bet · H801MJU18 · 2021-05-21 00:00:00 — aviserade regeringen att den följer upp del 2 i livsmedelsstrategins långsiktiga handlingsplan med ytterligare åtgärder för att stärka arbetet med att nå strategins övergripande mål. De samlade åtgärderna utgör tillsammans en ny handlingsplan, del 3, och är en del av januariavtalet. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att öka likvärdigheten i livsmedelskontrollen i hela landet. I uppdraget ingår att förenkla och underlätta för företagen så att kontrollerna effektiviseras, företagens avgifter minskar och företagens tid och resurser sparas. Här ska ingå utveckling av samråd och samverkan med bl.a. livsmedelskedjans näringslivsorganisationer samt fortsatt arbete för ett mer ändamålsenligt regelverk, bl.a. genom att tillsammans med företrädare för livsmedelsföretag utröna för vilka vardagssvårigheter de ser behov av mer flexibla lösningar. Vidare ska projektet kontrollsed genomföras, en organisation som möjliggör minskad offentlig kontroll av tredjepartscertifierade företag ska byggas upp och upprätthållas och ytterligare satsningar ska också göras på kontroll på distans. Enligt regleringsbrev för både 2020 och 2021 ska myndigheten redovisa sitt arbete för att det ska bli enklare att starta och driva företag. Särskilt fokus ska vara på åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt men också på att åstadkomma en totalt sett minskad administrativ börda för företagen i linje med livsmedelsstrategins mål. Myndigheten ska även ha företagsperspektivet i fokus när regler utformas och tillämpas. I redovisningen ska åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt, smartare regelverk och hur myndigheten arbetar med service, effektivitet och bemötande redovisas. I redovisningen ska även redogöra för vilken samverkan med andra myndigheter och berörda aktörer som har genomförts. redovisar i sin årsredovisning att myndigheten har i uppdrag att underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn genom att informera och ge råd om lagstiftningen, bidra till regelförenkling, utveckla livsmedelskontrollen och främja livsmedelsexport. Arbetet sker i dialog med branschen. arbetar för att göra det enklare att starta och driva företag med särskilt fokus på åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt, smartare regelverk och myndighetens service, effektivitet och bemötande. bedriver en särskild satsning, det s.k. företagsprojektet, för att öka samverkan och dialogen med företag. Målsättningen var att identifiera åtgärder som förbättrar servicen till företag, med särskilt fokus på arbetssätt som gör det lättare att starta och driva små företag. Vidare redovisas att kontinuerligt arbetar med att skapa ett enkelt och lättförståeligt regelverk både när det gäller egna regler och i arbetet med att påverka regelutvecklingen inom EU. Det pågår även ett arbete med att digitalisera livsmedelskontrollen för att öka tillgänglighet och transparens samt för att förenkla för företag. Utskottet har tidigare i detta betänkande ställt sig bakom regeringens förslag till ändringar i livsmedelslagen. Dessa ändringar innebär att ska vara central myndighet för området material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel med ansvar för att samordna kontrollen och lämna råd och hjälp. I propositionen bedömer regeringen att den ordning som gäller för livsmedel även bör gälla för material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Enligt livsmedelslagen är det som samordnar övriga kontrollmyndigheters verksamhet och lämnar råd och hjälp i denna verksamhet. Utskottet ser ingen anledning att göra någon annan bedömning än regeringen i denna fråga och ser inte heller något behov av att tydliggöra ansvar. Därmed avstyrks motion 2020/21:3973 (M) yrkande 1. Vidare noterar utskottet att det pågår ett omfattande arbete med att likrikta och utveckla livsmedelskontrollen i . Viktiga delar i detta arbete är att utveckla kontakter med företagen och bemötandefrågor men även på andra sätt underlätta för företagen. har bl.a. i uppdrag att tillsammans med livsmedelsföretagen arbeta för ett mer ändamålsenligt regelverk och utröna var det finns behov av mer flexibla lösningar. Sammantaget anser utskottet att det arbete som pågår bidrar till att minska den administrativa bördan på företag inom jordbruks- och livsmedelsbranschen. Utskottet anser därför att motion 2020/21:3973 (M) yrkande 2 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förutsättningarna för livsmedelskontrollen och moderniserad köttkontroll. Jämför reservation 2 (M). Enligt kommittémotion 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 32 bör ges i uppdrag att arbeta fram en ny policy för livsmedelskontroller. Motionärerna föreslår en ny modell för betalning av livsmedelskontrollen där företagen betalar en mindre, fast administrativ avgift och därutöver faktureras efter utförd kontroll. Fokus i kontrollerna bör dessutom vara en gemensam dialog mellan inspektör och företag, där målet är att gemensamt lösa eventuella problem innan företaget får ett föreläggande. Även i motion 2020/21:2822 av (M) tas avgiften för livsmedelskontrollen upp. Motionären anser att regeringen bör göra en översyn av hur avgifterna från påverkar möjligheterna att bedriva småskalig livsmedelsproduktion i . har höjt sina avgifter för tillsyn kraftigt, vilket slår hårt mot små lokala matproducenter. I motion 2020/21:1007 av (KD) anförs att förutsättningarna för att låta kommuner delegera livsmedelskontroller till ackrediterade kontrollorgan bör ses över. Med anledning av de återkommande bristerna i livsmedelskontroller och att en del kommuner saknar resurser för att hantera uppgiften bör lämpligheten i att låta ackrediterade kontrollföretag bidra till korrekt utförda livsmedelskontroller över hela landet utredas. Att det går att säkerställa att livsmedelskontroller sker på ett rättssäkert sätt i dialog med seriösa aktörer bör vara grundläggande om de ska genomföras. Enligt motion 2020/21:768 av (C) yrkande 2 bör möjligheten till digital levandedjursbesiktning på distans via kamera och fjärrvideosamtal före avlivning av slaktfärdiga djur ses över. lägger kontrollanterna ofta betydligt mer tid på att resa till och från slakterier än på själva besiktningen av djuren. Det är angeläget att få till regelförenklingar och myndighetsutövning som underlättar för djurhållning och de gröna näringarna. behandling och kompletterande uppgifter antog regeringen proposition 2020/21:43 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning. I propositionen gör regeringen bedömningen att det inte längre bör tas ut en årlig avgift för den ordinarie livsmedelskontrollen. En avgift bör i stället debiteras den enskilde efter utförd kontroll. Sådan efterhandsdebitering bör vara obligatorisk för alla kontrollmyndigheter. En ordning med efterhandsdebitering bör börja tillämpas tidigast . Prövningsavgift, registreringsavgift och andra avgifter för verksamhet som utgör annan offentlig verksamhet bör fastställas utifrån myndighetens faktiska kostnader. Enligt det nuvarande systemet med årlig kontrollavgift fastställs avgiften av kontrollmyndigheterna och betalas i förskott genom ett helt avgiftsbelopp för varje påbörjat kalenderår. Avgiften ska betalas oavsett om myndigheterna kontrollerar verksamheten eller inte, och baseras på principen om full kostnadstäckning, men med möjlighet till nedsättning. I promemorian En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning (Ds 2018:41) görs bedömningen att det nuvarande systemet med en årlig avgift som betalas i förskott för varje påbörjat kalenderår bör ersättas av ett system med obligatorisk efterhandsdebitering. Grunden till det ställningstagandet är den kritik som från flera håll riktats mot systemet med en årlig kontrollavgift som betalas i förskott. Regeringen gör bedömningen att det nuvarande avgiftssystemet har brister. Det kan vara svårt att skapa förståelse för ett avgiftssystem som innebär att det kan gå mycket mellan det att avgiften betalas och kontrollen utförs. Regeringen anser att efterhandsdebitering ger en tydligare koppling mellan avgift och kontroll och gör att den faktiska kontrolltiden kan beaktas vid avgiftsberäkningen. Sammanfattningsvis bedömer regeringen således att fördelarna med ett system med efterhandsdebitering överväger nackdelarna och att efterhandsdebitering bör vara obligatoriskt för alla kontrollmyndigheter. En årlig avgift bör därför inte längre tas ut för den ordinarie livsmedelskontrollen. Vid behandlingen av propositionen (bet. 2020/21:MJU6) anförde miljö- och jordbruksutskottet följande: Utskottet har tidigare i detta betänkande ställt sig bakom regeringens bedömning att det inte längre bör tas ut en årlig avgift för den ordinarie livsmedelskontrollen utan att den i stället ska debiteras efter utförd kontroll. Utskottet noterar den kritik som framförts mot dagens system med årlig avgift såsom att det är svårt med förståelse för ett system där kontrollen utförs vid senare tillfällen än när avgiften betalas. I likhet med regeringen anser utskottet att det finns övervägande fördelar med efterhandsdebitering då det ger en tydligare koppling mellan avgift och utförd kontroll samt att den faktiska kontrolltiden kan ligga till grund vid beräkningen av avgiften. Utskottet delar även regeringens bedömning att det är viktigt att samtliga kontrollmyndigheter använder sig av efterhandsdebitering för att säkerställa en likvärdig. När det gäller den årliga avgiftens storlek beräknas den med utgångspunkt i riskklassningsmodell och kontrollmyndighetens fastställda timtaxa. Med stöd av den nuvarande riskklassningsmodellen får myndigheten fram en schabloniserad kontrolltid i antal timmar. En övergång till efterhandsdebitering möjliggör för kontrollmyndigheten att i större utsträckning än lägga det faktiska antalet kontrolltimmar till grund för avgiftsberäkningen. Storleken på avgiften kan därmed i större utsträckning än styras av det faktiska kontrollbehovet. Förutom den faktiska tiden för själva kontrollbesöket kommer myndigheten även att behöva debitera kostnader hänförliga till för- och efterarbete och gemensamma administrativa kostnader som exempelvis registerhållning. Vid efterhandsdebitering finns det inte någon risk att ett företag betalar för kontroll som kontrollmyndigheten inte hinner genomföra. För företag med låga risker kan den nya ordningen innebära att kontroll inte utförs och att avgift därmed endast tas ut de år som kontroll utförs. Detta kan medföra att exempelvis små företag med låga risker kan få betala en högre kostnad för kontroll de år som en avgift tas ut, i stället för att kostnaden fördelas jämnt mellan åren. Företagens totala kostnader för kontroll bedöms dock inte öka på grund av en övergång till efterhandsdebitering. Enligt regeringens bedömning är det snarare sannolikt att företag som inte kontrolleras så ofta kommer att få lägre avgifter än eftersom en efterhandsdebitering gör det möjligt att lägga den faktiska kontrolltiden till grund för avgiftsberäkningen. Enligt uppgift från har avgifterna tidigare varit lägre än kostnaden för kontrollen eftersom livsmedelskontrollen var organiserad så att företagens sammanlagda avgifter täckte kostnaderna för all kontroll. har skilt kontrollen av slakterier och vilthanteringsanläggningar från kontrollen av övriga livsmedelsföretag, och myndigheten kunde då se att livsmedelsföretagen haft en avgift som inte har täckt kostnaderna. Därför höjdes timtaxan. Vidare anför att företag kan påverka hur många timmar som behövs för kontrollen genom att följa lagstiftningen. Kontrollbehovet beror på vilka risker som finns i produktionen och hur mycket som produceras. Men även den s.k. erfarenhetsklassningen påverkar på så vis att de företag som i störst utsträckning följer lagstiftningen får färre kontrolltimmar och därmed lägre kostnad. anförde landsbygdsminister följande som svar på skriftlig fråga 2020/21:227 kontrollavgifter: har frågat mig vad jag avser att göra för att effektivisera arbete och för att sänka kontrollavgifterna. De avgifter som hänvisar till rör kontroll av drygt 1 000 livsmedelsföretag, till exempel stycknings- och charkanläggningar, fiskproduktanläggningar, äggpackerier och mejerier. Dessa livsmedelsföretag har haft en avgift som inte täckt de faktiska kostnaderna för kontrollen, vilket nu har korrigerat. Därför höjdes också timtaxan från . Hur mycket ett företag betalar i årlig kontrollavgift varierar och baseras bland annat på hur stort behovet av kontroll är. Det är möjligt för livsmedelsföretagen att påverka den årliga avgiften. Genom den så kallade erfarenhetsklassningen kan företag som följer lagstiftningen få en minskning av antalet kontrolltimmar vilket ger en lägre årlig avgift. I en nyligen beslutad proposition som syftar till att anpassa svensk lagstiftning till den nya EU-förordningen om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan gör regeringen bedömningen att obligatorisk efterhandsdebitering bör införas för avgifter inom livsmedelskontrollen. Det innebär bland annat att livsmedelsföretagen ska betala en kontrollavgift efter genomförda kontrollbesök i stället för en årlig avgift i början av varje kalenderår som är fallet. Den årliga avgiften har företagen fått betala oavsett om kontrollmyndigheten kontrollerat verksamheten eller inte. Med efterhandsdebitering blir det tydligare för företagen vad de betalar för och det bidrar till att företagen upplever systemet som mer rättvist. Jag kommer att följa upp denna fråga, bland annat i den löpande dialogen med myndigheten. Ur mitt perspektiv är det angeläget att bedriver sin kontrollverksamhet på ett kostnadseffektivt, likvärdigt och ändamålsenligt sätt. Det är viktigt för att uppnå livsmedelsstrategins målsättningar med en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning samt bidra till en hållbar utveckling i hela landet. När det gäller delegering av livsmedelskontroll till ackrediterade kontrollorgan finns det i och rådets förordning (EU) 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel, nedan kallad kontrollförordningen, bestämmelser om delegering av den offentliga kontrollen och annan offentlig verksamhet i artikel 28–33. Enligt artikel 28 och 31 får de behöriga myndigheterna delegera vissa uppgifter som ingår i den offentliga kontrollen eller i annan offentlig verksamhet till organ eller till fysiska personer i enlighet med villkoren i artikel 29 eller 30. Uppgifter som ingår i offentlig kontroll får delegeras under förutsättning att delegeringen innehåller en exakt beskrivning av de uppgifter som ska utföras och villkoren för utförandet. Organet eller den fysiska personen ska vidare uppfylla vissa krav. De ska bl.a. ha den sakkunskap, utrustning och infrastruktur som krävs för att utföra de uppgifter som delegeras och de ska vara opartiska och fria från intressekonflikter. För ett organ gäller dessutom att det ska vara ackrediterat i enlighet med standarder som är relevanta för de aktuella uppgifterna (artikel 29–30). När det gäller delegering av uppgifter som ingår i annan offentlig verksamhet till ett organ krävs att de bestämmelser som avses i artikel 1.2 (som anger vilka sakområden kontrollförordningen ska tillämpas på) inte förbjuder en sådan delegering. För delegering till fysiska personer krävs, förutom att villkoren enligt artikel 30 är uppfyllda, att den materiella lagstiftningen tillåter en sådan delegering. En uttrycklig begränsning av vad som får delegeras finns i artikel 31.3 i förordningen. Av 12 kap. 4 § andra stycket regeringsformen framgår att förvaltningsuppgifter kan överlämnas åt enskilda och att detta ska ske med stöd av lag om uppgiften innefattar myndighetsutövning. Regeringen anför i proposition 2020/21:43 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning att det inte kan uteslutas att det kan förekomma moment av myndighetsutövning i de uppgifter som kan delegeras av de behöriga myndigheterna med stöd av bestämmelserna i kontrollförordningen och att delegering därför kräver stöd i lag. Vidare anför regeringen att bestämmelserna om delegering i kontrollförordningen är direkt tillämpliga, och någon kompletterande bestämmelse i nationell rätt krävs inte för att regeringsformens krav på lagstöd ska vara uppfyllt. Bestämmelserna är även utformade på ett sätt som gör att de berörda myndigheterna kan tillämpa dem utan kompletterande regler i lag. Regeringen anser att möjligheten att delegera uppgifter med stöd av kontrollförordningen av tydlighetsskäl bör framgå av livsmedelslagen. Regeringen föreslår därför att det i lagen införs en upplysning om att det i den nya kontrollförordningen finns bestämmelser om att vissa uppgifter som ingår i den offentliga kontrollen och vissa uppgifter i samband med annan offentlig verksamhet får delegeras till ett organ eller till en fysisk person. har antagit regeringens lagförslag (bet. 2020/21:MJU6, rskr. 2020/21:198). När det gäller samverkan anförde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) att samverkan mellan de kommunala kontrollmyndigheterna kan leda till en ökad likvärdighet i kontrollen. Regeringen såg positivt på de initiativ som vissa kommuner tagit för att etablera samverkan med andra kommuner, vilket stärkt många kontrollmyndigheters förmåga. Regeringen avsåg att följa utvecklingen av den kommunala samverkan och utvärdera lägesbilden . fick i regleringsbrevet i uppdrag att utarbeta ett förslag till hur kommunala kontrollmyndigheters förmåga att utföra livsmedelskontroll kan följas upp. Uppdraget skulle bidra till regeringens mål om en mer likvärdig och effektiv livsmedelskontroll. redovisade av livsmedelskontroll – förslag till uppföljning av samverkan mellan de kommunala kontrollmyndigheterna (dnr 2020/03448). förslag till uppföljning belyser rättsligt reglerad samverkan samt kontrollorganisationernas storlek och sårbarhet. Sammanlagt föreslås sex indikatorer och fem nyckeltal. Rapporten är nu under beredning inom . fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att modernisera och effektivisera den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar –2020 för att hålla nere kostnadsutvecklingen och avgiftsnivåerna på området. utarbetades en handlingsplan med åtgärder som syftar till att minska kostnaderna för den offentliga kontrollen vid slakterier och vilthanteringsanläggningar, stärka kommunikationen med företagen och driva moderniseringsfrågor på EU-nivå. Av årsredovisning framgår att under uppdragets avslutande år testade och genomförde en mängd olika nya arbetssätt i verksamheten. använder en ny modell för styrning av köttkontrollen som ger bättre förutsättningar för uppföljning av verksamheten och bättre underlag för att utveckla kontrollen i önskvärd riktning. Flera åtgärder har genomförts för att förenkla och standardisera kontrollarbetet vid slakterierna, t.ex. testa av nya kontrollmetoder, förbättrade digitala stödverktyg och framtagande av mallar för beslut och informationsutbyte. I utvecklingsarbetet har strävat efter att ta till vara de möjligheter som nya EU-regler ger att modernisera köttkontrollen. På basis av en riskanalys har besiktningen efter slakt av nötkreatur moderniserats på ett sätt som minskar personalbehovet och förbättrar arbetsmiljön vid stora slakterier. För kontrollen av fågelkött har ett nytt arbetssätt tagits fram. Det nya arbetssättet, som testas men ännu inte har lanserats, innebär att endast stickprovskontroller ska utföras före och efter slakt och att företagen ska besiktiga köttet i form av egenkontroll. En särskild satsning har gjorts för att underlätta för små slakterier och vilthanteringsanläggningar i glesbygden. Vetenskapliga studier som har genomförts i samarbete med () visade att tillförlitligheten vid distansbesiktning efter slakt med hjälp av mobiltelefon var lika god som vid besiktning på plats. planerar för ett fortsatt utvecklingsarbete där fler medlemsländer involveras och fler studier genomförs för att kunna få till stånd de regeländringar som krävs för att metoden ska få användas i praktiken. I drift skulle en sådan teknik göra att skulle kunna möta de små anläggningarnas behov av service i högre grad som köttkontrollen skulle bli mer kostnadseffektiv. anför i årsredovisningen att covid-19-pandemin har gjort att utvecklingsarbetet i vissa delar har försenats eller att aktiviteter inte kunnat genomföras som planerat. Kompletterande studier om distanskontroll och arrangerandet av ett nordiskt seminarium om framtidens köttkontroll är exempel på aktiviteter som inte har varit möjliga att genomföra. Effekterna av de genomförda moderniseringsåtgärderna kommer att utvärderas för och rapporteras till regeringen . Utskottet har behandlat frågan om efterhandsdebitering av livsmedelskontrollen tidigare. I propositionen En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning bedömde regeringen att dagens system med en årlig avgift för livsmedelskontrollen bör ersättas med en avgift som debiteras den enskilde efter utförd kontroll. Vid behandlingen av propositionen ställde sig utskottet bakom regeringens bedömning. Utskottet anser därmed att motion 2020/21:3350 (M) yrkande 32 i huvudsak är tillgodosedd. När det gäller storleken på avgifterna för livsmedelskontrollen noterar utskottet att höjt avgifterna då de tidigare inte täckt den faktiska kostnaden för kontrollen. Utskottet vill dock framhålla att det går att påverka storleken på avgiften. Företag som följer lagstiftningen kan enligt den s.k. erfarenhetsklassningen få ett minskat antal kontrolltimmar, vilket ger en lägre avgift. I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget med en kostnadseffektiv, likvärdig och ändamålsenlig livsmedelskontroll för att kunna uppnå livsmedelsstrategins målsättningar om en konkurrenskraftig livsmedelskedja där livsmedelsproduktionen ökar. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion 2020/21:2822 (M). Utskottet konstaterar att det i kontrollförordningen finns bestämmelser om delegering av vissa uppgifter som ingår i den offentliga kontrollen och annan offentlig verksamhet till ackrediterade organ eller fysiska personer. Vidare noterar utskottet att det tagits vissa initiativ till samverkan inom livsmedelskontrollen, vilket är positivt då det kan leda till en ökad likvärdighet i kontrollen. Enligt utskottet skulle en ökad samverkan kunna leda till en mer effektiv och enhetlig livsmedelskontroll. Mot bakgrund av att det går att delegera vissa uppgifter inom livsmedelskontrollen och att samverkan sker på området kan motion 2020/21:1007 (KD) lämnas utan åtgärd. Utskottet noterar att har i uppdrag att modernisera och effektivisera den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar och att åtgärder för att förenkla och standardisera köttkontrollen har genomförts. Vidare noterar utskottet att vetenskapliga studier har genomförts som visar att tillförlitligheten vid distansbesiktning med hjälp av mobiltelefon var lika god som vid besiktning på plats. Enligt utskottet skulle en sådan metod kunna underlätta den offentliga kontrollen och göra den mer kostnadseffektiv. Utskottet ser en stor potential i att modernisera köttkontrollen med bl.a. distanskontroll och ser fram emot det fortsatta utvecklingsarbetet. I avvaktan på resultatet av det arbete som pågår anser utskottet att motion 2020/21:768 (C) yrkande 2 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet