bet · H901NU8 · 2021-10-21 00:00:00 — Kommissionen tar exempelvis upp vägnätet och transporter i meddelandet, men vi anser att mer fokus bör ligga på bilens fortsatta betydelse som transportmedel för landsbygden, i synnerhet i glesbygder med stora avstånd där kollektivtrafiken inte är ett gångbart alternativ. I ett land som geografiskt är så vidsträckt som kortar även flyget ned avstånden mellan olika delar av landet. Där ser vi en framtid med elflyg som en fortsatt naturlig del av landsbygdens och glesbygdens sammanlänkande. Därtill menar vi att vad som ska anses vara rimliga priser i kollektivtrafiken inte rimligtvis är en fråga för EU-nivån. Den gemensamma jordbrukspolitiken har en viktig roll att spela i landsbygdernas utveckling men även i detta fall känner vi en oro för en utveckling som går mot ökad detaljreglering. Vi vill i detta avseende också påminna om att vi motsätter oss den europeiska pelaren för sociala rättigheter och anser att den inte hör hemma i översynen av EU:s regionalpolitik varför vi starkt ifrågasätter kommissionens formuleringar som antyder att den sociala pelaren ska vävas in i landsbygdspolitiken. Vi anser inte att det hör hemma i detta sammanhang. Skogen skiljer sig markant åt mellan medlemsländerna. Skogspolitiken visar tydligt på att den nationella beslutskompetensen därför är avgörande. Det finns ett antal aktuella förslag på EU-nivå som i sak är skadliga för svensk skogspolitik, exempelvis frågan om taxonomi, Lulucf, RED II, och . Vi menar att det behövs en större förankring både på EU-nivån och på den nationella nivån för bättre förståelse för olikheter vad gäller de olika medlemsstaternas skogspolitik för rekreation och hållbart brukande. Vi anser dessutom att det saknas tydliga konsekvensbeskrivningar för de flesta lagstiftningsförslag eller åtgärder som berör skogen. Vi vill i detta sammanhang därför betona betydelsen av att medlemsstaterna är och bör förbli självbestämmande när det gäller att utforma och genomföra sin nationella skogspolitik. Vi ser det därför som obestridligt att kommande förslag till regelverk och åtgärder ska respektera den nationella skogskompetensen. Kommissionen bör vidare undvika att göra andra tolkningar än vad medlemsstaterna avser med regler och åtgärder, t.ex. i fallet med taxonomin där alltför snäva definitioner riskerar att vara kontraproduktiva i arbetet med omställningen mot en hållbar utveckling. Växande skogar spelar stor roll som kolsänka. Det är därför avgörande att man kan driva upp nya skogsplantor som kan bidra till klimatnyttan. I detta fall är torv en mycket viktig ingrediens som används för att driva upp ca 380 miljoner skogsplantor. Vidare är svensk torv en huvudingrediens i de jordblandningar som används för plantor till handelsträdgårdar. är självförsörjande på odlingstorv. Att driva upp 380 miljoner skogsplantor kräver ett odlingssubstrat där torven är huvudingrediens och finns inga inhemska alternativ till torven som dessutom är mycket efterfrågat i hela EU. Svensk torv används bara i liten del som bränsle och då är dess egenskap att vara lagringsbar viktigt. Vi motsätter oss därför åtgärder som rör torv som kan komma att äventyra skogens tillväxt och som riskerar att göra beroende av importerad torv från länder utanför EU med oklara hållbarhetskrav. Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 – motiveringen (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi menar att det är viktigt att inte generalisera för mycket när det kommer till att beskriva de olika typer av landsbygdsområden och deras utmaningar då förutsättningarna för de olika landsbygdsregionerna varierar mycket, såväl nationellt som inom hela unionen. Kommuner i norra inland har sannolikt helt andra förutsättningar än landsbygdskommuner i eller för den delen landsbygdsregioner i olika perifera områden i unionen. När det gäller åtgärdsområdet Sammanlänkade landsbygdsområden anser vi att kommissionen lägger för stor tyngd på att landsbygdsområdena måste vara väl sammanlänkade både med varandra och med stadsperifera områden och stadsområden för att de ska kunna fortsätta att utvecklas. Givet de stora avstånd som präglar inte minst inland där det knappt går att vara sammanlänkad med grannkommunen, än mindre en större stad som kanske ligger mer än är detta problematiskt ur ett svenskt perspektiv. På många håll gör kombinationen lågt befolkningsunderlag och långa avstånd det mer eller mindre orimligt att tillgodose transportbehoven på annat sätt än med egen bil. Detta utesluter inte att det som kommissionen anger i meddelandet är bra där förutsättningarna finns men ur en svensk synvinkel menar vi att väginfrastruktur och behovet av egen bil bör belysas bättre, liksom flygets betydelse. I fråga om åtgärdsområdet Resilienta landsbygdsområden som främjar välbefinnande ger formuleringar om ”att bevara naturresurser, återställa landskap” och ”skapa landsbygdsområden som främjar välbefinnande” sken av att man vill förvandla landsbygdsområdena till rekreativa parker för storstadsbor eller till och med rena reservat. Det är förstås viktigt att skydda naturen inom EU men syftet får exempelvis inte vara att begränsa svenskt skogsbruk eller annan industri. En rimlig hållning enligt vår mening är att naturresurserna måste få brukas och exploateras med respekt för det nationella självbestämmandet, inte minst över skogspolitiken. Detta är en viktig aspekt om det ska vara möjligt att bo och verka på landsbygderna vilket i sin tur i hög grad bidrar till att främja välbefinnandet. Slutligen är vi försiktigt positiva till åtgärder för kolinlagring på jordbruksmark. motsätter vi oss sådana åtgärder som bidrar till minskat brukande av marken i då detta leder till ökad import och därigenom högre miljöbelastning och minskad självförsörjningsgrad. Beträffande skog på dikad torvmark anser vi att det i de flesta fall är olämpligt att fylla igen dikena eftersom den minskade tillväxt det resulterar i leder till sänkt kolupptagningsförmåga. Ytterligare en punkt som vi är kritiska till är kommissionens hänvisningar till den sociala pelaren. Vi vill i detta avseende påminna om att vi motsätter oss den europeiska pelaren för sociala rättigheter och anser att den inte hör hemma i översynen av EU:s regionalpolitik. Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 – motiveringen (C) av (C) och (C). Vi välkomnar kommissionens initiativ och meddelande om en långsiktig vision för unionens landsbygdsområden. Det finns områden som även vi anser är särskilt viktiga att lyfta fram – nämligen att beslut och åtgärder som rör landsbygdsfrågor måste inkludera det faktum att landsbygder inte ser likadana ut överallt. I skiljer sig landsbygdsområden åt väsentligt – inte minst när det kommer till avstånd och invånarantal. I sammanhanget är det också viktigt att betona att transportmöjligheterna ser väldigt olika ut. På vissa håll finns inte ens en tillstymmelse till kollektivtrafik med tåg eller buss och av den anledningen är bil, lastbil och flyg viktiga för att kunna bo, leva och driva företag i området. Målet är naturligtvis att dessa transporter ska ställa om och bli mer klimatanpassade, men det måste vara oomtvistat att de har en viktig roll att fylla. Vad gäller förslag på lagstiftning och andra åtgärder vill vi poängtera vikten av att detaljstyrningen från EU minskar eftersom den administrativa bördan ständigt växer för både myndigheter och företag, något som hämmar möjligheten för regioner och landsbygder i hela EU att utvecklas. Dessutom är det viktigt att betona att skogspolitiken inte ska styras från EU – den är och ska fortsätta vara en nationell fråga. ligger ett flertal förslag på åtgärder på EU:s bord, förslag som i sin tur påverkar det svenska skogsbruket och skogsindustrin negativt (som exempelvis EU:s taxonomiförordning, bestämmelser om utsläpp från markanvändning och skogsstrategi). Synen på skogen skiljer sig markant åt mellan olika medlemsländer, och i är skogen inte enbart en rekreationsplats utan även ett viktigt fundament för svensk basindustri som också bidrar till den viktiga klimatomställningen. Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 – motiveringen (L) av (L). Den påbörjade översynen av åtgärder på EU-nivå för att främja blomstrande landsbygdsregioner i EU är en bra början. Jag vill i detta sammanhang framhålla att skattepengar inom unionen måste användas effektivt på platser där det behövs mest och kräva en motprestation. Hela unionen gynnas om alla delar av EU växer ekonomiskt och därför måste de ekonomiska bidragen i större utsträckning gå till investeringar i de fattigaste länderna inom unionen. Satsningarna ska gå till projekt med tydligt europeiskt mervärde så som gränsöverskridande infrastruktur. Stöd som går till medlemsländer på nationell nivå genom EU:s olika fonder behöver minska, men delar av det stöd som kvarstår ska gå direkt till den regionala eller lokala nivån. Det ska även kunna vara möjligt att ge EU-stöd direkt till organisationer som är verksamma i civilsamhället och som driver projekt i linje med målen för fonderna. För att se till att så många människor som möjligt i EU bidrar behöver vi samhällen som håller ihop och en fungerande välfärd. I allt väsentligt ligger ansvaret för välfärdspolitiken på nationell nivå, men EU:s sociala pelare slår fast ett antal minimirättigheter som rör utbildning, a-kassa, sjukförsäkring, barnomsorg, omställning och vård för alla medborgare. Pelaren ska fungera som påtryckningsmekanism som får medlemsländerna att genomföra nödvändiga reformer. Här anser jag att kommissionen kunde haft ett större fokus på utanförskapet inom unionen. Förteckning över behandlade förslag Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt En långsiktig vision för – för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden (COM(2021) 345). presenterade kommissionen meddelandet En långsiktig vision för - för starkare, sammanlänkade, resilienta - det vill säga långsiktigt uthålliga - och välmående landsbygdsområden . har fått i uppdrag att lämna ett utlåtande till kammaren över detta EU-dokument, och det är det vi gör här . Efter beslutet i kammaren skickar utlåtandet för kännedom till och till . Vi instämmer i kommissionens syn på att ingen människa eller plats ska lämnas utanför den utveckling som EU erbjuder. Landsbygdssamhällena har en viktig roll i att bygga EU:s framtid, och de bör ges en starkare röst och bättre möjligheter att utvecklas. Hur detta sedan ska göras råder det med all säkerhet olika åsikter om. För oss moderater är det oerhört viktigt att politiken bygger på att skapa tillväxt för att utveckling ska kunna ske. Därför vill vi se ett fokus på stärkt konkurrenskraft genom att produkter och tjänster är och fortsätter vara attraktiva och står sig väl för att attrahera köpare. På så sätt ökar vi välfärden och möjligheten att leva i hela landet. I den delen delar vi också kommissionens uppfattning att det inte går att se landsbygd som en helhet. Det är därför viktigt att man från europeiskt perspektiv ser de enskilda och olika ländernas förutsättningar. Här i till exempel finns stora skillnader mellan olika landsbygder. Därför måste en nationell landkännedom ligga till grund för olika åtgärder, och förslag bör utformas på ett sådant sätt att de inte ger upphov till snedfördelning. Det måste vara möjligt att leva i alla delar av unionen. Kommissionen tar till exempel upp vägnätet och transporter i meddelandet. Vi vill för vår del framhålla bilens fortsatta betydelse som transportmedel för landsbygden, i synnerhet i glesbygder med stora avstånd där kollektivtrafiken saknas eller inte är ett alternativ. Bilen är väsentlig för att kunna ta sig dit man ska. I det sammanhanget menar vi att vad som ska anses vara rimliga priser i kollektivtrafiken inte rimligtvis är en fråga för EU-nivån. Det är här man blir lite orolig, då skrivningar på den detaljnivån inte hör hemma på EU-nivån utan i våra regioner och kommuner. Kommissionen skriver om sammanlänkande av landsbygdsområden och stadsområden. Det behöver vi även inom vårt eget land. Det är oerhört viktigt för ett land som geografiskt är så vidsträckt som vårt att vi kan korta restider med flyg, inte minst för att ge möjligheter för besöksnäring och affärsresande, men även för familjeband. ser en framtid med elflyg som behöver fortsätta att vara en naturlig del av landsbygds- och glesbygdssammanlänkandet. Den gemensamma jordbrukspolitiken har en viktig roll att spela i landsbygdernas utveckling. Men även i detta fall känner vi en oro för utvecklingen, som går mot ökad detaljreglering. Vi vill i detta avseende också påminna om att vi motsätter oss den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Vi anser inte att den hör hemma i översynen av EU:s regionalpolitik. Det är också därför vi starkt ifrågasätter kommissionens formuleringar som antyder att den sociala pelaren ska vävas in i landsbygdspolitiken. Vi anser inte att den hör hemma i detta sammanhang. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 Skogen skiljer sig markant åt mellan medlemsländerna. Skogspolitiken visar tydligt på att den nationella beslutskompetensen därför är avgörande. Det finns ett antal förslag på EU-nivå som i sak är skadliga för svensk skogspolitik. Exempel på det är taxonomi, LULUCF, RED II, och . Vi menar att det behövs en större förankring på både EU-nivån och den nationella nivån för bättre förståelse för olikheter vad gäller olika medlemsstaters skogspolitik för rekreation och hållbart brukande. Vi tycker också att det saknas tydliga konsekvensbeskrivningar för de flesta lagstiftningsförslag eller åtgärder som berör skogen. Vi vill därför betona betydelsen av att medlemsstater är och bör förbli självbestämmande när det gäller att utforma och genomföra sin nationella skogspolitik. Vi ser det därför som obestridligt att kommande förslag till regelverk och åtgärder ska respektera den nationella skogskompetensen. Kommissionen behöver som vi ser det både vara väl insatt i medlemsstaternas olika funktioner och inte göra andra tolkningar än vad medlemsstaterna avser med regler och åtgärder. Till exempel blir detta tydligt i fallet med taxonomin, där alltför snäva definitioner riskerar att vara kontraproduktiva i arbetet med omställningen mot en hållbar utveckling. Det är viktigt att detaljreglering på EU-nivå undviks där nationella lösningar är mer ändamålsenliga, kostnadseffektiva och proportionella. Det är vidare viktigt att åtgärderna inte leder till detaljstyrning av nationella myndigheters verksamhet eller till ökade administrativa bördor för myndigheter och för företag. Vi förespråkar en budgetrestriktiv hållning där förslag som har budgetära konsekvenser ska finansieras genom en omprioritering inom befintliga ramar, såväl inom den fleråriga budgetramen som i statsbudgeten. Initiativen bör genomföras på ett samhällsekonomiskt effektivt och inkluderande sätt inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser, och vi motsätter oss också tvingande åtgärder. En långsiktig vision för innehåller platser som är engagerade aktörer som ska tillhandahålla livsmedelstrygghet, ekonomi, varor och tjänster blomstrande källor av natur platser som drar full fördel av digital innovation platser med entreprenörsinriktade, innovativa och kompetenta människor levande platser med effektiva och tillgängliga tjänster platser som präglas av mångfald STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 att förebygga och skapa motståndskraft mot katastrofer och kriser långsiktigt uthålliga landsbygdsområden och starkare landsbygdsområden innefattande att tillgången till vatten, sanitet, hälso- och sjukvård, energi, transporter, finansiella tjänster, digital kommunikation ska kunna garanteras. Detta kan vi absolut skriva under på övergripande. Men vi vill också se vad det kommer att innebära konkret när förslagen kommer fram. Regeringen skriver att den avser att ta ställning till varje enskilt förslag allteftersom kommissionen presenterar och konkretiserar förslagen till åtgärder. Regeringen uttrycker att det inte ska gå mot detaljstyrning och administrativa bördor. Det är bra, och det är viktigt. Vi kommer att följa upp att så inte sker. Vi kommer mycket noga att följa alla grundvärden med ekonomiska aspekter och de bördor och administrativa detaljer vi oroas för. Vi har med detta framfört de kritiska punkter som vi ser har tagit vägar i som är oönskade. Vi vill redan på den här nivån förekomma med att vara tydliga med vilken resa vi ser framåt med att ländernas olikheter och kunskap och förståelse för länders egen kompetenskunskap ska tas till vara innan beslut fattas. Jag vill med detta yrka bifall till motivreservation 1 som är skriven av och . körde jag långtradare i . Mitt jobb tog mig till i norr och i söder. Det tog mig till länder som vi länge betraktat som väst och länder österut som fram tills alldeles legat bakom järnridån. Under några intensiva år, innan svensk åkerinäring blev fullkomligt utkonkurrerad, hann jag med att köra lastbil i mer än 20 länder, alla med sin unika särprägel och charm. hade jag kommit hem från en längre vistelse i , ett land på andra sidan jordklotet där jag också tog mitt första lastbilskort. Det är ett land som med sin vidsträckta och otillgängliga outback faktiskt - trots att det ligger så ohyggligt långt bort och har så väsensskilt annorlunda klimat och fauna - i vissa avseenden har fler likheter med delar av glesbygd än vad landsbygden i många av våra EU-grannländer har. Jag kunde då jag körde långtradare börja min vecka i , ta färjan till , köra igenom och för att fortsätta till för att lossa. Därefter kunde resan gå vidare till där jag kunde hämta ett lass som jag körde med genom , och innan jag lossade det i . Väl i kunde jag hämta ett nytt lass, med slutdestination i . Ofta var det inte så. Ofta handlade det om snabba resor tur och retur från till länder som , , eller . Inte sällan var det stressigt, och ofta var det monotont. Men en sak kan jag försäkra er, och det är att jag har sett alla möjliga europeiska landskap rulla förbi utanför lastbilshytten på ett sätt som jag tror att få andra i denna församling har gjort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 Det var lärorikt. Jag lärde mig verkligen att uppskatta vad de olika länderna hade att erbjuda, från slingriga serpentinvägar i vingårdarnas till vänstertrafikvägar mellan hedar fulla med får i norra , från bergen i till ett flackt jordbruksland i . Skillnaderna var som ni kanske förstår stora, men likheter saknades heller inte. Trots att två decennier av vatten nu har hunnit rinna under broarna sedan jag var en utrikeschaufför tror jag att förhållandena och skillnaderna är snarlika än . Vart vill jag då komma med denna anekdotiska betraktelse ur mitt liv? Jo, herr ålderspresident, det är nämligen så att precis som Jönssonligan har EU en plan, eller snarare en vision. Det är en långsiktig vision som rör . Det kan man ju tycka är bra, och en plan är ju faktiskt bättre än ingenting. Det betyder i alla fall att landsbygdsområdenas utmaningar finns med på dagordningen. Så långt är allt gott. Men det finns också frågetecken eller snarare invändningar, och därav vår motivreservation. EU är stort. Länderna skiljer sig åt. Folktäthet, historia, geografi och kultur gör att vi faktiskt har olika förutsättningar. Ja, till och med inom ett avlångt land som skiljer sig förutsättningarna och utmaningarna åt mellan landsbygdsområden i norr och i söder. Jag tror att det är viktigt att bejaka det. Därför blir en sådan här produkt som EU:s vision för landsbygdsområden lätt lite urvattnad och generell. Det är inte någon kritik i sig utan snarare ett konstaterande. Det finns däremot delar i visionen som förtjänar kritik. Förutom det faktum att motsätter sig kommissionens hänvisningar till den sociala pelaren har vi också invändningar mot exempelvis skrivningar som rör skog och naturresurser värnar om det nationella självbestämmandet gällande brukandet av vår skog och andra naturresurser. Vi anser också att välfärdsfrågor är något vi ska besluta om själva, här i . Därför menar vi att skrivningarna om den europeiska pelaren för sociala rättigheter inte hör hemma i en översyn av EU:s regionalpolitik. Vi har också framfört kritik mot att det i visionen fästs för lite vikt vid bilens och flygets betydelse för att knyta ihop stad och land. är stort, och på sina håll är avstånden gigantiska. Befolkningsunderlaget är på sina håll långt ifrån sådant att det är realistiskt att förlita sig på kollektiva lösningar. Flyget nämns knappt med ett ord i visionen, vilket jag tycker är märkligt. Det talas också alldeles för lite om väginfrastrukturens värde för transporter av människor och gods i EU:s vision för landsbygdsområdena. Betänk att det från orter i norra , som eller , är närmare till närmaste svenska universitetssjukhus. Det är ungefär lika långt som det är från nordvästra hörn till den ukrainska gränsen i sydöstra . Jag tror exempelvis inte att förutsättningarna och villkoren för människor och företag i landsbygd är desamma som i landsbygd. Jag är faktiskt fullständigt övertygad om att skillnaderna är stora. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 Att EU i sin vision talar om att bevara naturresurser, återställa landskap och skapa landsbygdsområden som främjar välbefinnande ger sken av att man vill förvandla landsbygdsområdena till rena reservat eller rekreativa parker för storstadsbor. Det om något är faktiskt lite oroande. Jag hoppas att min oro är obefogad och att detta inte är visionens faktiska intentioner. Bruket av våra naturresurser och entreprenörskap i våra landsbygder är nämligen på många håll en viktig del i att skapa de långa värdekedjor som utgör fundamenten i finansieringen av vårt välfärdssystem. Likaledes är bruket av våra naturresurser en grundförutsättning för att skapa möjligheter till entreprenörskap och tillväxt i våra landsbygder. Detta om något är något som främjar välbefinnande på riktigt. Under mina år som chaufför lastade och lossade jag på många företag långt ifrån storstädernas myller. Det var företag som är okända för många men som tillverkar alltifrån sågade brädor eller metertjocka pappersrullar till fordonskomponenter eller avancerade delar till tillverkningsindustrin. Ofta häpnade man över vilket know-how och vilken kompetens som finns på platser man annars aldrig hade besökt. Som riksdagsledamot i näringsutskottet har man en unik möjlighet att få kännedom om och knyta kontakter med företag ute i landet, långt utanför SL:s linjekarta. Låt mig konstatera att utan människor i vår landsbygd har vi inga lantbrukare, inga skogsbrukare, inga gruvarbetare, inga fjällguider och inga operatörer i vattenkraftverken. Vi har inga landsortsmackar och inga lanthandlar - ingen levande landsbygd. Landsbygdens villkor är därför viktiga och ligger mig varmt om hjärtat. Mycket av det som behöver göras för att stärka vår svenska landsbygd och skapa förutsättningar för regional tillväxt råder vi faktiskt över själva genom beslut som fattas i denna kammare. Att EU sedan har en vision om att stärka landsbygdernas ställning inom hela unionen är naturligtvis inget dåligt i sig. Det betyder dock inte att jag delar uppfattning om allt som står i dokumentet i fråga. Med det sagt, herr ålderspresident, yrkar jag bifall till motivreservation 2 till näringsutskottets utlåtande. Jag vill börja med att yrka bifall till motivreservation 3 från . Kommissionen lyfter i det meddelande vi diskuterar fram landsbygdsområdenas betydelse för den europeiska livsstilen och konstaterar att de senaste årtiondenas sociala och ekonomiska förändringar, exempelvis globaliseringen och urbaniseringen, håller på att förändra landsbygdsområdenas roll och karaktär.