bet · H801FöU7 · 2021-04-22 00:00:00 — Enligt direktiven (dnr 608-2020/21) av sammankallades en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att genomföra en uppföljning av och arbete under coronapandemin. I direktiven konstateras att pandemin och försöken att begränsa smittspridningen har haft stora konsekvenser för hela samhället. Även och dess beslutsprocesser har påverkats. och har vidtagit ett antal åtgärder som syftar till att säkerställa att den parlamentariska processen och stödet till denna fungerar oavsett situation samt till att så långt som möjligt begränsa smittspridningen. Som exempel kan nämnas att partier kom överens om att ändra arbetssätt så att endast 55 ledamöter medverkar under omröstningarna i kammaren. Antalet suppleantplatser i utskotten utökades också kraftigt så att det blev möjligt för i princip alla ledamöter att tjänstgöra i alla utskott. När det gäller konstitutions-, utrikes- och försvarsutskotten ansåg gruppledarna dock att det var komplicerat och tungrott att hantera sekretessbelagt material till ett så stort antal ledamöter och att det därför var rimligt att de extra suppleanterna avsade sig sina uppdrag. inrättade en krisledningsorganisation för att samordna arbetet med att säkerställa stödet till den parlamentariska processen och hindra smittspridning på lång och kort sikt. Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar att har i uppgift att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att hantera virusutbrottet och utbrottets effekter och lämna de förslag på åtgärder som kommissionens iakttagelser ger anledning till. parlamentariska kommitté har i uppdrag att följa upp arbete under coronapandemin. bör inte föregripa detta arbete. Utskottet avstyrker motionen i avvaktan på resultatet av de fortsatta övervägandena. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , se bilaga 2. Under årsmötena /19, 2019/20 och 2020/21 har detta gjorts i betänkandena /19:FöU7, 2018/19:FöU4, 2019/20:CU16, 2019/20:FöU7, 2020/21:FöU2, 2020/21:FöU3 samt 2020/21:FöU4 och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna i bilaga 2 avstyrks därför. Statens övergripande ansvar vid större olyckor och kriser, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 5, 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2028 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 18 och 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 24. måste ha en stark krisberedskap med tillräckliga lager av läkemedel och sjukvårdsmateriel. Det bör finnas tydligt utpekade ansvariga myndigheter för ledning och samordning av de krishanterande insatserna. Ökad försörjningstrygghet är central för att stärka den svenska krisberedskapen och livsmedels-, drivmedels- och elförsörjning måste fungera även under allvarliga kriser. Tillgång till transporter och ett robust finansiellt system är andra viktiga delar. Grundläggande är också att it-systemen inte slås ut. Regeringen bör vidta åtgärder för att åtgärda dessa brister. Som krislagstiftningen ser ut får regeringen endast besluta om skärpt eller höjd beredskap i händelse av krigsfara eller krig, inte vid en allvarlig kris. Regeringen bör vidta åtgärder för att krislagstiftningen ska ge regeringen mandat för regeringen att agera i händelse av en kris. Statens övergripande ansvar vid större olyckor och kriser, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:2028 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 18 och 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 5, 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 9. Regeringen bör verka för en gemensam nationell styrning och ett övergripande ansvar i en pandemisituation. Den gemensamma nationella styrningen och vem som har det övergripande ansvaret och mandatet för vad som gäller i en pandemisituation måste förtydligas. finns det inga nationella riktlinjer för hur stora kommunernas lager av skyddsutrustning bör vara, vilket är en stor brist. Myndigheter ska samverka innan beslut tas så att besluten blir adekvata och kan följas. Det måste tydligt framgå vilken tolkning av reglerna som vården och omsorgen ska följa. Myndigheter ska agera opolitiskt och med öppenhet och transparens enligt offentlighetsprincipen. Statens övergripande ansvar vid större olyckor och kriser, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2028 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 9. Under den nuvarande pandemin har det visat sig att det är viktigt att det huvudsakliga ansvaret ligger på den nationella nivån. Tidskrävande samverkan mellan kommuner, regioner och statliga myndigheter som behöver samordnas och nya rutiner och samarbetsorgan får inte skapa onödiga tidsfördröjningar. Staten ska ha det övergripande ansvaret vid pandemier, olyckor eller andra kriser. Regeringen bör ta initiativ till en nationell samordning för att tillgodose att vården kan härbärgera ett stort antal sjuka patienter och ta emot patienter efter större olyckor. Statens övergripande ansvar vid större olyckor och kriser, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 5, 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2028 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 18 och 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 9. Regeringen och staten behöver ta ansvar för att bygga upp en god beredskap som säkerställer tillräcklig och uthållig kapacitet avseende läkemedel, skyddsutrustning, medicintekniska produkter m.m. Det görs bäst genom en kombination av omsättningslager och avtal med olika företag som vid en kris snabbt kan ställa om och bidra till det som vården och omsorgen behöver. Regeringen bör vidta åtgärder så att en nationell ledning och styrning kommer på plats som gör att vi vid en kris snabbt kan få överblick över behovet av exempelvis läkemedel eller skyddsutrustning i olika delar av landet och inom olika verksamheter. Det krävs också att den nationella ledningen har befogenhet att besluta om inköp och/eller omfördelning av resurser mellan olika regioner eller andra relevanta aktörer som exempelvis apotek. Regeringen bör också arbeta för ett starkt europeiskt och globalt samarbete för att stärka läkemedelstillgången. Det är viktigt att samarbetet mellan EU-länderna fortgår och att man säkrar transporter mellan länderna även under kriser som exempelvis en pandemi. Ansvarsprincipen, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 6. Krisberedskapen i utgår från tre allmänt hållna principer, nämligen ansvarsprincipen, närhetsprincipen och likhetsprincipen. Ändamålsenligheten i de tre principerna bör utvärderas och vid behov revideras för att få till en tydligare styrning av samhällets krisberedskap som också är hållbar i ett nytt civilt försvar. Produktion av strategiska produkter, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:2433 av m.fl. (S). Under coronapandemin identifierade regeringen samhällsviktiga sektorer, däribland livsmedelsproduktionen. Vi anser att livsmedelsproduktionen ska klassificeras som samhällsviktig verksamhet också efter att den akuta coronakrisen är över eftersom uppgiften att producera livsmedel alltid behöver fungera. Produktion av strategiska produkter, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:2433 av m.fl. (S) och 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 1. Covid-19-pandemin har visat på risken för att leveranser av utrustning från utlandet stoppas. Nationellt måste det därför finnas omsättningslager för att stödja extra hårt drabbade platser. Krisberedskapen måste även innefatta möjlighet till produktion av skyddsutrustning för personal inom vård och omsorg. Detta kan göras via avtal med privata företag och det bör även finnas offentliga resurser att producera skyddsutrustning. bör ha egna resurser för att bättre kunna klara krissituationer när det gäller läkemedel och sjukvårdsmaterial. Det bör utredas hur produktion av skyddsutrustning och förbrukningsmaterial för vård och omsorg kan säkras inom . Beredskapsplaner, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 45 och 46 samt 2020/21:2247 av (M). Genom coronapandemin uppmärksammades flera områden som i samhället behövde åtgärder i relation till pandemins effekter. Inom stadsbyggnadsområdet blev det aktuellt med undantag i (2010:900) för att snabbt kunna få fram fältsjukhus och provtagningstält på platser där de vanliga sjukvårdslokalerna inte räcker till. ställde sig bakom förslaget i betänkandet 2019/20:CU27 Undantag från vid spridning av en samhällsfarlig sjukdom. Regeringen bör göra en översyn av beredskapsplaneringen och de regelverk som omfattar utgiftsområde 18 och dess beredningsområden inom stadsbyggnad. Vi anser vidare att en nationell handlingsplan för krisberedskap inom stadsbyggnadsområdet bör upprättas. Det finns behov av ett nationellt grepp om krisberedskapsplanering inom stadsbyggnadsområdet för att rusta , regioner och kommuner för eventuella kommande kriser. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att utarbeta en nationell handlingsplan för krisberedskap inom stadsbyggnadsområdet och ge regioner och kommuner i uppdrag att lokalt planera för krisberedskap inom stadsbyggnadsområdet. Krisberedskapssamarbetet inom EU, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 14. Krisberedskap är ett område där EU kommer att satsa allt större resurser. Den hjälp tog emot från andra europeiska länder under skogsbränderna kunde till stor del genomföras tack vare EU:s civilskyddsmekanism. bör bejaka ett utbyggt krisberedskapssamarbete, bl.a. för att kunna hantera effekterna av klimatförändringarna. Genom EU:s civilskyddsmekanism fick tillgång till två vattenskopande brandflygplan som är baserade i . Det är också angeläget att MSB:s krishanteringslager i kan fortsätta att utgöra EU:s gemensamma logistiklager för olika former av kris- och räddningsinsatser. Regeringen bör med kraft driva denna fråga inom EU när den kommer upp till förhandling . Krisberedskapssamarbetet inom EU, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 5. Det är viktigt att återhämtningen och tiden efter coronapandemin inte används som skäl för att dra EU-samarbetet i riktning mot mer överstatlighet, men inte heller till att motivera slutna gränser och ökad protektionism. Den balansgång som måste till kommer att kräva idogt arbete och en viktig uppgift att kommunicera är att det som EU gör bäst måste få fortsätta och på vissa områden förstärkas. Regeringen bör driva att EU ska kunna hantera flera olika hot och risker, enskilt och . Vikten av en god krisberedskap har blivit tydlig. Även om alla länder självklart ska ha en god nationell krisberedskap bör regeringen arbeta för att EU ska kunna bidra med ett tydligt mervärde vid gränsöverskridande hot. Ett europeiskt godkännande av kärnkraftverk m.m., punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 7. Ett gemensamt europeiskt godkännande av kärnkraftverk och komponenter till kärnkraftverk bör införas för att värna säkerhet och kostnadseffektivitet. Ett gemensamt godkännande skulle bidra till en hög gemensam europeisk säkerhetsnivå. Det skulle ge en möjlighet att såväl underhålla som bygga nya reaktorer på ett mer kostnadseffektivt sätt. Regeringen bör därför ta initiativ inom EU för ett europeiskt godkännande av kärnkraftverk och komponenter och därefter återkoppla till vilka initiativ som tagits. Sjö- och flygräddning, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 39 och 40. Ansvaret för sjö- och flygräddningen ligger hos . Under ledning deltar även , , Polisen och Försvarsmakten i . Ansvaret för sjöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss ligger däremot hos . Försvarsmakten disponerar ett femtiotal helikoptrar och har lång erfarenhet av olika typer av räddningsuppdrag. Någon samverkan mellan vad gäller sjöräddning finns inte . sju nyinköpta helikoptrar saknade lastkrok och kunde inte bidra med att släcka skogsbränder och Försvarsmakten har inget uppdrag att stå i beredskap för sådant. När vi nu ska bygga upp det civila försvaret är det rimligt att Försvarsmakten åter utgör en resurs i händelse av en katastrof. sjö- och flygräddningsverksamhet bör ses över. Regeringen bör vidta åtgärder för att föra över huvudmannaskapet för sjö- och flygräddningen från till och att föra över sjö- och flygräddningens helikoptertjänst till Försvarsmakten. En annan sak är att har räddningshelikoptrar som skulle kunna utrustas med brandbekämpningsförmåga. används helikoptrarna endast för samordning och evakuering men inte i det aktiva släckningsarbetet. Den nationella kapaciteten att bekämpa skogsbränder från luften måste förbättras. Regeringen bör vidta åtgärder för att helikoptrar utrustas med brandbekämpningsutrustning. Erfarenheterna visar att brandflyg är ett särskilt effektivt sätt att bekämpa skogsbränder. bör ha en egen kapacitet vad gäller flygplan med vattenbombningsmöjligheter, eventuellt i samverkan med andra länder. har fått snabbt och effektivt stöd genom EU:s krishanteringsmekanism, och vi bör verka för att EU:s civila krishanteringsförmåga stärks ytterligare. Riskhanteringsplaner för torka och vattenbrist, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 42. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har vidtagit åtgärder för att stödja kommunerna i arbetet med att öka kvaliteten i de kommunala handlingsprogrammen. MSB har utfärdat föreskrifter om riskhanteringsplaner för att hantera översvämningsrisker. MSB har även t.ex. utvecklat vägledning och genomfört utbildningar. Uppföljningar visar dock att bristerna kvarstår. Länsstyrelserna har en viktig uppgift att finnas som stöd för kommunerna när handlingsplanerna arbetas fram. Trots stora problem med torka och låga grundvattennivåer och risk för att situationen förvärras har få kommuner särskild beredskap för att bemöta detta. Torka och vattenbrist kan precis som översvämningar få stora konsekvenser för samhället. Regeringen bör vidta åtgärder för att ge MSB och länsstyrelserna i uppdrag att stödja kommunernas förebyggande arbete med att arbeta fram riskhanteringsplaner för att hantera torka och vattenbrist. Betydelsen av frivilliga för samhällets krisberedskap, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:2329 av Boriana (M) och 2020/21:3036 av (M). De frivilliga försvarsorganisationerna fyller en stor roll för den civila delen av totalförsvaret. Det är glädjande att Försvarsberedningen delar synen att frivilligheten är viktig för såväl krisberedskap som totalförsvar och därför har föreslagit en resursförstärkning till de frivilliga försvarsorganisationerna för att stärka det civila försvaret. Vi vill belysa behovet av att även se frivilligheten i ett bredare perspektiv, och särskilt som en resurs för krisberedskapen. Den nya tekniken medger att det på ett enkelt sätt går att kontakta människor som anmält sig som frivilliga för att t.ex. delta i eftersök eller som understödjande personal vid skogsbränder. Regeringen bör göra en särskild genomlysning av hur det går att ta vara på dessa frivilliga krafter. Larm till nödnumret 112 via sms, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3297 av m.fl. (M) yrkande 6. När en person befinner sig i en trängd, hotfull och farlig situation kan det vara svårt att ringa till 112 och larma. finns ingen möjlighet att larma 112 via sms. Vi vill göra det så enkelt som möjligt att larma. Regeringen bör därför utreda hur det ska bli möjligt att larma 112 via sms. roll och uppgifter, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:2758 av (M) yrkande 2. är en myndighet som utför flera viktiga uppdrag på ett antal olika områden, bl.a. gränsskydd, miljöövervakning, sjöräddning och brottsbekämpning. utökades myndighetens uppdrag för den brottsbekämpande delen i samband med att antog en ny kustbevakningslag. Det finns tankar om att ytterligare skulle kunna utöka bl.a. det brottsbekämpande uppdraget och myndigheten kommer även att i ökad utsträckning behöva bidra till det civila försvaret. har tillsammans med , och Säkerhetspolisen fått i uppdrag att lämna en redovisning som beskriver myndigheternas behov av åtgärder och resursbehov för att möta kraven inom ramen för det civila försvaret . Sammantaget kommer detta att ställa stora krav på . Vi vill se en översyn av roll och arbetsuppgifter som kan ge förslag till hur myndigheten bör resurssätta, personellt och materiellt, och prioritera det breda uppdrag som myndigheten kommer att ha framgent. Kontroll av farligt gods, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 41. I transporter med last som klassificeras som farligt gods finns ämnen som allvarligt kan skada människor, djur och miljö. Det ställs väsentligt högre krav på de förare som utför den här typen av transporter än andra. Många transporter av farligt gods utförs av förare som varken har rätt kompetens eller fordon med rätt utrustning för den här typen av transporter. Det förekommer transporter med farligt gods som inte är skyltade vilket kan vara allvarligt vid en räddningsinsats som måste utföras korrekt för att minimera skador på människor och miljö. Det framgår av en rapport från att polisens nuvarande organisation inte uppfyller målen för antalet utförda kontroller. Vi anser att fler kontroller bör göras av farligt gods och att resurserna för detta arbete bör förstärkas. Arbetet bör organiseras så att polisen kan utföra inspektioner på väg för att utföra kontroller av dessa fordon. Tillsyn av brandsäkerheten, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 10. har vi sett flera exempel på bränder i hyresfastigheter där boende skadats och i vissa fall omkommit. I många fall har bränderna skett i hyreshus som ägs och förvaltas av oseriösa fastighetsägare. Dessa bränder hade sannolikt kunnat undvikas om fastighetsägarna hade åtgärdat de säkerhetsbrister som ofta ligger bakom bränderna, t.ex. brist på sprinklersystem. För att upptäcka brister i brandsäkerheten krävs regelbunden tillsyn av brandförsvaret. Brandförsvarets tillsyn av brandsäkerheten är i hög grad inriktad mot exempelvis sjukhus och andra offentliga byggnader. Givet att flest dödsfall i samband med brand inträffar i flerfamiljshus bör brandförsvarets tillsyn i större utsträckning riktas mot denna typ av fastigheter. Regeringen bör återkomma med förslag som innebär att brandförsvarets tillsyn av brandsäkerheten i större utsträckning riktas mot flerfamiljshus. Andelen kvinnor inom räddningstjänsten, punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 3. är en stor majoritet av brandmännen fortfarande män, är kvinnor. Många traditionella föreställningar om vad det innebär att vara brandman lever kvar som kan ha lett till att färre kvinnor har sökt sig till att bli brandmän på hel- eller deltid. Kommunerna har kommit olika långt runt om i landet. Det finns räddningstjänster som genom enkla knep har lyckats bredda rekryteringsbasen och därmed också minskat antalet vakanser i deltidsstyrkorna. Det handlar om att se över kraven inom olika områden, t.ex. om man måste ha C-körkort eller kan köpa in mindre fordon där det räcker med B-körkort. Det handlar också om att anpassa stationernas utformning för att passa både män och kvinnor, exempelvis genom separata omklädningsrum. Regeringen bör vidta åtgärder så att hela landet har en väl fungerande räddningstjänst. Detta blir särskilt viktigt då vi utvecklar ett nytt civilt försvar. i kommunerna kommer att ha en viktig roll och i detta arbete kan man inte bortse från den rekryteringsbas som halva befolkningen utgör. Information och stöd till personer med funktionsnedsättning vid kriser, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 12.