bet · H801CU24 · 2021-06-16 00:00:00 — Genomförandet av MKB-direktivet i Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i för att förtydliga genomförandet av MKB-direktivet, dvs. och rådets direktiv /92/EU av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. Anledningen är att Europeiska kommissionen i en formell underrättelse har framfört synpunkter på hur har genomfört direktivet. Av direktivet följer att det för vissa byggprojekt – som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan bl.a. på grund av deras art, storlek eller lokalisering – ska göras en bedömning av deras miljöpåverkan innan de tillåts komma till stånd. Lagändringarna innebär bl.a. följande: – Ett s.k. MKB-projekt som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska prövas genom detaljplaneläggning. – Regeringen ska få meddela föreskrifter om att MKB-projekt i vissa fall inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. – Beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska i vissa fall innehålla en motivering om åtgärdens miljöpåverkan. – Den information som kommunen ska tillhandahålla när en detaljplan tas fram ska finnas tillgänglig i elektronisk form på kommunens webbplats. – Miljöorganisationers rätt att överklaga bygglov och förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska framgå av . Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns två reservationer (M, SD, KD). Proposition 2020/21:174 Genomförandet av MKB-direktivet i . Tre yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Miljöorganisationers klagorätt, punkt 2 (M, SD, KD) 2.Information till allmänheten, punkt 3 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). Därmed bifaller proposition 2020/21:174. 2020/21:4021 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:4026 av m.fl. (M, KD). Reservation 1 (M, SD, KD) 2020/21:4021 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (S), (S), (SD), (M), (V), (L) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2020/21:174 Genomförandet av MKB-direktivet i . I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Två motioner med sammanlagt tre yrkanden har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i för att förtydliga genomförandet av MKB-direktivet. I propositionen lämnar regeringen förslag till ändringar i (2010:900) för att förtydliga genomförandet av MKB-direktivet, dvs. och rådets direktiv /92/EU av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. Anledningen är att Europeiska kommissionen i en formell underrättelse har framfört synpunkter på hur har genomfört direktivet. Av direktivet följer att det för vissa byggprojekt – som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan bl.a. på grund av deras art, storlek eller lokalisering – ska göras en bedömning av deras miljöpåverkan innan de tillåts komma till stånd. I propositionen föreslås bl.a. följande: – Ett s.k. MKB-projekt som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska prövas genom detaljplaneläggning. – Regeringen ska få meddela föreskrifter om att MKB-projekt i vissa fall inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. – Beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska i vissa fall innehålla en motivering om åtgärdens miljöpåverkan. – Den information som kommunen ska tillhandahålla när en detaljplan tas fram ska finnas tillgänglig i elektronisk form på kommunens webbplats. – Miljöorganisationers rätt att överklaga bygglov och förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska framgå av . Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att bör anta lagförslagen av de skäl som anförs i propositionen. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla motionsyrkanden med förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag om att begränsa miljöorganisationers klagorätt eller se över den aktuella bestämmelsen för att begränsa kretsen av klagoberättigade. Jämför reservation 1 (M, SD, KD). I kommittémotion 2020/21:4021 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att inte ska ge miljöorganisationer rätt att överklaga ett beslut om bygglov eller positivt förhandsbesked. Motionärerna befarar att miljöorganisationernas rätt att överklaga beslut om bygglov och förhandsbesked kommer att få negativa effekter i form av fördröjda plan- och byggprocesser och leda till att byggprojekt blir försenade och fördyrade. I kommittémotion 2020/21:4026 av m.fl. (M, KD). föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som begränsar kretsen av de klagoberättigade föreningarna utan att man gör avkall på rättstillgängligheten för de aktörer som har ett befogat intresse i saken. Motionärerna ser en risk för att den utvidgade klagorätten för intresseorganisationer kan leda till att byggnation och anläggningar av stort allmänintresse försenas och fördyras till men för samhällsekonomins utveckling. Enligt MKB-direktivet ska medlemsstaterna inom ramen för den relevanta nationella lagstiftningen se till att medlemmar av den berörda allmänheten har rätt till rättslig prövning. I propositionen redogör regeringen för bakgrund och gällande rätt när det gäller den berörda allmänhetens rätt till en rättslig prövning av vissa frågor (se avsnitt 6.4). Enligt den nu gällande regleringen får ett beslut enligt vanligtvis överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom eller henne emot (se 13 kap. 8 § och 42 § förvaltningslagen). För vissa typer av beslut gäller särskilda bestämmelser. Ideella föreningar och andra juridiska personer som har till huvudsakligt ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöskyddsintressen och uppfyller vissa villkor i (i det följande benämnda miljöorganisationer) får överklaga ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för verksamheter eller åtgärder som anges i 4 kap. 34 § (se 13 kap. 12 § ). har i en formell underrättelse angett att den uppfattar regleringen i som att miljöorganisationer har talerätt endast när det överklagade beslutet förväntas få negativa effekter på miljön. Enligt kommissionen är detta inte förenligt med MKB-direktivet. Kommissionen har även framfört synpunkter på i vilken utsträckning som underlåtenhet eller passivitet enligt artikel 11 i MKB-direktivet kan överklagas i svensk rätt. Regeringen har svarat kommissionen att genomförandet av artikel 11 i MKB-direktivet är fullständigt och att avgränsningen av klagorätten till att omfatta en viss ärendetyp inte innebär en otillåten inskränkning av bestämmelsens räckvidd. I svaret konstateras att såväl praxis som kommissionens synpunkter talar för att plan- och bygglagens regler om miljöorganisationers rätt att överklaga beslut om detaljplaner inte är tillräckligt transparenta. Regeringens förslag i denna del innebär sammanfattningsvis att miljöorganisationer får en uttrycklig rätt att överklaga ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, vars genomförande kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för ett MKB-projekt ett beslut om att ge bygglov eller positivt förhandsbesked för en åtgärd utanför detaljplan som dels innebär att området kan tas i anspråk för eller som vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för ett MKB-projekt, dels kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Klagorätten ska dock inte gälla beslut som rör Försvarsmakten, , eller . När det gäller klagorätten avseende detaljplanebeslut redogör regeringen i propositionen (avsnitt 6.4) för praxis från Mark- och som klargör att miljöorganisationernas klagorätt i varken är begränsad till planer som reglerar verksamheter och åtgärder som regleras i 4 kap. 34 § eller förutsätter att kommunen har gjort bedömningen att en betydande miljöpåverkan kan antas. Att svensk praxis ger stöd för en korrekt tillämpning av MKB-direktivet är dock inte tillräckligt. Regeringen anser därför att det finns anledning att i förtydliga att miljöorganisationer får överklaga ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, vars genomförande kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för ett MKB-projekt. När det gäller klagorätten avseende beslut om lov eller förhandsbesked konstaterar regeringen att miljöorganisationer enligt MKB-direktivet ska ha rätt att få den materiella eller formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet som omfattas av bestämmelserna om allmänhetens deltagande i direktivet prövad (artikel 11.1). Därigenom omfattas även beslut om bygglov och förhandsbesked av kraven. Regeringen anför att uppfattningen att enskilda – och därmed även miljöorganisationer – ska kunna klaga på ett beslut som innebär att någon miljöbedömning inte behöver göras får stöd i praxis. Regeringen anser mot den bakgrunden att miljöorganisationer bör ha en uttrycklig rätt att överklaga beslut om att ge lov eller positivt förhandsbesked för en åtgärd utanför detaljplan som innebär att området kan tas i anspråk för, eller som vidtas i ett område som redan är ianspråktaget för, vissa MKB-projekt. Det kan exempelvis handla om beslut där nämnden har gjort bedömningen att det inte behövs någon detaljplan på grund av att åtgärden inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Det kan även handla om beslut där nämnden har underlåtit att bedöma miljöpåverkan, trots att den skulle ha prövats. Miljöorganisationernas uttryckliga rätt att överklaga bygglov och förhandsbesked för vissa MKB-projekt bör inte omfatta de beslut där det inte behöver göras någon bedömning av om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Det gäller om den sökta åtgärden inte omfattas av kravet på planläggning enligt föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 16 kap. 1 § 1 , eftersom det då inte är fråga om någon underlåtelse från sida. Däremot bör klagorätten omfatta sådana fall där nämnden har tillämpat dessa föreskrifter på ett felaktigt sätt. Genom att förtydliga så att det uttryckligen framgår att klagorätten även omfattar beslut om att ge bygglov eller positivt förhandsbesked som avser vissa MKB-projekt, förtydligas även miljöorganisationers rätt att få sådana handlingar och underlåtenheter som avses i artikel 11.1 prövade. Regeringen anför att det i svensk praxis från finns exempel på att en miljöorganisation utifrån artikel 9.3 i Århuskonventionen har getts rätt att klaga på ett beslut om bygglov för en åtgärd som skulle vidtas i ett område utan detaljplan. Enligt regeringen medför förslaget i praktiken inte någon ändring av vilka beslut som en miljöorganisation får överklaga. Likafullt anser regeringen att lagändringen bör göras, mot bakgrund av att enbart administrativa förfaranden inte anses vara tillräckliga för att genomföra ett EU-direktiv på ett korrekt sätt. Vid remitteringen av utredningens förslag har flera remissinstanser ansett att förslaget om klagorätt för miljöorganisationer riskerar att försena och fördyra byggprojekt. Mot detta anför regeringen i propositionen att miljöorganisationer enligt praxis redan får överklaga sådana beslut som enligt förslaget ska anges i 13 kap. 12 § . Förslaget kan således enligt regeringen inte anses fördyra byggprojekt jämfört med vad som redan gäller. Regeringen anför att förslaget inte heller går utöver vad som krävs enligt . Genom de lagändringar i som utskottet tillstyrker får de miljöorganisationer som avses i 16 kap. 13 § en uttrycklig rätt att under vissa förutsättningar överklaga beslut om att anta, ändra eller upphäva en detaljplan och beslut om att ge bygglov eller positivt förhandsbesked för en åtgärd utanför detaljplan. Utskottet ser inte någon risk för att den nya regleringen kommer att försena och fördyra byggprojekt eftersom miljöorganisationer redan enligt praxis har en rätt att överklaga dessa beslut. I praktiken innebär lagändringen alltså inte någon ändring av vilka beslut som en miljöorganisation får överklaga. Som regeringen anför bör lagändringen likafullt göras, mot bakgrund av att enbart administrativa förfaranden inte anses vara tillräckliga för att genomföra ett EU-direktiv på ett korrekt sätt. Som regeringen påpekar i propositionen går förslaget inte heller utöver vad som krävs enligt . Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet förslaget om att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att inte ska ge miljöorganisationer rätt att överklaga ett beslut om bygglov eller positivt förhandsbesked. Utskottet avstyrker också förslaget om att regeringen bör se över hur kretsen av de organisationer som får klagorätt kan begränsas. bör alltså avslå motion 2020/21:4021 (SD) yrkande 1 och motion 2020/21:4026 (M, KD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen bör förtydliga hur kommunernas information till allmänheten ska ges. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotion 2020/21:4021 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör förtydliga hur information ska ges. Motionärerna anför att en stor del av kritiken mot handlar om informationen till allmänheten men regeringens förslag om dessa delar framstår som otydliga. Artikel 6.2 i MKB-direktivet innehåller krav på att den berörda allmänheten ska informeras elektroniskt om vissa frågor. Informationen ska omfatta följande frågor: Ansökan om tillstånd. Uppgift om att projektet omfattas av en miljökonsekvensbedömning och, i förekommande fall, att artikel 7 är tillämplig. Uppgifter om vilka myndigheter som är ansvariga för att fatta beslut, från vilka relevant information kan erhållas, till vilka synpunkter eller frågor kan lämnas in samt om tidsfristerna för att överlämna synpunkter eller frågor. Vilka beslut som kan komma att fattas eller, i förekommande fall, utkastet till beslut. Uppgift om var den information som har samlats in i enlighet med artikel 5 finns tillgänglig. Uppgift om när och var samt på vilket sätt relevant information kommer att göras tillgänglig. Närmare bestämmelser om allmänhetens deltagande i enlighet med 6.5. Av MKB-direktivet följer vidare att allmänheten och berörda myndigheter ska få tillgång till information om innehållet i beslutet, när ett beslut att avslå en tillståndsansökan har fattats (artikel 9.1). När beslutet avser ett avslag på en tillståndsansökan, ska de huvudsakliga skälen till avslaget anges (artikel 9.1a jämförd med 8a.2). Av artikel 9.1 följer vidare att motsvarande krav även gäller när medlemsstaten använder andra förfaranden än tillståndsförfaranden. Vidare ska allmänheten ges tillgång till en sammanfattning av samrådsresultaten och de uppgifter som inhämtats enligt artiklarna 5–7 och hur dessa resultat har införlivats eller på annat sätt beaktats (artikel 9.1b). Som framgår ovan har i en formell underrättelse framfört synpunkter på hur MKB-direktivet har genomförts i svensk rätt. Enligt kommissionen har vissa av direktivets krav inte införlivats på ett korrekt sätt. Några delar i kommissionens kritik är följande: – Att allmänheten ska informeras elektroniskt (artikel 6.2 inledningen). – Att allmänheten ska informeras om vilka beslut som kan komma att fattas eller, i förekommande fall, utkastet till beslut (artikel 6.2d). – Att den eller de ansvariga myndigheterna ska informera allmänheten och vissa myndigheter, när ett beslut om att bevilja eller avslå en tillståndsansökan har fattats (artikel 9.1). – Att allmänheten ska ges tillgång till en sammanfattning av samrådsresultaten och de uppgifter som inhämtats enligt artiklarna 5–7 och hur dessa resultat har införlivats eller på annat sätt beaktats (artikel 9.1b). Kommunens redovisningsskyldighet under ett samråd För att förtydliga genomförandet av vissa krav i artikel 6.1, 6.3a och 6.5 i MKB-direktivet föreslår regeringen utökade krav när det gäller vad kommunerna ska redovisa under ett samråd. Bland annat ska kommunen redovisa sådana synpunkter på omfattningen eller detaljeringsgraden av planbeskrivningens redovisning av miljökonsekvenser som kommunen har fått under ett avgränsningssamråd. har under remitteringen av det förslag som ligger till grund för propositionen framfört att det tydligt bör regleras hur detta offentliggörande ska göras för att underlätta för kommunerna. Mot detta har regeringen i propositionen anfört att det inte är lämpligt att tynga planprocessen med krav på att synpunkterna måste dokumenteras i viss form eller framföras på visst sätt. Eftersom en högre grad av formella yttranden kan tänkas inverka negativt på informationsutbytet mellan och kommunen anser regeringen att den nuvarande förhållandevis fria regleringen så långt det är möjligt bör behållas. I praktiken kan kravet uppfyllas genom att kommunen på sin webbplats publicerar t.ex. ett e-postmeddelande från eller en grannkommun, om detta innehåller synpunkter på vilka miljökonsekvenser som bör redovisas i planhandlingarna. Om avgränsningssamrådet i stället genomförs i form av ett möte eller via telefon kan kommunen dokumentera eventuella synpunkter i en tjänsteanteckning som därefter offentliggörs. Kraven på kungörelsens innehåll kompletteras För att förtydliga genomförandet av kraven i artikel 6.2 föreslår regeringen utökade krav när det gäller innehållet i kungörelser av förslag till detaljplan, så att innehållet ska motsvara kraven i MKB-direktivet. Bland annat ska detaljplanens huvudsakliga innehåll framgå av kungörelsen samt en upplysning om huruvida genomförandet av planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. (Se avsnitt 6.3.7 i propositionen.) har under remitteringen av det förslag som ligger till grund för propositionen anfört att formuleringen planens huvudsakliga innehåll är otydlig och att det eventuellt kan vara lämpligare att redovisa detaljplanens syfte. Regeringen anför mot detta att planens huvudsakliga innehåll ofta kan tänkas sammanfalla med detaljplanens syfte, som enligt ska redovisas i planbeskrivningen (se 4 kap. 33 § första stycket 2). I andra fall kan syftet tänkas vara alltför specifikt för att det enbart utifrån syftet med planen ska vara möjligt för den som tar del av kungörelsen att bilda sig en uppfattning om vad detaljplanen handlar om. Regeringen anser därför att formuleringen planens huvudsakliga innehåll är lämplig. Redogörelsen för samråd med allmänheten ska finnas i granskningsutlåtandet Regeringen föreslår vidare att redogörelsen för de samråd som har skett och vad som kommit fram i samråden inte längre ska finnas i planbeskrivningen, utan enbart i samrådsredogörelsen och i granskningsutlåtandet. Granskningsutlåtandet ska innehålla information om på vilket sätt allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet, för att förtydliga genomförandet av vissa krav i artikel 9.1b i MKB-direktivet. har under remitteringen av det förslag som ligger till grund för propositionen framfört kritik mot förslaget att granskningsutlåtandet ska innehålla information om på vilket sätt allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet eftersom allmänhetens deltagande är reglerat i 5 kap. 11 och 21 §§ . Mot detta anför regeringen att MKB-direktivet utgår från att det är exploatören som genomför samrådet, medan det i detaljplaneprocessen är kommunen som ansvarar för att andra aktörer ges möjlighet att yttra sig över planförslaget. Utifrån det perspektivet är behovet av att kommunen redogör för hur allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet inte lika stort i det svenska genomförandet som i det förfarande som direktivet utgår från. Regeringen kan konstatera att de bestämmelser som hänvisar till är allmänt hållna och inte närmare reglerar formerna för hur allmänheten ska ges möjlighet att lämna synpunkter. Det är t.ex. inte obligatoriskt att anordna ett offentligt samrådsmöte för allmänheten. Utifrån det perspektivet – och att direktivet inte ger något utrymme för att avstå från redovisningen – föreslår regeringen att granskningsutlåtandet ska innehålla information om på vilket sätt allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet. Elektroniskt tillhandahållande av information under planprocessen och planbeslut samt offentliggörande av uppgifter som framkommit under granskningen MKB-direktivet ställer krav på att informationen ska vara tillgänglig elektroniskt via en central portal eller lättillgängliga kontaktpunkter, på lämplig förvaltningsnivå. Regeringen anser att det – utifrån allmänhetens perspektiv – bör vara mest ändamålsenligt att informationen tillhandahålls via respektive kommuns webbplats. Även om det inte finns något uttryckligt krav på det tillhandahåller nästan alla kommuner planförslaget och planeringsunderlag m.m. på sin webbplats. Ett uttryckligt krav skulle således inte innebära något betydande merarbete. Regeringen föreslår att den information som kommunen ska tillhandahålla under ett detaljplanesamråd ska finnas tillgänglig på kommunens webbplats under samrådet. Även den information som kommunen ska hålla tillgänglig för alla som vill granska planförslaget ska finnas på kommunens webbplats. Enligt regeringens förslag ska kommunen vidare, när granskningsutlåtandet finns tillgängligt, dels i en underrättelse på kommunens anslagstavla informera om var granskningsutlåtandet finns tillgängligt, dels hålla granskningsutlåtandet tillgängligt på kommunens webbplats. Regeringen föreslår vidare att när en detaljplan har antagits ska kommunen på sin anslagstavla anslå en underrättelse med information om antagandet tillsammans med upplysningar om var beslutet finns tillgängligt och vad den som vill överklaga beslutet måste göra. ska kommunen hålla planen, planbeskrivningen, samrådsredogörelsen, granskningsutlåtandet och ett protokollsutdrag med beslutet tillgängliga på sin webbplats. Skyldigheterna att tillgängliggöra denna information och dessa uppgifter ska dock inte gälla fastighetsförteckningen eller i den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan författning. Under remitteringen av det förslag som ligger till grund för propositionen har bl.a. den synpunkten lämnats att reglerna om krav på publicering på kommunens webbplats kan bli svårtillämpade eftersom plan- och bygglagens krav på öppenhet kan komma i konflikt med kravet på skyddet av personuppgifter. Det har också framförts att det behöver tas ett helhetsgrepp i frågan hur enskilda lämnas information i myndighetsärenden. Regeringen konstaterar att det finns bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen och dataskyddsförordningen som begränsar kommunens möjligheter att sprida olika uppgifter. Regeringen anser dock att det kan behövas anpassad vägledning för att underlätta kommunens bedömning av vilka uppgifter som behöver publiceras och vilka uppgifter som inte får publiceras. Regeringen avser att ta de initiativ som behövs för att sådan vägledning ska tas fram. Vidare konstaterar regeringen att övergången till en helt digital samhällsbyggnadsprocess medför att sätten för hur information sprids till den som berörs av ett plan- och byggprojekt kommer att behöva ses över. Det kan dock inte göras inom ramen för detta lagstiftningsärende. Enligt utskottet är regeringens förslag ändamålsenligt utformade även i de delar som gäller genomförandet av MKB-direktivets krav på information till allmänheten.