en garanti i fråga om att få operation efter en förlossningsskada. I partimotion 2020/21:3141 av m.fl. (KD) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om samtalsstöd. Motionärerna anser att alla förlossningsavdelningar bör erbjuda samtalsstöd med psykolog till föräldrar som fått ett dödfött barn. I motion 2020/21:1501 av (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att kvinnor som drabbas av förlossningspsykos eller grav förlossningsdepression inte ska få ordinarie psykiatrisk vård utan få vård på särskilt inrättade ”mamma- och spädbarnsenheter”. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att kartlägga om kvinnor med förlossningspsykos och deras spädbarn får den vård de har rätt till. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att stödja regionerna i hur kvinnor med förlossningspsykos bör vårdas. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att införa en nollvision för antalet kvinnor som går bort i suicid till följd av förlossningspsykos eller dödar det nyfödda barnet. I motion 2020/21:2089 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över hur insatserna för att stärka en jämlik mödra- och förlossningsvård i hela landet kan öka. I motion 2020/21:2196 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över hur den psykosociala eftervården för nyblivna föräldrar kan förbättras. I kommittémotion 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om kvinnors sjukdomar. Kvinnors sjukdomar behöver enligt motionärerna få större prioritet inom vården. I yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om förlossningsvården. Motionärerna vill bl.a. säkra förlossningsvården i hela landet och höja kvaliteten. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 45 föreslås ett tillkännagivande om förlossningsvården. Motionärerna vill förbättra förlossningsvården, t.ex. bör den födande få möjlighet att ha samma barnmorsketeam före, under och efter förlossningen. I motion 2020/21:87 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen inom EU bör verka för att medlemsländer som inte stiftat någon specifik lag mot könsstympning gör detta. I partimotion 2020/21:3369 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra en nationell barncancerstrategi. Likalydande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 24 och i kommittémotion 2020/21:3140 av samma motionärer (M) yrkande 32.