bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — Likaså beslutade om avsevärda förstärkningar till de statliga forskningsfinansiärerna. Utskottet kan konstatera att regeringen i propositionen anger att den inom ramen för anslagsökning avser att avsätta medel för fri forskning. Utskottet kan vidare konstatera att planeringen för EU:s forskningsprogram Horisont pågår och att regeringen aviserar en strategi för det svenska deltagandet. I den nu aktuella propositionen föreslår regeringen en ny modell för fördelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som i ökad utsträckning beaktar kvalitet. Utskottet noterar att regeringen anger att den kvalitetsbaserade fördelningen ska göras genom att medel fördelas till strategiska forskningssatsningar av hög kvalitet som lärosätena själva definierar, s.k. profilområden. De statliga forskningsråden föreslås ansvara för att göra sakkunnigbedömningar av ansökningar om medel till dessa. Forskningsfinansiärerna har fått i uppdrag att i samråd med universitet och högskolor utveckla modellen. Utskottet ser med intresse fram emot den nya modell för fördelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som regeringen har aviserat. Utskottet kan vidare påminna om att det i den aktuella propositionen anges att Styr- och resursutredningens förslag om resurstilldelningen till utbildning på grund- och avancerad nivå inte behandlas i detta sammanhang. Utskottet kan också konstatera att det för lärosätena ges riktlinjer för ekonomisk redovisning i det årliga regleringsbrevet, t.ex. när det gäller externa bidrag. Av riktlinjerna framgår att indirekta kostnader bör beräknas med utgångspunkt i den modell som har tagits fram av tillsammans med vissa finansiärer. När det gäller frågan om ekonomisk premiering för samverkan noterar utskottet att regeringen, förutom att även fortsättningsvis ge i uppdrag att fördela medel för samverkan, även aviserar andra former för fördelning av medel till lärosätena för samverkan. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det är viktigt att säkerställa att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutvecklingen och fungerar väl utifrån flera aspekter. I likhet med näringsutskottet välkomnar utskottet en sådan översyn som regeringen aviserar. Utifrån ovanstående finner utskottet ingen anledning att begära några åtgärder utifrån motionärernas yrkanden och avstyrker därför motionerna 2020/21:301 (V) yrkande 1, 2020/21:601 (SD) yrkandena 6 och 7, 2020/21:1746 (M) yrkande 13, 2020/21:1937 (SD) yrkande 10, 2020/21:3237 (L) yrkandena 1 och 11, 2020/21:3321 (M) yrkande 7, 2020/21:3626 (KD) yrkande 95, 2020/21:3805 (SD) yrkandena 1 och 8, 2020/21:3813 (V) yrkande 11, 2020/21:3833 (KD) yrkandena 4–6 och 8–10 samt 2020/21:3834 (M) yrkandena 3–5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om styrning av lärosäten m.m. Jämför reservation 18 (M, KD), 19 (SD), 20 (M), 21 (KD), 22 (M, KD), 23 (SD, KD) och 24 (KD). Regeringen redogör i propositionen för den hittillsvarande ordningen för processen vid beslut om nya universitet. Regeringen anger att den anser att de tidigare bedömningarna är relevanta i fråga om att det måste finnas långsiktiga statsfinansiella förutsättningar och utbildnings- och forskningspolitiska skäl om nya universitet ska inrättas. Det bör även i fortsättningen ankomma på regeringen att besluta om benämningen universitet. I de tidigare bedömningarna lyftes dock inte kvalitetsaspekten fram tillräckligt tydligt. I syfte att tydliggöra att kvalitet är en viktig aspekt, och del av de utbildnings- och forskningspolitiska skälen, finns det starka skäl att införa kriterier som grund för beslut om att få benämnas universitet i . Processen för beslut om benämningen universitet behöver därmed förtydligas för att förstärka kvalitetsaspekten och för att högskolor ska bli bedömda på likvärdiga grunder. Regeringen avser att besluta om sådana kriterier . Utnämning av till universitet Regeringen redogör i propositionen vidare för processen för beslutet om att utnämna till universitet. För ett nytt universitet i gäller den nuvarande ordningen, dvs. att regeringen bedömer om det finns långsiktiga statsfinansiella förutsättningar och utbildnings- och forskningspolitiska skäl att inrätta ett nytt universitet. I en sådan bedömning ingår, som ovan påtalats, kvalitet som en viktig aspekt. blir universitet från under förutsättning att högskolan kan visa att den har åtgärdat de brister med det interna kvalitetssäkringssystemet som UKÄ har påtalat. Regeringen anger att ett nytt universitet i är ett led i en viktig framtidssatsning och en del i regeringens långsiktiga politik att stärka som ett konkurrenskraftigt utbildnings- och forskningsland. har en framstående position bland landets högskolor med en välutvecklad samverkan och samproduktion med bl.a. näringsliv och offentlig sektor. Övergripande om styrning av universitet och högskolor Universitet och högskolor har, bl.a. till följd av högskolereform och den s.k. autonomireformen , en hög grad av självbestämmande när det gäller intern organisation, resursanvändning samt planering och genomförande av forskning och utbildning. Detta är en principiell utgångspunkt i styrningen. De statliga universiteten och högskolorna styrs i huvudsak genom de mål och krav som anges i högskolelagen och de förordningar som ansluter till den, främst högskoleförordningen. I regleringsbreven för respektive universitet och högskola preciserar regeringen sin styrning av verksamheten och anger de finansiella villkor som ska gälla under budgetåret. Vissa centrala mål och återrapporteringskrav som är gemensamma för samtliga lärosäten anges i det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor. De återrapporteringar som lärosätena gör i årsredovisningar och kompletterande särredovisningar utgör tillsammans med underlag från den uppföljning och utvärdering som flera myndigheter, framför allt UKÄ, ansvarar för, viktiga underlag till de årliga myndighetsdialogerna. och högskolor är myndigheter, och därför gäller det generella förvaltningspolitiska målet och det generella regelverket, såsom myndighetsförordningen, med vissa undantag. För vissa lärosäten gäller förordningen om intern styrning och kontroll. Regeringen anger i propositionen att den avser att utveckla styrningen av universitet och högskolor genom att göra den mer ändamålsenlig. Regeringen instämmer i Styr- och resursutredningens syn att lärosätenas särskilda uppdrag och verksamhet motiverar en hög grad av självbestämmande och avser att utveckla styrningen med utgångspunkt i detta. Som utredningen lyfter fram finns ett legitimt behov av att följa upp att lärosätena möter de krav som ställs på dem och använder sina resurser effektivt. För att bli mer ändamålsenlig, dvs. tydligare främja kvalitet och bättre möta samhällets behov, behöver styrningen utvecklas i vissa avseenden. Den behöver bli mer fokuserad, långsiktig och lärosätesspecifik. Även fortsättningsvis gäller principen om lärosätenas höga grad av självbestämmande över hur verksamheten ska läggas upp och hur resurser ska användas. Vissa särskilda områden för ökad styrning Regeringen aviserar i propositionen ett antal exempel på planerade åtgärder som faller inom regeringens ansvarsområde och som regeringen avser att återkomma till inom ramen för ordinarie processer. Det handlar framför allt om att regeringen avser att sätta lärosätesspecifika mål inom vissa utvalda områden och följa upp dessa inom ramen för myndighetsstyrningen. Berörda områden som omfattas av exemplen är kompetensförsörjning, jämställdhet, goda anställningsvillkor och samverkan mellan lärosäten och omgivande samhälle. Detta är fyra breda områden som omfattas av uppföljning och som används i myndighetsstyrningen men där det finns ett behov av ökad tydlighet och långsiktighet. De planerade åtgärderna utgör därmed en vidareutveckling av den nuvarande styrningen. Grunderna i styrningen, som utgår från mål och krav i högskolelagen och högskoleförordningen samt i form av årliga regleringsbrev som följs upp i den årliga myndighetsdialogen, ligger dock fast. Regeringen pekar på ett exempel på styrning inom området kompetensförsörjning. I budgetpropositionen angavs att regeringen delar Styr- och resursutredningens bedömning att det kan finnas goda skäl för regeringen att ange mål för antal examina inom vissa utbildningar som leder till legitimationsyrken inom skola och hälso- och sjukvård. Ett viktigt skäl till att förändra styrningen är att den nuvarande styrningen, som är inriktad på nybörjarplatser, inte har resulterat i motsvarande mängd examinerade från utbildningarna. Regeringen avser nu att gå vidare och sätta upp lärosätesspecifika mål för antal examina för vissa yrkesexamensutbildningar samt följa upp respektive lärosätes måluppfyllelse inom ramen för myndighetsstyrningen. Ett av delmålen till det forskningspolitiska målet gäller samverkan och anger att samverkan och samhällspåverkan ska öka. Regeringen anger att den avser att ge UKÄ i uppdrag att genomföra en tematisk utvärdering av samverkan. Regeringen påpekar vidare att lärosätenas meriteringssystem kan spela en viktig roll för hur samverkan med omgivande samhälle premieras och avser därför att följa upp lärosätenas strategiska arbete med karriärvägar och meriteringssystem genom ett uppdrag till UKÄ. Dessutom avser regeringen att följa upp lärosätenas strategiska samverkansarbete inom ramen för myndighetsstyrningen. Styr- och resursutredningen påtalade att lärosätenas samarbete för arbetsdelning kring utbildningsutbudet behöver utvecklas vidare, främst genom att lärosätena själva organiserar en sådan arbetsdelning. Regeringen ser positivt på ett ökat samarbete mellan lärosätena eftersom det kan bidra till såväl ökad effektivitet som hög kvalitet i verksamheten. förekommer samarbeten bl.a. i form av överenskommelser mellan lärosäten om t.ex. forskning, biblioteksresurser, lärarresurser och studentutbyte. Utredningen ansåg vidare att det bör vara möjligt för lärosätena att få examenstillstånd som bygger på sådana överenskommelser. Av förordning (2012:810) med instruktion för framgår att myndigheten ansvarar för prövning av frågor om examenstillstånd enligt 1 kap. 11, 12, 14 och 15 §§ högskolelagen (1992:1434) samt 7 § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. I myndighetens ansvar för tillämpning av regelverket ingår att bedöma behov av utveckling av den praxis som ligger till grund för prövning och beslut om examenstillstånd, inklusive hur samarbete mellan lärosätena kan ligga till grund för tillstånd. UKÄ har bl.a. i uppgift följa och redovisa arbetsmarknadens framtida kompetensbehov i relation till utbildningsutbudet. har myndigheten haft i uppdrag att återkommande följa upp vilka inriktningar som universitet och högskolor ger inom bl.a. lärarutbildningarna och specialistsjuksköterskeutbildningarna i syfte att få en överblick över utbildningsutbudet och för att kunna följa detta (instruktion för [2012:810]). UKÄ och har tillsammans haft ett särskilt regeringsuppdrag om kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården. Det nationella vårdkompetensråd som myndigheterna föreslog har inrättats, och övriga samverkansstrukturer och kunskapsunderlag håller på att införas eller tas fram. Detta har lett till en dialog om kompetensbehoven som har varit splittrad och saknat gemensamma kunskapsunderlag att utgå ifrån. UKÄ har vidare i ett flerårigt tematiskt projekt särskilt belyst högskolans bidrag till yrken som har eller riskerar brist på kompetens, hur högskolan bidrar till kompetensförsörjningen regionalt och lärosätenas utbud av uppdragsutbildningar. Individens perspektiv har också analyserats, bl.a. hur arbetsmarknaden värderar utbildning på olika nivåer och hur studenterna använder högskolan utifrån olika syften med studierna. Ett särskilt fokus har varit på lärarutbildning och lärarförsörjning (Årsredovisning 2020, UKÄ). Regeringen fattade beslut om ändring av UKÄ:s regleringsbrev . UKÄ har fått i uppdrag att lämna förslag på kvalitetskriterier som kan användas vid regeringens beslut om benämningen universitet. Uppdraget ska redovisas . UKÄ har även fått i uppdrag att lämna en redovisning av verksamheten vid ur ett kvalitetsperspektiv. Detta uppdrag ska redovisas . I regleringsbrevet för () för universitet och högskolor finns ett flertal mål, med krav på återrapportering, för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Där finns bl.a. angivet att universitet och högskolor ska redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. En redovisning ska också lämnas över hur lärosätet möter det omgivande samhällets behov av utbildning. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 8 anser motionärerna att det ska finnas fastställda kriterier för vad som gäller för att ett lärosäte ska få benämnas universitet. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. yrkande 25 framförs att det bör finnas kriterier för både högskolor och universitet. I kommittémotion 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 2 menar motionärerna att inte ska utnämnas till universitet och att rimliga kriterier för att utnämnas till universitet bör införas. Styrning av lärosäten m.m. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 6 framför motionärerna att ledarskapet vid lärosätena spelar en central roll för att stärka som kunskaps- och forskningsnation och att ledningen av lärosätena bör förbättras och utvecklas. I yrkande 7 anger motionärerna att lärosätenas styrkedja behöver präglas mer av linjestyrning för att öka genomslaget i forskningen av beslut om mål och prioriteringar. I motion 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 7 menar motionärerna att universitet och högskolor behöver differentieras tydligare, t.ex. att högskolorna i större utsträckning bör fokusera på yrkesutbildningar. Enligt motionärerna skulle detta gynna forskningen. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 1 anger motionärerna att de vill värna om högskolans autonomi. I yrkande 2 framför motionärerna att det är viktigt att lärosätena blir delaktiga i att utforma den kommande samverkansindikatorn med anledning av de föreslagna ändringarna i 1 kap. 2 § högskolelagen. I yrkande 16 vill motionärerna avslå regeringens föreslagna lärosätesspecifika styrning eftersom denna enligt motionärerna kommer att inkräkta på lärosätenas autonomi. I yrkande 26 begär motionärerna en utredning av hur många universitet och högskolor som bör finnas samt var de geografiskt ska ligga. I kommittémotion 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 3 menar motionärerna att det är problematiskt att begreppet livslångt lärande inte är tydligt eller definierat men att en lösning på detta kan vara att ge den högre utbildningen ett tydligare ansvar samt resurser. Samarbete mellan lärosäten och samordning av utbildningsbehov m.m. I kommittémotion 2020/21:3318 av m.fl. (M) yrkande 9 önskar motionärerna att möjligheterna att bilda en form av utbildningskluster utreds. Samma fråga behandlas även i kommittémotion 2020/21:3321 av m.fl. (M) yrkande 4 där det också framförs att sådana utbildningskluster kan medföra forskningsfördelar. Denna fråga tas även upp i kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 12. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 91 behandlas frågan om samarbete mellan lärosäten i syfte att stärka forsknings- och utbildningsmiljöer. I motion 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 5 framför motionärerna att den högre utbildningen i större utsträckning måste samverka med näringslivet för att möta behoven på arbetsmarknaden. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 17 begärs att får i uppdrag att inrätta en nationell samordning som bedömer tillgång och efterfrågan på kompetens inom hälso- och sjukvården. I yrkande 18 begärs på motsvarande sätt att får ett liknande uppdrag att bedöma tillgång och efterfrågan på skolans område. I propositionen redogörs för den ordning som har gällt vid beslut om nya universitet liksom att regeringen anser att kvalitetsaspekten ska vara tydligare vid kommande bedömningar och beslut. Regeringen aviserar därför att den ska fatta beslut om särskilda kriterier , som grund för beslut om att utnämna universitet, och utskottet noterar att UKÄ nu har fått i uppdrag att lämna förslag på kvalitetskriterier som kan användas vid regeringens beslut om benämningen universitet. När det gäller utnämnandet av till universitet anger regeringen att detta beslut ska ses som en del i en långsiktig politik att stärka som ett konkurrenskraftigt utbildnings- och forskningsland. Utskottet noterar att beslutet är avhängigt av att högskolan kan visa att den har åtgärdat de brister med det interna kvalitetssäkringssystemet som UKÄ har påtalat och att UKÄ nu har fått i uppdrag att lämna en särskild redovisning för detta. Enligt utskottet finns det ingen anledning till åtgärder utöver det som regeringen har vidtagit och aviserat och avstyrker därför motionerna 2020/21:3805 (SD) yrkande 2, 2020/21:3833 (KD) yrkande 25 och 2020/21:3834 (M) yrkande 8. Styrning av lärosäten m.m. När det gäller frågan om lärosätenas interna styrning vill utskottet påminna om att de har en hög grad av självbestämmande i fråga om intern organisation, resursanvändning samt planering och genomförande av forskning och utbildning till följd av bl.a. högskolereform och den s.k. autonomireformen. Förutom att de statliga universiteten och högskolorna omfattas delvis av generella myndighetsbestämmelser finns i högskolelagen angivet vilka mål och krav som styr lärosätena. I främst högskoleförordningen finns mer detaljerade föreskrifter för särskilda områden för lärosätena och deras verksamhet. Därutöver sätter regeringen vissa särskilda mål, med krav på återrapportering i det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor, liksom i respektive lärosätes regleringsbrev. Återrapporteringarna utgör sedan underlag för de årliga myndighetsdialogerna mellan regeringen och lärosätena. Utskottet har tagit del av redovisningen i propositionen av den utvecklade myndighetsstyrning som regeringen har funnit skäl för att genomföra, och noterat att regeringen anger att denna styrning ska utgå från principen om lärosätenas höga grad av självbestämmande över hur verksamheten ska läggas upp och hur resurser ska användas. Utskottet noterar att regeringen avser att sätta upp vissa lärosätesspecifika mål, bl.a. utifrån föreslagna bestämmelser i högskolelagen om livslångt lärande respektive samverkan med det omgivande samhället. Utskottet menar att det är värdefullt att ta del av vilka områden regeringen avser att utveckla styrningen av lärosätena och deras verksamhet. Enligt utskottet ryms den aviserade myndighetsstyrningen inom ramen för gällande ordning för lärosätesautonomi. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:1746 (M) yrkande 7, 2020/21:3431 (L) yrkande 3, 2020/21:3833 (KD) yrkandena 1 och 2, 16 och 26 samt 2020/21:3834 (M) yrkandena 6 och 7. Samarbete mellan lärosäten och samordning av utbildningsbehov m.m. Utskottet kan konstatera att UKÄ enligt sin instruktion har i uppgift att följa och redovisa arbetsmarknadens kompetensbehov i relation till utbildningsutbudet. Myndigheten genomför både fortlöpande och i särskild ordning, analyser och lämnar förslag om kompetensförsörjningsfrågor, t.ex. i fråga om lärarutbildning. Myndigheten har också haft i uppdrag att tillsammans med se över hälso- och sjukvårdens kompetensbehov. Utskottet noterar att regeringen avser att sätta upp lärosätesspecifika mål för antal examina för vissa yrkesexamensutbildningar inom skola och hälso- och sjukvård. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att vid behandling av budgetpropositionen 2021 ställde sig bakom regeringens förslag om en utbyggnad av utbildningar för bl.a. bristyrken (prop. 2020/21:1, utg.omr. 16, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Utskottet anser vidare, liksom regeringen, att det är positivt med ett ökat samarbete mellan lärosäten eftersom detta kan bidra till såväl effektivitet som hög kvalitet i verksamheten. Regeringen redovisar att det finns särskilda överenskommelser mellan lärosäten om samarbete i olika frågor. Utskottet noterar i sammanhanget att det i UKÄ:s ansvar för tillämpning av regelverket för examenstillstånd ingår att bedöma behovet av utveckling av den praxis som ligger till grund för prövning och beslut om examenstillstånd, inklusive hur samarbete mellan lärosäten kan ligga till grund för tillstånd. Utskottet anser inte att det finns skäl för att föreslå särskilda åtgärder för styrning av universitet och högskolor i riktning mot samarbete i olika former. När det gäller frågan om att utveckla utbildning och forskning utifrån samhällets behov vill utskottet peka på att regeringen föreslår att bestämmelsen i högskolelagen om samverkan med omvärlden ska förstärkas och tydliggöras. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att en ökad samverkan kan medverka till att utbildning kan anpassas till faktiska behov i samhället. Regeringen har också aviserat uppföljning av den utvecklade bestämmelsen om samverkan. Vidare kan utskottet konstatera att i regleringsbrevet för universitet och högskolor finns angivet att lärosätena ska lämna redovisning av grunder för beslut om utbildningsutbudet liksom hur lärosätet möter det omgivande samhällets behov av utbildning. Mot bakgrund av ovanstående anser utskottet att det inte finns anledning att föreslå ytterligare åtgärder för dessa frågor och avstyrker därför motionerna 2020/21:1746 (M) yrkande 5, 2020/21:3318 (M) yrkande 9, 2020/21:3321 (M) yrkande 4, 2020/21:3833 (KD) yrkandena 17 och 18, 2020/21:3626 (KD) yrkande 91 och 2020/21:3834 (M) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbets- och anställningsvillkor för doktorander och forskare m.m. Jämför reservation 25 (M, KD), 26 (M), 27 (M), 28 (SD), 29 (V), 30 (KD), 31 (M, SD, KD), 32 (V, KD), 33 (V, KD) och 34 (SD). Högskolan är den största statliga sektorn sett till antalet anställda. Förväntningarna på högskolan är också högt ställda när det gäller att uppnå det övergripande forskningspolitiska målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation. För att leva upp till kraven måste villkoren för dem som verkar i sektorn vara goda, och både mäns och kvinnors kompetens måste tas tillvara. Tydliga karriärvägar och goda studie- och arbetsvillkor är viktiga förutsättningar för att en utbildning på forskarnivå och en framtida karriär som forskare ska vara attraktiva val för den enskilde och för att universitet och högskolor ska vara attraktiva som arbetsgivare. Högskolan ska även vara välkomnande för studenter, lärare, forskare och annan personal med funktionsnedsättning. betänkande Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29) lyfte 2016 fram ett antal brister i karriärstrukturen i svensk högskola. Med detta betänkande som grund genomförde regeringen flera förändringar för att skapa tydligare och mer förutsägbara karriärvägar för doktorander och unga forskare. Bland annat infördes en nationell meriteringsanställning , kallad biträdande lektor, i syfte att göra vägen till en tillsvidareanställning mer överskådlig och transparent. Vidare avskaffades utbildningsbidraget, som varit mindre fördelaktigt än en doktorandanställning, och ett antal förbättringar gjordes i fråga om stipendiefinansierade doktoranders villkor. Regeringen betonade vidare att det är angeläget att främja mobilitet mellan lärosäten men även mellan lärosäten och andra samhällssektorer, t.ex. näringslivet och offentlig verksamhet. I samband med reformen gav regeringen i uppdrag att utveckla uppföljningen av vissa anställningar, däribland meriteringsanställningar och visstidsanställningar, samt mobiliteten i högskolan. Regeringen anger att de åtgärder som vidtagits utgör grunden i ett långsiktigt reformarbete som regeringen bygger vidare på.