bet · H901TU1 · 2021-12-03 00:00:00 — Det som avses är de objekt som enligt Stockholmsöverenskommelsen, det västsvenska infrastrukturpaketet och Sverigeförhandlingen delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt samt broarna över Sundsvallsfjärden på och över på som delvis finansieras av inkomster från infrastrukturavgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån som totalt får uppgå till prisnivå, enligt den planeringsram som beslutat om för sådana investeringar (prop. 2020/21:151, bet 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). Planeringsramen ska komplettera den statliga ekonomiska ramen för infrastrukturåtgärder för planeringsperioden –2033 som uppgår till . Regeringen föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i för vissa infrastrukturprojekt som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 57 . I tabellen nedan redovisas den ackumulerade skulden –2023. Tabell 4 Beräknad låneskuld 2021–2023 för projekt som med godkännande finansieras med lån E6 Svinesundsförbindelsen, Tullstation Delsumma investeringar som lånefinansierats Delsumma investeringar vars kapitalkostnader täcks av avgifter Delsumma investeringar vars kapitalkostnader täcks av avgifter eller trängselskatt Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur får användas för utgifter för – trafikledning, drift, underhåll och bärighetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statsbidrag till drift av enskilda vägar – ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringsutgifter för detta – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och trafikeringsavtal fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av – kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader avseende godstransporter på väg respektive inom sjöfarten – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – räntor och amorteringar på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät – drift och underhåll av anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar – ersättning som betalas ut av i egenskap av infrastrukturförvaltare med stöd av gällande lagstiftning för järnvägstrafik. Regeringen föreslår att anvisar anslaget enligt följande tabell. Tabell 5 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Tabell 6 Anslaget 1:2 fördelning på anslagsposter Bidrag för drift av enskild väg Drift, underhåll och trafikledning Tillskott vägunderhåll, (prop. 2020/21:151) Tillskott järnvägsunderhåll, (prop. 2020/21:151) Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Regeringen föreslår att sammanlagt 30 anvisas under anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur . Regeringen påminner om att den i propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) föreslog en ny långsiktig ekonomisk ram för satsningar i transportinfrastrukturen på för perioden –2033. biföll regeringens förslag (bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). Regeringen pekar på att anslaget behöver höjas med anledning av beslut och att man kommer att föreslå justeringar i anslagsnivåerna utifrån beslutet om fastställelse av den nationella planen i budgetpropositionen . Regeringen föreslår för detta att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur höjs med 2022. Regeringen bedömer även att de satsningar på vägunderhåll och järnvägsunderhåll som görs med anledning av den ovannämnda propositionen (prop. 2020/21:151) behöver förstärkas ytterligare i närtid. Regeringen föreslår därför att vägunderhållet ökas med som ska främja en hållbar regional utveckling och goda levnadsvillkor på landsbygd där fokus för vägunderhållet bl.a. är på det finmaskiga vägnätet på landsbygden. Regeringen föreslår vidare att järnvägsunderhållet ökas med och bedömer att det förstärkta järnvägsunderhållet utöver att förbättra järnvägens förutsättningar även bidrar till att stärka konjunkturen och öka sysselsättningen. Detta innebär att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur enligt regeringens förslag ökas med 2022. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden I propositionen föreslår regeringen att den bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 35 2023–2038. Regeringen anger att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det behövs en viss buffert i systemet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt genomförande av åtgärder. Anslaget 1:3 får användas för förvaltningsutgifter. Från anslaget finansieras utgifter för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster/prestationer. Anslaget får även användas till utgifter för att med branschaktörer och utbildningsanordnare samordna åtgärder som syftar till att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området. Anslaget får även användas för modellutveckling och analys inom transportområdet. Anslaget får vidare användas för verksamhet som rör den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom sjö- och luftfartsområdet samt för administration av drifts- och investeringsbidrag till icke-statliga flygplatser och administrationen av trafikavtal. Anslaget får även användas för uppföljning av särskilda överenskommelser om transportinfrastrukturinvesteringar. Anslaget 1:7 Trafikavtal får användas för utgifter för statens trafikavtal när det gäller transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget får även användas för utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till trafikavtal. Anslaget får dessutom användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet får användas för utgifter för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet (, WMU). Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget 1:9 får användas för utgifter för utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får användas för medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts deltagande i EU-projekt. Anslaget får även användas för inrättandet och driften av ett nationellt om cykling. Anslaget 1:12 Transportstyrelsen får användas för Transportstyrelsens förvaltningsutgifter samt för att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget får även användas för system- och administrationsutgifter förknippade med Transportstyrelsens uppbörd av andra skatter än trängselskatt, administration av bonus till klimatbonusbilar samt för utbetalning av statsbidrag till vårdgivare för inrapportering av uppgifter till Transportstyrelsens olycksdatabas . Anslaget 1:13 Trafikanalys får användas till Trafikanalys förvaltningsutgifter, vilket omfattar statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet samt statistik över maritima näringar. Anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik får användas för statsbidrag till kollektivtrafik som organiseras av regionala kollektivtrafikmyndigheter, som ersättning för minskade biljettintäkter till följd av utbrottet av det nya coronaviruset. Ersättningen ska fördelas baserat på biljettintäkternas storlek i respektive region. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 7 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Regeringen föreslår en ökning av anslaget 1:3 med . I ändringen ingår tidigare beslutade, föreslagna och aviserade reformer, pris- och löneomräkning samt en ökning med för att påbörja ett införande av ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Regeringen föreslår en minskning av anslaget 1:7 Trafikavtal med totalt . Ändringen består av tidigare beslutade och aviserade reformer. Det årliga stödet till WMU bör enligt regeringen höjas för att motsvara ambitionerna för den globala havspolitiken och för den folkrättsliga förpliktelse har enligt värdstatsavtalet med internationella sjöfartsorganisation (IMO) . Regeringen föreslår därför att anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet ökas med och att detta finansieras genom en minskning av anslaget 1:13 Trafikanalys med motsvarande belopp. Regeringen föreslår en minskning av anslaget 1:9 med . Minskningen avser tidigare beslutade, föreslagna och aviserade reformer samt pris- och löneomräkning. När det gäller hur anslaget 1:9 får användas har ändringar gjorts jämfört med förra årets budgetproposition (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22) som innebär att anslaget inte längre får användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisationer inom transportområdet. Det har även gjorts en ändring som innebär att anslaget får användas för inrättandet och driften av ett nationellt för cykling. Regeringen föreslår en ökning av anslaget 1:12 Transportstyrelsen med . I ökningen ingår med anledning av att en ny lag om förarbevis för vattenskoter träder i kraft . Vidare ingår för att åstadkomma en säkrare hantering av samordningsnummer, för arbetet med ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafik, för åtgärder till följd av skärpta regler för vägtransportföretag och för att utöka tillsynen av yrkestrafik på väg. I ökningen ingår även för åtgärder mot bilmålvakter, för utveckling av nytt vägtrafikregister, för Transportstyrelsens nya uppgifter med anledning av ett nytt drönarregelverk och för Transportstyreslens arbete mot brottslighet inom avfallsområdet. I ökningen ingår även beslutade, föreslagna och aviserade reformer samt pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget 1:13 Trafikanalys minskas med . Anslaget minskas för att finansiera en ökning av anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet med motsvarande belopp för att höja det årliga stödet till WMU och motsvara regeringens ambitioner för den globala havspolitiken och för den folkrättsliga förpliktelse har enligt värdstatsavtalet med . Med anledning av coronaviruset beslutade efter regeringens förslag att införa ett nytt tillfälligt bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik, och ett då nytt anslag, 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik, uppfördes på statens budget och tilldelades 3 (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:366). Regeringen bedömer att det finns ett fortsatt behov av stöd till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna för att kunna upprätthålla ett tillräckligt utbud av kollektivtrafik för att undvika trängsel och ökad smittspridning och föreslår därför att anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik anvisas 1 2022. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Transportstyrelsen behöver tillgång till rörelsekapital för att finansiera utbetalningar inom ramen för det gemensamma avgiftsutjämningssystemet för säkerhetskontroll av passagerare och deras bagage (GAS). Den pågående pandemin har medfört en kraftigt minskad flygtrafik som innebär att behovet av rörelsekapital ökat kraftigt, då flygtrafiken har en direkt påverkan på transportsystemets intäkter från GAS. Myndigheten behöver därutöver tillgång till rörelsekapital för att hantera utbetalningar för det internationella systemet för undervägsavgiften (avgift för flygtrafiktjänster). Den pågående pandemin och den därmed kraftigt minskade flygtrafiken har en direkt påverkan även på Transportstyrelsens intäkter från undervägsavgiften. Regeringen bedömer att en särskild kredit för dessa transfereringar utgör en lämpligare hantering av behov av rörelsekapital än att hantera det med ordinarie räntekontokredit. Utifrån detta föreslår regeringen att den bemyndigas att besluta om en kredit i för att tillgodose Transportstyrelsens behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 1 . Regeringen föreslår i propositionen att den bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2023–2027. Bemyndigandet föreslås vara något högre än beräknade utestående åtaganden för att ge utrymme för den variation och osäkerhet som förekommer inom detta område. Anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål får användas för utgifter inom ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjöräddning, isbrytningsverksamhet, fritidsbåtsinfrastruktur samt merkostnader för omställning till en fossilfri båt- och fartygsflotta. Anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur får användas för utgifter för statsbidrag för att täcka drift och administration av och slussar, samt övrig kanalverksamhet och byggnadsminnen. Anslaget 1:15 Sjöfartsstöd får användas för utgifter för sjöfartsstöd som lämnas till fysiska och juridiska personer samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på fartyg som är registrerade i ett nationellt fartygsregister i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 8 Budgetförslag för sjöfartsområdet Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål ska ökas med totalt . Regeringen anger att 45 miljoner av ökningen görs för att påbörja omställningen av egen fartygsflotta till att bli fossilfri. När det gäller hur anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål får användas föreslår regeringen att anslagsändamålet utökas jämfört med förra årets budgetproposition (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22) i det att anslaget även får användas för merkostnader för omställning till en fossilfri båt- och fartygsflotta. I regeringens förslag ingår även för att finansiera kostnader i den anslagsfinansierade verksamheten och möjliggöra investeringar i fartygs-, båt- och helikopterflottor som det finns behov av. Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur ska ökas med totalt för att finansiera kostnader i den anslagsfinansierade verksamheten och möjliggöra investeringar i fartygs-, båt- och helikopterflottor som det finns behov av. Regeringen föreslår att anslaget 1:15 Sjöfartsstöd sänks med . När det gäller hur anslaget 1:15 Sjöfartsstöd får användas har ändringar gjorts jämfört med förra årets budgetproposition (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22) som innebär att ändamålet för anslaget som tidigare angav att det fick användas till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på svenskregistrerade fartyg nu anger att anslaget får användas till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på fartyg som är registrerade i ett nationellt fartygsregister i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Regeringen föreslår att godkänner att de ekonomiska målen för inte ska gälla –2024. Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet när det gäller ekonomiska resultat. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en långsiktigt effektiv och hållbar transportförsörjning. Verksamheten finansieras genom avgifter som betalas av handelssjöfarten i form av farledsavgifter och lotsavgifter, anslag samt övriga externa intäkter. Regeringen bedömer att på grund av effekterna av den pågående pandemin behöver undantas från krav på räntabilitet och soliditet i syfte att underlätta myndighetens hantering av effekterna av pandemin –2024. rörelseintäkter uppgick till jämfört med året före, medan rörelsekostnaderna uppgick till 2020 jämfört med . Rörelseresultatet uppgick till jämfört med . Det redovisade resultatet för uppgår till jämfört med . Till följd av att fartygstrafiken minskade i spåren av pandemin minskade avgiftsintäkter jämfört med . Avgiftsintäkterna uppgick till ca och det redovisade resultatet för räkenskapsåret uppgick till ca . Orsaken till det positiva resultatet är främst det kapitaltillskott som genomfördes på (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Vid utgången av uppgick det egna kapitalet till jämfört med . ekonomiska mål var att resultatet efter skattemotsvarighet ska uppgå till av justerat eget kapital under en konjunkturcykel samt att soliditeten långsiktigt ska uppgå till . uppgick räntabiliteten på eget kapital efter skattemotsvarighet till , vilket motsvarar det ekonomiska målet. Skälet till detta är huvudsakligen det ovannämnda kapitaltillskottet. Pensionsskulden uppgick till , vilket är en ökning med före. Den ökade pensionsskulden bidrar till att möjligheterna för att nå soliditetsmålet om försämrats. Enligt regeringen finns anledning att fortsätta att noggrant följa den ekonomiska utvecklingen för för att säkerställa att de olika verksamheterna kan bedrivas i ekonomisk balans . Finansiella befogenheter och investeringsplan Regeringen föreslår att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringens inriktning är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel samt med lån. Regeringen föreslår att investeringsplanen för –2024 godkänns som en riktlinje för investeringar. investeringsplan för perioden –2024 uppgår till totalt 5 . Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgör , och vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . Investeringarna avser främst farledsinvesteringar samt investeringar för att förnya delar av isbrytarflottan. Investeringar görs även i bl.a. lotsbåtar, arbets- och sjömätningsfartyg, sjötrafikinformationscentraler, utrustning till räddningshelikoptrar m.m. samt it-system. Regeringen delar bedömning av vilka investeringar som bör göras . Tabell 9 Investeringsplan för 2022–2024 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Övrig kreditram (lån i ) Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser får användas för utgifter för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Anslaget får vidare användas för utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får därutöver användas för ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. Anslaget 1:17 Infrastruktur för flygtrafiktjänst får användas för kapitalkostnader avseende investeringar samt övriga utgifter, drift och underhåll avseende statliga åtaganden för flygtrafiktjänst. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 10 Budgetförslag för luftfartsområdet Ersättning avseende icke statliga flygplatser Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Regeringen föreslår totalt till anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser . Regeringen pekar på att behovet av temporära beredskapsflygplatser har ökat under pandemin och att detta framför allt gäller flygtransporter för hälso- och sjukvård. För att säkerställa en fortsatt god tillgänglighet till beredskapsflygplatser för samhällsviktiga flygtransporter även föreslår regeringen för att möjliggöra förlängd statlig ersättning till temporära beredskapsflygplatser. Dessa medel kan även användas till befintliga ordinarie beredskapsflygplatser om behov uppstår. Regeringen föreslår totalt till anlaget 1:17 Infrastruktur för flygtrafiktjänst . Ökningen består av tidigare beslutade, föreslagna och aviserade reformer. När det gäller hur anslaget 1:17 Infrastruktur för flygtrafiktjänst får användas har ändringar gjorts jämfört med förra årets budgetproposition (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22) som innebär att det ändamål som anges är att anslaget får användas för kapitalkostnader avseende investeringar samt övriga utgifter, drift och underhåll avseende statliga åtaganden för flygtrafiktjänst. angavs att ändamålet för anslaget var att det får användas till utgifter för statens trafikavtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, för utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal, för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till trafikavtal samt till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Regeringen föreslår att godkänner att de ekonomiska målen för inte ska gälla –2024. Regeringen föreslår även att den bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet när det gäller ekonomiska resultat. Regeringen pekar på att huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart och att ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. bedriver civil och militär flygtrafikledning en route och svarar för flygplatstjänster, luftrumstjänster, tekniska tjänster och informationstjänster nationellt och internationellt. Verksamheten finansieras genom avgifter, främst i form av den s.k. undervägsavgiften som tas ut av den civila luftfarten. Undervägsavgiften och terminalavgifterna på , som utgör av intäkterna, omfattas av de mål för flygtrafiktjänst och förutsättningar för uttag av avgifter som sätts i det gemensamma europeiska regelverket avseende ett prestations- och avgiftssystem i det gemensamma europeiska luftrummet. beslutades kommissionens genomförandeförordning om undantagsåtgärder för den tredje referensperioden (2020–2024) av prestations- och avgiftssystemet i det gemensamma europeiska luftrummet med anledning av covid-19-pandemin som reglerar ersättningen . Enligt förordningen förs intäkterna från avgifterna upp som intäkter för , men faktisk betalning sker först –2026. till 2024 avses ordinarie regler gälla. Regeringen pekar på att arbete pågår med att ta fram underlag för en ny svensk prestationsplan med förslag till kostnadsbas för uttaget. Beslut om en ny svensk prestationsplan väntas fattas och kan då komma att få konsekvenser även för intäkter . På grund av effekterna av den pågående pandemin bedömer regeringen att behöver undantas från krav på räntabilitet och soliditet i syfte att underlätta myndighetens hantering av effekterna av pandemin –2024.