bet · H801UbU19 · 2021-05-21 00:00:00 — Vissa insatser för ökad lärarkompetens Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i skollagen och förslag till lag om ändring i lagen om införande av skollagen. De ändringar som utskottet tillstyrker innebär förändrade bestämmelser i flera frågor som i huvudsak rör lärarkompetens. Det förtydligas att den skyldighet huvudmän inom skolväsendet har att se till att personal ges möjlighet till kompetensutveckling gäller all den verksamhet som huvudmannen är ansvarig för. Vidare ska det kunna inrättas en försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar av personer som ska undervisa i vuxenutbildning i svenska för invandrare och genomföra en högskoleutbildning i svenska som andraspråk eller motsvarande utbildning. Det ska vara möjligt att göra undantag från kraven på legitimation och behörighet för lärare som bedriver viss undervisning inom riksrekryterande utbildning på nationella program i gymnasieskolan. Vidare förlängs den övergångsperiod under vilken det medges undantag från krav på legitimation och behörighet för lärare som bedriver viss undervisning till utgången av . Bestämmelser om registerkontroll i fråga om personer som erbjuds arbete eller på annat sätt är verksamma i vissa delar av skolväsendet ändras, och registerutdrag ska inte längre lämnas utan i stället visas upp. Bestämmelser om registerkontroll ska även omfatta gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Samtliga lagändringar föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, KD, L). Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas i kammaren. Proposition 2020/21:152 Vissa insatser för ökad lärarkompetens. Fem yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Lagförslag om åtgärder för ökad lärarkompetens m.m. Utvidgat område för registerkontroll Huvudmannens ansvar för utbildning 1.Lagförslag om registerkontroll, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Utvidgat område för registerkontroll, punkt 3 (M, SD, KD) 3.Huvudmannens ansvar för utbildning, punkt 4 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser a) att 2 kap. 33 § ska upphöra att gälla, b) att rubriken närmast före 2 kap. 32 och 33 §§ ska utgå, c) att 2 kap. 32 § ska betecknas 2 kap. 33 §, d) 2 kap. 31 §, den nya 2 kap. 33 § och rubriken närmast före 2 kap. 31 §, e) ny 2 kap. 32 § och ny rubrik närmast före den nya 2 kap. 33 §, f) punkt 2 och 3 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. Därmed bifaller proposition 2020/21:152 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2020/21:3896 av m.fl. (SD) och 2020/21:3967 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 1 (M, SD, KD) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800) 2. lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan. Därmed bifaller proposition 2020/21:152 punkterna 1 i denna del och 2. Utvidgat område för registerkontroll 2020/21:3967 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Reservation 2 (M, SD, KD) Huvudmannens ansvar för utbildning 2020/21:3945 av m.fl. (L). Reservation 3 (L) Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L) och (SD). Ärendet och dess beredning I propositionen behandlar regeringen vissa förslag från delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51), som Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U 2016:06) lämnade till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats. De förslag som här behandlas avser utbildningar som kräver specialistkompetens och lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi). I propositionen behandlas även förslag i slutbetänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) från samma utredning. Betänkandet har remissbehandlats. Det förslag som här behandlas avser huvudmannens ansvar för personalens kompetensförsörjning. Under beredningen av dessa betänkanden har det bedömts nödvändigt att göra vissa författningstekniska revideringar av några av utredningens förslag. Fråga har bl.a. uppkommit om det i skollagen (2010:800) ska införas ett bemyndigande för regeringen att meddela undantag från krav på legitimation och behörighet för lärare som ska undervisa på vissa riksrekryterande utbildningar. För att komplettera beredningsunderlaget i denna del har ett antal myndigheter m.fl. fått tillfälle att lämna synpunkter på ett utkast till lagrådsremiss vars innehåll i allt väsentligt överensstämmer med förslagen i denna proposition. En promemoria, Vissa skollagsfrågor – del 4, har utarbetats inom (). Promemorian har remissbehandlats. De förslag som här behandlas avser promemorians förslag om bestämmelserna om registerkontroll i skollagen. Promemorian remitterades 2016, dvs. innan EU:s dataskyddsförordning började tillämpas . Av det skälet har beredningsunderlaget när det gäller förslaget om ett ändrat förfarande för registerkontrollen kompletterats genom att fått tillfälle att lämna synpunkter på ett utkast till lagrådsremiss i denna del. I propositionen behandlas även förslag från delbetänkandet En annan möjlighet till särskilt stöd – Reglering av kommunala resursskolor (SOU 2020:42), som lämnades av Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (dir. 2017:88, 2019:38 och 2020:18) . Det förslag som här behandlas avser en förlängning av giltighetstiden för övergångsbestämmelserna om undantag från krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om betyg i vissa skolformer. I propositionen behandlas även frågan om ett uppdrag att vidta åtgärder för att initiera och stödja utarbetandet av en uppförandekod för skolväsendets behandling av personuppgifter. Denna fråga har tidigare behandlats i propositionen Behandling av personuppgifter på utbildningsområdet (prop. 2017:18:218) samt i slutbetänkande Så stärker vi den personliga integriteten (SOU 2017:52). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. I propositionen lämnar regeringen förslag på några åtgärder som i huvudsak syftar till ökad lärarkompetens. – att det förtydligas att skyldigheten för den som är huvudman inom skolväsendet att se till att personal ges möjligheter till kompetensutveckling gäller all den verksamhet som huvudmannen är ansvarig för – att det ska kunna inrättas en försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar av personer som ska undervisa i vuxenutbildning i svenska för invandrare och genomföra en högskoleutbildning i svenska som andraspråk eller motsvarande utbildning – att det ska vara möjligt att göra undantag från kraven på legitimation och behörighet för lärare som bedriver viss undervisning inom riksrekryterande utbildning på nationella program i gymnasieskolan – att registerkontrollen i fråga om personer som erbjuds arbete eller på annat sätt är verksamma i vissa delar av skolväsendet dels ändras så att registerutdrag inte längre ska lämnas utan i stället visas upp, dels utvidgas så att den omfattar även gymnasieskolan och gymnasiesärskolan – att den övergångsperiod under vilken det medges undantag från krav på legitimation och behörighet för lärare som bedriver viss undervisning förlängs till utgången av . I propositionen lämnas förslag till de lagändringar som behövs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att i det första avsnittet behandla regeringens lagförslag om registerkontroll och motionsyrkanden som handlar om att ska avslå regeringens förslag respektive lämna ett tillkännagivande om detta. Därefter behandlas övriga lagförslag och sist behandlas de motionsyrkanden som samtliga innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till propositionens lagförslag. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen i de delar det avser frågan om registerkontroll vid anställning m.m. i skolan. Därmed avslår motionsyrkanden om att avslå regeringens lagförslag om registerkontroll respektive lämna ett tillkännagivande till regeringen om detta. Jämför reservation 1 (M, SD, KD). En utvidgad registerkontroll som värnar integriteten Den som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet eller inom annan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen ska lämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen. Samma skyldighet gäller för den som erbjuds eller tilldelas arbete inom sådan verksamhet under omständigheter liknande dem som förekommer i ett anställningsförhållande inom verksamheten, om det sker genom uppdrag eller anställning hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksamheten eller anställning inom annan verksamhet. Vidare ska den som genomgår lärar- eller förskollärarutbildning eller yrkesutbildning inom vuxenutbildning och som tilldelas en plats för verksamhetsförlagd del av utbildningen lämna ett registerutdrag. En sista kategori som omfattas av skyldigheten att lämna registerutdrag är den som genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program tilldelas plats för arbetspraktik eller annan programinsats inom verksamheten. Utdraget ur belastningsregistret ska vara högst gammalt. Det ska i förekommande fall innehålla uppgifter om domar, beslut eller strafförelägganden där påföljd dömts ut eller åtalsunderlåtelse meddelats för mord, dråp, grov misshandel, människorov och grovt rån samt sexualbrott och barnpornografibrott. Den som inte har lämnat registerutdrag får inte anställas, anlitas eller tas emot i verksamheten. Den som erbjuds en förnyad anställning hos samma arbetsgivare eller en förnyad möjlighet att arbeta, genomföra verksamhetsförlagd del av en utbildning eller delta i en programinsats i verksamheten får dock anställas, anlitas eller tas emot utan att han eller hon lämnat ett registerutdrag. Vidare har den som lämnat ett registerutdrag möjlighet att på begäran få det återlämnat i original. De berörda bestämmelserna finns i 2 kap. 31–33 §§ skollagen samt 22 § tredje stycket förordningen (1999:1134) om belastningsregister. Det ska räcka med att visa upp registerutdraget Regeringen föreslår att tillvägagångssättet för registerkontroll enligt skollagen ändras så att den som omfattas av registerkontrollen ska visa upp ett registerutdrag i stället för att lämna ett sådant utdrag. En kontroll av ett registerutdrag ska dokumenteras genom en anteckning om att utdraget har visats upp. Anteckningen ska göras av den inom verksamheten som beslutar om att anställa, anlita eller ta emot någon. Någon annan dokumentation om kontrollen får inte göras. En upplysningsbestämmelse om att regeringen meddelar föreskrifter om innehållet i registerutdraget tas bort. Skälen för regeringens förslag Regeringen anger att när bestämmelserna om obligatorisk registerkontroll till skydd för barn och elever inom skolväsendet infördes ansågs skyldigheten att lämna ett registerutdrag motiverad av behovet av att i efterhand kunna kontrollera att handläggningen varit korrekt och att utdragets innehåll inte varit förvanskat (prop. 1999/2000:123, s. 19 f.). Frågan om ett registerutdrag ska lämnas in eller endast visas upp diskuterades utförligt i förarbetena till lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn, en lag med ett mycket vidare tillämpningsområde än skollagen i fråga om registerkontroll. Regeringen anger att det finns ett fortsatt behov av en sådan obligatorisk registerkontroll till skydd för barn och elever inom skolväsendet som föreskrivs men att hanteringen bör ta större hänsyn till personlig integritet. Enligt regeringens uppfattning finns det skäl att välja motsvarande reglering som i lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn för den registerkontroll som ska göras enligt skollagen. Bedömningen att spridningen av uppgifter ur belastningsregistret bör begränsas i så stor utsträckning som möjligt är väl motiverad även inom skolväsendet. Regeringen bedömer att dokumentationen av att registerkontroll utförts kommer att vara ett tillräckligt underlag för att vid tillsyn kunna granska att kontrollen utförts. Regeringen anger vidare att den inte anser att det finns skäl att låta även skolskjutspersonal omfattas av skollagens bestämmelser om registerkontroll. Den som anlitas för en sådan tjänst är enligt lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn skyldig att visa upp ett registerutdrag om arbetsgivaren begär det. Regeringen anger att det finns rättslig grund i dataskyddsförordningen för den personuppgiftsbehandling som en skyldighet att göra anteckning om att registerutdrag visats upp kan medföra. Registerkontroll ska vara obligatorisk även inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Regeringen föreslår att de föreslagna bestämmelserna i skollagen om ett ändrat tillvägagångssätt för registerkontroll ska gälla även inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Kravet på registerkontroll ska alltså gälla även personer som erbjuds eller tilldelas anställning, arbete eller plats för verksamhetsförlagd utbildning inom någon av de skolformerna eller som tilldelas plats där för arbetspraktik eller andra programinsatser inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program. Skälen för regeringens förslag Skollagens bestämmelser om obligatorisk registerkontroll gäller inte i skolformerna gymnasieskola och gymnasiesärskola. Där gäller i stället lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn, som har ett mycket vidare tillämpningsområde än skollagen. Enligt regeringen är det en självklarhet att alla barn ska erbjudas en skolmiljö som är så säker och trygg som möjligt. Regeringen anger att ungdomar i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör ha samma skydd som barn i andra skolformer och menar att en obligatorisk registerkontroll inom dessa skolformer skulle stärka skyddet för dessa ungdomar. Avgörande för om den obligatoriska registerkontrollen enligt skollagen ska omfatta även gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är avvägningen mellan å ena sidan intresset av att minska riskerna för övergrepp och å andra sidan skyddet för den personliga integriteten. Regeringen bedömer att den inskränkning i den personliga integriteten som införandet av en obligatorisk registerkontroll skulle innebära i förhållande till gällande rätt är förhållandevis begränsad. Sammantaget har skälen för att skollagens regler om registerkontroll även ska gälla inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan sådan tyngd att den inskränkning av den personliga integriteten som en obligatorisk registerkontroll innebär bör accepteras. De bestämmelser om registerkontroll som finns i skollagen omfattar inte bara den som erbjuds anställning utan även uppdragstagare och personer som är anställda hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksamheten. Detta gäller under förutsättning att de erbjuds eller tilldelas arbete inom verksamheten under omständigheter liknande dem som förekommer i ett anställningsförfarande inom denna. Ett annat sätt att uttrycka detta är att det hade varit ett alternativ att i stället anställa personal för att utföra arbetet. Det finns ytterligare två andra kategorier som omfattas av bestämmelserna om registerkontroll: dels studerande vid lärar- eller förskollärarutbildning eller yrkesutbildning inom vuxenutbildning som tilldelats plats för verksamhetsförlagd utbildning, dels de som gör praktik eller annan insats inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program. Kraven på registerkontroll i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör omfatta motsvarande kategorier av personer som anställs, anlitas eller tas emot. Däremot anser regeringen att handledare för elever som deltar i arbetsplatsförlagt lärande inte bör omfattas. Att göra en registerkontroll av handledaren utan att också kontrollera annan personal på arbetsplatsen framstår som en ineffektiv åtgärd för att säkerställa en säker och trygg miljö för eleverna. De fördelar som det skulle innebära ur ett elevsäkerhetsperspektiv att införa obligatorisk registerkontroll av enbart handledaren kan inte anses uppväga det intrång i den personliga integriteten som en sådan kontroll utgör. Att utsträcka registerkontrollen till annan personal vid de arbetsplatser där elever tas emot är enligt regeringens uppfattning att gå för långt. Därför bedömer regeringen att varken handledare eller annan personal på arbetsplatser där elever genomför arbetsplatsförlagt lärande bör omfattas av den obligatoriska registerkontrollen. I de fall en elev tas emot hos en ensamföretagare kan det anses tillräckligt att huvudmannen på eget initiativ kan begära att få se ett registerutdrag med stöd av lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn, under förutsättning att eleven ännu inte fyllt . I kommittémotion 2020/21:3896 av m.fl. (SD) begär motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om att registerutdrag ska lämnas in och arkiveras. Motionärerna menar att begäran om inlämnat registerutdrag är en viktig del av skolans säkerhetsarbete och att barnperspektivet bör vara det avgörande i frågan om registerutdrag. I kommittémotion 2020/21:3967 av m.fl. (KD) yrkande 1 begär motionärerna att avslår regeringens förslag i den del det innebär att registerutdrag inte längre ska överlämnas. Motionärerna anser att barnens trygghet bör väga tyngre än hänsyn till integriteten för den som återfinns i belastningsregistret och den administration som uppstår hos huvudmännen när registerutdrag överlämnas. Alla barn och elever ska erbjudas en så säker och trygg skolmiljö som möjligt. Lagstiftning om registerkontroll för att skydda barn och elever mot övergrepp är därför mycket viktig. Regeringen föreslår nu ett antal förändringar i den nuvarande regleringen om registerkontroll i skollagen där den huvudsakliga ändringen är förslaget att det fortsättningsvis ska gälla att ett registerutdrag ska visas upp i stället för att lämnas. Skälet är att större hänsyn därigenom kan tas till den personliga integriteten för den person som omfattas av skollagens reglering om registerkontroll. Utskottet konstaterar att i lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn gäller redan att ett registerutdrag ska visas upp. Till skillnad mot motionärerna menar utskottet att den föreslagna ändringen i skollagen inte innebär någon skillnad i hur barnens trygghet beaktas. Utskottet anser att regeringens förslag till ändringar i bestämmelserna i skollagen om registerkontroll är väl avvägda och ställer sig därmed bakom förslaget. Utskottet instämmer således i regeringens förslag i propositionen om registerkontroll i skollagen och tillstyrker därmed propositionen i denna del och avstyrker motionerna 2020/21:3896 (SD) och 2020/21:3967 (KD) yrkande 1. Lagförslag om åtgärder för ökad lärarkompetens m.m. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen i de delar det avser frågor om åtgärder för ökad lärarkompetens. antar även regeringens förslag till lag om ändring i lagen om införande av skollagen som innebär en förlängning av övergångsperioden för undantag från krav på legitimation och behörighet för lärare som bedriver viss undervisning. Huvudmannens ansvar för personalens kompetensutveckling förtydligas Huvudmannen har enligt skollagen en skyldighet att se till att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling och att förskollärare, lärare och annan personal vid förskole- och skolenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet (2 kap. 34 §). Ansvaret innebär att huvudmannen ska ge den personal som har hand om utbildningen förutsättningar, bl.a. ekonomiskt och tidsmässigt, för kompetensutveckling. Kravet på nödvändiga insikter innebär att huvudmannen ska möjliggöra för all personal vid förskole- och skolenheterna att få kunskap om de relevanta föreskrifterna. Bestämmelserna omfattar såväl offentliga som enskilda huvudmän, alla skolformer plus fritidshem och gäller både tillsvidareanställda och visstidsanställda (prop. 2009/10:165 s. 283 och prop. 1998/99:110 s. 62). Med entreprenad avses att en huvudman sluter avtal med någon annan om att denne ska utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet som huvudmannen ansvarar för enligt skollagen. Huvudmannen behåller huvudmannaskapet för uppgifter som utförs på entreprenad (23 kap. 2 § skollagen). Inom vuxenutbildning och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen får alla uppgifter, dvs. även uppgifter som avser undervisning, överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 8 §). När det gäller övriga skolformer är regleringen av vad som får överlämnas på entreprenad mer restriktiv. Regeringen föreslår att skollagen förtydligas så att det framgår att huvudmannen ska se till att personal vid all den verksamhet som huvudmannen är ansvarig för ges möjligheter till kompetensutveckling och har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Skälen för regeringens förslag I propositionen anges att alla elever i alla skolformer har rätt till undervisning av hög och likvärdig kvalitet med personal som har en hög kompetens. Möjligheterna till kompetensutveckling, fortbildning och orientering i gällande regelverk om skolväsendet bör vara lika oavsett om personalen är anställd hos huvudmannen eller utför uppgifterna på entreprenad. Det är redan enligt gällande regler så att huvudmannen behåller huvudmannaskapet för uppgifter som utförs på entreprenad (23 kap. 2 § skollagen). Huvudmannens ansvar vid entreprenad inbegriper bl.a. skyldigheten att ge personal möjligheter till kompetensutveckling och att få insikter om gällande skolförfattningar (2 kap. 34 § skollagen). Det har framkommit att den skyldighet som huvudmannen har inte är helt tydlig i verksamheten. Mot bakgrund av detta och vikten av att entreprenadlärare ges bättre möjligheter till kompetensutveckling finns det enligt regeringens mening god anledning att förtydliga detta ansvar. Det är alltså fråga om ett förtydligande i lagen av det redan befintliga ansvaret för en huvudman att ge möjlighet till kompetensutveckling för all personal. Huvudmannen kan välja att i avtal med utbildningsanordnaren se till att sådan kompetensutveckling garanteras eller ge personalen möjlighet att delta i de utbildningsinsatser som huvudmannen anordnar. Enligt förarbetena till bestämmelsen i 2 kap. 34 § skollagen om kompetensutveckling avser huvudmannens ansvar den personal som har hand om utbildningen. Utbildning kan omfatta annan verksamhet än undervisning i den inre och yttre miljön och ansvaret omfattar alltså fler personalkategorier än lärare, förskollärare och rektorer. Fler behöriga lärare i vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) Huvudregeln i skollagen är att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet (2 kap. 13 §). Om det inte finns någon att tillgå som uppfyller kraven på legitimation och rätt behörighet inom huvudmannens organisation, eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen.