bet · H801TU4 · 2021-01-28 00:00:00 — PTS har också regeringens uppdrag att stärka utvecklingen av kommunikationslösningar för personer med funktionsnedsättning och särskilda behov. Myndigheten arbetar även för att långsiktigt förbättra den generella tillgängligheten inom ansvarsområdena elektronisk kommunikation och post. För att främja digital kompetens i samhället gav regeringen i uppdrag åt PTS att inrätta ett antal användarråd. Syftet med användarråden är att öka kunskapen om aktuella behov och hinder för personer med olika former av funktionsnedsättning. Det handlar också om att säkerställa att personer med funktionsnedsättning får tillgång till it, elektronisk kommunikation och elektroniska tjänster på lika villkor som andra samt att identifiera relevanta åtgärder för att öka den digitala delaktigheten. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill också understryka att regeringen har gett PTS i uppdrag att göra en förstudie av hur internetombud inom vård och omsorg ska kunna etableras över landet för att kunna hjälpa brukarna med it och internet. I samarbete med Myndigheten för delaktighet (MFD) och Myndigheten för digital förvaltning (Digg), organiserar PTS en s.k. nätverksdag (Digin) om digital inkludering och tillgänglighet. Digin vänder sig till alla inom den offentliga sektorn som arbetar med att se till att verksamheten och information är tillgänglig för alla medborgare. Syftet är att erbjuda en gemensam plattform att samlas kring för att diskutera gemensamma frågor och utmaningar kopplat till digital inkludering och tillgänglighet. Utskottet vill likaså framhålla att PTS också arbetar med att öka fokus på användarmedverkan eftersom en kontinuerlig och fördjupad dialog med användare kan ge vinster på många områden och för många aktörer. En del av myndighetens arbete på området har resulterat i metodguider för de aktörer som vill arbeta inkluderande och för att öka den digitala delaktigheten bland utsatta grupper, som exempelvis personer med funktionsnedsättning, nyanlända och äldre personer. Guiderna tar även hänsyn till andra bakgrundsvariabler som kön, ålder, teknikvana, utbildningsnivå, boendeort etc. PTS medverkar också i olika nätverk inom området digital delaktighet och tillgänglighet. anordnar PTS årliga innovationstävlingar för att bidra till att smarta idéer blir verklighet och underlättar vardagen för berörda. Genom dessa innovationstävlingar kan företag och organisationer få finansiering av tjänste- och produktutveckling på . Även utbildningsinsatser kan komma i fråga. Utskottet är positivt till dessa insatser. har PTS stöttat 177 projekt med sammantaget . I snitt per tävling har 11 vinnare tilldelats var i finansiering. Det har enligt vad utskottet erfar varit alltifrån breda digitala lösningar för många till smala lösningar som möter specifika behov och som erbjuder nya möjligheter och ökad livskvalitet för personer som annars riskerar att hamna utanför det digitala samhället. I sammanhanget kan nämnas att regeringen gav i (IIS) i uppdrag att fördela ett statligt stöd på till 15 kommuner runt om i för att etablera s.k. Digidelcenter dit invånare kan vända sig för att få hjälp med digitala tjänster och teknik. Etableringen syftar till att stärka kommuninvånarnas möjligheter att öka sin digitala kompetens. Digidelcenter drivs i regi och utgör därmed en del i ett större digitaliseringsarbete. Just nu finns det 23 Digidelcenter på plats och fler planeras. I syfte att främja den digitala delaktigheten har regeringen beviljat medel till som arbetar med att samordna och sprida kunskap om frågan till relevanta aktörer. är ett samarbete för alla som vill främja digital delaktighet och inkluderar exempelvis bibliotek, folkbildningsorganisationer, funktionshinderorganisationer och andra ideella organisationer men även kommuner och myndigheter. Nätverket startades i samband med den nationella Digidelkampanjen. har även arrangerat kampanjer såsom Get Online Week och e-Medborgarveckan som syftar till att få fler personer att använda internet. beslutade regeringen också om att tilldela (genom föreningen i ) för aktiviteter som främjar digital delaktighet. Digitaliseringsminister motiverade beslutet med att digitaliseringen av tjänster och samhällsservice ökar, vilket i grunden är bra men att alla också måste ges möjlighet att vara en del av utvecklingen, och i sammanhanget har en viktig funktion i arbetet. har i olika sammanhang behandlat frågan om digital identitet. Som svar på en fråga (2018/19:868) om personer som saknar bank-id, framhöll finansmarknadsminister att digital identitet är en samhällskritisk infrastruktur. Även i digitaliseringsstrategin understryks att digital identitet utgör en samhällskritisk infrastruktur och är en förutsättning för fortsatt utveckling av digital service till privatpersoner och företag. Det är avgörande för individers möjligheter att kunna ta del av digitala tjänster inom såväl den privata som den offentliga sektorn genom att kunna styrka sin digitala identitet på ett enkelt och säkert sätt. En stor andel av befolkning har en e-legitimation men det är viktigt att alla som behöver kan få tillgång till enkla och säkra e-legitimationer. Det offentliga måste enligt digitaliseringsstrategin säkerställa att lösningarna uppfyller högt ställda krav på säkerhet och användbarhet och att nödvändig samordning mellan inblandade aktörer sker. Rutinerna för identifiering och underskrifter i samband med användning av digitala tjänster bör fungera på ett enkelt sätt för användaren, oavsett om denna befinner sig i eller i något annat land. Utskottet delar den uppfattningen. I betänkandet Ett säkert statligt – med e-legitimation (SOU 2019:14) konstateras att den ökade digitaliseringen gör det allt svårare att klara sig i samhället utan tillgång till en e-legitimation. Det är enligt utredningen därför viktigt att alla ges möjlighet att skaffa en säker e-legitimation. En säker elektronisk identifiering bidrar också till att motverka den identitetsrelaterade brottsligheten. Med en säker grundidentifiering som görs av en myndighet vid ett personligt besök minskar risken för att fel person får tillgång till e-legitimationen. Utredningen föreslår att en statlig e-legitimation på högsta tillitsnivå får finnas på det statliga identitetskortet. E-legitimationen ska även kunna användas för att skapa en elektronisk underskrift. Utredningen föreslår en ny lag och förordning om statliga identitetshandlingar med bestämmelser om ett statligt identitetskort och en statlig e-legitimation. ska kunna utfärdas med eller utan funktion som resehandling och ska ersätta både det nationella identitetskortet och identitetskortet för folkbokförda i . Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inom . När det gäller yrkandet i motion 2020/21:3243 (L) om uppföljning av lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service och det undantag som görs i lagen för sådan digital service inom skolområdet som inte hänför sig till en verksamhets väsentliga administrativa funktioner, vill utskottet hänvisa till vad regeringen anför i den bakomliggande propositionen (prop. 2017/18:299). Regeringen gör bedömningen att befintliga bestämmelser i skollagen och diskrimineringslagen är väl lämpade för att säkerställa att elever med funktionsnedsättning får det stöd de behöver. Regeringen framhåller också att kraven i den nya lagen gäller generellt och inte i förhållande till varje enskild person som har behov av särskilda anpassningar, t.ex. i undervisningssammanhang. Utskottet bedömer sammanfattningsvis att den digitala delaktigheten i är hög i en internationell jämförelse även om det alltjämt finns behov av att främja en ökad digital delaktighet bland delar av befolkningen. Utskottet konstaterar att omfattande insatser görs av ansvariga myndigheter och organisationer för att höja den digitala delaktigheten i samhället. När det gäller det växande kravet på digital autentisering är utskottet införstått med att frågan är av samhällskritisk betydelse och avvaktar därför pågående beredning av frågan inom . Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:841 (S), 2020/21:1326 (M) yrkande 3, 2020/21:2921 (C) yrkande 19, 2020/21:2996 (KD) yrkande 32, 2020/21:3134 (M) yrkande 10 och 2020/21:3243 (L) yrkande 14. Tillgång till elektronisk kommunikation Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgången till elektroniska kommunikationer. Utskottet bedömer att utvecklingen på området fortsätter i positiv riktning och välkomnar de många initiativ som vidtagits för att främja bredbandsutbyggnaden och mobiltäckningen i landet, inte minst på landsbygden. Jämför reservation 10 (SD), 11 (C) och 12 (KD). Vägledande för arbetet med att tillgodose tillgången till elektroniska kommunikationer är den s.k. bredbandsstrategin. Den första nationella bredbandsstrategin formulerades 2009 som en del av den övergripande digitala agendan för . Den snabba utvecklingen inom området gjorde att regeringen utarbetade en ny bredbandsstrategi som presenterades och som har följande mål: • 2020 bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s. • 2023 bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. • 2025 bör hela ha tillgång till snabbt bredband. Ett första måldatum för den nya bredbandsstrategin är 2020 när av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s, vilket kan jämföras av alla hushåll och företag som angavs i den förra strategin . är målsättningen att hela ska ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. Det innebär att i områden där människor normalt befinner sig bör det vara möjligt att med en trådlös uppkoppling kunna använda mobila tjänster utanför hemmet eller arbetsplatsen. Detta gäller även för uppkopplade saker, internet of things (IoT). Målsättningen är att uppkopplingen ska vara så stabil och av sådan kvalitet att användaren inte upplever några begränsningar när de mobila tjänsterna utnyttjas. gäller att hela bör ha tillgång till snabbt bredband enligt följande: • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till 1 Gbit/s. • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. Bredbandsforum tillkom 2010 på regeringens initiativ och har till uppgift att främja samverkan kring bredbandsutbyggnad. Företag, myndigheter och organisationer möts i Bredbandsforum för att tillsammans hitta lösningar som ökar tillgången till bredband i hela landet. Bredbandsforum leds av en styrgrupp och är underställd Infrastrukturdepartementet. Relevanta frågor och områden behandlas i tidsbegränsade arbetsgrupper. Det är Post- och () uppgift att löpande följa upp och analysera utvecklingen på bredbandsområdet. Myndigheten ska verka för att främja bredbandsutbyggnad i alla delar av landet i enlighet med bredbandsstrategin. Inom ramen för detta uppdrag ska PTS även vidta åtgärder för att underlätta bredbandsutbyggnad, ge stöd till relevanta myndigheter och affärsverk samt vid behov lämna förslag till åtgärder. Användning av internet och telefoni I PTS rapport av internet och telefoni i – PTS individundersökning 2019 (PTS-ER-2020:25) framkommer det att knappt två tredjedelar av respondenterna () uppger att de har fiber eller fiber-LAN som huvudsaklig internetanslutning, vilket innebär att fiber är det vanligaste alternativet. har ADSL/VDSL minskat från till (2019 jämfört med ). Andelen som svarar att de har mobilt bredband som huvudsaklig anslutningsform var , jämfört 2013. I tätorter är det en större andel () som har fiber som sin huvudsakliga internetanslutning i hemmet än utanför tätort (). Utanför tätort är mobilt bredband vanligare än i tätort. Vart tredje hushåll utanför tätort ansluter till internet via mobilt bredband och motsvarande i tätort är . Av rapporten framgår vidare att var fjärde person har valt sin huvudsakliga internetanslutning i hemmet på grund av att de inte vill ha någon begränsning i datamängd och att de använder tjänster som kräver högre överföringshastigheter. Att inte ha begränsningar i dataanvändandet är framför allt viktigt för de som ansluter till internet via fiber. Majoriteten () av de som använder internet i hemmet uppger att de har möjlighet att välja mellan flera internetoperatörer. Hälften av dem () kan välja mellan både fasta och mobila bredbandsabonnemang. Detta är på samma nivå som vid mätningen 2017. Utanför tätort anger färre () att de har möjlighet att välja mellan fasta bredbandsabonnemang än i tätort (). I kommittémotion 2019/20:3263 uppmärksammar m.fl. (C) i yrkande 21 frågan om digitala betalningar. Motionärerna pekar på ett allt större beroende av den digitala infrastrukturen för betalningar. Motionärerna anser därför att i samarbete med och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör säkra att robustheten i de digitala system som används för betalningar ökar och når den nivå samhället behöver. I motion 2020/21:419 påpekar och (båda C) att för landsbygdsbefolkningen är möjligheten till uppkoppling oumbärlig för att bedriva näringsverksamhet eller kunna utnyttja digitala samhällstjänster. Motionärerna anser att det är en politisk angelägenhet att bredbandsutbyggnaden påskyndas. Dessvärre är investeringskostnaderna i delar av landet för höga för att locka kommersiella aktörer. För att nå den politiska målsättningen på området och påskynda utbyggnaden föreslår motionärerna därför att det ska bli tillåtet med medfinansiering vid bredbandsutbyggnad (yrkande 1) och för att förstärka utbyggnaden på landsbygden förespråkar motionärerna också att man i högre grad uppmärksammar möjligheten till frivillig avtalssamverkan mellan kommuner (yrkande 2). (KD) yrkar i motion 2020/21:437 på att regeringen ska ta fram en strategi för mobiltäckning i hela landet. Motionären konstaterar att många på landsbygden fortfarande inte har tillfredsställande täckning. Motionären framhåller att i det dagliga livet förväntas att man har en mobiltelefon för att kunna utföra olika tjänster, använda mobilt bank-id etc. Dessutom är mobilen ett viktigt arbetsredskap för många företagare som jobbar och verkar på landsbygden. I kommittémotion 2020/21:700 (yrkande 5) samt i kommittémotion 2020/21:705 (yrkande 7) uppmärksammar m.fl. (SD) det växande behovet av en snabb och stabil internetuppkoppling, något som blivit en förutsättning för att kunna ta del av nyheter och information i internetbaserade medier. Tillgång till internet är ytterst en demokratifråga, och motionärerna ser därför med oro på utvecklingen i glesbygden där många fortfarande saknar tillgång till en snabb uppkoppling. För en livskraftig svensk landsbygd vill därför motionärerna att hela befolkningen ska få tillgång till snabbt internet . I motion 2020/21:898 behandlar (C) bl.a. digitaliseringens möjligheter i samhället men konstaterar att det finns signifikanta skillnader mellan stad och landsbygd i användandet av digitala samhällstjänster. Motionären efterlyser därför i yrkande 2 bredbandstäckning i landsbygder i enlighet med bredbandsstrategins målsättningar. m.fl. (S) yrkar i motion 2020/21:913 på att man ska se över hur bredbandsutbyggnaden kan öka i hela landet och möjliggöra fri uppkoppling för alla i syfte att stärka demokratin, särskilt bland barn och unga. Motionärerna betonar att internetuppkoppling är en viktig del av vår infrastruktur och att god internetuppkoppling i takt med en allt snabbare digitalisering blir en rättighetsfråga. Barn och unga lever i en alltmer digital värld och därför måste bredbandsutbyggnaden ha ett särskilt fokus också på denna grupp. (M) yrkar i motion 2020/21:1075 på att man utarbetar en strategi så att hela får mobiltelefontäckning. Motionären anför att mobiltäckningen är bristfällig i delar av landet, inte minst på landsbygden. Det innebär inte bara stora säkerhetsrisker utan försvårar också för näringar som är viktiga för att landsbygden ska fungera men också näringar som i många fall ska stå för den viktigaste delen i en omställning till ett mer miljö- och klimatsmart samhälle. I motion 2020/21:1081 föreslår (M) i yrkande 1 en strategi med fasta mål om telefonitjänster åt alla, vilket är en viktig signal för att motverka den pågående urbaniseringen. Motionären betonar att det är helt oacceptabelt att det fortfarande finns flera och stora vita fläckar där man helt tappar mobiltäckningen vid röstsamtal och surf, något som de facto kan äventyra liv i fall av sjukdom eller olycka. I yrkande 3 understryker motionären vikten av att man utarbetar en handlingsplan för ökad yttäckning av stabila mobila tjänster av hög kvalitet. Motionären pekar på de risker det medför för den enskilde i områden där mobiltäckning saknas, men även på att god uppkoppling är av betydelse för företagande, tillgänglighet och miljö. Som exempel nämner motionären att det blir allt vanligare att människor jobbar under resan till och från arbetet och att det därför är viktigt att fjärrtåg och kollektivtrafik kan erbjuda god internetuppkoppling och mobiltäckning. (M) tar i motion 2020/21:1100 upp frågan om bredbandsstrategin och de signaler som kommer om att målen i strategin inte kommer att uppnås inom utsatt tid, något som motionären finner oroväckande, särskilt för glesbygden. Motionären anser därför i yrkande 1 att mer måste göras för att leva upp till målet. I yrkande 2 anser motionären att utbyggnadstakten för bredband på landsbygden måste höjas. Motionären påtalar att det är svårt för mindre kommuner att mäkta med de stora investeringar i infrastruktur som krävs, t.ex. fiber. Motionären framhåller att det därför är oerhört viktigt att regeringen verkar för att medel även fortsättningsvis kan frigöras genom exempelvis landsbygdsprogrammet. I motion 2020/21:1442 framhåller (S) att en bra uppkoppling är en självklarhet som ska vara möjlig på lika villkor oavsett var man bor i landet. Motionären anser dock att det fortfarande finns alltför många platser och orter – företrädesvis på landsbygden – där marknadskrafterna saknar incitament för att bygga ut mobiltäckningen. Motionären yrkar därför på att staten i sådana fall måste garantera medborgarna samma möjligheter som i städerna. och (båda S) vill i motion 2020/21:1639 att man ser över möjligheten att förbättra förutsättningarna för att nå bredbandsmålet. Motionärerna påpekar att målen i bredbandsstrategin är viktiga för ett helt uppkopplat eftersom det skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet. Motionärerna påpekar dock att saknar snabbt internet på landsbygden. Det innebär att hushållen och företagen där inte kan nyttja digitaliseringens möjligheter på lika villkor. m.fl. (S) påpekar i motion 2020/21:2140 att digitaliseringen är viktig för och att teknikutvecklingen går snabbt. Det gör att det är tillräckligt med bra uppkoppling i hemmet utan uppkoppling behövs även när man är ute och reser. Motionärerna påtalar dock att det i stora delar av landet saknas täckning. Mot denna bakgrund yrkar motionärerna på att arbetet med att förbättra den digitala infrastrukturen ska ske i takt med den ökande användningen och behovet i hela landet. I kommittémotion 2020/21:2214 betonar m.fl. (SD) i yrkande 1 vikten av att stärka bredbandsutbyggnaden på landsbygden. Motionärerna understryker att bredband på landsbygden är en grundförutsättning för såväl arbete som fritid för en befolkning som blir alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling. För att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband efterlyser motionärerna därför i yrkande 13 en ökad samordning vid fiberdragningen. Det kan exempelvis handla om samförläggning i rör eller kulvertar och kabeltrummor utmed väg- och järnvägsnätet om kapacitetsutrymmet finns. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2020/21:2217 att en viktig förutsättning för att få fler att välja tåget som färdmedel är att det måste vara möjligt att använda mobiltelefon och kunna arbeta under resan. Tillgång till internet finns på många tåg men är sällan tillfredsställande, och mobiltäckningen längs järnvägen är ofta dålig. En utbyggnad av mobilnätet är därför nödvändig och bör genomföras i samarbete med intressenter som , järnvägsföretagen och mobiloperatörerna. Motionärerna vill därför i yrkande 61 att det görs en översyn av mobiltäckningen längs järnvägsnätet för att i ett senare skede prioritera förbättringsåtgärder. I motion 2020/21:2374 understryker m.fl. (S) att avsaknad av mobiltäckning och bredband i praktiken innebär att man är utestängd från väsentliga delar av det moderna samhället. Goda möjligheter till uppkoppling är enligt motionärerna också helt avgörande för tillväxt och näringsliv. Trots detta finns det områden i landet där medborgare saknar uppkoppling. Motionärerna anser mot denna bakgrund att mobiltäckning och bredbandstillgång är en statlig angelägenhet som inte kan begränsas till marknadens ramar. I motion 2020/21:2379 uppmärksammar m.fl. (S) problemen med bristfällig täckning som ibland drabbar mobilanvändare eller de som försöker använda sig av en trådlös internetuppkoppling i glesbygdsområden. Motionärerna påtalar att de kommersiella aktörerna enbart bygger ut it-infrastrukturen där det är lönsamt, vilket lämnar de som bor i glesbygden utan stöd från vare sig marknaden eller kommunen. Motionärerna vill därför i yrkande 1 att man i infrastrukturplaneringen ser över hur mobiltäckningen kan förbättras runt om i landet. Vidare uppmärksammar motionärerna frågan om tillgång till bredband på landsbygden. Motionärerna pekar på de höga kostnader för fiberanslutning som drabbar hushållen trots de många positiva åtgärder som regeringen har vidtagit för att underlätta utbyggnaden. De bidrag som går att söka täcker inte kostnaderna för kommunerna. Mot denna bakgrund vill motionärerna i yrkande 2 att man säkerställer att de resurser som satsas på utbyggnad av bredband även kommer de mindre kommunerna och landsbygden till del. I kommittémotion 2020/21:2809 understryker m.fl. (KD) i yrkande 79 nödvändigheten av en fortsatt bredbandsutbyggnad. Motionärerna pekar på att tillgång till bredband är avgörande för att människor ska få tillgång till god kommunikation, kunna driva företag samt jobba och studera på distans. Kommunikationstjänster och bredband ska i första hand tillhandahållas av marknaden men staten ska säkerställa goda villkor och undanröja hinder för utvecklingen på området. Vidare betonar motionärerna i yrkande 81 vikten av fortsatta satsningar på regionala bredbandskoordinatorer. Deras uppgift är att fungera som kontaktpunkter för bredbandsfrågor i länen för både offentliga och privata aktörer, och motionärerna betonar koordinatorernas roll i de ansträngningar som görs för att förbättra tillgången till bredband i hela . För att uppnå en effektiv digitalisering av samhället pekar m.fl. (C) i kommittémotion 2020/21:2921 yrkande 4 på nödvändigheten av en fungerande infrastruktur och möjlighet till kommunikation som utvecklas i den takt som digitaliseringen kräver. Vidare efterlyser motionärerna i yrkande 7 en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling i hela landet och i yrkande 8 att mer frekvensutrymme frigörs för bättre mobiltelefoni och surf i hela landet. Motionärerna konstaterar att näringslivet, föreningslivet, vardagen och välfärden blir alltmer digital. Därför är det också avgörande att alla människor i ska kunna vara uppkopplade och få möjlighet att nyttja digitaliseringens möjligheter, anser motionärerna. m.fl. (C) uppmärksammar i kommittémotion 2020/21:2944 vikten av att man och i samband med kriser eller krig kan tillgodogöra sig samhällsinformation. Motionärerna understryker i yrkande 15 därför behovet av tillgänglig och robust digital kommunikation runt om i landet. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2020/21:3169 yrkande 1 att it ska räknas som ett eget transportslag vid sidan av bil, båt, flyg och tåg. Motionärerna föreslår att man undersöker förutsättningarna för att göra it till ett femte transportslag som gör det möjligt att bo och arbeta i hela landet.