bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — Vi vill betona att ska ligga i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. bör därför få i uppdrag att kartlägga möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar i syfte att snabbt inkludera ny transportteknik i den framtida infrastrukturplaneringen. Detta ska ske på ett transportslagsneutralt sätt. Vi vill vidare lyfta fram att den tekniska utvecklingen med ökad automatisering av föraruppgiften innebär stora möjligheter. ger nya bilar som standard möjlighet att förarlöst backa in på trånga platser och garage. Möjligheten för framtida lastbilar och bussar att köra förarlöst kommer att spara pengar och öppna för bl.a. fler turer. varnar forskare för att förarlösa fordon innebär risker i form av förändrat beteende i trafiken. Vi menar att både bör vara ledande i att införa ny teknik och beakta riskerna med den nya tekniken. Det finns behov av att bejaka möjligheterna och förebygga riskerna med autonoma fordon. En utredning som brett tittar på alla aspekter av frågan med dess möjligheter och utmaningar bör därför tillsättas. Slutligen anser vi att det bör utredas hur transportsystem kan användas mer effektivt. Vi vill framhålla att de tekniska framstegen innebär nya och förbättrade möjligheter att nyttja vägarna på ett effektivare sätt. Exempelvis kan självstyrande fordon köra och andra tider när trafikflödena är glesare. Vägarbeten stoppar upp trafiken med långa köer som följd, vilket innebär ökade utsläpp och fler olyckor. Vi menar att vägarna på lång sikt behöver användas bättre under dygnets alla timmar. Detta förutsätter en genomarbetad strategi som uppdateras och som syftar till att bättre nyttja det svenska vägnätet under dygnets alla timmar. Ett arbete med en sådan strategi bör initieras. Det som vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskning och innovation, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 56–59 och 2020/21:1088 av (M), 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 46, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 27, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11, 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkandena 9, 37 och 44. Vi vill lyfta tre olika frågor om forskning och innovation. Inledningsvis vill vi ta upp att utvecklingen av nya byggmetoder för järnväg bör öka. Vi kan konstatera att det i byggs järnväg på bropelare för att nyttja marken runt järnvägen mer effektivt samt för att slippa barriäreffekter och minska snöproblematiken och risken för påkörning. kan vi konstatera att denna byggteknik dock gör enorma visuella intryck i omgivningen. Vi menar att nya byggtekniker kan vara fördelaktiga och att mycket väl kan ta lärdom av att bygga på bropelare, varför tekniken bör beaktas vid planering av nya stambanor i . Vi vill vidare peka på att utvecklingen i fråga om maglevtåg bör bevakas. Denna typ av tåg använder magnetiska krafter, både för att bära upp tåget och som framdrivningsmetod. Maglevtåg finns bl.a. i begränsad utsträckning i , , och . Den högsta uppmätta hastigheten för ett magnettåg är . Dessa magnettåg har dock haft svårt att slå sig in på marknaden, eftersom tågen inte går att köra på det befintliga järnvägsnätet. Initialt har tekniken gjort att byggandet av maglevtåg blivit kostnadsdrivande, men allteftersom tekniken blivit billigare har kostnaden för maglevtåg minskat. Slutligen menar vi att utvecklingen även i fråga om hyperloop bör bevakas. Hyperloop kan liknas vid ett rörpostsystem där kapslar skickas i rör med vakuum. Även tåg skulle kunna färdas i en tub med ett lufttryck nära vakuum och med ett mycket lågt luftmotstånd. Detta system skulle kunna transportera tåg eller kapslar i mycket höga hastigheter, vilket teoretiskt sett skulle kunna utmana flyget. Det här är en vision om framtidens transportmedel. Nya typer av tåg kommer att införas innan detta kan bli verklighet, men forskning om denna teknik skulle kunna användas i dagens infrastruktursystem. Det som vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskning och innovation, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 46, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 10, 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkandena 37 och 44 samt 2020/21:1088 av (M), 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 56–59, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 27, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 11, 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 9. Jag vill inledningsvis peka på att några trender är extra tydliga inom framtidens teknik: autonomi, eldrift, klimat- och kostnadseffektivitet, delningsekonomi och nya affärsmodeller. Dessa trender för med sig såväl möjligheter som utmaningar för hur vi planerar transportinfrastrukturen. Självkörande fordon kan användas för ett minskat trafikarbete, en ökad säkerhet och tillgänglighet samt mer hållbara stadsmiljöer. finns det en rad frågor om de juridiska och trafiksäkerhetsmässiga aspekterna såväl som behovet av att utveckla ansvarsbegreppet. För att säkerställa att ligger i framkant och för att främja samhällsutvecklingen bör det tas fram en nationell strategi för autonoma fordon och transporter. Teknikutveckling får ofta stor effekt på transportsystemet. Det är viktigt att politiken tar hänsyn till ny teknik och utvecklar en lagstiftning som anpassas därefter. Utvecklingen med autonoma fordon och en ökad digitalisering i och med sakernas internet och införandet av den femte generationens internet (5G) kan få en genomgripande effekt på hela transportsystemet. genomförda testverksamheter visar att har stor potential, men det finns också exempel på en tröghet när det gäller att få myndighetsgodkännanden på plats som möjliggör testverksamhet. Jag anser att det är viktigt att lagstiftningen inte hindrar teknikutvecklingen utan möjliggör brukande av ny teknik så länge den uppfyller kravställda säkerhetsaspekter. Principiellt sett anser jag att funktionalitet går före krav på specifik utrustning. Med en ökad introduktion av ny teknik och uppkopplade fordon ersätts vissa traditionella funktioner med nya. Lagstiftningen bör följa teknikutvecklingen och inriktas mer på funktionalitet än på teknikspecifika krav som lätt blir omoderna när utvecklingen går fort. Jag vill också betona vikten av att förbättra mobilitetstjänster över hela landet. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskning och innovation, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 27 samt 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:1088 av (M), 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 56–59, 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkandena 9, 37 och 44. Jag vill inledningsvis betona vikten av att använda digitaliseringens möjligheter för en smartare infrastruktur. Jag menar att det är viktigt att påskynda utvecklingen av digitala lösningar för ett effektivare och mer trafiksäkert och klimatvänligt utnyttjande av infrastrukturen inom transportområdet. Teknikutveckling får ofta stor effekt på transportsystemet, och det är därför viktigt att politiken tar hänsyn till ny teknik och utvecklar en lagstiftning som anpassas därefter. Några trender är extra tydliga inom framtidens teknik: autonomi, eldrift, klimat- och kostnadseffektivitet, delningsekonomi och nya affärsmodeller. Dessa trender för med sig såväl möjligheter som utmaningar för hur vi planerar transportinfrastrukturen. Det finns en stor potential att förbättra mobilitetstjänster över hela landet, och för att säkerställa att ligger i framkant måste autonomi och teknikutveckling inom transportsystemet främjas. Jag vill betona att uppkopplade, elektrifierade och självkörande fordon kan användas för ett minskat trafikflöde, ökad säkerhet och tillgänglighet samt mer hållbara stadsmiljöer. finns det flera frågor som rör såväl juridiska aspekter som trafiksäkerhetsaspekter, och det finns även behov av att utveckla ansvarsbegreppet. genomförda testverksamheter visar att har stor potential men också att det finns exempel på en tröghet när det gäller att få nödvändiga godkännanden av myndigheter. Jag vill i sammanhanget särskilt betona att lagstiftningen bör göras teknikneutral och inriktas på funktionalitet. Den får inte hindra teknikutvecklingen utan ska möjliggöra brukande av ny teknik så länge den uppfyller kravställda säkerhetsaspekter. Principiellt sett anser jag att funktionalitet måste gå före krav på specifik utrustning eftersom sådan lätt blir omodern när utvecklingen går snabbt. Med en ökad introduktion av ny teknik och uppkopplade fordon ersätts vissa traditionella funktioner med nya. Det är vidare viktigt att utreda vilka data som är högst prioriterade för att underlätta effektiv planering av nya infrastrukturprojekt samt för infrastrukturens underhåll. Jag vill understryka att digitaliseringen möjliggör lösningar som gör den svenska trafiken mer användarvänlig och hållbar. finns ett flertal digitala lösningar för en säkrare infrastruktur och en bättre stadsplanering, och trafiksäkerhet är ett område som skulle kunna förbättras väsentligt om infrastrukturhållarna fick tillgång till relevanta data från fordonstillverkarna. Jag vill understryka att framtidens infrastruktur i högre utsträckning bör kunna planeras utifrån smarta data. Dessa data skulle kunna sänka både kostnader och tidsåtgång för utveckling och genomförande av nya infrastrukturprojekt och öka medborgarnyttan. Lagstiftningen får inte hindra teknikutvecklingen utan ska möjliggöra brukande av ny teknik så länge den uppfyller kravställda säkerhetsaspekter. Jag menar att regeringen därför bör utreda vilka data som är högst prioriterade för att underlätta effektiv planering av nya infrastrukturprojekt samt för infrastrukturens underhåll. Regeringen bör även se till att regelverken för kollektivtrafik underlättar inkludering av nya, effektiva transportlösningar. Jag vill slutligen lyfta fram att man i större utsträckning bör använda geostaket (geofencing) för att kunna nyttja vägnätet mer effektivt. Metoden bör utvärderas för t.ex. tillämpningar där olika väganvändare kan få prioriterat tillträde till en och samma plats under olika delar av dygnet för att därigenom få en mer effektiv användning av vår befintliga infrastruktur. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett gränsöverskridande transportsystem, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 36, 2020/21:2637 av Boriana m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:413 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 10, 2020/21:862 av och (båda S) i denna del, 2020/21:886 av (S), 2020/21:1521 av och (båda L) yrkande 1, 2020/21:1674 av m.fl. (S) delyrkande 2, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 22, 24 och 25, 2020/21:3699 av (M) och 2020/21:4047 av m.fl. (KD) yrkande 10. Vi menar att det behövs en stärkt gemensam infrastrukturplanering med våra nordiska grannländer. De vägar, flyglinjer och järnvägar som vi delar med våra grannländer bör i möjligaste mån rustas upp och byggas ut i samverkan med det berörda grannlandet. I utredningen av och framtida beslut om exempelvis en eventuell ny järnväg mellan och , ytterligare en förbindelse mellan och och framtida inrikes elflyg är samordningen mellan de nordiska länderna helt avgörande. Regeringen bör därför se över möjligheten att organisatoriskt underlätta framtida gemensamma nordiska infrastruktursatsningar. Det som vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett gränsöverskridande transportsystem, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:886 av (S) och 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 22, 24 och 25, 2020/21:413 av (C) yrkande 1, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2020/21:1674 av m.fl. (S) delyrkande 2 och 2020/21:413 av (C) yrkande 2, 2020/21:862 av och (båda S) i denna del, 2020/21:1521 av och (båda L) yrkande 1, 2020/21:2637 av Boriana m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3699 av (M), 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2020/21:4047 av m.fl. (KD) yrkande 10. Vi vill inledningsvis framhålla att det är positivt att det byggs ytterligare förbindelser mellan och . Vi kan konstatera att har efterfrågat en ny förbindelse med av arbetsmässiga och regionalpolitiska skäl. Även om det har funnits politisk enighet i om att en förbindelse ska dras mellan och måste ett sådant beslut föregås av en utredning om vilket geografiskt läge som lämpar sig bäst. Vi kan nämligen konstatera att höjdskillnaderna runt försvårar för godstrafik på järnväg på grund av kraftig lutning. Den danska Kystbanen är hårt belastad och att köra ett större antal godståg där ligger sannolikt inte i den danska statens intresse. Med hänsyn till detta bör därför sträckningen av en ny Öresundsförbindelse mellan och , det s.k. Europaspåret, utredas innan beslut fattas om vart förbindelsen ska förläggas. Samtal med den danska regeringen bör intensifieras i syfte att få till stånd en ny förbindelse mellan och för bil- och tågtrafik. Vi vill vidare peka på behovet av förbindelser mellan och . Vi menar att ett arbete bör inledas för förbättrade järnvägskommunikationer mellan de båda länderna. Även om det råder stora kapacitetsbrister på många sträckor i vårt inhemska järnvägsnät finns det behov av förbättrade förbindelser med vårt grannland . bor ca 8 miljoner människor, nästan hälften av befolkning, längs sträckningen ––. tar resor till , både via och via . Vi menar att det finns möjlighet till kraftigt ökad passagerartrafik om förbindelserna skulle genomgå en kraftig upprustning och på vissa delar nybyggnation. Vi välkomnar ett samarbete med och för att få till stånd bättre förbindelser mellan våra länder. Slutligen bör ett arbete inledas för förbättrade järnvägskommunikationer även mellan och . Vi kan konstatera att en inte obetydlig andel av handel sker med , och och andra länder i östra . importerades varor från för och exporten hade en liknande storleksordning. Så gott som all denna handel sker med båt och den frakten tar . En minst lika stor import och export som den med sker med . En bättre järnvägsförbindelse skulle ge möjligheter att lägga över en del av godset från båt till en snabbare transport på järnväg. Vi menar att samtal med berörda länder bör inledas för att få till stånd en fungerande järnvägslänk till östra via och . Vi är medvetna om att olika spårvidd dock medför problem. I flera länder finns det dock teknik där spårvidden på tåget ändras, utan att axlar behöver bytas under tåget. Denna teknik, som inte kräver omlastning, har även prövats i och . Is och snö har dock medfört problem med fastfrusna axlar, varför tekniken ytterligare behöver utvecklas. Det som vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett gränsöverskridande transportsystem, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 10, 2020/21:1674 av m.fl. (S) delyrkande 2 och 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 25 samt 2020/21:413 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:862 av och (båda S) i denna del, 2020/21:886 av (S), 2020/21:1521 av och (båda L) yrkande 1, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2020/21:2637 av Boriana m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3699 av (M), 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2020/21:4047 av m.fl. (KD) yrkande 10. Jag kan inledningsvis konstatera att tre strategiområden prioriteras i Nordiska ministerrådets vision : ett grönt, ett konkurrenskraftigt och ett socialt hållbart . I det ingår bl.a. att stärka forskning och utveckling som stöder koldioxidneutralitet och klimatanpassning på transportområdet. Tyvärr går inte målsättningarna ihop med den förda politiken. För att nå målet krävs omfattande politiska åtgärder för bl.a. ett transporteffektivare samhälle. På nordisk nivå betyder det framför allt att järnvägen behöver byggas ut för att minska flygtransporternas utsläpp. Gränsöverskridande tåglinjer behöver utvecklas, tillsammans med nattåg och väl fungerade biljettsystem som är enkla att använda för den enskilda resenären. Jag menar därför att inom det nordiska samarbetet måste verka för att utveckla de gränsöverskridande järnvägarna. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett gränsöverskridande transportsystem, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4047 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2020/21:413 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 10, 2020/21:862 av och (båda S) i denna del, 2020/21:886 av (S), 2020/21:1521 av och (båda L) yrkande 1, 2020/21:1674 av m.fl. (S) delyrkande 2, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 22, 24 och 25, 2020/21:2637 av Boriana m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3699 av (M) och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 36. Jag vill lyfta fram att det från parlamentariskt håll – över parti‑, block- och nationsgränser – i har uttryckts ett starkt önskemål om inrättandet av ett nordiskt ministerråd för trafik-, transport- och infrastrukturfrågor. Detta har gjorts inte minst med tanke på den nordiska visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. Jag menar därför att det bör inrättas ett ministerråd för transport inom ramen för Nordiska ministerrådets organisation. Jag kan i sammanhanget också konstatera att vi länge har arbetat för att den nordiska triangeln ska utvecklas. och har starka kulturella och ekonomiska band till varandra, men tyvärr har vi inte alltid fått infrastrukturen att fungera på ett optimalt sätt. Genom att skapa ett nordiskt ministerråd för transporter menar jag att arbetet med den nordiska triangeln i fråga om både järnväg och framtida elvägar skulle kunna påskyndas. Jag vill också se ett bättre samarbete inom flyg och sjöfart. Om man räknar samman och gemensamma befolkningar har vi en befolkning på ca 35 miljoner invånare. Sammantaget är detta område också en av världens tio största ekonomier. Det är viktigt att fortsätta att stärka denna utveckling genom en förbättring av infrastrukturen både till sjöss, i luften och på land. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett robust transportsystem, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 13, 2020/21:3469 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 34, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2020/21:2637 av Boriana m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:3168 av m.fl. (C) yrkandena 2, 6 och 7. Vi vill inledningsvis betona att transporter av såväl människor som gods är nödvändiga för att människor ska kunna ta sig till jobbet eller för att varor ska kunna nå en kund. Coronakrisen har också visat på en del av sårbarheterna i transportsystemet. Vi menar att fungerande transporter, där alla transportslag nyttjas och inte ställs mot varandra, är helt avgörande för återhämtningen efter coronakrisen, för svensk konkurrenskraft och för att vi ska kunna ta vår plats i världshandeln. I planeringen av åtgärder inom infrastrukturområdet bör man analysera hur olika åtgärder påverkar näringslivet och svensk konkurrenskraft. Det är viktigt att bygga bort sårbarhet i infrastruktur för export och import. Vi vill också framhålla vikten av att analysera förändrade pendlingsbeteenden efter pandemin. En sådan analys ska ge underlag för ett eventuellt behov av omprioriteringar av infrastrukturinvesteringar. Framtidens infrastrukturpolitik bör ta sin utgångspunkt i analyser av hur pandemin långsiktigt påverkar vårt sätt att leva och pendla. Vi vet nu att det går bra att förlägga en stor del av den samlade arbetstiden hemifrån. Detta ger bättre förutsättningar att kombinera familjebildning och karriär. Det gynnar långsiktigt jämställdheten och utmanar politiskt vår historiska förståelse av planering av pendling och bostadsbyggande. Fler som jobbar mer tid hemma öppnar möjligheter att bo och leva på en mångfald av orter och ha sitt arbete någon annanstans. Vi har länge talat om den digitala revolutionen. är den sannolikt här på allvar och varje modern arbetsgivare bör bejaka digitaliseringens möjligheter. Politikens roll bör vara att uppmuntra och underlätta denna utveckling. Om beteendet ändras kan kostsamma politiska beslut om infrastruktursatsningar komma att revideras. Efter coronapandemin är det inte längre en naturlag att antalet pendlare ständigt kommer att öka med krav på fler spår och vägar. Vi kan i stället frigöra resurser att rusta och vårda det vi har, kraftigt bygga ut digitaliseringen över hela landet samt vara världsledande i arbetet med att elektrifiera vägar, flygplatser och hamnar. Därför menar vi att regeringen bör initiera en större utredning av pandemins långsiktiga effekter. En viktig del i att uppnå ett robust transportsystem är att säkerställa att det finns järnvägsfärjor till kontinenten. Antalet transporterade vagnar på tågfärjorna har sjunkit kraftigt, från 200 000 till knappt 20 000. är det enda rederiet som driver tågfärjetrafik mellan och . Det finns marknadsmässiga orsaker till denna förändring som bl.a. tillkomsten av . Risken är dock att den svenska järnvägsfärjetrafiken inom en relativt snar framtid helt kommer att upphöra. Detta gör sårbart. Det räcker med en större olycka eller en attack mot för att den svenska godstågstrafiken helt ska vara avskuren från övriga . Detta är oroande, och regeringen bör därför se över hur svensk godstrafik kan säkerställas även i ett scenario där godstrafiken över tillfälligt stoppats. Slutligen vill vi lyfta fram frågan om skydd av transportsystemet med anledning av det ökade terrorhotet. Vi kan konstatera att svensk infrastruktur är sårbar. Erfarenheter från senare år visar att en olycka på en bro, en brand i ett elskåp eller i ett förråd, några nedrivna kontaktledningar eller ett fel i signalsystemet innebär att trafiken stannar upp, ibland . Detta visar hur sårbar svensk infrastruktur är för eventuella terrorattacker. Vi menar att regeringen behöver utreda hur infrastrukturen kan bli mer robust och mindre sårbar. Detta är särskilt viktigt i de för landet viktiga pendlingsstråken och infarterna in i och ut från våra svenska storstäder. Det som vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett robust transportsystem, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: