bet · H801CU17 · 2021-05-21 00:00:00 — har i samband med dessa lagändringar också tillkännagett för regeringen att socialnämndens skyldighet enligt SoL och LVU att överväga en ansökan om vårdnadsöverflyttning bör inträda senast efter det att barnet varit placerat i samma familjehem , i stället för som . Utskottet anser att det är angeläget att en utredning om reglering kommer till stånd i enlighet med det tillkännagivande som tidigare meddelats, och utskottet förutsätter att en sådan utredning nu tillsätts skyndsamt i enlighet med vad som aviserats. Regeringen bör därefter återkomma med de lagförslag som kan anses påkallade för att säkerställa dels att barnets bästa verkligen går före alla andra intressen när det gäller vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar, dels att prövningen av en fråga om vårdnadsöverflyttning till familjehemsföräldrar görs i den ordning som är mest lämplig och ändamålsenlig. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vid en presskonferens aviserade justitie- och migrationsminister och jämställdhets- och bostadsminister att regeringen kommer att tillsätta en utredning om vårdnadsöverflyttning och adoption av familjehemsplacerade barn. När det gäller synpunkterna i motion 2020/21:3938 (L) yrkande 1 konstaterar utskottet att regeringen i propositionen framhåller att en tvist mellan två föräldrar inte alltid kan beskrivas som en konflikt mellan dem. Regeringen pekar på att det kan handla om situationer där det finns uppgifter om våld mot närstående eller där det finns en hedersproblematik. Här har enligt regeringen domstolsprocessen och den samverkan som i den sker med socialnämnden en ytterst viktig funktion, allt för att säkerställa ett avgörande som är till barnets bästa. Vidare understryks på flera ställen i propositionen att situationer där det förekommit våld eller hot bör hanteras och bedömas på ett särskilt sätt jämfört med annars. Sålunda betonar regeringen t.ex. vikten av att förstå och komma ihåg att det finns situationer där det är olämpligt att försöka få föräldrar att komma överens, såsom när en förälder har utsatt barnet eller någon annan i familjen för våld eller något annat övergrepp. Detta har betydelse bl.a. för hur informationssamtal ska genomföras. Som har redogjorts för tidigare i betänkandet understryker regeringen också att det självfallet är så att det i en situation där det förekommit våld eller andra former av övergrepp från en förälders sida i princip alltid är bäst för barnet att den föräldern inte får del i vårdnaden. Ett annat exempel är vad regeringen anför om att misstankar om våld eller andra övergrepp som inte kan lämnas utan avseende kan göra att interimistiska beslut om vårdnad är nödvändiga för att barnet inte ska fara illa. Ytterligare ett exempel är de nya kompetenskraven för medlare, där det i propositionen anförs att en medlare bl.a. bör ha kunskap om våld och övergrepp inom familjen och hur det påverkar föräldrar och barn. I sammanhanget kan också nämnas de nya, särskilda forumreglerna för vissa måltyper i och när barn eller föräldrar har skyddade personuppgifter, vilka bl.a. syftar till att skapa ökad trygghet för dessa barn och föräldrar. Därmed är utskottet inte berett att ställa sig bakom motionsyrkandet, och det bör därför avslås. När det sedan gäller motion 2020/21:3960 (C) yrkandena 1 och 2 konstaterar utskottet att propositionen innehåller ett stort antal hänvisningar till artiklar i samt hänvisningar till FN:s barnrättskommittés allmänna kommentarer (CRC/C/GC/12 och 14) och till betänkande SOU 2020:63 i fråga om regeringens olika förslag och bedömningar. Regeringens förslag och bedömningar har alltså gjorts med beaktande av vad som följer av . Utskottet konstaterar vidare att frågor om barnets bästa aktualiseras i en mängd olika sammanhang och enligt lagstiftning på olika områden. Det är en uppgift för lagstiftaren att i varje sådant sammanhang utgå från vad som följer av och ta ställning till vilka särskilda överväganden som gör sig gällande för just de typfall som ska regleras. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen kommer att tillsätta en utredning som ska se över regleringen i om vårdnadsöverflyttning och adoption av familjehemsplacerade barn, utifrån de särskilda frågeställningar som sådana fall aktualiserar. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom motionsyrkandena, och de bör därför avslås. När det slutligen gäller övriga motionsyrkanden bedömer utskottet, liksom regeringen, att den nya regleringen om vårdnadstvister med bättre förutsättningar för föräldrar att nå samförståndslösningar, som ofta är mer hållbara än om domstolen avgör vad som ska gälla, samt ett ökat fokus på barnen och deras rätt till delaktighet i ett förfarande i frågor om bl.a. vårdnad bör leda till att umgängessabotage och liknande agerande motverkas. Utskottet ser inte anledning att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena, och även dessa bör därför avslås. Regeringens lagförslag, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i med den ändringen att det bör klargöras att möjligheten att döma till gemensam vårdnad mot föräldrarnas vilja ska vara utesluten i situationer där det förekommer våld eller hedersrelaterat förtryck eller risk för detsamma, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 4. lag om informationssamtal, 5. lag om ändring i , 6. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2020/21:150 punkterna 1–6 och avslår motionerna 2020/21:1400 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2020/21:1471 av m.fl. (S), 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 20 i denna del, 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 7.2 i denna del och 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 2. Enligt lagförslaget om vårdnad ska domstolen kunna besluta om gemensam vårdnad även om båda föräldrarna motsätter sig den vårdnadsformen. I likhet med flera remissinstanser anser jag dock att det är mycket tveksamt i hur många fall gemensam vårdnad mot båda föräldrarnas vilja kan upprätthållas på ett för barnet välfungerande sätt. För att inte riskera att barnets uppväxt blir än mer präglad av föräldrarnas konflikter behöver denna möjlighet vara helt utesluten i situationer där det förekommer våld eller hedersrelaterat förtryck eller risk för detsamma. bör därför klargöra detta och på så sätt tillgodose motion 2020/21:3938 (L) yrkande 2. Vad regeringen anför i propositionen om att det i en situation där det förekommit våld eller andra former av övergrepp från en förälders sida i princip alltid är bäst för barnet att den föräldern inte får del i vårdnaden ligger visserligen nära det sagda men når inte hela vägen fram. bör sammanfattningsvis anta regeringens förslag till ändring i med den ändringen att det bör klargöras att möjligheten att döma till gemensam vårdnad mot föräldrarnas vilja ska vara utesluten i situationer där det förekommer våld eller hedersrelaterat förtryck eller risk för detsamma. I övriga delar ansluter jag mig till majoritetens bedömningar. Obligatoriskt medlingsförfarande m.m., punkt 2 (M, C, KD) av (KD), (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3953 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del och 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkande 3. I likhet med flera remissinstanser befarar vi att den nya ordningen med obligatoriska informationssamtal inte i tillräckligt hög utsträckning kommer att uppnå sitt syfte, eftersom den inte är inriktad på konfliktlösning och eftersom det krävs mer omfattande insatser. Inte heller är det tillräckligt att en domstol kan förordna om både samarbetssamtal och medling mellan föräldrarna, eftersom detta förutsätter att en talan vid domstolen redan är väckt. Vi anser därför att ordningen med informationssamtal bör ersättas med ett obligatoriskt medlingsförfarande, som ska utföras av personer med kunskaper om juridik och om barns utveckling. I utförs medling av en domare som ofta biträds av en psykolog, barnpsykiater eller socialarbetare, vilket är eftersträvansvärt. Medlingsförfarandet ska präglas av att på ett konstruktivt sätt försöka få föräldrarna att komma fram till lösningar. Föräldrarna ska också få grundläggande information om bl.a. hur en vårdnadsprocess går till, hur sådana processer påverkar barn och vad processen kan tänkas innebära i fråga om tidsramar, kostnader och utfall. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som innebär att ordningen med obligatoriska informationssamtal ersätts med ett obligatoriskt medlingsförfarande i enlighet med vad som beskrivs ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Obligatoriskt medlingsförfarande m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:3953 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del och 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 1. Den nya ordningen med obligatoriska informationssamtal närmar sig visserligen det förslag om familjemedling som vi driver men når inte hela vägen fram. Det krävs mer långtgående åtgärder. Inte heller är det tillräckligt att en domstol kan förordna om både samarbetssamtal och medling mellan föräldrarna, eftersom detta förutsätter att en talan vid domstolen redan är väckt. Vi anser därför att kravet på informationssamtal för att få väcka talan i domstol ska ersättas med ett krav på deltagande i familjemedling, efter mönster av den norska modellen för ”mekling”. Detta skulle för svensk del innebära obligatorisk familjemedling, dvs. samarbetssamtal, hos kommunens familjerättsenhet i syfte att hitta en lösning för barnets bästa. För att skapa bästa möjliga förutsättningar att nå framgång bör familjerättsenheten kalla föräldrarna till en sådan medling så snart det står klart att separationen är ett faktum. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som innebär att ordningen med obligatoriska informationssamtal ersätts med ett krav på deltagande i familjemedling i enlighet med vad som beskrivs ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Obligatoriskt medlingsförfarande m.m., punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3953 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del och 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 1. Jag bedömer, i likhet med bl.a. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, att den nya regleringen om obligatoriska informationssamtal kommer att kräva ytterligare utbildning av befintlig personal. Om samtalen ska vara konstruktiva och leda till lösningar med barnets bästa för ögonen krävs ökad kompetens inom bl.a. konflikthantering och riskbedömningar. För att säkerställa att metoden med obligatoriska informationssamtal verkligen leder till ett ökat barnrättsperspektiv bör metoden införas på prov för att sedan noga utvärderas. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tidsfristen för talan vid domstol, punkt 3 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3953 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del. Enligt den nya regleringen om obligatoriska informationssamtal ska ett sådant samtal ha ägt rum före det att ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge framställs i domstol. Vi anser dock att en frist skulle vara att föredra, eftersom en sådan frist i högre utsträckning skulle verka avhållande på föräldrars benägenhet att väcka talan i domstol. Dessutom är – utifrån barnets perspektiv – . Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som innebär att ett informationssamtal ska ha ägt rum före det att ett tvistigt yrkande framställs vid domstol. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tidsfristen för talan vid domstol, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del och 2020/21:3953 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 3. Enligt den nya regleringen om obligatoriska informationssamtal ska ett sådant samtal ha ägt rum före det att ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge framställs i domstol. Som redovisas under föregående avsnitt tycker jag att ordningen med obligatoriska informationssamtal bör ersättas med ett obligatoriskt medlingsförfarande. Vidare anser jag att ett genomfört medlingsförfarande ska ge föräldrarna rätt att framställa ett tvistigt yrkande i domstol . Tvister som rör barn ska nämligen inte få dra ut . I de fall tvisten inte går att lösa genom medling bör tvisten därför skyndsamt hänskjutas till domstol. Dessutom torde det vara så att föräldrar som klarar av att hantera sina meningsskiljaktigheter har förutsättningar att gemensamt lösa de knutar som uppstår. De bör därför åter hänvisas till ett medlingsförfarande i det fall det uppstår nya meningsskiljaktigheter efter det att de nio månaderna har löpt ut. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som innebär att medling ska ha ägt rum före det att ett tvistigt yrkande framställs vid domstol. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Rättegångskostnader i vårdnadsmål, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 8. I propositionen nämns det faktum att samma föräldrar ofta återkommande tvistar i domstol. Detta är ett allvarligt problem som måste adresseras. Givetvis kan en ny talan grunda sig på nya omständigheter, men inte sällan är återkommande processer snarare ett uttryck för bristande lyhördhet och acceptans när det gäller fattade beslut. Jag anser därför att det behövs åtgärder för att stävja återkommande processer mellan samma parter i fråga om samma barn. Den befintliga möjligheten att vid särskilda skäl förplikta en part att helt eller delvis ersätta motparten för hans eller hennes rättegångskostnad kan inte anses tillräcklig. I de fall frågan om t.ex. vårdnad har varit föremål för en domstolsprocess bör därför i stället huvudregeln vara att den som på nytt stämmer i domstol och förlorar målet ska betala även motpartens rättegångskostnader. Undantag bör göras i de fall där medlaren för ett medlingsförfarande mellan parterna intygar att förutsättningarna är sådana att en ny domstolsprocess är påkallad. De ordinarie reglerna för rättegångskostnader i vårdnadsmål bör då tillämpas. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag med den innebörden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biträde m.m. för barn, punkt 5 (V, KD, L) av (KD), (L) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 40 i denna del, 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 22, 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi konstaterar att de lagförslag som vi tidigare i betänkandet ställt oss bakom syftar till att säkerställa barnets rätt och delaktighet i processen samt kommer att leda till att barnets perspektiv och rättigheter stärks. Vi anser dock att den nya regleringen inte är tillräcklig för att fullt ut garantera barnets bästa och barnets rätt att komma till tals. När föräldrarna tvistar om vårdnad, boende eller umgänge i domstol företräds de vanligtvis av var sitt ombud. I likhet med flera remissinstanser anser vi att det är rimligt att det införs en rätt till ett eget juridiskt ombud eller biträde för det barn som är föremål för föräldrarnas tvist. Barnets ombud eller biträde ska vara frikopplat från föräldrarna och deras ombud samt ha särskild kompetens för sitt uppdrag. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag med den angivna innebörden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biträde m.m. för barn, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 40 i denna del, 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 22, 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 2. Trots att vårdnadstvister i allra högsta grad handlar om barnen är det inte sällan just barnen som råkar mest illa ut och kan hamna i kläm när föräldrarna inte är överens. För att säkerställa att barnets bästa alltid beaktas bör barnet få stöd i vårdnadsprocessen genom en särskild stöd- eller kontaktperson som är med genom hela processen men som däremot inte deltar vid domstolsförhandlingar. Personen kan med fördel utses av socialnämnden senast i samband med familjemedling eller liknande och är då barnets kontaktperson och stöd under och efter en vårdnadstvist. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag med den angivna innebörden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar, punkt 6 (SD, C, L) av (SD), (SD), (L), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 5. Fler barn föds numera utanför än inom ett äktenskap. Nuvarande lagstiftning, som per automatik utesluter fäder som vårdnadshavare i de fall de inte är gifta med barnets moder, är otidsenlig, brister i jämställdhet och är negativ ur barnets perspektiv. Bristerna avhjälps inte genom förslaget i proposition 2020/21:176 Modernare regler för bekräftelse av föräldraskap, faderskapsundersökningar och för att åstadkomma könsneutral föräldraskapspresumtion om att göra det möjligt att i samband med en elektronisk bekräftelse av faderskap anmäla gemensam vårdnad om ett barn. Dessutom har kommit fram till att det inte överensstämmer med att föräldrar som är ogifta vid sitt barns födelse inte ges gemensam vårdnad om barnet. Huvudregeln bör därför vara att alla barn från födseln står under vårdnad av båda föräldrarna. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och återkomma till . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Barnets bästa och kriterier i fråga om vårdnad, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. Vi anser att gemensam vårdnad alltid ska vara utgångspunkten och att det alltså ska finnas en presumtion för gemensam vårdnad. Först när det är klarlagt att gemensam vårdnad inte är möjlig eller barnets bästa talar för ensam vårdnad bör detta beslutas. Dock ska särskilda regler gälla när våld eller andra övergrepp har förekommit. Vidare anser vi att kriterierna i fråga om barnets bästa och gemensam vårdnad bör ändras så att större vikt ska fästas vid respektive förälders förståelse för barnets behov av den andra föräldern samt möjligheterna och viljan att tillgodose dessa behov hos barnet. Dock ska även här särskilda regler gälla när våld eller andra övergrepp har förekommit. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och återkomma till . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Barnets bästa och kriterier i fråga om vårdnad, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Enligt den nya regleringen om vårdnad kan domstolen besluta om gemensam vårdnad även om båda föräldrarna motsätter sig den vårdnadsformen. Jag anser dock att detta bör ändras för framtiden. I likhet med flera remissinstanser ifrågasätter jag nämligen om ett beslut om gemensam vårdnad kan anses vara till barnets bästa när båda föräldrarna motsätter sig den vårdnadsformen. Dessutom anser jag att det finns skäl att ändra även den existerande möjligheten att döma till gemensam vårdnad mot den ena förälderns vilja. Det är nämligen viktigt att motverka risken för att en förälder som på grund av våld, hot eller annat förtryck har svårt att samarbeta om barnet missgynnas av detta med allvarliga konsekvenser för barnet som följd. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som innebär att en domstol aldrig ska kunna besluta om gemensam vårdnad mot båda föräldrarnas vilja. Vidare ska en domstol inte kunna besluta om gemensam vårdnad mot den ena förälderns vilja i de fall där en förälder har utsatt den andra föräldern eller barnet för våld eller övergrepp av annat slag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor om vårdnad och umgänge vid våld i familjen, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkandena 21, 22 och 29, 2020/21:1538 av (M), 2020/21:2620 av (M), 2020/21:3379 av m.fl. (SD) och 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:1400 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2020/21:2085 av och (båda S) och 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 25. Anklagelser om våld eller andra slags övergrepp är vanligt förekommande i mål om vårdnad, boende eller umgänge. Jag anser att rättsläget behöver klargöras när det gäller hur domstolen ska hantera och värdera sådana anklagelser. Anklagelser om våld och övergrepp bör som huvudregel utredas inom ramen för en brottmålsprocess och inte som en del av ett civilmål mellan enskilda. I de fall sådana anklagelser prövas rättsligt endast inom ramen för en vårdnadsprocess bör lagstiftaren därför tydliggöra vilket stöd för anklagelserna som ska krävas för att de ska kunna beaktas. Rättsläget behöver enligt min uppfattning också klargöras för fall där en förälder tar med barnet till ett skyddat boende. Det handlar om vilka konsekvenser ett sådant agerande bör få i en vårdnadsprocess och vad som ska gälla i förhållande till den andra föräldern i fråga om t.ex. umgänge.