bet · H801UbU7 · 2021-02-05 00:00:00 — Nästan all personal i öppna förskolan, , har utbildning för arbete med barn. Andelen heltidstjänster med pedagogisk högskoleutbildning är (SOU 2020:67 s. 124). driver Kommuner och Regioner (SKR) satsningen Öppen förskola för språk och integration som syftar till att påskynda etableringen för utrikes födda kvinnor och öka deltagandet i förskolan, bl.a. genom att ta fram och sprida stöd och lärande exempel samt informera om att statsbidrag finns att söka för verksamheten. Satsningen bygger på en överenskommelse med regeringen och ska slutredovisas . ersattes begreppet familjedaghem med pedagogisk omsorg i skollagen (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Pedagogisk omsorg kan bedrivas i eller enskild regi och erbjuds som alternativ till förskola eller fritidshem för barn i åldrarna . Pedagogisk omsorg kan t.ex. vara verksamhet där barn tas om hand i personalens eget hem eller olika flerfamiljslösningar. Pedagogisk omsorg kan även bedrivas i en särskild lokal. Verksamheten ska stimulera barns utveckling och lärande och utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Förskolans läroplan ska vara vägledande för pedagogisk omsorg. Det innebär att läroplanen inte är bindande för verksamheten men att verksamheten kan tillämpa de delar i läroplanen som är lämpliga utifrån verksamhetens förutsättningar. I enlighet med 25 kap. 2 § skollagen ska kommunerna sträva efter att erbjuda pedagogisk omsorg i stället för förskola eller fritidshem om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till föräldrarnas önskemål om verksamhetsform för sina barn (prop. 2009/10:165 s. 526–528). Av 26 kap. 3–4 §§ skollagen följer att den kommun som beslutat att ge bidrag till en enskild huvudman för pedagogisk omsorg är tillsynsmyndighet över den enskilda huvudmannens verksamhet. Skolinspektionen har bl.a. tillsyn över pedagogisk omsorg med huvudman och över hur kommunen uppfyller sitt tillsynsansvar samt tillsyn över att bestämmelserna i 6 kap. skollagen följs. I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat. Andelen av alla barn i åldern som var inskrivna i pedagogisk omsorg var . Andelen har stadigt minskat . uppgick andelen till . Antalet barn som var inskrivna i pedagogisk omsorg var 10 615, att jämföra med 14 681 . Det fanns ingen större skillnad mellan andelen flickor och pojkar som var inskrivna i pedagogisk omsorg 2019 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 s. 62). beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare (dir. 2018:102 Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg och dir. 2019:67) med uppdrag att bl.a. – kartlägga och analysera om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande i tillräcklig grad och om den förbereder barnen för fortsatt lärande – jämföra pedagogisk omsorg och förskola och analysera om verksamhetsformerna ger barn likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass – utifrån dessa analyser vid behov lämna förslag på hur barns likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass kan främjas – lämna nödvändiga författningsförslag. Utredningen har avgränsats till den delen av den pedagogiska omsorgen som erbjuds som alternativ till förskola och som erbjuds för barn i åldrarna . Utredningen överlämnade betänkandet SOU 2020:34 Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg till regeringen . Utredningen ger förslag på två alternativa förslagspaket som båda syftar till att främja barns likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass. Förslagspaketen är till stora delar likalydande. Det ena förslaget (alternativ 1) handlar om att förtydliga de bestämmelser som styr pedagogisk omsorg. Syftet är att höja verksamhetens kvalitet och likvärdighet. Om verksamhetsformens kvalitetskrav tillåts närma sig de kvalitetskrav som gäller för förskolan, utan att för den skull låta verksamhetsformerna bli för lika, borde det leda till att kvaliteten blir bättre och att barnen får den stimulans som krävs för att kunna utvecklas och lära. Det andra förslaget (alternativ 2) innebär att de höjda kvalitetskraven i alternativ 1 antas samt att pedagogisk omsorg också etableringsstoppas. Ett etableringsstopp innebär att verksamheter kan fortgå . Det är för att säkerställa god kvalitet för de barn som går i pedagogisk omsorg som utredningens rekommendation är att de föreslagna lagändringarna om ökade kvalitetskrav också införs. Betänkandet har varit på remiss och remisstiden löpte ut . Ärendet bereds inom . När det gäller yrkanden om kvalitetsaspekter på pedagogisk omsorg vill utskottet hänvisa till den utredning som varit (dir. 2018:102) och som överlämnade betänkandet SOU 2020:34 Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg till regeringen. I betänkandet lämnas förslag som bl.a. syftar till att öka verksamhetens kvalitet och att främja barns likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass. Ärendet bereds inom . Utskottet vill inte föregripa det pågående arbetet och avstyrker därför motionerna 2020/21:3320 (M) yrkande 12 och 2020/21:3626 (KD) yrkande 5. Vad gäller yrkanden om att öppna förskolans uppdrag behöver förtydligas och även inkludera ett uppdrag att stimulera barns språkutveckling utifrån ett integrationsperspektiv vill utskottet anföra följande. Utskottet ser positivt på den verksamhet som öppna förskolor bedriver men ser inget behov av att vidta några åtgärder. Utskottet ser fram emot slutredovisningen av satsningen Öppen förskola för språk och integration som syftar till att påskynda etableringen för utrikes födda kvinnor och öka deltagandet i förskolan . Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2020/21:1832 (SD) yrkande 78 och 2020/21:1934 (SD) yrkande 19. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under riksmötena /19 och 2019/20 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU1, 2018/19:UbU7 och 2019/20:UbU8, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Kvalitet och förutsättningar i förskolan, punkt 1 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:1544 av (M), 2020/21:1993 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:3274 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 7. En tillgänglig förskola med god kvalitet och höga pedagogiska ambitioner är en mycket bra grund för fortsatt lärande. har förskolan prioriterats allt högre och detta har framför allt visat sig genom de utökade uppdragen och höjda kraven som lagts på verksamheten. Tyvärr har inte alltid satsningarna avspeglats i budgetförslag och förutsättningar som getts svensk förskola. Alla barn i ska ha tillgång till en bra förskola oavsett var i landet man bor och därför krävs en bred utredning om förskolans faktiska förutsättningar att erbjuda en likvärdig utbildning. Det är hög tid att regeringen tillsätter en sådan utredning. Kvalitet och förutsättningar i förskolan, punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3274 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:1544 av (M), 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2020/21:1993 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 15. Alla barn ska få utvecklas precis som de vill, oavsett de könsstereotyper som finns. Vi vill att alla pedagoger och förskolor aktivt arbetar med genuspedagogik och mot hedersrelaterade normer. Tidiga insatser på förskolan är viktigt i syfte att förebygga stereotypa könsroller likväl som att motverka hedersrelaterat våld och förtryck och därmed skapa ökade förutsättningar för jämställdhet för alla. Ett jämställdhetsarbete som inkluderar frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck ska därför genomsyra all förskoleverksamhet. Ett aktivt arbete på förskolan är även avgörande för att tidigt identifiera de barn som far illa och om möjligt vidta aktiva åtgärder för att förändra och, i de fall det krävs, ge barnet skydd och stöd. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att utveckla utbildningar och stödmaterial med inriktning på förskolan och övriga åtgärder enligt det som anförs ovan. Pedagogisk personal i förskolan, punkt 2 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 8. Vi anser att det ska ställas krav på den pedagogiska omsorgen att följa läroplanen och vara underställd en förskola för utbildning och pedagogisk ledning. Vi är också starkt kritiska till att huvudmän anställer personal som helt saknar adekvat utbildning vid tillsättning av pedagogiska tjänster i förskolan. Behovet av att prioritera den pedagogiska personalens utbildningsnivå i förskolan måste adresseras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Språkfrågor m.m., punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:1993 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 3. Vi vill att en kartläggning av barnens språkutveckling genomförs från det år barnet fyller . Med denna screening ökar förskolans möjligheter att sätta in rätt insatser i rätt tid. Screeningen ska också vara en utgångspunkt för att planera lämpliga insatser. Det är av största vikt att screeningen görs utifrån förskolans förutsättningar och uppdrag och att screeningen blir ett lättanvänt verktyg för förskollärarna att använda sig av i undervisningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Språkfrågor m.m., punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:1993 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 9. En sexåring ska när eleven börjar förskoleklass ha ett ordförråd om ca 8 000 svenska ord. I en undersökning genomförd i visade det sig att vissa barn med utländsk bakgrund hade så få ord som 2 000 i sitt ordförråd. Med dessa förutsättningar blir det svårt att ta sig an förskoleklassen följt av . Vi föreslår därför att närmast berörd myndighet får i uppdrag att kartlägga ordförrådet hos barn i förskolan och då med fokus på statistik och underlag gällande ordförrådet hos barn med utländsk bakgrund. Detta för att rätt insatser och åtgärder ska kunna sättas in i ett så tidigt skede som möjligt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Språkfrågor m.m., punkt 3 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:1993 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 9. Vi menar att det är av stor vikt att stärka det svenska språkets ställning i förskolan, och då med särskilt fokus på förskolor i utsatta områden. För att säkerställa att fler barn får gå i förskolan och stärka förskolans integrationspotential ser vi ett behov av ett flertal reformer. Dels vill vi göra den allmänna förskolan obligatorisk för att fånga upp den begränsade grupp av femåringar som inte deltar i förskolans verksamhet. Dels vill vi att förskolans läroplan ska ändras så att det tydligt framgår att barnens utveckling av det svenska språket ska prioriteras. Självfallet ska barnen även fortsättningsvis få möjlighet att utveckla sitt modersmål i de fall det inte är svenska, men huvudfokus ska vara att de lär sig kommunicera på sitt nya hemlands språk. Vi vill även genomföra en nationell kartläggning av ordförrådet hos barn med utländsk bakgrund. Det skulle bidra med viktig kunskap som hade kunnat främja vidare forskning, studier och utvecklande av språkfrämjande metoder. Trots att förskolan har i tydligt uppdrag att stimulera barnets språkutveckling i svenska och trots att läroplanen ställer höga krav på att barnet ska kunna kommunicera saknas det tydliga riktlinjer för vad som anses vara en acceptabel nivå när det gäller färdigheter i det svenska språket för barn i förskolan. Ambitionerna för lärande i förskolan måste höjas, och viktigast är att sätta det svenska språket först. Vi vill därför införa konkreta mål för barns färdigheter i det svenska språket, bl.a. att fastställa vad som ska anses vara en acceptabel respektive god nivå vad gäller förskolebarnens ordförråd. Förskolan ska ha i uppdrag att särskilt prioritera språkfrämjande insatser för de barn som inte besitter en acceptabel nivå i det svenska språket. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Rätt till förskola, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 11. drabbades och världen av en pandemi på grund av coronaviruset. som uppmanade till distansering och att stanna hemma vid minsta symptom var landets förskolor fortsatt tvingade att ta emot barn minst i enlighet med rådande lagstiftning. Vi föreslår att huvudmannen bör kunna ta initiativ till att rätten till förskola för barn vars vårdnadshavare är arbetssökande eller föräldralediga (8 kap. 6 § skollagen) inte ska tillämpas , och detta beslut ska kunna gälla så länge som allmän smittspridning råder enligt och/eller så länge som Arbetsförmedlingen har paus för aktivitetsrapportering för arbetssökande och bedriver utbildning och andra gruppaktiviteter på distans. Detta innebär att friska barn, som normalt vistas på förskolan upp till (eller mer i de fall huvudmannen lokalt beslutat om längre vistelsetid) till vårdnadshavare som är arbetssökande eller föräldralediga, i stället stannar hemma vilket innebär ett minskat tryck på barnomsorgen och en minskad risk för smittspridning. Undantag gäller som vanligt för exempelvis barn med speciella behov, vårdnadshavare med funktionsvariation m.m. i samråd med huvudmannen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Rätt till förskola, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 20. Förskolan är en viktig plats för barns lärande och utveckling. Tidiga utbildningsinsatser är kostnadseffektiva och ju yngre barnen är när insatserna sätts in desto större kompensatorisk effekt har de. Därför är det viktigt att s.k. papperslösas barn tidigt får tillgång till förskola. Jag anser att utvärderingen av lagändringen bör inkludera en översyn av papperslösas rätt att gå i förskola. Regeringen bör i utvärderingen av lagändring även utreda behovet av att ge papperslösa barn rätt att gå i förskola. Annan pedagogisk verksamhet, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 78, 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 5. Kraven på pedagogisk omsorg är både få och otydliga. Enligt den senaste kartläggningen framgår det att förskolor i vissa kommuner har omvandlats till pedagogisk omsorg för att slippa de högre kraven som ställs på förskoleverksamhet. Detta är en utveckling som vi ställer sig oss skarpt kritiska till och föreslår därför att det bör ställas krav på större likvärdighet mellan förskola och pedagogisk omsorg. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Annan pedagogisk verksamhet, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 78 och 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 5. Den öppna förskolan spelar en mycket stor roll för integrationen och är för många nyanlända föräldrar den första kontakten med andra föräldrar och vårdnadshavare. Öppna förskolans uppdrag behöver därför förtydligas generellt och även inkludera ett uppdrag att stimulera barns språkutveckling. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Annan pedagogisk verksamhet, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 78, 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 12. För att uppnå likvärdig kvalitetsgranskning vill jag att regeringen ger Skolinspektionen i uppdrag att granska pedagogisk omsorg med enskild huvudman i stället för respektive kommun som . Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU7 och 2019/20:UbU8. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU7 och 2019/20:UbU8. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU7 och 2019/20:UbU8. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU1, 2018/19:UbU7 och 2019/20:UbU8. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (L) (L) och (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU7 och 2019/20:UbU8. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:306 av m.fl. (V): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i utvärderingen av lagändring även ska utreda behovet av att ge papperslösa rätt att gå i förskola och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:481 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barnomsorgspengen också ska gälla för vård av egna barn och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:744 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1544 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att blöjor inte ska ingå i avgiften för förskoleplats och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1555 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1832 av m.fl. (SD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorgspeng för omsorg om egna barn och tillkännager detta för regeringen. 76.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta nationella riktlinjer för pedagogisk omsorg och tillkännager detta för regeringen. 78.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga den öppna förskolans uppdrag och inkludera ett uppdrag att stimulera barns språkutveckling och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1934 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all undervisning inom förskolan ska vara evidensbaserad samt att politiska trender eller genusstyrande verksamhet som den ser ut inte ska förekomma och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att använda det svenska språket i förskolan och att all förskolepersonal ska ha certifiering i svenska språket för att få anställning, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att närmast berörd myndighet bör få i uppdrag att kartlägga ordförrådet hos barn i förskolan, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förskola för en lyckad integration och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter till heltidsanställning och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa karensavdraget för förskolepersonal och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta nationella riktlinjer för pedagogisk omsorg och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en maxgräns på fem barn per förskolepersonal och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt fokusera på och aktivt verka för att förbättra förskolepersonalens arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt fokusera på och aktivt verka för att förbättra förskolebarnens vistelsemiljö och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastställa regelverk för det pedagogiska uterummet och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga den öppna förskolans uppdrag och inkludera ett uppdrag att stimulera barns språkutveckling och tillkännager detta för regeringen.