bet · H801KU17 · 2021-04-29 00:00:00 — ACCC utarbetade även informationspaket för att öka parlamentens förståelse för revisionsmyndigheters roll, oberoende och tillämpning av internationella revisionsstandarder. I linje med strategin för internationella utvecklingssamarbete har myndigheten genomfört en översyn av förutsättningarna för att bedriva revision av internationella och multilaterala organisationer med utvecklingsmandat. är en stor givare till det multilaterala systemet och totalt kanaliseras av det svenska biståndet via internationella organisationer. Organisationernas funktioner för extern- och internrevision, oberoende översynskommittéer samt interna inspektions- och utvärderingsfunktioner utgör viktiga funktioner. En av översynens slutsatser är att en starkare svensk närvaro i dessa sammanhang skulle öka möjligheterna för insyn och ansvarsutkrävande och därmed bidra till att nå målen för svenskt bistånd. har påbörjat ett utvecklingsarbete för att stärka resultatstyrningen samt uppföljnings- och utvärderingsarbetet i sina samarbetsprojekt. Två externa utvärderingar har genomförts , av bilaterala samarbeten med revisionsmyndigheterna i och . I linje med strategin för internationella utvecklingssamarbete har arbete inletts för att stärka hållbarhetsarbetet, med fokus på jämställdhet samt miljö och klimat. samråder med (Sida). Samråd ägde rum , samt . hade vid ingången av 2020 en utnyttjad anslagskredit om ca på biståndsanslaget. Inriktningen var inledningsvis fullt anslagsutnyttjande. Till följd av coronapandemin har inte nått ambitionen vad gäller verksamhetens volym och går ur 2020 med ett anslagssparande om . Kostnaderna är lägre än föregående år. Till stor del beror det på minskade resekostnader och i viss utsträckning även på lägre aktivitetsnivå. Antalet operativa timmar inom det globala och regionala samarbetet är högre respektive i princip i nivå med medan antalet operativa timmar inom det bilaterala samarbetet är väsentligt lägre än 2019. Detta beror på att det har varit enklare att ställa om till digitala insatser och distansstöd inom det globala och regionala samarbetet, jämfört med inom de bilaterala samarbetsprojekten. I kostnaderna för myndighetens internationella utvecklingssamarbete ingår kostnader för myndighetsgemensamma uppgifter, som redovisas som bistånd i enlighet med direktiv som utfärdas av (Dac) för vad som får rapporteras som bistånd. Tabell 15 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete Källa: årsredovisning . Tabell 16 Antal redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete Källa: årsredovisning . Tabell 17 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete fördelat per aktivitet 1 Avser insatser på områden som ledarskap, HR, kommunikation, strategisk planering m.m. 2 Inkluderar även metod- och kompetensutveckling. Källa: årsredovisning . internationella samverkan syftar till att utbyta information, kunskap och erfarenheter med andra revisionsmyndigheter och internationella aktörer och därigenom utveckla metoder och processer i syfte att förbättra verksamheten. Dessutom ska bidra till att främja utvecklingen av revisionsprofessionen och att stärka revisionsmyndigheters roll globalt genom kunskapsdelning. Utgångspunkten är myndighetens instruktionsgivna uppgift att företräda som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Inom internationell samverkan arbetar i tre delar: Intosai, EU och övrig internationell samverkan. är en aktiv medlem i Intosai och dess regionala organisation för , Eurosai. EU-samverkan har begränsats av coronapandemin. Inom övrig samverkan har fokus varit på kollegial granskning. samverkar med andra länders nationella revisionsorgan i syfte att dela kunskap, utbyta erfarenheter, utveckla metoder och skapa plattformar för att lösa gemensamma utmaningar. har därför lett en kollegial granskning, s.k. peer review, av den nederländska revisionsmyndigheten. Arbetet avslutades men rapporten publicerades . har också inlett en kollegial granskning av den danska revisionsmyndigheten. bedömning är att deltagandet i kollegiala granskningar ger värdefulla erfarenheter och lärdomar till myndighetens egen verksamhet. Besöksutbytet med andra länder har begränsats på grund av coronapandemin. Inom ramen för samarbetet mellan de nordiska revisionsmyndigheterna har arbetet fortgått. stod värd för ett möte om strategisk framsyn i granskningsarbete. Därefter har samtliga möten genomförts digitalt och coronapandemin har dominerat agendorna. har tagit fram en rutin för deltagande i internationella arbetsgrupper och kommittéer. har även gjort en översyn av hur man arbetar med sekunderingar och utbytestjänstgöring, som ett led i att stärka myndighetens arbete med kompetensförsörjning. Kostnaderna är högre än föregående år. Till stor del beror det på ökade personalkostnader i den internationella verksamheten, som resekostnaderna har minskat. Antalet operativa timmar inom internationell samverkan är i princip i nivå med . Tabell 18 Nettokostnader för internationell samverkan Källa: årsredovisning . Tabell 19 Redovisade timmar internationell samverkan Källa: årsredovisning . Planering och uppföljning av granskningen innefattar granskningsplan, årlig rapport och en uppföljningsrapport. Riksrevisorn beslutar vilken huvudsaklig inriktning granskningen ska ha och redovisar sitt beslut i en granskningsplan. I granskningsplanen presenterar riksrevisorn inriktningen för både den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen utifrån en gemensam riskmodell som beskriver huvudsakliga risker för staten. Genom den gemensamma modellen kan riksrevisorn förmedla en samlad bild av pågående och planerad granskning vid myndigheten. lämnade granskningsplanen 2020/21 till . I riksrevisorns årliga rapport samlas de viktigaste iakttagelserna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. För att tydliggöra sambandet med granskningsplan redovisas de viktigaste iakttagelserna inom effektivitetsrevision och årlig revision utifrån de huvudsakliga risker som angett granskningens inriktning. Riksrevisorns årliga rapport lämnades till . Genom uppföljningsrapporten ger underlag för att bedöma genomslaget av granskningen, dvs. om den har bidragit till en effektiv statlig verksamhet och tillförlitlig redovisning. Uppföljningsarbetet ska också kunna användas internt för att utveckla granskning. Riksrevisorn lämnade uppföljningsrapporten till . bjuder in till ett öppet seminarium med riksrevisorerna (riksrevisorn) med anledning av den årliga rapporten och uppföljningsrapporten. Det är ett tillfälle för att upprätthålla en löpande och nära kontakt med och att få ge en sammanfattande bild av granskningsverksamheten. Seminariet handlade om iakttagelser som har gjort på temat hållbarhet. Under rubriken myndighetsövergripande uppgifter redovisas även råd för och vetenskapliga rådet. råd för är organ för samråd och insyn i verksamhet och organisation. Riksrevisorn har informerat rådet om verksamhet och organisation, bl.a. om planerade publiceringar, årsredovisning 2019, granskningsplan och förslag till anslag på statens budget 2021. Riksrevisorn har också för rådet redovisat arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följts. Vid finns också ett vetenskapligt råd. Vetenskapliga rådets uppgift är att bidra till ökade kunskaper om metoder och förhållanden för att långsiktigt förbättra underlag för beslutsfattande och kvalitet i granskningen. anordnade tre sammanträden med rådet. bedömning är att rådet genom värdefulla synpunkter har bidragit till kvalitetsarbetet inom såväl granskningsverksamheten som myndighetsövergripande planering av verksamheten. Personal, kompetensförsörjning och arbetsmiljö Antalet medarbetare har minskat , både vad gäller visstidsanställda och tillsvidareanställda. Totalt hade 306 tillsvidare- eller visstidsanställda per . infördes rekryteringsstopp av budgetmässiga skäl, vilket har påverkat antal anställda . Ersättningsrekrytering inleddes senare än planerat, vilket visar sig i siffrorna där antal anställda är mindre än föregående år. Bland medarbetarna är kvinnor och män. Bland cheferna är kvinnor och män. Tabell 20 Antal anställda per Källa: årsredovisning . Personalomsättningen har sjunkit ytterligare från föregående år. har personalomsättningen sjunkit från till . Det går därför inte att härleda minskningen enbart till osäkerhet på arbetsmarknaden med anledning av coronapandemin utan bedömer att andra faktorer också påverkar omsättningen. I avslutssamtal och enkäter nämner medarbetare t.ex. gott ledarskap och tydligare processer inom effektivitetsrevisionen som framgångsfaktorer. Inom årlig revision uppskattas mindre resande. Det senare som en konsekvens av coronapandemin. Vad gäller pension ser en tendens att fler arbetar vidare efter och väljer en senare pensionsavgång. Källa: årsredovisning . Källa: årsredovisning . I huvudsak följer sjukfrånvaron på samma mönster som för statsförvaltningen i stort, om än på något lägre nivå. Sjukfrånvaron i staten minskar och så också på . Den totala sjukfrånvaron visar att kvinnor är mer sjukskrivna än män. Män är däremot långtidssjuka i högre utsträckning än kvinnor. Den största anledningen till längre sjukfrånvaro ser ut som på arbetsmarknaden i stort, där psykisk ohälsa står för en betydande andel av sjukfrånvaron. har därför inlett samtal med om att nyttja en stresshanteringstjänst för att förebygga stressproblematik. Tabell 23 Sjukfrånvaro i procent av total arbetstid Anställda 30–49 år Av total sjukfrånvaro avser Andelen långtidssjuka () Långtidssjukas frånvaro i procent av total arbetstid Källa: årsredovisning . Rekrytering av kompetens och utbildning Den sammanfattande bedömningen av arbetet med kompetensförsörjningen är att coronapandemin haft inverkan på kompetensförsörjningens samtliga delar. anser dock inte att den har påverkat möjligheten att säkerställa att myndigheten har den kompetens som behövs. I huvudsak kan rekrytera den kompetens som verksamheten behöver. Det är däremot en fortsatt utmaning med att attrahera erfarna revisorer till den årliga revisionen. har likt övriga arbetsmarknaden fortsatta utmaningar med att hitta tillräckligt många it-revisorer samt digitaliseringskompetens. För att säkerställa att kompetensen finns på lång sikt fortsätter arbetet med att internutveckla medarbetare som komplement till rekrytering. Kompetensutveckling är en stor del i kompetensförsörjning. Den består främst av lärande i arbetet som kompletteras med utbildning. Målsättningen med ledarskapsutveckling är att utveckla och stärka ett gott ledarskap. Den tidigare satsningen Utvecklande ledarskap ersattes med den motsvarande utbildningen Tillitsbaserat ledarskap i regi av en annan leverantör. Med anledning av coronapandemin har utbildningen dock senarelagts och kommer att genomföras digitalt . genomfördes en modul om att vara arbetsgivarföreträdare samt en annan modul kring kommunikativt ledarskap. Den senare ska byggas på med utbildning i kommunikativt ledarskap och vikten av återkoppling. genomförde även ett antal insatser kring förändringsledning med anledning av den förestående flytten med temana att leda i förändring samt att leda i en aktivitetsbaserad arbetsmiljö. Med anledning av coronapandemin har dessutom genomfört digitala utbildningar om att leda på distans och om de förändrade förutsättningar som chefer behöver förhålla sig till. har varit en stor utmaning avseende arbetsmiljöfrågorna, med särskilt fokus på de ergonomiska utmaningarna på grund av omställning av verksamheten till hemarbete och den nya arbetsmiljön som följer. Då har flyttat till nya aktivitetsanpassade kontorslokaler i har en stor del av arbetsmiljöarbetet kretsat kring genomförandet av flytten och förändringen som den innebär. Eftersom personalen har arbetat hemifrån i stor utsträckning dröjer det innan kontoret kan användas fullt ut och innan kan följa upp arbetsmiljön i de nya lokalerna. har huvudfokus för arbetsmiljöarbetet således varit att säkerställa att hemarbetet fungerar så bra som möjligt. Några aktiviteter som har genomförts är digital utbildning om ergonomi i hemmiljö samt digital föreläsning av en ergonom med tillhörande erbjudande om digitala ergonomironder på hemarbetsplatsen. I syfte att uppmuntra rörelse har den sedvanliga friskvårdstimmen ökats till en friskvårdstimme per dag april t.o.m. . Externrevisorns granskning av årsredovisningen Revisionsberättelsen kom in till (dnr 1743-2020/21). Enligt externrevisorns uppfattning har årsredovisningen upprättats i enlighet med lagen (2016:1019) om budget och ekonomiadministration för myndigheter, BEA-lagen, samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten; den ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess ekonomiska resultat för året enligt BEA-lagen samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Resultatredovisningen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Enligt externrevisorns uppfattning, baserat på revision av årsredovisningen, har i alla väsentliga avseenden riksrevisorn använt anslag och intäkter i enlighet med BEA-lagen samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Som ett komplement till revisionsberättelsen har externrevisorn upprättat en promemoria för att sammanfatta de iakttagelser av materiell betydelse som framkommit vid granskningen. Promemorian finns i bilaga 2. Gjorda iakttagelser har diskuterats med berörda personer och med myndighetens ledning, enligt promemorian. I en sammanfattande slutsats konstaterar externrevisorn efter löpande granskning och granskning av bokslut och årsredovisning att granskningen inte föranlett några väsentliga anmärkningar. Externrevisorn anser att redogörelse om årsredovisning ger en rättvisande bild. Externrevisorns granskning avseende årsredovisningen har huvudsakligen varit inriktad på den finansiella redovisningen. Vad gäller granskningen av resultatredovisningen har externrevisorn fokuserat på att göra en faktakontroll mot relevanta underlag och/eller specifikationer. Uttalandet av riksrevisorn där hon intygar att interna styrning och kontroll är betryggande, har som underlag bl.a. de direktrapporterande chefernas uppföljning av verksamhetsriskerna med slutlig bedömning i samband med Verksamhetsuppföljning tertial 3, 2020. Externrevisorn har granskat att den finansiella redovisningen är upprättad enligt gällande regler och att god redovisningssed tillämpats. Externrevisorns granskning har inte föranlett några anmärkningar. Några av de väsentliga iakttagelser och analyser som externrevisorn nämner i promemorian, utöver avsnitt 2 och 3, gäller (promemorians avsnitt 4.1, 4.2, 4.3, 5.1 och 7): – Intäkter av avgifter och andra ersättningar är i nivå med föregående år och avser bl.a. intäkter från utrangering av anläggningstillgångar i samband med flytt av Stockholmskontoret 677 000 (178 000) kronor, ersättningar för utlåning av personal och kostnadsersättningar för kollegial granskning av revisionsrätt och även för kollegial granskning av riksrevision och granskning av . – Verksamhetens kostnader, inklusive lämnade bidrag, är väsentligt lägre jämfört med , vilket förklaras av lägre kostnader för personal och övriga driftskostnader främst avseende resor, logi och kurser samt konferenser. Bakomliggande orsak till att myndigheten haft färre antal anställda är rekryteringsstopp och att ersättningsrekryteringarna inleddes senare än planerat. De lägre personalkostnaderna förklaras främst av lägre lönekostnader då det är färre anställda, vilket motverkas av högre för avtalspensioner till . Vidare innebär beslut om ändrad lönerevisionstidpunkt från till att årets lönekostnader är oförändrat i nivå beslutad per . Kostnaderna för lokaler har ökat något till följd av överlappning av hyresperiod under delar av året i samband med flytt av Stockholmskontoret. Övriga driftskostnader är lägre, vilket förklaras av väsentligt lägre kostnader för resor, hotell och logi, kurser och konferenser och något högre kostnader för it och teknisk utrustning. – Kostnader och lämnade bidrag för extern kompetens och konsulter har ökat något; ökningen förklaras främst av ökade kostnader för verksamhetsutveckling, kompetens och resursförstärkning inom de myndighetsgemensamma funktionerna. – Årets kapitalförändring är negativ med 9 000 (positiv med 146 000) kronor. – Anslagsutfallet är 14 325 000 (316 000) kronor lägre än . Det lägre anslagsutfallet förklaras av lägre kostnader för personal och resekostnader men även ett lägre totalt kostnadsutfall avseende flytten av Stockholmskontoret 2020. – Externrevisorn har granskat balansräkningen mot upprättade avstämningsbilagor utan anmärkningar. Varje balanspost är väl dokumenterad. Större förändringar jämfört med föregående år har externrevisorn fått förklarade. – Förändringen av avräkning mot statsverket, räntekontot i Riksgälden och lån har bl.a. påverkats av upplåning och amortering av lån för investeringar i samband med flytt av Stockholmskontoret. I samband med flytt av Stockholmskontoret har utrangering skett av installationer och utrustning där merparten av dessa anläggningstillgångar var fullt avskrivna. – Verksamhetsindelningen har 2020 ändrats till att omfatta tre verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision och internationell verksamhet. Jämfört med föregående år har Nationellt revisionsorgan utgått och den del som avsåg internationell samverkan ingår numer i verksamhetsgrenen internationell verksamhet tillsammans med internationellt utvecklingssamarbete. Resterande del av nationellt revisionsorgan redovisas som myndighetsgemensamma kostnader och fördelas ut på de tre verksamhetsgrenarna. Jämförelsetalen i resultatredovisningen har omräknats varmed nettokostnaderna för årlig revision och effektivitetsrevision har ökat, internationell samverkan särredovisas och nettokostnaderna för internationellt utvecklingssamarbete kvarstår oförändrat. Externrevisorn har granskat faktauppgifter och belopp i resultatredovisningen mot underlag. Externrevisorn har även analyserat beskrivning av måluppfyllelsen och anser att samtliga verksamhetsgrenar ger en tillfredsställande beskrivning av respektive verksamhet och måluppfyllelse. – Externrevisorn har läst protokoll från ledningsgruppsmöten, rapportering från internrevisionen, verksamhetsplanen och anslagsdirektiven. Vidare har externrevisorn granskat myndighetens uppgifter om ledande befattningshavare i årets årsredovisning på s. 46–47 utan kvarstående noteringar. Årsredovisningen är enligt externrevisorn upprättad i enlighet med lagar, förordningar och direktiv. Externrevisorn har inte heller funnit något som tyder på att verksamheten inte bedrivits i enlighet med anslagsdirektivet 2020 eller andra gällande regler och riktlinjer. publicerade sin uppföljningsrapport med resultatet av uppföljning av granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen samt modifierade revisionsberättelser och rekommendationer i revisionsrapporter som lämnats av den årliga revisionen. I förordet uttalar riksrevisor bl.a. följande: Att mäta resultaten av granskning är en komplex uppgift. Det är inte alltid möjligt att dra slutsatsen att det är granskningar som är den direkta anledningen till de iakttagna förbättringarna. Med det i beaktande bedömer jag att samlade granskning genom årlig revision och effektivitetsrevision har haft genomslag och har bidragit till förbättringar i de granskade verksamheterna. Granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen har i de flesta fall medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra granskade organisationer som ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. I några uppföljningar framgår att coronapandemin har försenat åtgärderna. De modifierade revisionsberättelserna och rekommendationerna i revisionsrapporter som den årliga revisionen lämnade för har i de flesta fall lett till åtgärder från de granskade organisationerna. I sitt betänkande 2019/20:KU17 framhöll utskottet vikten av säkra prognoser om utnyttjandet av myndighetens förvaltningsanslag. Därför välkomnade utskottet att hade vidtagit åtgärder för att minska riskvärdet vad gäller myndighetens förmåga att prognostisera utnyttjandet av sitt förvaltningsanslag. När det gällde personal, kompetensförsörjning och arbetsmiljö noterade utskottet att personalomsättningen inom den årliga revisionen uppgick till , vilket var mer än 2018 och 2017. Enligt årsredovisningen fanns det flera skäl till detta, bl.a. att flera erfarna medarbetare valt att lämna på grund av upplevd hög arbetsbelastning, stort antal resdagar samt hög konkurrens om personal med såväl statliga som privata arbetsgivare. Utskottet välkomnade att för att motverka en fortsatt hög personalomsättning inom den årliga revisionen har sett över lönepolicy, lönekriterier och lönestruktur för att åstadkomma en tydligare och mer transparent lönepolitik. Härutöver är det självklart även viktigt, anförde utskottet, att personalen ges förutsättningar för balans mellan arbetsliv och privatliv. Utskottet noterade även att personalomsättningen inom de myndighetsgemensamma funktionerna fortfarande var hög, om än lägre än . Vidare betonade utskottet vikten av att engagerat sina medarbetare inför flytten till nya lokaler , i syfte att säkra att övergången till aktivitetsbaserat kontor och ändrat arbetssätt ska innebära en fortsatt god och hållbar arbetsmiljö. Utskottet delade uppfattning att digitaliseringsarbetet var av stor betydelse för införande av ett aktivitetsbaserat arbetssätt i de nya lokalerna i . Det gällde även utbildning om det nya arbetssättet. När det gällde den årliga revisionen noterade utskottet att det framgick av årsredovisningen att revisionen av myndigheternas årsredovisningar slutförts med god kvalitet och . Den årliga revisionen hade även fått positiva bedömningar av de myndigheter som reviderats. I samband med dessa iakttagelser noterade utskottet även att det (liksom föregående år) hade varit en utmaning för att attrahera erfarna revisorer och it-revisorer till den årliga revisionen och att färre årliga revisorer därför hade anställts än vad som hade varit önskvärt för att kompensera avgångarna. Utskottet uppmärksammade att den årliga revisionen likväl genomfört uppdraget med gott resultat. I sammanhanget framhöll utskottet även värdet av att ha full bemanning, för medarbetarnas möjlighet till balans mellan arbetsliv och privatliv, för verksamhetens kvalitet och för attraktivitet som arbetsgivare. Beträffande effektivitetsrevisionen konstaterade utskottet med tillfredsställelse att publicerat det högsta antalet granskningsrapporter sedan myndigheten bildades och att dessa rapporter var fördelade över alla utgiftsområden. Effektivitetsrevisionen hade fått goda omdömen av en stor andel av de myndigheter som den granskat. De granskningsrapporter som publicerats ansågs helt eller i huvudsak ge ett professionellt och välbalanserat intryck, och de rekommendationer som lämnades ansågs helt eller i huvudsak begripliga, relevanta och möjliga att använda. Utskottet välkomnade vidare att tydliga processer hade skapats för bl.a. effektivitetsgranskningar, som skulle börja tillämpas . Utskottet välkomnade även den översyn för att ytterligare stärka kvalitetssäkringen som ägt rum , liksom att det klarspråksarbete som påbörjats resulterat i nya riktlinjer, vilka också skulle börja tillämpas . Beträffande styrningen av noterade utskottet att råd för löpande hade hållits informerat om verksamheten m.m. Rådet hade bl.a. fått presentationer av olika verksamhetsgrenars uppgifter och arbetssätt samt värdefull information om arbetet med att förbereda flytten av verksamheten i till nya lokaler.