bet · H901NU3 · 2021-12-03 00:00:00 — Anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion får användas för arbete med informations-, utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser i syfte att underlätta för utvecklingen av förnybar elproduktion. Anslaget får även användas för utgifter för stöd till länsstyrelser, kommuner och regioner samt föreningar för samordnings- och informationsinsatser. Anslaget får användas för studier av miljöeffekter av etableringar av förnybar elproduktion inklusive utveckling av tekniska och andra lösningar för att underlätta samexistens med övriga samhällsintressen. Regeringen föreslår att anvisar till det aktuella anslaget. För att möjliggöra planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024. Anslaget 1:4 Energiforskning får användas för utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget får även användas för myndighetens arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Energiforskning . Anslaget föreslås minska med 2022 till följd av en överföring av medel till anslaget 1:1 för verksamhetskostnader samt för lånefinansiering av verksamhetsinvesteringar. Anslaget föreslås vidare minskas med 2022 för att finansiera andra förslag i budgetpropositionen. Regeringen anger att minskningen av anslaget inte påverkar den verksamhet som finansieras från anslaget. För att möjliggöra planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2027. Anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter får användas för utgifter för stöd till publika stationer för snabbladdning av elfordon för tillgänglighet längs större vägar samt infrastruktur för elektrifiering av tunga transporter genom statisk laddning eller tankning. Anslaget får också användas till utgifter för berörda myndigheters arbete kopplat till stödet. Regeringen föreslår att anvisar för det aktuella anslaget. Anslaget 1:6 får användas för förvaltningsutgifter. Vidare finansieras viss verksamhet vid myndigheten genom offentligrättsliga avgifter av vilka myndigheten får disponera en viss del. Regeringen bedömer att myndigheten behöver resurser för att kunna halvera ledtiderna för tillståndsprocesser för elnät och säkerställa en utvecklad elmarknad och föreslår därför att anslaget ökas med 2022. Regeringen föreslår därmed att anvisar till anslaget 1:6 . Anslaget 1:7 Energiteknik får användas för utgifter för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som detta medför. Regeringen föreslår att anvisar till det aktuella anslaget . Anslaget föreslås öka med 2022 för ett stöd till produktion av biogas. Anslaget 1:8 Elberedskap får användas för utgifter för elberedskap, civilt försvar inom energisektorn och ersättning för solidaritetsgas som begärs enligt artikel 13 i enlighet med och rådets förordning (EU) 2017/1938 av om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och om upphävandet av förordning (EU) nr 994/2010 och för dammsäkerhet. Anslaget får också användas för utgifter för tillsynsuppdrag enligt säkerhetsskyddslagen. För att förstärka insatserna för elberedskap föreslås anslaget öka med 2022. Regeringen föreslår att totalt anvisar till anslaget 1:8 Elberedskap. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Den långa tidsramen är nödvändig för de långa drifts- och underhållsavtal som måste tecknas för att säkerställa nödvändiga elberedskapsåtgärder. Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2037. Regeringen föreslår vidare att avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften fastställs till högst . Elberedskapsavgiften tas ut i enlighet med elberedskapslagen (1997:288) för att finansiera beredskapsåtgärder som beslutas med stöd av lagen. Anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer får användas för utgifter till internationella organisationer samt utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet. Regeringen föreslår att anvisar till det aktuella anslaget . Anslaget 1:10 Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m. får användas för utgifter för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning samt utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare. Anslaget får användas för stöd till lokala och regionala nätverk och samverkansprojekt för att utveckla och sprida erfarenheter om arbetsmetoder, teknik och annan kunskap kring energi- och klimatomställning i t.ex. miljötillsyn, fysisk planering och offentlig upphandling. Anslaget får även användas för utgifter för att genomföra elektrifieringsstrategin samt utgifter för uppdrag som syftar till att bidra till strategins genomförande. Anslaget har bytt namn och ändamålet har justerats för att inkludera genomförande av elektrifieringsstrategin. Den del av anslagsändamålet som tidigare avsåg länsstyrelsernas arbete har tagits bort då medel föreslås tillföras anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. (se utg.omr. Regeringen föreslår att anvisar till det aktuella anslaget. Anslaget föreslås öka med 2022 för att genomföra ovan nämnda strategi. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024. Anslaget 1:11 får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till det aktuella anslaget. föreslås anslaget öka med för att möjliggöra en förstärkning av insatser inom elektromagnetisk kompabilitet. Svenska kraftnäts huvudsakliga uppgift är att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Denna del av verksamheten finansieras förutom av nät-, system- och kapacitetsavgifter genom lån. fastställer bl.a. ett tak för belåningen och godkänner även Svenska kraftnäts investeringsplan. har redovisat sitt förslag till investerings- och finansieringsplan för treårsperioden –2024 som omfattar åtgärder i transmissionsnätet inklusive utlandsförbindelser och utrustning för elektronisk kommunikation (I2021/00718). De planerade investeringarna –2024 beräknas uppgå till . Tidsmässiga förskjutningar kan förekomma som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren. I budgetpropositionen föreslår regeringen att godkänner investeringsplanen för som en riktlinje för affärsverkets investeringar. Regeringen konstaterar att den höga investeringsvolymen ställer krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten. Det är därför viktigt att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investeringar, underlag för prioriteringar och utfall av föregående investeringsplan. Regeringen redovisar att när bildades var transmissionsnätet för el i en fas av förvaltning och låga investeringsvolymer, vilket har övergått till en fas av omfattande ny- och ombyggnation. Investeringarna i det svenska transmissionsnätet har ökat kraftigt och en investeringsnivå i storleksordningen 4 till kommer att kvarstå . I budgetpropositionen redovisas översiktligt de investeringsprojekt som var för sig överstiger . Några av dessa omnämns kortfattat i det följande. ansluter i huvudsak nät från andra nätägare till transmissionsnätet. Mer än hälften av ansökningarna avser havsbaserad vindkraft. Anslutning av större enskilda användare har återigen blivit aktuell. har fått flera ansökningar som gäller anslutning av elintensiva industrier och har flera större förfrågningar kommit in om omställningen till en mer fossilfri tillverkning. De största förfrågningarna om anslutning har gällt platser i framför allt norra . har också fått flera ansökningar om ökat uttag i storstadsregionerna där det råder kapacitetsbrist i elnäten. Investeringar görs för att förstärka transmissionsnätet i dessa regioner. bedriver även flera projekt som syftar till att öka eller bibehålla handelskapaciteten i det svenska transmissionsnätet för el och öka marknadsintegrationen mellan och grannländerna. Sydvästlänken mellan i elområde SE3 och i elområde SE4 är en stor investering som är i avslutningsfas. När Sydvästlänken tas i full drift beräknas överföringskapaciteten mellan elområde SE3 och SE4 öka . Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2024. och den tyska stamnätsoperatören 50Hertz har slutit avtal om en ny förbindelse, , mellan elområde SE4 och . Investeringen beräknas för svensk del uppgå till , varav belastar perioden –2024. För att klara ökad överföring i transmissionsnätet genomför även systemförstärkningar. För att trygga långsiktiga elförsörjning har en helt ny struktur för elnät utarbetats. Investeringsprojekten i är organiserade i två program: Ström och Väst. Investeringen i Ström beräknas till , varav belastar perioden –2024. Investeringen i Väst beräknas till , varav belastar perioden –2024. Att reinvestera i befintliga anläggningar anges vara lika viktigt som att investera i nya. Reinvesteringar görs i ledningar och stationer men även i Gasturbiner AB:s anläggningar. Programmet som benämns Nordsyd kommer att innebära förnyelse och förstärkning av snittet mellan elområde SE2 och elområde SE3. Investeringen för Nordsyd beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2024. Utöver Nordsyd finns ett antal större reinvesteringsprojekt i ledningar och kablar som är aktuella –2024. Reinvesteringar i Gasturbiner AB:s anläggningar startade och planeras att genomföras . Reinvesteringarna beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2024. Svenska kraftnäts finansiella befogenheter Regeringen föreslår följande: – Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . – Regeringen bemyndigas även att låta placera likvida medel i och utanför . – Regeringen bemyndigas att besluta om delägarlån eller borgen om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. – Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . – Regeringen bemyndigas att bevilja lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen som uppgår till högst . Bemyndigandet om att låta ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om ska främst täcka lånebehovet inom investeringsverksamheten. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med gällande ordning. Vidare föreslås regeringen bemyndigas att lämna delägarlån eller borgen till bolag där förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Regeringens bemyndigande om att låta ge lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen ryms inom den sammanlagda ramen och syftar främst till att finansiera åtgärder, utom drift och underhåll, för att öka elnätens kapacitet för att underlätta anslutningen av anläggningar för produktion av förnybar el, om det finns särskilda skäl att anta att en sådan anslutning annars inte kommer att äga rum. Regeringen anger att den kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. föreslås att regeringen ska kunna besluta om förvärv av aktier eller bilda bolag intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . Svenska kraftnäts ekonomiska mål Regeringen anger att det genomförts en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål inom . Översynen har resulterat dels i en justering av verkets nuvarande ekonomiska mål, dels i uppdrag till Statskontoret och . Justeringen av de ekonomiska målen innebär att avkastningskravet sänks så att fr.o.m. ska uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på under en konjunkturcykel, exklusive realiserade resultat från avyttringar i intressebolag (I2020/01816). Vidare har mål om inleverans av utdelning ändrats till ett spann på 40–av verksamhetsårets resultat. Mittenvärdet i intervallet ska vara utgångspunkten för utdelningen. har behov av en skuldsättningsgrad om högst . Vidare har regeringen gett Statskontoret och i uppdrag att göra en myndighetsanalys av respektive föreslå hur de ekonomiska målen bör vara utformade på för att styra mot både samhällsekonomisk och intern effektivitet (I2020/01813 m.fl.). I partimotion 2021/22:3190 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) förordas ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi uppgår till 7 . Det är mer än regeringens förslag i budgetpropositionen . Motionärerna föreslår tre olika stödformer för att underlätta omställningen till förnybar energi och säkra den lokala energiförsörjningen. Anslaget 1:1 föreslås öka med för att finansiera ett nytt stöd för produktion av förnybar el. Ett nytt anslag, Sol- och vindkraft på offentliga byggnader, föreslås inrättas och avsätts för ett riktat stöd för investeringar i förnybar energiproduktion i offentliga byggnader. För att förbättra överföringskapaciteten på lokal nivå föreslås ett stöd i form av kreditgarantier för elnätsinvesteringar. Motionärerna föreslår att avsätts för ändamålet på ett nytt anslag benämnt Kreditgarantier för elnätsinvesteringar. I kommittémotion 2021/22:4011 av m.fl. (M) yrkande 1 förordas ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi uppgår till 3 . Det är mindre än regeringens förslag i budgetpropositionen . Motionärerna anför att det är tydligt att framtidens elbehov kommer att öka och att det är av stor vikt att en ren och stabil elförsörjning säkerställs och föreslår därför en ny inriktning för energipolitiken. För att möjliggöra forskning och utveckling av nästa generations kärnkraft föreslår motionärerna att anslaget 1:4 Energiforskning ökas med i yrkande 2. Motionärerna föreslår i yrkande 3 ett tillkännagivande till regeringen om att anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter minskas med och avvisar anslaget till förmån för ett nytt anslag under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård benämnt Stöd till laddstationer för bilar och lastbilar. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 4 ett tillkännagivande till regeringen om att anslaget 1:7 Energiteknik minskas med och att anslaget avvisas till förmån för ett nytt anslag under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård benämnt Grönt bränslestöd. I kommittémotion 2021/22:3921 av m.fl. (SD) förordas ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi uppgår till 3 . Det är mindre än regeringens förslag i budgetpropositionen . Motionärerna anför att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv. Anslaget 1:1 föreslås minska med bl.a. utifrån att sparar på en del andra berörda anslag. Anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion föreslås minska med och avvisas bl.a. för att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga för olika energislag. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:4 Energiforskning ökas med för att bl.a. ge förutsättningar för forskning inom alla fossilfria energislag. Anslaget 1:7 Energiteknik föreslås minska med för att endast omfatta stöd till biogas. För att ska kunna anslutas till GIF, , med målsättningen att utveckla framtidens kärnkraftsteknik föreslår motionärerna att anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer ökas med . När det gäller anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning föreslår motionärerna att anslaget minskas med och avvisas då insatserna som finansierats via anslaget bl.a. uppvisat låg effektivitet när det gäller arbetet för att nå fossilfritt. Motionärerna föreslår vidare att ett nytt anslag upprättas för forskning och utveckling samt uppförande av en svensk forskningsreaktor. Anslaget benämnt Forskningsreaktor föreslås uppgå till . I kommittémotion 2021/22:4136 av m.fl. (C) förordas ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi uppgår till 4 . Det är mindre än regeringens förslag i budgetpropositionen . Motionärerna anför att det är viktigt att planera för en ökad efterfrågan på elenergi som hållbarheten i hela energisystemet ökas. Anslaget 1:1 föreslås öka med för att myndigheten ska få ett uppdrag i syfte att formulera planeringsmål, garantera långsiktig leveranssäkerhet samt snabbare utbyggnad av kapaciteteten i elnäten. Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering föreslås minska med till följd av att satsningen på Energisteget avvisas. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:4 Energiforskning ökas med till följd av en särskild satsning på energiforskning med fokus på energilager, batterier och vätgas, samt på forskning, utveckling och kommersialisering av elektorbränslen. Motionärerna föreslår därutöver en sänkning av pris- och löneomräkningen för de anslag som räknas upp med denna vilket är anslaget 1:1 (-) samt anslaget 1:6 och anslaget 1:11 (utan närmare precisering av belopp). Motionärerna föreslår också att ges i uppdrag att prioritera elområde 4, SE4, för ett pilotprojekt för havsbaserad vindkraft som bidrar till ökad elenergiproduktion samt kunskapsinhämtning och inlärning. I kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) förordas ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi uppgår till 4 . Det är mer än regeringens förslag i budgetpropositionen . Motionärerna anför att det är viktigt med en trygg och säker energiförsörjning och att långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion föreslås minska med av olika prioritetsskäl samt för att neutralisera villkor mellan olika kraftslag. Anslaget 1:4 Energiforskning föreslås öka med , varav avser kärnkraftsforskning, avser fossilfritt flyg och 20 miljoner avser djupgeotermi. För att möjliggöra en högre ambitionsnivå för utbyggnaden av laddstolpar för elfordon samt infrastruktur för elektrifierade tunga fordon föreslår motionärerna att anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter ökas med . Anslaget 1:10 Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m. avvisas av motionärerna och föreslås minska med bl.a. till förmån för andra satsningar. I kommittémotion 2021/22:3958 av m.fl. (L) förordas ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi uppgår till 4 . Det är mer än regeringens förslag i budgetpropositionen . För att fortsätta arbetet inom flyg 2025 och för att bygga upp ett samarbete för utveckling och etablering av fossilfritt flyg inom föreslår motionärerna att anslaget 1:1 ökas med . Motionärerna förslår att anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering minskas med då motionärerna avvisar ett återupptagande av den ineffektiva satsningen på Energisteget. Vidare avvisar motionärerna anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion och anslaget minskas därmed med , vilket enligt motionärerna bör användas för att inrätta ett nytt anslag för fossilfri energi. Motionärerna föreslår att avsätts till anslaget för fossilfri energi varav ska gå till att främja synkront infasad fossilfri elproduktion. Motionärerna föreslår att ytterligare två nya anslag inrättas. föreslås avsättas till ett anslag benämnt Förberedelser för elflyg för att förbereda landets flygplatser för de betydande effektuttag som kommer att bli aktuella när elflyg ska laddas. föreslås avsättas till ett nytt anslag benämnt Räntefria lån för expansion av elnät utifrån prognos då motionärerna vill inrätta ett system med räntefria lån för att bygga ut elnäten proaktivt. Anslaget 1:4 Energiforskning föreslås minska med då ett antal satsningar läggs om. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:6 ökas med utan närmare motivering. Motionärerna föreslår också att anslaget 1:8 Elberedskap ökas med för att förstärka elberedskapen. Avslutningsvis föreslår motionärerna att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen på vissa myndigheter reduceras i syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen. Detta medför att anslaget 1:1 föreslås minska med , anslaget 1:6 föreslås minska med och anslaget 1:11 föreslås minska med . Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 21 föreslår ledamöterna att anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering minskas med 2022 i förhållande till regeringens förslag till förmån för andra prioriterade reformer. Ledamöterna ser därmed inte att det finns något skäl för att det ska finnas ett beställningsbemyndigande för anslaget och föreslår därför att beställningsbemyndigandet som finns för anslaget minskas med 2022 i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter föreslås minska med 2022 i förhållande till regeringens förslag för att omfördelas till ett nytt anslag för laddinfrastruktur inom utgiftsområde 20. När det gäller anslaget 1:7 Energiteknik föreslår ledamöterna att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag för att omfördelas till ett nytt anslag för biogasstöd inom utgiftsområde 20. beslutade om ett tillkännagivande om forskning om kärnkraft genom att bifalla en reservation i utskottets betänkande om energipolitik (bet. 2018/19:NU14, rskr. 2018/19:253). I reservationen framhöll företrädare i utskottet för , bl.a. att det är viktigt att kan behålla och förädla forskningskompetens inom området för att kunna hantera befintliga reaktorer och ha möjlighet att bygga nya men också avveckla äldre reaktorer på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Reservanterna förordade därför att skulle tillkännage för regeringen att satsningar på forskning bör ske inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft. I skrivelse 2020/21:75 uppger regeringen att man i regleringsbrevet för har förtydligat villkoren för anslaget 1:4 Energiforskning, anslagsposten 11 Forskning, utveckling och innovation, och angett att har ansvar för strategiarbetet och har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. I regleringsbrev återfinns motsvarande formulering som i regleringsbrevet när det gäller forskning om kärnkraft. Tillkännagivandet är enligt vad som anges i skrivelsen inte slutbehandlat. fastställde genom beslut de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Förutsättningen för den fortsatta beredningen är därmed att utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi har fastställts till 3 .