bet · H801CU12 · 2021-04-23 00:00:00 — Vägledningen vänder sig till den som marknadsför ett företags verksamhet eller produkter i sociala medier. Utredningen om ett moderniserat konsumentskydd och rådet antog direktiv (EU) 2019/2161 om ändring av fyra konsumenträttsdirektiv vad gäller bättre upprätthållande och modernisering av unionens konsumentskyddsregler. Ett av de direktiv som ändras är direktivet om otillbörliga affärsmetoder (2005/29/EG). Syftet med det nya direktivet är att stärka tillsynen av konsumenträtten och modernisera vissa delar av de direktiv som omfattas av revideringen. Det nya direktivet innebär en viss harmonisering av påföljderna vid överträdelser av de fyra direktivens konsumentskyddsregler. Harmoniseringen innebär att medlemsstaterna ska införa sanktionsavgifter vid allvarliga överträdelser av regler som genomför direktiven om oskäliga villkor i konsumentavtal, otillbörliga affärsmetoder och konsumenträttigheter. Det lägsta takbeloppet på sådana sanktionsavgifter anges till av det felande företagets omsättning på den relevanta marknaden, som kan vara en eller flera medlemsstater. I samtliga fyra direktiv harmoniseras dessutom i viss utsträckning kriterierna för hur allvaret i en överträdelse ska bedömas, oavsett vilken påföljd som aktualiseras. Direktivet lämnar i viss utsträckning utrymme åt medlemsstaterna att utforma regelverket på ett sätt som innebär ett mer långtgående konsumentskydd eller att välja olika alternativa regleringar. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till hur det nya EU-direktivet om ett moderniserat konsumentskydd, (EU) 2019/2161, ska genomföras i svensk rätt (dir. 2020:13). Utredningen överlämnade delbetänkandet Ett moderniserat konsumentskydd (SOU 2021:17). Utredningen föreslår bl.a. att möjligheten att besluta om marknadsstörningsavgift utvidgas till att omfatta överträdelser av bestämmelserna i marknadsföringslagen generellt och att den övre fasta beloppsgränsen i marknadsföringslagen för marknads-störningsavgift tas bort. Utredningen föreslår också att det införs en bestämmelse i marknadsföringslagen om vilka omständigheter som ska beaktas vid bestämmandet av avgiftens storlek. I utredningsbetänkandet anges att det bl.a. kan beaktas vilken slags marknadsföring det är fråga om och vilken målgruppen är, som t.ex. barn eller äldre personer. Motionsyrkanden om reklam till barn behandlades senast av utskottet i betänkande 2018/19:CU10 och i förenklad ordning i betänkande 2019/20:CU14. Utskottet föreslog att de då aktuella motionerna skulle avslås med hänvisning till bl.a. pågående arbete. följde utskottets förslag. Det finns många olika marknadsföringskanaler som riktar sig till barn. Barn är genom sin bristande erfarenhet extra mottagliga för kommersiella budskap, och de har inte samma förmåga som vuxna att kritiskt granska marknadsföringen. Utskottet anser att det är av största vikt att marknadsföringen till barn präglas av återhållsamhet och hänsynstagande. Det krävs också ett regelverk som ger tillräckligt stöd för att skydda barn mot oönskad marknadsföring. Genom marknadsföringslag har direktivet om otillbörliga affärsmetoder genomförts i svensk rätt. Direktivet är i huvudsak utformat som ett fullharmoniseringsdirektiv. Medlemsstaterna är därmed förhindrade att införa bestämmelser som avviker från vad som föreskrivs i direktivet. Vid sin behandling av proposition 2007/08:115 Ny marknadsföringslag uttalade utskottet att direktivet, utan att innehålla ett totalförbud mot reklam riktad till barn, allmänt sett ger barn och andra utsatta grupper ett i viss mån starkare skydd mot otillbörliga marknadsföringsåtgärder. Så är t.ex. direkta köpuppmaningar riktade till barn en sådan affärsmetod som enligt bilaga I till direktivet under alla omständigheter är otillbörlig (punkt 28). Om marknadsföring riktas till barn ska dessutom bedömningen av om åtgärden är otillbörlig ske utifrån en person som är representativ för den krets som åtgärden riktas mot. I övrigt gäller marknadsföringslagens bestämmelser om bl.a. god marknadsföringssed och förbud mot aggressiv och vilseledande marknadsföring även när marknadsföringen riktar sig till barn (bet. 2007/08:CU21). I marknadsföringslagen finns generella regler om marknadsföring som gäller oavsett vilken produkt som marknadsförs och oavsett vilket medium som används. Marknadsföringslagen är således tillämplig även på marknadsföring som förekommer på internet. En näringsidkare kan enligt marknadsföringslagen bl.a. förbjudas att fortsätta med marknadsföring som är otillbörlig. har även möjlighet att i vissa fall direkt förbjuda en näringsidkare att fortsätta med en viss marknadsföringsåtgärd. Genom lagändringar som trädde i kraft har vidare bl.a. fått stärkta tillsyns-befogenheter. Bland annat ska en näringsidkare som genom sitt agerande på internet bryter mot den konsumentskyddande lagstiftningen, t.ex. genom otillbörlig marknadsföring, kunna föreläggas att ta in ett varningsmeddelande som tydligt visas i samband med besök på webbplatsen. Ett sådant föreläggande ska kunna riktas även mot en värdtjänstleverantör eller internetleverantör. Genom lagändringar som trädde i kraft ska även en leverantör av en videodelningsplattform omfattas av radio- och tv-lagens regler om förbud mot reklam riktad till barn. och rådet antog direktiv (EU) 2019/2161 om ändring av fyra konsumenträttsdirektiv vad gäller bättre upprätthållande och modernisering av unionens konsumentskyddsregler. Ett av de direktiv som ändras är direktivet om otillbörliga affärsmetoder (2005/29/EG). Syftet är att stärka tillsynen av konsumenträtten och modernisera vissa delar av de direktiv som omfattas av revideringen. En särskild utredare har haft i uppdrag att ta ställning till hur det nya EU-direktivet ska genomföras i svensk rätt. Utredningen överlämnade delbetänkandet Ett moderniserat konsumentskydd (SOU 2021:17). Utredningen föreslår bl.a. att möjligheten att besluta om marknadsstörningsavgift utvidgas till att omfatta överträdelser av bestämmelserna i marknadsföringslagen generellt och att den övre fasta beloppsgränsen i marknadsföringslagen för marknadsstörningsavgift tas bort. Utredningen föreslår också att det införs en bestämmelse i marknadsföringslagen om vilka omständigheter som ska beaktas vid bestämmandet av avgiftens storlek. Enligt förslaget kan det då beaktas vilken målgruppen är, t.ex. barn eller äldre personer. ICC har ställt upp särskilda regler när det gäller reklam som riktar sig till barn och ungdomar. Bland annat ska digital marknadskommunikation som riktas till barn i en viss åldersgrupp vara lämplig och passande för dessa barn. Utskottet vill även nämna att de nordiska konsumentombudsmännen har tagit fram gemensamma ståndpunkter om handel och marknadsföring på internet, marknadsföring via sociala medier och dold marknadsföring som bl.a. innehåller särskilda rekommendationer och riktlinjer när det gäller marknadsföring till barn. har vidare tagit fram en vägledning om marknadsföring riktad till barn och unga, bl.a. när det gäller marknadsföring på internet. Vägledningen vänder sig särskilt till näringsidkare som planerar marknadsföringskampanjer riktade till denna grupp. har också tagit fram en vägledning om marknadsföring i sociala medier, bl.a. när det gäller marknadsföring som riktar sig till barn och unga. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte behov av något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om falska miljöpåståenden i reklam. Utskottet hänvisar till aviserat och pågående arbete. (MP) anser i motion 2020/21:3067 att kunskapshöjande arbete som riktas till företag och verkets tillsyn för att motverka falska miljöpåståenden i reklam behöver stärkas. Enligt motionären bör det även göras en översyn av om det förekommer upprepade falska miljöpåståenden i reklam. Tillkännagivanden föreslås i enlighet med detta (yrkandena 1 och 2). Enligt 10 § första stycket marknadsföringslagen (2008:486) får en näringsidkare vid marknadsföringen inte använda sig av felaktiga påståenden eller andra framställningar som är vilseledande i fråga om näringsidkarens egen eller någon annans näringsverksamhet. Enligt andra stycket 2 gäller detta särskilt framställningar som rör produktens ursprung, användning och risker såsom inverkan på hälsa och miljö. Enligt 8 § marknadsföringslagen är marknadsföring som är vilseledande enligt bl.a. 10 § att anse som otillbörlig om den påverkar eller sannolikt påverkar mottagarens förmåga att fatta ett välgrundat affärsbeslut. bedriver tillsyn av företag som använder argument som rör miljön i sin marknadsföring. I sin årsredovisning anger bl.a. följande. genomfördes löpande tillsyn av miljöpåståenden inom områdena motor och energi och på textilområdet. Två tematiska granskningar vad gäller miljöpåståenden inom elhandeln respektive fondmarknaden genomfördes. inledde fyra tillsynsärenden mot bolag som har marknadsfört fordon, drivmedel och genom vaga miljöpåståenden. Samtliga bolag rättade sig frivilligt. gjorde vidare en kartläggning av miljöpåståenden på livsmedelsområdet där verket fann en mängd vaga miljöpåståenden, påståenden som inte förklarats eller preciserats. Exempel på sådana påståenden är grön och klimatsmart. Kartläggningen gav en bild av hur vanligt förekommande sådana vaga miljöpåståenden är och ska ligga till grund för eventuella framtida tillsynsärenden. Verket har även haft ett par tillsynsärenden om miljöargument kopplade till livsmedel. Ett ärende har lämnats över till . Det andra pågick fortfarande . Verket har också haft ett tillsynsärende mot ett klädbolag som använde miljöpåståenden i sin marknadsföring genom en egen märkning, där kriterier för märkningen saknades. Även kvalificering, dvs. förklaringen och preciserandet, av miljöpåståendet vid varje plagg saknades. Marknadsföringen av märkningen togs bort och ärendet avslutades med rättelse. har därutöver granskat användningen av miljöpåståenden vid marknadsföring av elavtal. Granskningen visade på brister vad gäller kvalificering av miljöpåståenden. anför i avsnitten Analys av effektmål att arbetet med tillsyn av miljöpåståenden i marknadsföring har varit fortsatt högt prioriterat och kunskapsbyggande insatser har i hög grad bidragit till exempelvis bättre förutsättningar att stävja vilseledande miljöpåståenden. Verket bedömer att fortsatta insatser krävs. Dessutom har inom ramen för en sweep inom det europeiska konsumentskyddssamarbetet, , () kartlagt miljöpåståenden inom olika marknader och huruvida de är lagstridiga. Verket fann flera brister som kan bli aktuella för tillsyn . anordnade även ett digitalt seminarium för textilbranschen i syfte att höja kunskapen om märkningar och miljöpåståenden i marknadsföring. Vidare lämnar på sin webbplats information till företag om regler m.m. vid användning av miljöargument i marknadsföring. presenterade kommissionen en ny EU-strategi för konsumentpolitiken (konsumentagendan), COM(2020) 696. Strategin avser bl.a. att främja en grönare, mer digital och rättvisare inre marknad i syfte att öka förtroendet bland konsumenterna. Strategin omfattar 22 åtgärder inom fem prioriterade områden, bl.a. grön omställning. planerar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om mer konsumentmakt i den gröna omställningen som syftar till att uppnå bättre information till konsumenter om produkters hållbarhet och bättre skydd mot bl.a. vilseledande miljöargument (greenwashing) och kort livslängd, och ett lagstiftningsförslag om styrkande av miljöpåståenden baserat på metoderna för miljöavtryck. Statsrådet anförde följande som svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1676) om vilseledande miljöpåståenden i reklam: […] har frågat mig på vilka sätt jag och regeringen kommer att agera för att svenska konsumenter ska kunna tillförsäkras att utlovat hållbara eller så kallat miljövänliga produkter verkligen är det. Ett miljöpåstående i marknadsföring innebär i regel att en vara eller en tjänst framställs som att den har en positiv eller ingen inverkan på miljön. Regelverket gällande marknadsföring ställer höga krav på tydlighet när det gäller sådana påståenden. Påståenden som används ska kunna bevisas vara sanna och de ska inte vilseleda konsumenten. I sammanhanget kan nämnas att det finns flera olika märkningar som bara får användas om särskilda krav är uppfyllda. har bedrivit ett aktivt tillsynsarbete avseende marknadsföring med miljöargument. Som […] beskriver har miljöpåståenden i reklam granskats inom EU. Granskningen, som medverkade i från svensk sida, visade att det finns problem. Marknadsföringsområdet regleras till stor del av och en enskild medlemsstat måste därför agera inom ramen för den. EU:s nya strategi för konsumentpolitiken (konsumentagendan) innehåller bl.a. planerade initiativ som rör åtgärder för att bättre komma till rätta med vilseledande miljöargument i marknadsföring. har bl.a. aviserat ett lagstiftningsförslag om styrkande av miljöpåståenden. Regeringen är aktiv i frågan och är positiv till initiativ som syftar till att motverka vilseledande miljöargument i marknadsföring. Som framgår av redovisningen ovan bedriver ett aktivt tillsynsarbete när det gäller marknadsföring med miljöargument. Vidare lämnar på sin webbplats information till företag om regler m.m. vid användning av miljöargument i marknadsföring. anordnade även ett digitalt seminarium för textilbranschen i syfte att höja kunskapen om märkningar och miljöpåståenden i marknads-föring. EU:s nya strategi för konsumentpolitiken (konsumentagendan) som presenterades innehåller bl.a. planerade initiativ som rör åtgärder för att bättre komma till rätta med vilseledande miljöargument i marknadsföring. har bl.a. aviserat ett lagstiftningsförslag om styrkande av miljöpåståenden. Det pågår således ett tillsynsarbete och informationsinsatser samt har aviserats initiativ på EU-nivå som ligger väl i linje med motionsönskemålen. Mot denna bakgrund finns det inte behov av något initiativ från sida. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om marknadsföring av realisationer. Utskottet hänvisar bl.a. till ett nytt EU-direktiv och ett avgörande från Patent- och . I motion 2020/21:2939 anser (SD) att marknadsföringslagens regler om realisationer ska ändras för att stärka konsumentskyddet. Exempelvis kan det införas regler om hur länge en produkt eller tjänst ska ha haft ett visst pris för att detta ska anses vara ett ordinarie pris. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. En näringsidkare får enligt 10 § första stycket marknadsföringslagen (2008:486) vid marknadsföringen inte använda sig av felaktiga påståenden eller andra framställningar som är vilseledande i fråga om näringsidkarens egen eller någon annans näringsverksamhet. Av andra stycket 4 samma paragraf framgår att det särskilt gäller framställningar som rör bl.a. produktens pris, grunderna för prisberäkningen och särskilda prisfördelar. När det gäller realisationer får enligt 17 § marknadsföringslagen en näringsidkare vid marknadsföring av produkter använda uttrycket "realisation" eller något annat uttryck med motsvarande innebörd bara om försäljningen avser produkter som ingår i näringsidkarens ordinarie sortiment, försäljningen sker , och priserna är väsentligt lägre än näringsidkarens normala priser för motsvarande produkter. Marknadsföring som är vilseledande enligt någon av bestämmelserna i 10 eller 17 §§ marknadsföringslagen är enligt 8 § samma lag att anse som otillbörlig om den påverkar eller sannolikt påverkar mottagarens förmåga att fatta ett välgrundat affärsbeslut. En näringsidkare vars marknadsföring är otillbörlig får enligt 23 § marknadsföringslagen förbjudas att fortsätta med denna eller med någon annan liknande åtgärd. Ett förbud ska enligt 26 § marknadsförings-lagen förenas med vite om det inte av särskilda skäl är obehövligt. Vidare får enligt 29 § marknadsföringslagen en näringsidkare åläggas att betala en särskild avgift (marknadsstörningsavgift) om näringsidkaren, eller någon som handlar på näringsidkarens vägnar, uppsåtligen eller av oaktsamhet har brutit mot bestämmelserna i bl.a. 10 och 17 §§ marknadsföringslagen. Enligt 28 § marknadsföringslagen får bl.a. meddela förbudsföreläggande enligt 23 § i fall som inte är av större vikt. Mål som rör marknadsföringslagen handläggs av Patent- och marknads-domstolen (tidigare av ). Patent- och marknads-domstolens avgöranden kan överklagas till Patent- och marknads-överdomstolen. Talan får bl.a. väckas av . har granskat hur företag inom flera branscher anger priser i marknadsföringen. Som ett resultat av granskningen har bl.a. väckt talan i Patent- och mot ett bolag som bedriver försäljning av olika varor riktade till barnfamiljer och blivande föräldrar på nätet. I en dom meddelad har Patent- och förbjudit bolaget vid vite att vid marknadsföringen bl.a. använda sig av vissa påståenden om realisationer. Domstolen har ansett att marknadsföringen strider mot 17 § marknadsföringslagen och ska anses vilseledande enligt 8 § samma lag. Bolaget har även ålagts att betala en marknadsstörningsavgift (mål nr PMT Vidare förbjöd två bolag att i sin marknadsföring bl.a. använda sig av vissa påståenden om realisationer. I det ena fallet förbjöds bolaget vid vite att vid marknadsföringen av vissa produkter bl.a. använda sig av uttrycket ”rea” eller andra uttryck med motsvarande innebörd om inte försäljningen sker . I det andra fallet förbjöds bolaget vid vite att vid marknadsföringen av vissa produkter bl.a. använda sig av uttryck som t.ex. ”sommarrea” om inte priserna är väsentligt lägre än bolagets ordinarie priser för motsvarande produkter. Det sistnämnda beslutet är överklagat till Patent- och uppger i sin årsredovisning att verket har haft flera löpande tillsynsärenden rörande otillbörlig prismarknadsföring. En riktad insats i fråga om genomfördes månad och pågår fortfarande. Resultatet av insatsen har lett till ett tiotal tillsynsärenden rörande vilseledande prismarknadsföring. Nytt EU-direktiv om revidering av fyra konsumenträttsdirektiv och rådet antog direktiv (EU) 2019/2161 om ändring av rådets direktiv /13/EEG och och rådets direktiv /6/EG, 2005/29/EG och 2011/83/EU vad gäller bättre upprätthållande och modernisering av unionens konsumentskyddsregler. De direktiv som omfattas av revideringen rör avtalsvillkor, prisinformation, otillbörliga affärsmetoder respektive konsumenträttigheter. Det nya direktivet innebär en viss harmonisering av påföljderna vid överträdelser av de fyra direktivens konsumentskyddsregler. Harmoniseringen innebär att medlemsstaterna ska införa sanktionsavgifter vid allvarliga överträdelser av regler som genomför direktiven om oskäliga villkor i konsumentavtal, otillbörliga affärsmetoder och konsumenträttigheter. Det lägsta takbeloppet på sådana sanktionsavgifter anges till av det felande företagets omsättning på den relevanta marknaden, som kan vara en eller flera medlemsstater. Direktivet 2005/29EG om otillbörliga affärsmetoder har genomförts i svensk rätt genom marknadsföringslagen. I samtliga fyra direktiv harmoniseras dessutom i viss utsträckning kriterierna för hur allvaret i en överträdelse ska bedömas, oavsett vilken påföljd som aktualiseras. Därutöver införs bl.a. en ny bestämmelse i direktivet 98/6/EG om konsumentskydd i samband med prismärkning av varor som erbjuds konsumenter om att varje tillkännagivande om en prissänkning ska innehålla uppgift om det tidigare pris som näringsidkaren har tillämpat före tillämpningen av prissänkningen. Med tidigare pris avses det lägsta pris som näringsidkaren har tillämpat som inte understiger före tillämpningen av prissänkningen (artikel 6 a punkt 1–2). Medlemsstaterna får föreskriva andra regler för varor som sannolikt kan försämras eller har kort sista förbrukningsdatum (artikel 6 a punkt 3). Om produkten har funnits på marknaden i får medlemsstaterna även föreskriva än den period som anges i punkt 2 (artikel 6 a punkt 4). Direktivet genomfördes i svensk rätt genom vissa ändringar i den dåvarande prisinformationslagen (1991:601) som därefter ersatts av den nu gällande prisinformationslagen (2004:347). Enligt artikel 7 ska medlemsstaterna anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa direktivet. De ska tillämpa dessa bestämmelser fr.o.m. . Utredningen om ett moderniserat konsumentskydd Som tidigare redovisats bl.a. under avsnittet Reklam riktad till barn har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till hur det nya EU-direktivet om ett moderniserat konsumentskydd, (EU) 2019/2161, ska genomföras i svensk rätt. Utredningen överlämnade delbetänkandet Ett moderniserat konsumentskydd (SOU 2021:17). Utredningen föreslår bl.a. att det införs en ny bestämmelse i prisinformationslagen om prissänkningar. Den nya bestämmelsen om prissänkningar bör gälla samtliga produkter som omfattas av prisinformationslagen Enligt den nya bestämmelsen ska information om att priset på en produkt har sänkts även innehålla uppgift om det tidigare pris som gällde före sänkningen. Med tidigare pris ska avses det lägsta pris som har gällt för produkten före prissänkningen. Om prissänkningen har skett gradvis, avses i stället det pris som gällde före den första prissänkningen. Skyldigheten att informera om prissänkningar ska inte gälla varor som snabbt kan försämras eller bli för gamla. Utredningen föreslår även att den övre fasta beloppsgränsen i marknadsföringslagen för marknadsstörningsavgift tas bort. Ett motsvarande motionsyrkande behandlades av utskottet i betänkande 2019/20:CU14. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till bl.a. pågående arbete och ett avgörande från Patent- och . följde utskottets förslag. I vilka fall en näringsidkare vid marknadsföring av produkter får använda uttrycket realisation eller något annat uttryck med motsvarande innebörd regleras i 17 § marknadsföringslagen. Marknadsföring som är vilseledande enligt 17 § är enligt 8 § samma lag att anse som otillbörlig om den påverkar eller sannolikt påverkar mottagarens förmåga att fatta ett välgrundat affärsbeslut. En näringsidkare vars marknadsföring är otillbörlig får enligt 23 § marknadsföringslagen förbjudas att fortsätta med denna eller med någon annan liknande åtgärd. En näringsidkare som brutit mot bl.a. 17 § marknadsföringslagen kan också få betala en marknadsstörningsavgift. Som redovisats ovan har granskat hur företag inom flera branscher anger priser i marknadsföringen, och på talan av har Patent- och i en dom förbjudit ett bolag att vid marknadsföringen bl.a. använda sig av vissa påståenden om realisationer. Vidare förbjöd två bolag att i sin marknadsföring bl.a. använda sig av vissa påståenden om realisationer. Som framgår av årsredovisning har verket haft flera löpande tillsynsärenden rörande otillbörlig prismarknadsföring. och rådet antog direktiv (EU) 2019/2161 om ändring av fyra konsumenträttsdirektiv vad gäller bättre upprätthållande och modernisering av unionens konsumentskyddsregler. Bland annat införs en ny bestämmelse i direktivet om konsumentskydd i samband med prismärkning av varor som erbjuds konsumenter. Enligt bestämmelsen ska varje tillkännagivande om en prissänkning innehålla uppgift om det tidigare pris som näringsidkaren har tillämpat före tillämpningen av prissänkningen. Med tidigare pris avses det lägsta pris som näringsidkaren har tillämpat som inte understiger före tillämpningen av prissänkningen. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till hur det nya EU-direktivet om ett moderniserat konsumentskydd ska genomföras i svensk rätt. Utredningen överlämnade delbetänkandet Ett moderniserat konsumentskydd (SOU 2021:17). I syfte att genomföra den nya direktivbestämmelsen om tillkännagivande om en prissänkning föreslår utredningen en ny bestämmelse i prisinformationslagen.