bet · H801MJU22 · 2021-06-17 00:00:00 — Regeringen bedömer därför att en utvärdering bör göras när de föreslagna lagändringarna och de föreskrifter som meddelas med stöd av ändringarna har varit i kraft . Enligt regeringens mening är det lämpligt att göra en utvärdering tre eller efter ikraftträdandet. I kommittémotion 2020/21:4038 av m.fl. (L) yrkande 1 tar motionärerna upp frågan om utfodring och utvärdering. Motionärerna anser att propositionens förslag om möjlighet att begränsa utfodring ska utvärderas efter att regelverket har varit i bruk eller när det finns tillräckligt underlag för en utvärdering. Det bör vidare finnas beredskap för att vidta ytterligare åtgärder vad gäller den geografiska avgränsningen och giltighetstiden för besluten om utvärderingen visar att detta är nödvändigt. Enligt kommittémotion 2020/21:4050 av m.fl. (SD) yrkande 9 bör effekterna av den reglering som införs utvärderas om 2–. I och med att det råder delade meningar om utfodringens effekter på skador och viltolyckor bör de regleringar som införs utvärderas för att möjliggöra eventuella justeringar i regelverket inom ett rimligt tidsspann. I kommittémotion 2020/21:4052 av (C) yrkande 1 anförs att de ändringar i jaktlagen som föreslås ska utvärderas efter ikraftträdandet och att lagstiftningen därefter ska omprövas. Skulle utvärderingen visa att lagstiftningen inte har någon avsedd effekt för att minska skadorna inom trafiken eller på egendom bör lagstiftningen enligt motionärerna rivas upp eller förändras. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2020/21:4054 yrkande 1 att regeringens förslag i propositionen bör kompletteras med att en kontrollstation för utvärdering av reformen upprättas efter förslagens ikraftträdande. Kontrollstationen kan då ta fasta på publicerad forskning, samt dra lärdomar av erfarenheter som gjorts till följd av nu liggande förslag. Som regeringen anför är det svårt att med säkerhet säga hur effektiv möjligheten att begränsa utfodringen är och hur detta verktyg kan användas på bästa sätt. I likhet med regeringen bedömer utskottet därför att en utvärdering bör göras när de föreslagna lagändringarna och de föreskrifter som meddelas med stöd av ändringarna har varit i kraft . Utskottet anser dock, till skillnad från regeringen, att en utvärdering bör göras tidigare än tre eller efter ikraftträdandet. Utskottet kan konstatera att det råder delade meningar om utfodringens effekter på skador och viltolyckor. Utfodringens betydelse för ökningen av viltstammarna är inte helt klarlagd. Det finns även behov av att uppdatera kunskapsläget kring vildsvinsstammens utbredning och omfattningen av djurens skadeverkningar. Utskottet anser därför att de regleringar som införs bör utvärderas inom ett något kortare tidsspann än vad regeringen har indikerat. Skulle utvärderingen visa att lagstiftningen inte har avsedd effekt när det gäller att minska skadorna inom trafiken eller på egendom bör lagstiftningen förändras. En tidigarelagd utvärdering kan således möjliggöra nödvändiga justeringar av regelverket. Utskottet anser att regeringen bör utvärdera lagändringarnas konsekvenser under nästa mandatperiod. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet delvis motionerna 2020/21:4038 (L) yrkande 1 i denna del, 2020/21:4050 (SD) yrkande 9, 2020/21:4052 (C) yrkande 1, 2020/21:4054 (KD) yrkande 1. Utskottet finner inte skäl att ta något initiativ när det gäller frågan om beredskap för att vidta ytterligare åtgärder när det gäller den geografiska avgränsningen och giltighetstiden för besluten och avstyrker motion 2020/21:4038 (L) yrkande 1 i denna del. Vissa frågor om vildsvin Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bekämpa allmänfarlig djursjukdom och om att införa ersättning för vildsvinsskador via viltskadefonden. Jämför reservation 14 (L). Enligt kommittémotion 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 17 bör utbredningen av afrikansk svinpest (ASF) i förebyggas och motverkas. Motionärerna anser att åtgärder måste vidtas vid jakt för att förhindra att smittan sprids i miljön eller sprids till vildsvinspopulationer i andra jaktområden eller länder, eller till besättningar av tamgris. Det kan vara nödvändigt att bedriva jakt inom ett visst område för att minska vildsvinsstammen och skapa ett område fritt från vildsvin. Detta bör kombineras med andra åtgärder som antingen begränsar vildsvinens rörlighet eller lockar dem att stanna kvar. I yrkande 28 i samma motion bör det i 7 § jaktlagen (1987:259) föras in en möjlighet för eller att besluta om jakt för att förebygga eller minska risken för allmänfarlig djursjukdom. Enligt yrkande 29 bör det i 24 § jaktförordningen (1987:905) tydliggöras att i de fall beslutet gäller allmänfarlig djursjukdom ska eller före beslut höra . I motion 2020/21:2407 av (S) framförs att behovet av att införa ersättning för vildsvinsskador i viltskadefonden behöver ses över. Lantbrukare kan söka pengar för skador av ej jaktbart vilt, men inte för vildsvinsskador. Afrikansk svinpest (ASF) är en smittsam och dödlig virussjukdom som drabbar tamgrisar och vildsvin. Viruset som orsakar sjukdomen är mycket motståndskraftigt och överlever i miljön och i kött från infekterade djur. ASF kan överföras antingen via direkt djurkontakt eller genom spridning av kontaminerad mat. Sedan det första fallet i har sjukdomen spridit sig i närområde. uppger att sjukdomen ännu inte har förekommit i men att den skulle kunna orsaka stor skada bland tamgrisar och vildsvin. Sjukdomen kan vara mycket kostsam att bekämpa. Regeringen gav i uppdrag att tillsammans med berörda aktörer bedöma och vid behov föreslå förebyggande åtgärder för att hindra introduktion och spridning av ASF till . bedömer i sin rapport att en generell reduktion av vildsvinsstammen i inom de gränser som är praktiskt genomförbara inte minskar risken för introduktion av ASF i landet. I särskilt utpekade områden kan dock åtgärder för att lokalt reducera eller stabilisera vildsvinsstammen, i kombination med biosäkerhetsåtgärder i tamgrisbesättningar, minska risken för introduktion, etablering och spridning av sjukdomen. Dessutom skulle sådana åtgärder kunna reducera hastigheten med vilken ASF etablerar och sprider sig, och därmed minska insatsen och kostnaderna för att bekämpa utbrott av ASF hos vildsvin. föreslår även kommunikations- och samverkansåtgärder, stärkt övervakning och förbättring av den allmänna biosäkerheten i landet. har kommit fram till att varken epizootilagen eller provtagningslagen kan tillämpas innan det finns ett misstänkt fall av ASF i eller i direkta närhet. förslag är därför att det i 7 § jaktlagen förs in en möjlighet för eller att besluta om jakt för att förebygga eller minska risken för allmänfarlig djursjukdom. Regeringen har ännu inte beslutat om några åtgärder med anledning av förslaget, och frågan bereds inom . Berörda myndigheter arbetar dock utifrån flera av de övriga förslagen. har färdigställt olika delar av en beredskapsplan för hantering av ASF. har enligt uppgifter i sin årsredovisning gjort stora insatser för att öka rapportering och provtagning av döda vildsvin, och har t.ex. fortsatt med regelbundna samverkansmöten med berörda myndigheter och organisationer. Tillsammans med jägarförbunden och grisbranschen har genomfört flera kommunikationsinsatser för att öka kunskapen om biosäkerhet och vikten av att ta prov på vildsvin. Myndigheten har arbetar med att utveckla en långsiktig kommunikationsplan för detta. har på regeringens uppdrag tagit fram en nationell förvaltningsplan för vildsvin som gäller 2020–2025. Där ingår konkreta resultat- och åtgärdsmål för vildsvinsförvaltningen och en plan för hur det ska uppnås. Regeringen har därutöver beslutat om jaktmedel som underlättar vildsvinsjakten, och avskjutningen av vildsvin ökade kraftigt under /2020. När det gäller åtgärder för att minska vildsvinsstammen kan även nämnas att regeringen beslutade om ett uppdrag till , i , och i det s.k. vildsvinspaketet inom ramen för livsmedelsstrategin. Åtgärderna sträcker sig –2025 och syftar bl.a. till att möjliggöra jägares direkta försäljning av vildsvinskött till konsument. Regeringen anför att detta är en åtgärd för att minska de skador vildsvin orsakar genom att underlätta för vildsvinsjakt och försäljning och distribution av vildsvinskött. I budgetpropositionen förstärkte regeringen vildsvinspaketet genom att tillföra anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor –2025. Regeringen anger att den följer utvecklingen av vildsvinspopulationen och dess skador på gröda och involvering i trafikolyckor (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23, bet. 2020/21:MJU2, rskr. 2020/21:132). När det gäller frågan om viltskadefonden regleras i viltskadeförordningen (2001:724) förutsättningarna för att lämna bidrag av statsmedel för åtgärder för att förebygga skada av vilt och för att ersätta skada av vilt i enlighet med bestämmelserna i förordningen. Vid prövningen av om ersättning ska lämnas ska det särskilt beaktas om viltet får jagas, skadans omfattning samt möjligheten att genomföra en effektiv skyddsjakt eller andra skadeförebyggande åtgärder (11 §). När vilt orsakar skador på egendom är grundprincipen att skador i första hand ska förebyggas eller hindras genom ordinarie jakt. Om förebyggande åtgärder utförts men inte varit tillräckliga för att skydda egendomar från skador kan ersättning för skador utbetalas via viltskadefonden. Länsstyrelserna lämnar dock bara ersättning för skador som är orsakade av fredat vilt (Se föreskrifter om bidrag och ersättningar för viltskador, NFS 2018:5). Utskottet kan inledningsvis konstatera att afrikansk svinpest (ASF) skulle kunna orsaka stor skada bland tamgrisar och vildsvin och att sjukdomen kan vara mycket kostsam att bekämpa. Det förebyggande arbetet med att hindra utbrott i landet är därför mycket angeläget. Utskottet noterar att har haft i uppdrag att föreslå förebyggande åtgärder för att hindra introduktion och spridning av ASF till . har i sin redovisning bl.a. föreslagit kommunikations- och samverkansåtgärder samt stärkt övervakning och förbättring av den allmänna biosäkerheten i landet. Berörda myndigheter arbetar nu utifrån flera av förslagen. har även föreslagit att det i 7 § jaktlagen förs in en möjlighet för eller att besluta om jakt för att förebygga eller minska risken för allmänfarlig djursjukdom. Frågan bereds inom . Utskottet välkomnar arbete med en beredskapsplan för hantering av ASF och anser att rapportering och provtagning av döda vildsvin samt samverkansarbete och kommunikationsinsatser för att öka kunskapen om biosäkerhet och vikten av provtagning är angelägna åtgärder. Eftersom virus kan överföras mellan svinbesättningar med bl.a. animaliska livsmedel, levande djur, bilar och redskap är inte minst informationsinsatser en viktig åtgärd. Utskottet ser även positivt på de åtgärder som genomförs för en minskad vildsvinsstam, t.ex. nationella förvaltningsplan för vildsvin –2025 och det s.k. vildsvinspaketet inom ramen för livsmedelsstrategin där olika åtgärder ska genomföras –2022 för att underlätta möjligheterna till avsättning av bl.a. viltkött. Utskottet noterar också att avskjutningen av vildsvin ökade kraftigt under /2020. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2020/21:3273 (L) yrkandena 17, 28 och 29. När det gäller skador orsakade av vildsvin har utskottet stor förståelse för de problem som detta medför för bl.a. jord- och skogsbruket, men vill hänvisa till att ett flertal åtgärder har vidtagits för att begränsa vildsvinsstammarna, bl.a. de åtgärder som nämnts ovan. Förslaget i propositionen som behandlas i detta betänkande är också en del i arbetet med att komma till rätta med problemet. Grundprincipen när vilt orsakar skador är att dessa i första hand ska förebyggas eller hindras genom ordinarie jakt. Om förebyggande åtgärder utförts men inte varit tillräckliga för att skydda egendomar från skador kan ersättning för skador utbetalas via viltskadefonden. Länsstyrelserna lämnar dock bara ersättning för skador som är orsakade av fredat vilt, och ersättning betalas således inte ut för skador orsakade av vildsvin. Utskottet ser inte skäl att ändra denna ordning, men anser det angeläget att arbetet med att begränsa vildsvinsstammarna fortsätter. Därmed avstyrker utskottet motion 2020/21:2407. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Svenska Jägareförbundets uppdrag. ställer sig bakom det som utskottet anför om att beslut om finansiering av jakt- och viltvårdsuppdraget bör fattas i taget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig även bakom det som utskottet anför om att en göra en översyn av vilka organisationer som ska finansieras från viltvårdsfonden och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 15 (M, SD, KD), 16 (S, V, L, MP) och 17 (S, V, L, MP). I kommittémotion 2020/21:725 av m.fl. (SD) yrkande 29 framförs att bör ha uppdraget att sköta delar av jakten och viltvården även i fortsättningen. Motionärerna menar att förbundet har en ovärderlig kompetens med hög trovärdighet och har starka band med jägarkåren. I yrkande 30 i samma motion framhåller motionärerna att det i stället för årliga beslut om bidrag ur viltvårdsfonden bör fattas beslut för att skapa bättre långsiktighet. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:2804 yrkande 37 att beslut om finansiering av jakt- och viltvårdsuppdraget ska fattas i taget. Det blir då lättare att planera verksamheten. I yrkande 38 anför motionärerna att en översyn bör göras av vilka organisationer som ska finansieras från viltvårdsfonden. Motionärerna menar att även vissa organisationer som motarbetar jakt får bidrag från viltvårdsfonden. Det är enligt motionärerna inte rimligt att jägare ska tvingas finansiera en verksamhet som motarbetar deras intressen. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:2923 yrkande 2 att det finns skäl överväga att beslutet för jakt- och viltvårdsuppdragets finansiering fattas i taget. Det skulle enligt motionärerna skapa bättre förutsättningar för att långsiktigt planera verksamheten. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3355 yrkande 1 att bör fortsätta att ha ett intakt ansvar för det allmänna uppdraget. Svenska Jägareförbundets arbete enligt det allmänna uppdraget fungerar väl och utförs på ett både effektivt och ansvarsfullt sätt. Det bör enligt motionärerna övervägas om det allmänna uppdraget ska ges i fleråriga perioder. Enligt motion 2020/21:746 av (S) bör det allmänna uppdraget säkerställas. Motionären anser att det är angeläget att slå vakt om den svenska modellen och vara mycket tydlig med att det allmänna uppdraget inte faller inom ramen för sådan verksamhet som omfattas av lagen om offentlig upphandling. (S) framhåller i motion 2020/21:1991 att det allmänna uppdraget bör göras flerårigt. Det skulle på så sätt vara lättare för att planera och genomföra långsiktiga satsningar och projekt. Det är också viktigt ur ett folkbildnings- och folkrörelseperspektiv att förbundet får fortsätta att utföra det allmänna uppdraget. Regeringen har gett ett jakt- och viltvårdsuppdrag (allmänna uppdraget) att leda delar av den praktiska viltvården och jakten i landet. har, efter årliga beslut av regeringen, tilldelats medel ur viltvårdsfonden för att kunna utföra det allmänna uppdraget. beslutade regeringen om vissa förändringar när det gäller viltvårdsfonden. I samband med detta framförde regeringen att viltvårdsfonden har varit viktig för att finansiera en framgångsrik viltvård i . Det sätt på vilket pengar delats ut från fonden har dock enligt regeringen fått kritik från bl.a. för att strida mot upphandlingsreglerna. Regeringen anför att den nya ordningen innebär en utveckling av Svenska Jägareförbundets roll där en anpassning har skett till bl.a. upphandlingslagstiftningen. Förbundet kommer alltjämt att utföra ett helt avgörande arbete när det gäller det rikstäckande ansvaret för landets viltvård. Eftersom det behövs en övergångsperiod har det allmänna uppdraget förlängts . kommer att behålla sin roll och få ett mer renodlat organisationsbidrag. Regeringen följer utvecklingen för att säkerställa att viktiga viltvårdsåtgärder kommer att utföras även framöver. I beslutet ger regeringen i uppdrag att främja landets viltvård. ska fr.o.m. se till att åtgärder som rör bl.a. viltövervakning, trafikeftersök och klövviltsförvaltning utförs. För detta får medel ur viltvårdsfonden användas och upphandlingsreglerna ska beaktas. Regeringen har vidare beslutat om förordning (2021:12) om vissa bidrag ur viltvårdsfonden genom vilka ideella rikstäckande organisationer kan söka organisations- eller verksamhetsbidrag för att utföra åtgärder som främjar viltvården enligt jaktlagens (1987:259) definitioner. är fr.o.m. ansvarig myndighet för att pröva frågor om vissa bidrag ur viltvårdsfonden. Viltvårdsfonden finansieras av viltvårdsavgiften som jägarna betalar in genom det statliga jaktkortet. Fonden har under att antal år varit underfinansierad. För att stärka fonden och ytterligare kunna främja viltvården har regeringen även beslutat att höja viltvårdsavgiften . Höjningen gäller fr.o.m. nästa jaktår, som inleds . Regeringen har i samband med besluten kommunicerat att ska kunna få ett mer renodlat organisationsbidrag ur viltvårdsfonden. Detta för att förbundet ska kunna bibehålla den unika roll som man har haft och kunna utföra sitt rikstäckande arbete för landets viltvård även i fortsättningen. För att processen framåt ska tydliggöras har möjlighet att redan nu ansöka om ett flerårigt bidrag och åren därefter. Efter att ansökan inkommit kommer den att beredas inom före beslut. Landsbygdsminister anförde i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1247) bl.a. följande. 2016 inledde ett pilotärende om efterlevnad av upphandlingsreglerna angående det s.k. allmänna uppdraget. Kommissionens initiala rättsliga analys var att allmänna uppdraget och de medel erhållit sammantaget utgör ett offentligt kontrakt som ska upphandlas. svarade på kommissionens frågor om det allmänna uppdraget och anförde då bland annat att det på regeringens initiativ pågår en översyn av tilldelningen av medel ur viltvårdsfonden och att syftet med översynen är att, med beaktande av både nationell rätt och unionsrätten, effektivisera förfarandet. Efter kontakter med meddelade den att svar godtagits och stängdes EU-ärendet. kommer alltjämt att ha en viktig roll i landets viltförvaltning, men regeringen anser att tilldelningen av medel ur viltvårdsfonden behöver moderniseras och anpassas till gällande lagstiftning. Gränsdragningen mellan bidrag och vad som måste upphandlas i enlighet med upphandlingslagstiftningen behöver tydliggöras. För att skapa ett långsiktigt effektivt, hållbart och transparant förfarande för tilldelningen av medel ur viltvårdsfonden har regeringen beslutat att uppdra åt att se till att åtgärder som bl.a. rör viltövervakning, trafikeftersök och klövviltsförvaltning utförs. För detta får medel ur viltvårdsfonden användas och upphandlingsreglerna ska beaktas. Svenska Jägareförbundets särställning inom landets viltvård kommer att bevaras genom att regeringen avser tilldela förbundet ett flerårigt organisationsbidrag ur viltvårdsfonden för dess rikstäckande viltvårdsarbete. Vidare har regeringen beslutat om förordningen (2021:12) om vissa bidrag ur viltvårdsfonden, genom vilken ideella rikstäckande organisationer kan söka organisations- eller verksamhetsbidrag för att utföra åtgärder som främjar viltvården eller andra liknande ändamål som är förenliga med syftet med jaktlagen (1987:259). blir ansvarig myndighet och kommer att besluta om bidrag enligt förordningen. Regeringen anser att dessa förändringar, utöver att göra förfarandet för tilldelningen mer förenligt med upphandlingslagstiftningen, även kommer att främja landets viltvård i stort. När det gäller frågan om vilka organisationer som ska finansieras från viltvårdsfonden regleras detta i 3 § i den nya förordningen om vissa bidrag ur viltvårdsfonden. Enligt förordningen är syftet med bidragen att främja viltvården eller andra liknande ändamål som är förenliga med syftet med jaktlagen. Enligt förordningen finns även vissa krav på en organisation som söker bidrag ur fonden (5 §). Bidrag får ges endast till en ideell organisation som är en juridisk person vars verksamhet syftar till att främja viltvården eller andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagen är riksomfattande med a) ett lokalt eller regionalt förankrat föreningsliv i minst fem län, eller b) en verksamhet som är av intresse för hela samhället och inte endast lokalt har bedrivit verksamhet under före ansökan om bidrag är självständig och demokratiskt uppbyggd i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering i fråga om medlemskap är öppen för alla människor har uppfyllt kravet på redovisning om bidrag har getts . Landsbygdsminister anförde i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2650) bl.a. följande. trädde den nya förordningen (2021:12) om vissa bidrag ur viltvårdsfonden i kraft, genom vilken ideella rikstäckande organisationer kan söka organisations- eller verksamhetsbidrag ur fonden. Regeringen har beslutat att högst får användas till denna bidragsgivning. är ansvarig myndighet och beslutar om bidrag enligt förordningen. För att kunna få bidrag måste en organisation uppfylla de krav som anges i förordningen. Det krävs bland annat att organisationens verksamhet syftar till att främja viltvården eller andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagen, samt att organisationen är riksomfattande och demokratiskt uppbyggd. Vidare får prioritera mellan inkomna ansökningar och ge företräde till de ansökningar som bedöms ha bäst förutsättningar att uppfylla syftet med bidraget. Svenska Jägareförbundets särställning inom landets viltvård kommer att bevaras genom att regeringen avser tilldela förbundet ett flerårigt organisationsbidrag ur viltvårdsfonden för dess rikstäckande viltvårdsarbete. Eftersom detta innebär en förändring av hur bidrag ur viltvårdsfonden tidigare fördelats kommer regeringen att följa utvecklingen noga. Utskottet noterar att regeringen beslutade om vissa förändringar när det gäller viltvårdsfonden. Regeringen har angett att ska kunna få ett mer renodlat organisationsbidrag ur viltvårdsfonden. Detta för att förbundet ska kunna bibehålla den unika roll som man har haft och kunna utföra sitt rikstäckande arbete för landets viltvård även i fortsättningen. Utskottet kan konstatera att den tidigare rådande ordningen på området har fått kritik från bl.a. för att strida mot upphandlingsreglerna, och ser inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:725 (SD) yrkandena 29, 2020/21:746 (S) och 2020/21:3355 (M) yrkande 1 i denna del. får medel ur viltvårdsfonden för sitt arbete med jakt- och viltvårdsuppdraget. Beslut om utbetalningar från viltvårdsfonden har fattats i taget, vilket skapar viss kortsiktighet. En finansiering i fleråriga perioder skulle skapa bättre förutsättningar för att långsiktigt planera verksamheten. Utskottet anser att beslut om finansiering av jakt- och viltvårdsuppdraget bör fattas i taget. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2020/21:2804 (KD) yrkande 37, 2020/21:2923 (C) yrkande 2 och 2020/21:3355 (M) yrkande 1 i denna del och tillstyrker delvis motion 2020/21:725 (SD) yrkande 30. Utskottet avstyrker motion 2020/21:1991 (S). Bidrag till organisationer ur viltvårdsfonden Viltvårdsfonden finansieras genom viltvårdsavgiften som infördes . Avgiften är obligatorisk för alla som jagar i . Det är angeläget att viltvårdsfondens medel fördelas till organisationer och myndigheter som arbetar för jakt, vilt och naturvård. Utskottet anser därför att en översyn av vilka organisationer som ska finansieras från viltvårdsfonden bör göras. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2020/21:2804 (KD) yrkande 38. Utskottets förslag i korthet