bet · H801KrU8 · 2021-06-14 00:00:00 — Det inkluderar informations- och stödåtgärder på flygplatser som vänder sig till unga som står i begrepp att föras utomlands med flyg. I ska alla, oavsett kön, sexuell läggning, funktionsnedsättning eller härkomst, själva få välja vem man gifter sig med. Av den anledningen vill jag avsluta med att yrka bifall till reservation 7, från . Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 11. Det är en rättighet att själv få forma sitt liv och delta i samhällsutvecklingen. I regeringens ungdomspolitiska skrivelse redovisas hur arbetet med det ungdomspolitiska målet genomförts och vilka ambitionerna är fortsättningsvis. Ungdomspolitiken rör många politiska områden och är ett viktigt perspektiv i många debatter och samtal. Några av de områden som rör ungdomsfrågor är bland andra utbildning, bostadsmarknad, arbetsmarknad, hälsa och inte minst kultur. Ett av de särskilt prioriterade områdena i det ungdomspolitiska handlingsprogrammet var psykisk hälsa. Detta till trots har den psykiska ohälsan bland barn och unga ökat stadigt . är en del av svensk lag. I konventionens grundprinciper står det att finna att alla barn har rätt till liv, överlevnad och utveckling. Hälsa och däribland psykisk hälsa är en grundpelare för att uppfylla den principen i konventionen. Kultur och fritid för barn och unga är viktigt ur många aspekter. Idrott, fritid och kulturdeltagande stimulerar ett barns utveckling, både psykiskt och fysiskt. För att leva upp till de ungdomspolitiska målen ska ungdomar ha tillgång till meningsfulla och utvecklande fritidsaktiviteter. Fritiden är betydelsefull för alla åldrar, men unga har generellt mer fritid än övriga åldersgrupper och värderar också fritiden något högre. Fritidsaktiviteter bidrar till personlig utveckling och informellt lärande. Det bidrar även till att unga kan känna delaktighet i det demokratiska samhället. Ungefär hälften av alla unga i åldern tycker att de har lagom mycket fritid. Bland unga i åldern uppger att de har för lite fritid. Regeringen bör utreda hur fler ungdomar ska ha möjlighet till fritidsaktiviteter. Satsningen Skapande skola syftar till att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och på så sätt främja alla barns och ungdomars rätt till kultur och eget skapande. Anslaget till har höjts. Dock saknas fortfarande förskolan som målgrupp. vill att även förskolan ska utgöra en målgrupp för . En högkvalitativ utbildningspolitik är högsta prioritet för ett litet, exportberoende land som . Att erbjuda svenska elever en god utbildning genom hela utbildningskedjan är av yttersta vikt. Dessvärre ser vi att det finns ett flertal problem för att lyckas med de målsättningar som regeringen satt upp. Bland annat måste förutsättningarna för studier skärpas. Rapporten visar att alltför många elever upplever att de är mobbade i skolan, och i flera undersökningar lyfts stöket i klassrummen fram som en starkt negativ faktor. Det är bra att regeringen vill ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero, men måste även lärarna få alla nödvändiga verktyg som krävs för att upprätthålla ordning och reda i klassrum och på skolgårdar. Hur unga ser på sin fritid och vad de gör under sin fritid hör ihop med deras mående. Det är en större risk att ungdomar som upplever att de har för lite eller för mycket fritid är stressade jämfört med unga som tycker att de har lagom med fritid. Samma förhållande finns när det gäller andelen fritid och psykisk ohälsa. Psykisk ohälsa har varit en omdebatterad fråga , inte minst inom det nordiska samarbetet. Psykisk ohälsa hos unga är en av största folkhälsoutmaningar. Trots att frågan diskuterats flitigt i olika sammanhang finns det fortfarande en stigmatisering och en oro över omgivningens dömande om man drabbas. Det är fortfarande i vissa sammanhang ett tabubelagt ämne, vilket försvårar möjligheten att nå dem som lider av psykisk ohälsa då det kan finnas tankar om och känslor av skam. Så länge det vilar ett stigma över området kommer problemen inte att kunna lösas fullt ut. Kunskap om olika typer av psykisk ohälsa och vad det innebär behöver belysas. Det ska inte bara vara en diskussion om att problemen finns och att de måste åtgärdas. Att drabbas av till exempel ångest, katastroftankar, suicidtankar, sömnproblematik, depression, ätstörningar eller psykos är något som måste tas på lika stort allvar och bemötas med samma respekt som att drabbas av fysiska besvär eller sjukdomstillstånd. nationella folkhälsoenkät visar att den högsta andelen som uppger allvarlig psykisk påfrestning finns bland de yngsta i undersökningen, alltså . gjorde yngre personer fyra gånger så många besök hos en läkare inom den specialiserade öppna psykiatrin, jämfört med äldre personer. Bland kvinnor och män i åldern uppgav att de har svåra besvär av ängslan, oro och ångest. För unga kvinnor har andelen ökat påtagligt, från 2020. Utvecklingen är allvarlig och har så varit . En av de viktigaste frågorna att prioritera inom ungdomspolitiken är just psykisk hälsa, eftersom den påverkar hela livet för barn och unga. Det påverkar studieresultat, umgänge med vänner, meningsfulla fritidsaktiviteter och i förlängningen individens utveckling. Personligen har jag lidit av psykisk ohälsa sedan tonåren. Det har påverkat mycket i mitt liv och försvårat drömmar och mål. Storslagna drömmar om framtiden hör till ungdomsåren. När dessa tas ifrån en berövas man också en del av livet. En meningsfull fritid och ett meningsfullt liv är en rättighet för barn och unga. Därför är det också samhällets skyldighet att komma till rätta med den enorma problematik som finns inom området. Jag står bakom samtliga reservationer, men jag väljer att yrka bifall endast till reservation 16. I den ungdomspolitiska skrivelsen, som vi debatterar , lyfts en bredd av politikområden fram. Det är självklart att ungdomars möjligheter och plats i samhället påverkas av ett brett spektrum inom politiken. Inom det spektrumet har utbildningspolitiken sin givna roll. Skola och utbildning är en viktig och dominerande del av många ungdomars liv. Skolan blir inte minst viktig för att skapa möjligheter vidare i livet. Då är det viktigt att alla ungdomar möts utifrån sina förutsättningar och ges möjlighet och stöd för att växa och utvecklas utifrån sina egna drömmar om framtiden. Det handlar ofta om hälsa, arbete och inte minst fritid. Men det handlar också om att få ha en framtidstro, som är både realistisk och nåbar och som bygger på att man får vara med och forma samhället man lever i. För gäller detta alla ungdomar, oavsett var de bor, om de har någon funktionsnedsättning och vilken bakgrund och livssituation de har i övrigt. Vi kan också läsa i den här skrivelsen att en majoritet av unga i har goda levnadsvillkor och även kan antas ha makt att forma sina liv. Men det finns skillnader, och dessa skillnader är viktiga att överbrygga. Jag skulle kunna kommentera och diskutera varje rubrik och del i denna skrivelse, men jag känner att tiden gör att jag bör koncentrera mig på de reservationer jag har från behandlingen i kulturutskottet. Det är reservationer som bygger på förslag som lagt fram i en kommittémotion från förra höstens allmänna motionstid. Förslagen lades alltså fram långt före den ungdomspolitiska skrivelsen. Men våra förslag är alltjämt lika aktuella nu som då. Det är viktigt att alla får tillgång till ett brett kulturutbud i hela landet. Inte minst är det centralt att alla barn och unga får möta många olika kulturuttryck och kulturyttringar, så att de kan finna sina egna uttryck. Det skapar också en grogrund för bildning att kunna bära med sig vidare ut genom livet. Kultur, fru talman, är också bra för hälsan i stort och kan vara extra viktigt att få ta del av i dessa tider när gymnasieskolan har bedrivit distansundervisning under pandemin och de nära framtidsutsikterna kanske kan kännas mer osäkra . Det finns alltså flera skäl till att satsningen på bör breddas till att gälla även gymnasieskolan. Skapande skola stimulerar kreativitet och skapar möten med professionella kulturskapare. Det är möten som kan stärka och ge stimulans till att hitta nya uttryckssätt och ge fler vägar att välja på. I kulturen och det fria samhällslivet får vi möjlighet att förstå oss själva och andra bättre. Där kan vi också utvecklas genom möten med det oväntade, och vi kan kanske få andra perspektiv på vårt liv och vårt samhälle än vad vi hade tidigare. Möjligheten att både ta del av kultur och själv skapa genom exempelvis digital teknik måste vi ta till vara. Vi har också en framgångsrik svensk bransch för till exempel dataspel och apputveckling, ett kreativt entreprenörskap som engagerar många. Vi vet inte vilka nya kulturella yttringar som kommer att uppstå när tekniken och kreativiteten fortsätter att utvecklas - kanske lika snabbt som . Även inom så kallad traditionell kultur har föreställningar utvecklats för att platsa i det nya digitala visningsfönstret. Med coronapandemin har också fler blivit vana att delta digitalt vid olika typer av arrangemang. Det kan också komma att gynna den kultur som man kan ta del av digitalt helt och hållet. Därför krävs det nu ett öppet förhållningssätt från offentligt håll, så att även ungas aktiviteter på internet och i den digitala världen kan få det stöd de både behöver och har rätt till. Det finns många fördelar med den digitala utvecklingen, men även - det måste vi också ha med oss - vissa negativa aspekter, som när sociala medier eller gejmingmiljöer för en del riskerar att vara en otrygg plats. Det gäller inte minst för tjejer, har vi fått se. Det finns regler kring hot och hat, men det finns också andra typer av kommentarer och ageranden som kan hindra ungas yttrandefrihet och göra stor skada för de unga människor som finns där ute på nätet. Här behöver staten, genom berörda myndigheter, bidra till att främja en bred dialog i samhället om hur ett bättre samtalsklimat kan åstadkommas på nätet. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 17. Ungdomspolitiken med dess nationella mål innefattar en stor mängd frågor som hanteras i olika utskott. Genom en aktiv politik som verkar för ungas rätt till välfärd, självständighet, inflytande, makt och delaktighet i samhället kan de utmaningar som ungdomar ställs inför mötas. För är det viktigt att ungdomars situation analyseras i allt från arbetsmarknadspolitik, bostadspolitik och sociala frågor till brottsförebyggande arbete, för att nämna något. Även om många ungas livssituation är bra lyfter skrivelsen fram aspekter som vi tycker är oroande. Ungas psykiska hälsa har försämrats, och ökningen av tjejers psykiska ohälsa är särskilt alarmerande. Ungdomars ekonomiska utsatthet är en annan oroande aspekt. Var fjärde ungdom har låg ekonomisk standard, och andelen är dubbelt så stor bland utrikes födda. Ungas utsatthet på bostadsmarknaden är även den mycket oroväckande. I det här betänkandet har vi inte möjlighet att ta med alla förslag som behövs för att uppnå de nationella ungdomspolitiska målen. Det går att hitta många av våra förslag i tidigare motioner från den allmänna motionstiden och i andra följdmotioner såväl som i våra budgetförslag. Vi hade önskat att regeringen, precis som 2013, hade lämnat en proposition på det ungdomspolitiska området, vilken kunde skapa bättre förutsättningar för att bidra till exempelvis handlingsplanen med idéer och så vidare. En sådan här skrivelse, som behandlar allt, leder tyvärr till att ingen fråga får den uppmärksamhet den förtjänar. Jag kommer därför mest att fokusera på den övergripande frågan om ungdomars förutsättningar att själva påverka sin situation genom organisering och politisk påverkan. För är det en central demokratifråga att våra civilsamhällesorganisationer har goda villkor att verka. Genom att engagera människor i allt från idrott och miljöfrågor till stödverksamheter för olika grupper bidrar ideella organisationer och föreningar till samhällsnyttan. Genom att erbjuda fritidssysselsättning och tillgång till kultur och natur ger man människor i hela landet möjligheter till ett rikare liv. Civilsamhällesorganisationerna bidrar också till att stärka demokratin, dels i sin roll som röstbärare, så att en mångfald av erfarenheter, idéer och uppfattningar synliggörs, dels som forum för demokratiträning i praktiken. En viktig del av civilsamhället är ungdomsrörelsen, som består av många olika sorters föreningar. I den här skrivelsen konstaterar regeringen att intresset för politik är historiskt högt bland unga, men vittnar både ungdomsrörelsen själv och regeringen i sin skrivelse om hur hat och hot mot unga organiserade har ökat och att det i slutändan påverkar ungas engagemang. Tyvärr är regeringens insatser i frågan endast riktade mot förtroendevalda och inte till exempel andra medlemmar och volontärer. Vi ser också att vissa grupper är mer utsatta och kanske skulle behöva extra uppmärksamhet, såsom minoriteter, rasifierade och hbtqi-personer. menar att det finns mycket som behöver göras, men ett första steg är att handlingsplanen som heter Till det fria ordets försvar kompletteras med en del om civilsamhället. Ungdomsrörelsen har också länge pekat på att de upplever ett krympande utrymme att agera. Vi ser bland annat en minskad tillit från bidragsgivande myndigheter. Det sker till exempel genom att olika organisationer misstänkliggörs och stöd dras in med kort varsel, så att hela organisationer från till en annan tappar sin finansiering. Stadgar som medlemmarna antagit i demokratiska processer och som godkänns i andra instanser när det gäller vuxenorganisationer underkänns när det kommer till ungdomars organisering. Det här har jag tidigare lyft fram för ministern. Ungdomsrörelsen vittnar också om att bidragsförfarandet är krångligt och administrativt tungt. Detta är något som regeringen inte uppmärksammat i sin skrivelse. Vi menar att blanketter, rapporteringskrav och ekonomiska redovisningar behöver vara utformade utifrån det ideella föreningslivets förutsättningar. Jag tycker att våra myndigheter ska vara särskilt stöttande när det handlar om barns och ungas organisering. Det är oerhört viktigt att ungas initiativ och vilja till organisering ses som något positivt som ska stöttas. Inställningen från det offentliga måste på alla nivåer vara att man ska hjälpa till för att det ska bli rätt i stället för att leta efter fel. Åldern för rösträtt sammanfaller enligt nuvarande ordning med myndighetsåldern. Det är vi alla medvetna om. Det innebär att alla som tillhör samma årskull inte alltid får rösta i samma val. De som fyller efter valdagen har inte rösträtt i valet utan måste vänta till nästa ordinarie val. Det här är olyckligt, menar vi. Den politiska information som man som elev får i gymnasieskolan som ges under ett valår från lärare, och politiska organisationer är ovärderlig. Den väcker förstagångsväljarnas intresse och höjer kunskapen om hur val går till. Därför har vi föreslagit att vallagen ska ändras så att rösträtten gäller från och med det år som man fyller . Vi ser att ytterligare ett steg för att vitalisera demokratin och ge fler möjlighet att vara aktiva i sitt lokalsamhälle är sänkt rösträttsålder i kommunalvalet. Vi föreslår att det ska genomföras en försöksverksamhet med rösträttsålder från i kommunalvalet. Huvudsyftet är förstås att tillvarata ungas intresse och engagemang för politik. Det ger även direktinflytande över samhällsutvecklingen, som är ett av de nationella målen för ungdomspolitiken. tycker att regeringens förslag i skrivelsen om att ge Statskontoret i uppgift att se över uppföljningssystemet för ungdomspolitiken är bra. Men vi skulle vilja se ett tillägg så att det framgår att ungdomsorganisationerna får en formell roll i uppföljningen när det handlar om ungdomspolitiken. Ett steg skulle kunna vara att det ungdomsråd som redan finns kunde få vara med och representera ungdomsrörelsen i uppföljningen. Avslutningsvis vill jag tala om lite annat. Det finns en motion från oss som finns med i betänkandet men som inte direkt rör skrivelsen från regeringen. Det handlar om någonting som vi benämner som ett kulturlyft för skolan. Vi vill att alla barn ska garanteras tillgång till kultur. Där ser vi att det behövs förbättringar i reformen Skapande skola, som flera talare här innan har tagit upp, så att fler elever nås. Vi skulle också vilja se en kulturgaranti så att alla barn under sin skolgång kan få se ett visst antal scenföreställningar varje läsår. Det finns i vissa regioner. Vi tycker att det ska vara likvärdigt för alla barn i hela landet. kan en del barn gå hela sin skolgång utan att komma i kontakt med en scenföreställning eller ett museibesök. Det rimmar illa med det nationella målet om alla barns rätt till kultur. ser vi att det satsas väldigt mycket pengar i kulturbudgetar på alla nivåer till både de fria grupperna och de offentliga institutionerna. Vi behöver bara gå till vårt grannland för att se hur man skulle kunna använda de pengarna på ett bättre sätt och organisera det annorlunda. Där tar staten tillsammans med regionerna och kommunerna ett ansvar för att välja ut, förmedla och planlägga turnéer för de fria grupperna. Det gör det lättare för de enskilda lärarna och minskar också arbetsbördan för kulturarbetarna. Det har lett till ett ökat resursutnyttjande då kulturaktörer som redan får offentliga bidrag kan genomföra flera föreställningar. De går från att bara kanske spela ett fåtal gånger i sin region till att kunna uppträda flera hundra gånger med samma föreställning genom en planerad turné. Här finns det verkligen inspiration för hur vi med små medel och med öppenhet för en ny samverkansmodell kan ge alla barn kulturupplevelser. Det finns mycket mer att diskutera om detta. Men jag ser att min talartid rinner ut. Jag tackar för mig för . Jag ska koppla vidare från sista fraser här om . Det finns väldigt mycket i som vi skulle kunna ta efter i . Det gäller inte minst kultur och hur man till exempel hanterat pandemin och arrangörer och andra när det gäller bidrag och sådana saker. Det har varit fantastiskt hur de har lyckats. Deras stora författare sa en gång att norrmän är ett ungt folk som tror och svenskar ett gammalt folk som tvivlar. Det låter inte så bra. Vi har lite att jobba på, tror jag. Det ungdomspolitiska målet som slogs fast av alliansregeringen ser vi som oerhört viktigt för politikens möjlighet att bidra till ungdomars delaktighet i samhället och för ungas goda villkor i livet. Målet innefattar att ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Vi ser från sida positivt på att regeringen nu presenterat en ungdomspolitisk skrivelse med ett handlingsprogram . Det är efterlängtat. För att nå det ungdomspolitiska målet nämner regeringen några prioriterade områden. Vi instämmer i att den psykiska hälsan behöver öka, att social inkludering liksom etablering på arbetsmarknaden måste öka och att alla unga ska ha en meningsfull fritid och delaktighet i samhällsbygget. Vi tycker att mycket av det som skrivelsen tar upp är bra. Men vi kristdemokrater vill presentera vår syn på åtgärderna som gäller de prioriterade områdena. Det är glädjande att såväl alkohol- som tobakskonsumtionen bland unga fortsätter att minska, som det beskrivs i skrivelsen. anser att det är viktigt att samhället vidtar åtgärder för att bibehålla den positiva trenden med minskad alkoholkonsumtion bland unga. Ett starkt alkoholpreventivt arbete ska vara ett prioriterat område i en kommande ANDTS-strategi. ökar cannabisbruket bland unga, och det är oroande. Det är också oroande att andelen unga som upplever stress, ängslan, oro eller ångest med nedsatt psykiskt välbefinnande ökade 2006-2018. Vi instämmer därför i det som regeringen slår fast att ett prioriterat område för att främja utvecklingen mot det ungdomspolitiska målet är att den psykiska hälsan bland unga ska öka. För att förbättra den psykiska hälsan vill vi kristdemokrater ha en sammanhållen barn- och ungdomshälsovård. Vi föreslår en förstärkt elevhälsa och elevhälsogaranti och anslog medel för det i vårt alternativ till statsbudget. Det måste också bli en bättre övergång från barn- och ungdomspsykiatrin till vuxenpsykiatrin. Jag vill tacka för hennes ord om psykisk ohälsa här i talarstolen. Det var ärligt, och det var berörande. Vi är alla sårbara. Det har inte minst visat sig under pandemin. Vi kristdemokrater instämmer helhjärtat i det som regeringen skriver i skrivelsen att alla unga ska ha en meningsfull fritid. Med en dåres envishet lyfter jag därför fram fritidskortet. Det är svar för att vända trenden. Vi har tagit fram fritidskortet till alla barn i årskurs 2-9, laddat med öronmärkta för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i föreningslivet eller . Det är väldigt konkret. Det är ett kort som laddas med pengar. Stödets storlek i kortet kommer att variera utifrån hushållets ekonomi. Vi avsätter hela 850 miljoner till detta i vår budget. Reformen innebär att nästan 1 miljon barn kommer att få stöd för en aktiv och meningsfull fritid. Det är nog inte sista gången som jag har uppe frågan om fritidskortet. Jag är inspirerad av att oppositionen börjar närma sig mig när det gäller detta. Förut hade jag ett förslag på något som kallades fritidspengen. Det gick inte så bra gentemot regeringssidan. Det var riktat till dem som hade någon koppling till . Man talade om stigmatisering, att man älskade den generella välfärden, och att alla i så fall skulle få del av det. är vi där att alla barn i årskurs 2-9 får ett kort laddat med . De som har en ekonomisk utsatthet eller en social utsatthet på det sättet att de är kopplade till får ännu mer pengar, ända . Det var redan före pandemin en utmaning att få fler unga i rörelse. Vi vet att har räknat ut att det under pandemin, 2020, var 6 miljoner färre tillfällen jämfört med tidigare. Det var 6 miljoner färre deltagartillfällen. Vi behöver växla upp för att unga ska få uppleva det som är sunt och roligt och den gemenskap och glädje som idrottslivet ger. vill jag lyfta fram en idé som jag har fått. ska jag vara ärlig. Jag ska väl alltid vara ärlig, men vill jag tala om att jag har fått idén av i . Jag tycker att den är så bra att jag vill nämna den här. Jag tänker förverkliga den på något vis, i alla fall i min närhet, i kommunen och så vidare. Det handlar om generationsmöten, där unga möter äldre och vice versa. Äldre kan dela med sig av erfarenheter och berättelser. Om ni lyssnar noga hör ni att äldre har väldigt många berättelser som de kan dela med sig av. Och unga kan beskriva sin verklighet och dela med sig av kunskap, framtidstro och förhoppningar. Någon kan säga: Nej men äldre vill inte umgås med ungdomar, och ungdomar vill inte lyssna på äldre. Men jag tror att det är precis tvärtom. Där olika generationsmöten har utvecklats har det blivit väldigt bra. Jag vill verkligen uppmuntra oss att tänka på mötet mellan äldre och unga. Jag tror att det skulle kunna berika samhället och vara som en bro mellan generationer. Jag vet att man i bland annat har haft sådana generationsmöten och till och med en generationskör. Det vill jag se mer av framöver. Jag ställer mig bakom samtliga kristdemokratiska reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservationerna 1 och 14. Jag vill naturligtvis också passa på att önska mina kollegor i kulturutskottet och vårt fantastiska kansli, kulturministern med tjänsteman, talmannen, tjänstemännen, presidiet och alla - ingen är glömd - en avkopplande och kreativ sommar. Finns det egentligen någon tid i livet som är mer avgörande för en människas liv än ungdomsåren? Ironiskt nog är just de åren också ett inferno av känslor, tankar, ängslan, förhoppningar och oro och ett sökande efter svar på existentiella frågor: Vem är jag? Vad är min roll i livet? Och vilka förväntningar kan jag ha på samhället? På sätt och vis är i livet väldigt lik våra första år i livet.