bet · H801SfU28 · 2021-06-21 00:00:00 — Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte är aktuellt att göra tillkännagivanden om bl.a. skärpt eller mer generöst försörjningskrav vid anhöriginvandring eller att försörjningskravet ska anges i lag och kopplas till förbehållsbeloppet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:3524 (M) yrkande 6, 2020/21:4063 (M) yrkande 11, 2020/21:4073 (SD) yrkandena 19 och 22, 2020/21:1618 (SD) yrkande 3, 2020/21:4075 (KD) yrkande 8, 2020/21:3663 (KD) yrkande 18 och 2020/21:2702 (MP) yrkande 1. Utskottet delar dessutom regeringens bedömning om att det inte ska göras någon ny prövning av försörjningskravet vid prövningen av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Regeringen motiverar förslaget med att motsvarande reglering bör införas som finns i 9 § tillfälliga lagen. Huruvida försörjningskravet är uppfyllt prövas när frågan om uppehållstillstånd avgörs. Någon prövning av om försörjningskravet är uppfyllt ska inte göras uppehållstillståndet gäller (jfr prop. 2015/16:174 s. 76). Motionerna 2020/21:4073 (SD) yrkande 20 och 2020/21:1618 (SD) yrkande 2 avstyrks därmed. Försörjningskrav i fråga om barn När det gäller undantag från försörjningskravet vid återförening med barn delar utskottet regeringens bedömning om att undantag från försörjningskravet ska kunna göras om anknytningspersonen är ett barn eller sökanden är ett barn som har fötts i och anknytningspersonen är barnets förälder som också sammanbor med barnet i . Utskottet delar regeringens bedömning att det är rimligt att begränsa undantaget från försörjningskravet så att försörjningskravet får avsedd effekt. Utskottet konstaterar att principen om barnets bästa alltid måste beaktas och nu gäller som lag i svensk rätt. Av portalparagrafen om barnets bästa i 1 kap. 10 § UtlL framgår att det i fall som rör barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Enligt praxis krävs det en nyanserad bedömning i varje enskilt fall. Utskottet kan även konstatera att det finns en möjlighet att använda sig av den s.k. ventilen för undantag från kravet i vissa fall. Mot den bakgrunden ser utskottet inte någon anledning att tillstyrka yrkanden om att undantag inte ska göras från försörjningskravet om anknytningspersonen är ett barn och att ett försörjningskrav inte ska gälla om en anknytningsperson vill återförenas med barn . Motionerna 2020/21:4075 (KD) yrkandena 12 och 13 samt 2020/21:3663 (KD) yrkande 17 avstyrks därför. Försörjningskrav vid anhöriginvandring för medborgare i , annan EES-stat eller Regeringen anger att det inte är rimligt att svenska medborgare undantagslöst omfattas av ett försörjningskrav när det föreslås att regler om undantag från kravet för utländska medborgare införs. Ett försörjningskrav kan t.ex. skapa problem för svenska medborgare som lever utomlands i ett väletablerat förhållande med en tredjelandsmedborgare och som vill flytta hem till . Som motionärerna anger är det givetvis önskvärt att var och en får leva nära sina närmaste familjemedlemmar. Utskottet anser dock att regeringens förslag får anses väl avvägt. Enligt utskottets mening finns det inte anledning att medge ytterligare undantag från försörjningskravet. Motion 2020/21:1618 (SD) yrkande 12 avstyrks. Utskottet är inte heller berett att skärpa kravet så att alla svenska medborgare och de som har uppehållsrätt i eller anknytningspersoner som är medborgare i , annan EES-stat eller omfattas av försörjningskrav. Motionerna 2020/21:2803 (M) yrkande 4 och 2020/21:4073 (SD) yrkande 21 avstyrks därför. Försörjningskravet vid anhöriginvandring för alternativt skyddsbehövande, kvotflyktingar och vid etablerade förhållanden I avsnittet Ändrade regler i utlänningslagen lägger utskottet på eget initiativ fram förslag som innebär att – undantaget från försörjningskravet för skyddsbehövande vid anhörig-invandring endast ska omfatta flyktingar och inte alternativt skyddsbehövande, – försörjningskravet vid anhöriginvandring inte ska gälla om anknytningspersonen är kvotflykting och ansökan om uppehållstillstånd görs från det att kvotflyktingen beviljades uppehållstillstånd i i stället för när han eller hon reste in i landet, – regeringens förslag om att det ska anses stå klart att förhållandet är väl etablerat om sökanden är anknytningspersonens make eller sambo och äktenskapet ingåtts eller samboförhållandet förelegat före anknytningspersonens inresa i inte ska införas. Om beslutar att inte anta utskottets förslag till lagändring i denna del anser utskottet att bör göra ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om detta. Regeringen ska härvid beakta vad utskottet anför i dessa delar i avsnittet Ändrade regler i utlännings-lagen. Motionerna 2020/21:4063 (M) yrkandena 9, 12 och 13, 2020/21:4073 (SD) yrkandena 23–25 samt 2020/21:4075 (KD) yrkandena 7 och 11 tillstyrks därmed under förutsättning att utskottets förslag till lagändring inte antas. Undantag från försörjningskrav för anhöriga vid synnerliga skäl Regeringen föreslår att anknytningspersonen ska kunna undantas från kravet på försörjning vid anhöriginvandring helt eller delvis om det finns särskilda skäl. Utskottet anser att det i stället bör krävas synnerliga skäl och lägger därför på eget initiativ fram ett förslag till ändring i regeringens lagförslag med denna innebörd (se avsnittet Ändrade regler i utlänningslagen). Om beslutar att inte anta utskottets förslag till lagändring i denna del anser utskottet att bör göra ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om undantag från försörjningskrav för anhöriga vid synnerliga skäl. Regeringen ska härvid beakta vad utskottet anför i frågan i avsnittet Ändrade regler i utlänningslagen. Motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 14, 2020/21:4073 (SD) yrkande 26 och 2020/21:4075 (KD) yrkande 4 tillstyrks därmed under förutsättning att utskottets förslag till lagändring inte antas. Försörjningskrav för varaktigt bosatta Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skärpt försörjningskrav för varaktigt bosatta. Jämför reservation 44 (M, SD, KD). En person som har vistats i med uppehållstillstånd utan avbrott kan enligt 5 a kap. 1 § UtlL ansöka om ställning som varaktigt bosatt i . Ställning som varaktigt bosatt innebär en särskild rättslig ställning som ger vissa rättigheter och som följer av rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (direktivet om varaktigt bosatta). Direktivet ändrades genom och rådets direktiv /51/EU av i syfte att utöka dess räckvidd till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd. För att den som beviljas ställning som varaktigt bosatt i ska tillförsäkras de rättigheter som ska följa av ställningen har lagstiftaren valt att knyta denna till ett permanent uppehållstillstånd. Enligt 5 kap. 2 b § UtlL ska den som har beviljats ställning som varaktigt bosatt i få ett permanent uppehållstillstånd. En förutsättning för att beviljas ställning som varaktigt bosatt är enligt 5 a kap. 2 och 3 §§ att sökanden uppfyller ett försörjningskrav samt att sökanden inte utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Enligt regeringen bör den ordning som har fungerat sedan direktivet om varaktigt bosatta genomfördes i svensk rätt och som innebär att den som beviljas ställning som varaktigt bosatt också ges ett permanent uppehållstillstånd behållas. I fråga om försörjningskravet anser regeringen att det befintliga försörjningskravet för varaktigt bosatta inte bör ändras. Vad gäller vandelskravet följer av direktivet om varaktigt bosatta att ställning som varaktigt bosatt får vägras av skäl som rör allmän ordning eller säkerhet. Begreppet allmän ordning och säkerhet har en unionsrättslig innebörd som enligt inte får definieras nationellt (mål C-41/74). Regeringen anser att det finns en risk för att det vandelskrav för permanent uppehållstillstånd som föreslås av inte är, eller inte kommer att vara, förenligt med det krav som finns i direktivet om varaktigt bosatta. Regeringen anser därför att det befintliga vandelskravet för att beviljas ställning som varaktigt bosatt bör behållas. Det bör emellertid finnas möjlighet att göra relevanta och väl avvägda undantag från dessa krav. I kommittémotion 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 32 ett tillkännagivande om skärpta krav för att erhålla ställning som varaktigt bosatt. Kraven för att få status som varaktigt bosatt bör skärpas genom skärpta försörjningskrav samt krav på hederlig vandel och integration i form av språk- och samhällskunskapsprov. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om tidsbegränsat uppehållstillstånd för varaktigt bosatta. När har tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel har det funnits en befogad oro för att ansökningar om en ställning som varaktigt bosatt ska öka. Samma regelverk bör därför gälla för varaktigt bosatta som för flyktingar och alternativt skyddsbehövande. Regeringens förslag innebär inte någon ändring i förhållande till den ordning som gäller . Av direktivet om varaktigt bosatta följer att ställning som varaktigt bosatt får vägras av skäl som rör allmän ordning eller säkerhet (artikel 6.1). Begreppet allmän ordning och säkerhet har en unionsrättslig innebörd som enligt inte får definieras nationellt (mål C-41/74). Regeringen bedömer därför att det befintliga vandelskravet för att beviljas ställning som varaktigt bosatt bör behållas. Inte heller det befintliga försörjningskravet för varaktigt bosatta bör enligt regeringens mening ändras. När det gäller språk- och samhällskunskapskrav anger regeringen att den avser att återkomma till med förslag om sådana krav. Enligt regeringen kan det finnas behov av att göra relevanta och väl avvägda undantag från dessa krav. Utskottet delar regeringens bedömning i denna del och anser inte att det framkommit skäl som motiverar ett tillkännagivande om att skärpa kraven på försörjning och hederlig vandel. När det gäller krav på språk- och samhällskunskapsprov anser utskottet att regeringens aviserade arbete bör avvaktas. Motion 2020/21:2552 (SD) yrkande 32 avstyrks därmed. Utskottet ser vidare inte skäl för ett tillkännagivande om att samma regelverk bör gälla för varaktigt bosatta som för flyktingar och alternativt skyddsbehövande. Motion 2020/21:3663 (KD) yrkande 19 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att möjligheten till uppehållstillstånd av humanitära skäl ska skärpas alternativt bli mer generös. Jämför reservation 45 (M), 46 (SD), 47 (V) och 48 (KD). Regeringen konstaterar att inte ställer några krav på att medlemsstaterna ska ha en bestämmelse som möjliggör uppehållstillstånd av humanitära skäl men det finns en sådan möjlighet i en majoritet av medlemsstaterna. Det kan även uppstå fall då en sådan bestämmelse behövs för att ska leva upp till sina konventionsåtaganden och då i första hand och . Regeringen föreslår vad gäller barn att de fortsatt bör kunna beviljas uppehållstillstånd om omständigheterna är särskilt ömmande. Regeringen anser att de skäl som låg till grund för ändringen till särskilt ömmande omständigheter för barn alltjämt gör sig gällande. Förslaget om en permanent ordning med tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel innebär vidare att bestämmelsen kan komma att tillämpas i både nya och fler situationer än tidigare då barn som huvudregel beviljades permanenta uppehållstillstånd. För att den nya ordningen ska vara långsiktigt hållbar och inte leda till orimliga konsekvenser i enskilda fall föreslår regeringen att det i vissa situationer bör vara tillräckligt att omständigheterna är särskilt ömmande för att ett uppehållstillstånd ska kunna beviljas även en vuxen. Syftet med förslaget är att hantera särskilda undantagsfall och inte att förändra den grundläggande omläggningen till en ordning med tidsbegränsade uppehållstillstånd som princip. Liksom tidigare gäller att en samlad bedömning ska göras av omständigheterna i ärendet där utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet särskilt ska beaktas. Det bör krävas en längre legal vistelsetid. Vid bedömningen av utlänningens anpassning till ska hänsyn även tas till anknytningen till hemlandet, där starka band till hemlandet kan tyda på en svagare anknytning till och vice versa. Ytterligare en faktor som kan beaktas vid den samlade bedömningen är om personens framtida psykosociala utveckling och hälsa på ett avgörande sätt skulle äventyras vid ett återvändande. Det ska enligt regeringen dessutom krävas att utlänningen fått en särskild anknytning till . I propositionen anges att särskild anknytning exempelvis kan finnas när sökanden har etablerat sig på den svenska arbetsmarknaden eller om utlänningen har fått en särskild anknytning till genom t.ex. familjeband eller anpassning till det svenska samhället på annat sätt. Även särskild anknytning som har uppstått mellan det att ansökan om asyl gavs in och att uppehållstillstånd beviljas ska kunna beaktas. Vid bedömningen av om det finns en särskild anknytning ska en samlad bedömning av samtliga omständigheter i ärendet göras, där det t.ex. också vägs in hur länge sökanden har vistats i . Vid bedömningen bör även beaktas att det normalt inte krävs en lika lång vistelsetid för en utlänning som kommit till som barn och som vistats här under sina formativa år att få en sådan särskild anknytning till landet. I propositionen anges att det som föreslås är en nationell bestämmelse som inte följer av konventionsåtaganden. Regeringen anser därmed att det endast är legal vistelsetid som ska kunna beaktas vid bedömningen av om det föreligger en särskild anknytning till . En person som vistas i med uppehållstillstånd bör således kunna omfattas av förslaget trots att han eller hon också har fått ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut. Regeringen bedömer att förslaget inte kommer att påverka återvändandearbetet i negativ riktning. I kommittémotion 2020/21:4063 av m.fl. (M) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att bestämmelsen om humanitära skäl ska skärpas. Motionärerna anser att den humanitära ventilen ska fortsätta att ligga på miniminivå för att få till stånd en stram och långsiktigt hållbar migrationslagstiftning. Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund ska tillstånd få beviljas en utlänning om det av omständigheterna framgår att hans eller hennes anknytning till eller personliga omständigheter i övrigt nödvändiggör detta. Liknande tillkännagivande begärs i kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 7. I partimotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om övrigt skyddsbehövande och liknande begrepp. Utöver att skyddskategorin övrigt skyddsbehövande ska utmönstras bör asylfall aldrig beviljas annat än i fall då ett avslag med säkerhet skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande. I yrkande 7 i denna del begärs ett tillkännagivande om en säkerhetsventil på absolut miniminivå enligt folkrätten på ett sätt som motsvarar tillfälliga lagen. Även i kommittémotion 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa synnerligen och särskilt ömmande omständigheter. Motionärerna anför att detta har visat sig utgöra en mycket godtycklig grund för uppehållstillstånd och att grunden inte heller motsvaras av någon tydlig reglering i vare sig internationell eller europeisk rätt. Tillfälliga lagens reglering bör permanentas. I kommittémotion 2020/21:306 av m.fl. (V) begärs i yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag som förtydligar rätten till uppehållstillstånd av humanitära skäl. Motionärerna anför att det av förarbetena bör framgå att det inte har betydelse för barns anknytning till om de under vistelsen har haft uppehållstillstånd eller inte samt att det är den faktiska tillgången till vård i hemlandet som är avgörande, inte den teoretiska förekomsten. De ärenden där en verkställighet skulle framstå som orimlig bör omfattas av bestämmelsen, som bör formuleras enligt lagändringen men att särskilt ömmande omständigheter bör gälla även för vuxna. Lagstiftningen och förarbetena bör vara tydliga i stället för att tolkningen överlämnas åt rättstillämparen. I kommittémotion 2020/21:4075 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en ny humanitär skyddsgrund på EU:s miniminivå. Enligt motionärerna bör ventilen omfatta de personer vars anknytning till eller personliga omständigheter i övrigt nödvändiggör detta. Vidare bör bestämmelsen kompletteras med en skrivning som tydliggör att barn får beviljas uppehållstillstånd även om omständigheterna inte har samma allvar och tyngd som krävs för att bevilja ett tillstånd för vuxna personer. Liknande tillkännagivande begärs i kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 16. I kommittémotion 2020/21:2702 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att personer som är svårt sjuka eller särskilt utsatta ska ges möjlighet till uppehållstillstånd. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att unga personer med stark anknytning till ska ges större möjligheter till uppehållstillstånd i . Motionärerna anger att handläggningstiderna i asylprocessen har varit långa och att det ofta handlar om välmotiverade ungdomar som har en starkare anknytning till än till något annat land. De går i skola och har lärt sig svenska och blivit en del av nya familjer i . Detta måste beaktas vid bedömningen av om de kan beviljas uppehållstillstånd på humanitär grund. När det gäller uppehållstillstånd på grund av s.k. humanitära skäl föreslår regeringen att uppehållstillstånd får beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet särskilt beaktas. Vidare föreslår regeringen att en vuxen person som har vistats i med uppehållstillstånd och under den tiden fått en särskild anknytning till ska kunna beviljas uppehållstillstånd om omständigheterna är särskilt ömmande. Vid bedömningen av om det finns en särskild anknytning får även sådan anknytning beaktas som har uppstått mellan det att ansökan om asyl gavs in och att uppehållstillstånd beviljas. Vad gäller barn bedömer regeringen att det fortsatt bör kunna beviljas uppehållstillstånd om omständigheterna är särskilt ömmande. I några motioner föreslås ändringar av de humanitära skälen i såväl skärpande som mer generös riktning. Utskottet delar regeringens bedömning och anser att det inte finns skäl för att göra tillkännagivanden i fråga om uppehållstillstånd vid humanitära skäl. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 16, 2020/21:3524 (M) yrkande 7, 2020/21:4073 (SD) yrkandena 5 och 7 i denna del, 2020/21:1619 (SD) yrkande 32, 2020/21:306 (V) yrkande 9, 2020/21:4075 (KD) yrkande 2, 2020/21:3663 (KD) yrkande 16 och 2020/21:2702 (MP) yrkandena 2 och 5. Uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att giltighetstiden för uppehållstillstånd på grund av hinder mot verkställighet ska vara . Jämför reservation 49 (M, SD). Av 12 kap. 18 § UtlL framgår att uppehållstillstånd under vissa omständigheter får beviljas en utlänning som meddelats ett beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft. Uppehållstillstånd får meddelas om det i ett ärende om verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft kommer fram nya omständigheter som innebär att det finns ett hinder mot verkställighet enligt 1, 2 eller 3 §, det finns anledning att anta att det avsedda mottagarlandet inte kommer att vara villigt att ta emot utlänningen eller det finns medicinska hinder eller annan särskild anledning att beslutet inte bör verkställas. får bevilja permanent uppehållstillstånd om hindret är bestående. Om det endast är fråga om ett tillfälligt hinder mot verkställighet får bevilja ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Under tillfälliga lagens giltighetstid ska ett uppehållstillstånd som beviljas enligt 12 kap. 18 § UtlL vara tidsbegränsat och gälla . Detsamma gäller om ett nytt uppehållstillstånd därefter beviljas (15 § tillfälliga lagen). I propositionen föreslås att en ordning med tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel ska införas för både skyddsbehövande och deras anhöriga. Regeringen anser att samma ordning bör gälla även då en utlänning, som meddelats ett beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft, beviljas ett uppehållstillstånd på grund av att det föreligger verkställighetshinder. Regeringen anser därmed, i likhet med kommittén, att ett uppehållstillstånd som beviljas enligt 12 kap. 18 § UtlL som huvudregel ska vara tidsbegränsat. Eftersom det kan vara fråga om både bestående och tillfälliga verkställighetshinder anser regeringen att det är lämpligt med en reglering som ger utrymme för viss flexibilitet när det gäller giltighetstiden. Genom förslaget om att ett uppehållstillstånd som beviljas vid det första beslutstillfället ska gälla i som längst 13 månader uppnås en sådan flexibilitet. Såvida det inte är fråga om ett kortare verkställighetshinder bör, som kommittén påpekar, det normala dock vara att giltighetstiden bestäms till den längsta tiden, dvs. Regeringen anser därför inte att förslaget riskerar att stå i strid med det omarbetade skyddsgrundsdirektivet. Regeringen instämmer vidare i kommitténs förslag om att varje uppehållstillstånd som därefter beviljas ska gälla . Regeringen anser alltså att ett permanent uppehållstillstånd inte bör beviljas vid det första beslutstillfället eller att giltighetstiderna bör vara längre än vad kommittén föreslår. I de fall det finns ett hinder mot verkställighet för att utlänningen vid ett återsändande riskerar förföljelse anser regeringen dock, i likhet med , att giltighetstiden vid ett första uppehållstillstånd bör stämma överens med vad som föreslås gälla för flyktingar. Det innebär att giltighetstiden i dessa fall ska bestämmas till om inte tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. Giltighetstiden får dock inte vara kortare än . I likhet med regeringens förslag om en ordning när det gäller skyddsbehövande och utlänningar som beviljas uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter bör det enligt regeringens mening krävas med tidsbegränsat uppehållstillstånd innan ett permanent uppehållstillstånd kan beviljas. Regeringen anser vidare att det är rimligt att ett permanent uppehållstillstånd endast ska kunna beviljas om verkställighetshindret är bestående. I de fall utlänningen har haft uppehållstillstånd på grund av ett tillfälligt verkställighetshinder som, vid prövningen av en ansökan om permanent uppehållstillstånd, bedöms vara bestående bör även kunna beaktas vid bedömningen av om treårskravet är uppfyllt. På motsvarande sätt som föreslås gälla för skyddsbehövande bör det också krävas att de särskilda kraven för ett permanent uppehållstillstånd är uppfyllda. Ett permanent uppehållstillstånd bör vidare endast kunna beviljas efter ansökan och i samband med att ett tidigare tidsbegränsat uppehållstillstånd löper ut. Regeringen konstaterar att det inom ramen för det nu aktuella lagstiftningsprojektet varken finns utrymme att se över möjligheten att bevilja uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder med stöd av bestämmelsen i 12 kap. 18 § UtlL eller möjligheten att överklaga sådana beslut. I kommittémotion 2020/21:4063 av m.fl. (M) yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande om att uppehållstillståndstidens längd ska vara max när uppehållstillstånd beviljas på grund av hinder mot verkställighet. m.fl. (SD) begär i partimotion 2020/21:4073 yrkande 8 ett tillkännagivande om korta uppehållstillstånd vid verkställighetshinder. Motionärerna anser att en utlänning ska få beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd .