bet · H801UU15 · 2021-04-16 00:00:00 — I strategin klargörs att inga resurser ska kanaliseras genom väpnade grupper, att inte ska samarbeta med den syriska regimen och att svenskt utvecklingssamarbete inte ska utnyttjas i politiskt syfte. Strategin möjliggör insatser i samt i angränsande länder som , och . Utskottet understryker vikten av att verksamheten inom ramen för strategin stärker mänskliga rättigheter för alla syrier och främjar en dialog mellan olika grupper i samhället för en framtida fredlig samexistens. är också en av de största givarna av humanitärt stöd i Syrienkrisen. har allokerat till den internationella humanitära responsen i , inklusive . I för konstateras att EU kommer att vara redo att hjälpa till med återuppbyggnad först när en övergripande, trovärdig och inkluderande politisk övergångsprocess, framförhandlad av de syriska parterna i konflikten på grundval av 2254 (2015) och Genèvekommunikén , är på god väg. är den syriska regimen föremål för sanktioner från EU, och en politisk lösning på konflikten ter sig avlägsen. I likhet med det gemensamma utrikes och försvarsutskottet (bet. 2020/21:UFöU2) konstaterar utrikesutskottet att behovet av återuppbyggnadsinsatser och humanitärt stöd är stort i . Runt 4,1 miljoner irakier är i behov av humanitär hjälp. Cirka 1,4 miljoner internflyktingar har ännu inte kunnat återvända hem på grund av säkerhetsläget och avsaknaden av fungerande samhällstjänster. har ett bilateralt utvecklingssamarbete som –2021 uppgår till . En betydande del av stödet går till insatser för återuppbyggnad och stabilisering efter konflikten med Daesh. har bidragit med till . Denna fond finansierar återuppbyggnad av infrastruktur såsom skolor, sjukvårdsinrättningar, vatten och elnät. Detta arbete är grundläggande för att förbättra minoriteters livsvillkor då de är procentuellt överrepresenterade bland de som tvingats fly sina hem. stöd till inkluderar också humanitärt stöd som uppgår till ca . Utskottet noterar vidare att strategi för utvecklingssamarbete med och –2025 bl.a. ska verka för fredliga och inkluderande samhällen. Utskottet konstaterar att utvecklingssamarbete ska präglas av ett rättighetsperspektiv och av fattiga människors perspektiv på utveckling. Rättighetsperspektivet innebär att de mänskliga rättigheterna och demokrati ska ses som grundläggande för utveckling. Ett sådant förhållningssätt ska innebära ett synliggörande av diskriminerade, exkluderade och marginaliserade individer för varje insats så att människor, oavsett kön, ålder, funktionsnedsättning, etnisk tillhörighet, religion och andra trosuppfattningar, sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck ska kunna åtnjuta sina rättigheter. När det gäller ett motionsyrkande om att regeringen ytterligare bör verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och konstaterar utskottet precis som i betänkande 2017/18:UU14 att det är oacceptabelt och i strid med folkrätten att medvetet förstöra byggnader och föremål för att rensa områden från en viss grupps kulturella referenser. Både EU och FN har fördömt Daeshs handlingar som syftar till att förstöra kulturarv, t.ex. i säkerhetsrådets resolution (2017). ger bidrag till för utbildning, vetenskap och kultur () och dess arbete till skydd för kulturarv. Statens muséer för världskultur har fått extra medel för arbetet med hotat kulturarv i bl.a. och . Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrks motionerna 2019/20:755 yrkandena 4 och 5, 2019/20:756 yrkande 11, 2020/21:652 yrkande 11, 2020/21:669 yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:676 yrkande 1. Fredsprocessen i , och Utskottets förslag i korthet avslår motioner om fredsprocessen i , och . Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (V) och 8 (KD) samt särskilt yttrande 3 (C) och 4 (L). I partimotion 2019/20:2830 yrkande 12 i denna del av m.fl. (M) och i kommittémotion 2020/21:3204 yrkande 19 i denna del av m.fl. (M) anförs att bör bidra till en fredlig lösning av pågående konflikter i genom multilaterala organisationer, i första hand genom EU, men även genom FN. En konstruktiv roll för i förutsätter en mer nyanserad position till parterna och ödmjukhet inför konfliktens enorma komplexitet. I kommittémotion 2019/20:768 yrkande 3 av m.fl. (SD) anförs att följande behöver uppnås för att det ska bli en varaktig fred för båda parter. De palestinska grupperna måste vara beredda att erkänna som en judisk stat, upphöra med terrorism och ta avstånd från antisemitism, medan måste förhindra sammandrabbningar mellan bosättare och palestinier på . I kommittémotionerna 2019/20:768 yrkande 6 och 2020/21:691 yrkande 5, båda av m.fl. (SD), anförs att formellt bör erkänna som huvudstad. I kommittémotion 2019/20:135 yrkande 3 av m.fl. (V) anförs att kraftfullt bör agera för att förhindra att nya israeliska bosättningar tillkommer på palestinsk mark och för att befintliga bosättningar avvecklas omgående. Motionärerna anför i yrkande 4 att regeringen bör ta initiativ till att införa en tydlig ursprungsmärkning av israeliska bosättarprodukter samt agera för att en sådan blir obligatorisk i hela EU. Vidare anför motionärerna i yrkande 5 att regeringen bör verka för att utforma förslag som förbjuder svenska företag och investerare att bedriva ekonomiskt samarbete i form av handel och investeringar med illegala bosättningar. Motionärerna anför i yrkande 8 att bör agera för att förhindra att bygget av muren fortgår samt att den mur som redan har byggts på ockuperad mark rivs. I samma motion yrkande 9 anförs att bör ta initiativ inom FN och EU för att stoppa rivningarna av palestinska byggnader, infrastruktur och försörjningsmöjligheter och att de familjer och samhällen som drabbats kompenseras. Motionärerna anför i yrkande 10 att i fortsatta förhandlingar bör driva frågan om att flyktingarnas rätt att återvända ska föras upp på dagordningen och att resolution 194 ska respekteras. Vidare anför motionärerna i yrkande 11 att som enskild stat liksom inom ramen för FN och EU ska kräva att luft-, sjö- och landvägar öppnas. I samma motion yrkande 12 anförs att , både som enskilt land och som medlem i FN, bör agera tydligt och kraftfullt för att såväl israeler som palestinier som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser under anfallskrig mot ska ställas inför rätta. Vidare anförs i yrkande 13 att bör vara pådrivande i arbetet med att utforma en gemensam hållning inom EU och FN gentemot sabotage av humanitära insatser. Motionärerna anför i yrkande 14 att inom ramen för EU och FN bör verka för att ska hållas ekonomiskt ansvarigt för den omfattande förstörelsen under landets anfallskrig mot . I samma motion yrkande 15 anför motionärerna att , både som enskilt land och som medlem i FN, bör agera för att såväl israeler som palestinier som gjort sig skyldiga till brott mot internationell rätt i anslutning till the Great of Return ska ställas inför rätta. Motionärerna anför i yrkande 16 att bör kräva att de skyldiga, både de som gett order om bordningarna av Ship to och de som utfört dem, ställs inför rätta för brott mot folkrätten. Vidare anför motionärerna i yrkande 17 att bör kräva att en oberoende utredning av sabotagen mot Ship to och mot Gazas ark genomförs. I samma motion yrkande 22 anförs att bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med på något område och suspendera det nuvarande associeringsavtalet så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på . I kommittémotionerna 2019/20:2818 yrkande 39 och 2020/21:2776 yrkande 45, båda av m.fl. (KD), anförs att bör ta avstånd från och fördöma BDS-rörelsen för dess spridande av antisemitiska föreställningar och hat mot staten samt att uppmana till att inte stödja eller finansiera dess projekt. I partimotion 2019/20:2830 yrkande 13 av m.fl. (M), kommittémotion 2020/21:3204 yrkande 20 av m.fl. (M) samt kommittémotionerna 2019/20:2818 yrkande 38 och 2020/21:2776 yrkande 43, båda av (KD), anförs att bör återupprätta relationen med . I motion 2020/21:2776 yrkande 44 av m.fl. (KD) anförs att aktivt ska verka för att fler normaliserar sina relationer med . I kommittémotion 2019/20:135 yrkande 6 av m.fl. (V) anförs att som medlem i FN bör driva på för att tortyrkommittén särskilt ska utreda eventuella brott mot tortyrkonventionen. Motionärerna anför i yrkande 7 att bör verka för att ska ansluta sig till . I samma motion yrkande 18 anförs att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN bör verka för att värna det demokratiska utrymmet och civilsamhällets roll i . I kommittémotionerna 2018/19:1367 yrkande 1, 2019/20:768 yrkande 1 och 2020/21:691 yrkande 1, alla tre av m.fl. (SD), anförs att bör återkalla sitt erkännande av och förklara det ogiltigt. I motionerna 2019/20:768 och 2020/21:691 av m.fl. (SD), båda yrkande 2, anförs att inte bör betrakta en statsledning i där Hamas ingår som legitim. I kommittémotion 2019/20:135 yrkande 2 av m.fl. (V) anförs att bör stödja i det fortsatta arbetet mot att erkännas som fullvärdig medlem av FN. Motionärerna anför i yrkande 19 att bör vara drivande för att FN ska understödja alla försök till nationella, fria och demokratiska parlaments- och presidentval i . Vidare anför motionärerna i yrkande 20 att bör ha kontakter med samtliga parter, understödja försöken till inompalestinsk försoning samt inom EU och FN verka för att både Hamas och inkluderas i framtida fredsförhandlingar. I kommittémotion 2020/21:2631 yrkande 19 av m.fl. (KD) anförs att och EU måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre iakttar demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få ta emot bistånd. Även i kommittémotionerna 2019/20:768 yrkande 4 och i kommittémotion 2020/21:691 yrkande 3, båda av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör ställa krav på palestinska myndigheten och PLO. Utskottet understryker vikten av att både och EU är djupt engagerade i ansträngningarna att försöka bidra till återupptagna och meningsfulla förhandlingar mellan och . Utskottet stöder EU:s överenskomna politik som baseras på att folkrätten och FN:s säkerhetsrådsresolutioner ska utgöra grunden för en rättvis och hållbar fred mellan två självständiga stater. Utskottet vill i likhet med i betänkande 2018/19:UU8 betona vikten av att ha en bred och djup dialog med både och för att på så sätt främja ett återupptagande av fredsprocessen. Utskottet konstaterar att det inte finns något gångbart alternativ till en tvåstatslösning. Utskottet beklagar att tvåstatslösningen är alltmer ifrågasatt och hotad, bl.a. på grund av avsaknaden av en seriös fredsprocess i form av förhandlingar mellan parterna. Utskottet anser att , EU och det internationella samfundet behöver fortsätta att driva på för att skapa förutsättningar för en politisk process som kan leda fram till direkta fredssamtal mellan parterna. För att långsiktigt minska risken för våld, mot både israeler och palestinier, behövs framsteg mot en rättvis och hållbar fred, baserad på tvåstatslösningen och framförhandlad i enlighet med folkrättens principer. En varaktig fredlig lösning måste garantera såväl palestiniernas som israelernas legitima krav på nationellt självbestämmande och säkerhet. En tvåstatslösning förutsätter ömsesidigt erkännande och en vilja till fredlig samexistens. Både israeler och palestinier har rätt till frihet, utveckling och säkerhet inom säkra och erkända gränser. Utskottet framhåller i likhet med i betänkande 2018/19:UU8 att våldsamheter är ett av de främsta hindren för att lösa konflikter och konstaterar att EU, FN och konsekvent och regelbundet till fullo tar avstånd från både terrorism och oproportionerligt våld. Utskottet vill i likhet med i betänkande 2017/18:UU14 referera till de rådsslutsatser som EU antog om bl.a. parametrarna för de israelisk-palestinska fredsförhandlingarna. I dessa slutsatser anges bl.a. att en hållbar lösning måste baseras på relevanta säkerhetsrådsresolutioner, Madridprinciperna, den s.k. färdplanen, det arabiska fredsinitiativet och tidigare avtal mellan parterna och resultera i att och ett oberoende, demokratiskt, sammanhängande, suveränt och livskraftigt lever sida vid sida i fred och säkerhet i ett tillstånd av ömsesidigt erkännande. I slutsatserna framhålls även att EU strävar efter att upprätthålla trovärdigheten i en tvåstatslösning och i detta sammanhang uppmanas att bl.a. upphöra med bosättningsexpansionen, inklusive i östra . EU betonar att tvåstatslösningen ska baseras gränser och det framhålls i slutsatserna att EU inte kommer att erkänna förändringar av dessa gränser, såvida inte sådana överenskommits mellan parterna. Övriga parametrar berör säkerhetsarrangemang som framhåller vikten av palestinsk suveränitet och israelisk säkerhet, en rättvis och realistisk lösning på flyktingfrågan och som den framtida huvudstaden för båda parter. EU har vid upprepade tillfällen, senast i rådsslutsatser , förmedlat att EU står redo att erbjuda parterna politiskt, ekonomiskt och säkerhetsrelaterat stöd och ett särskilt privilegierat partnerskap med EU om parterna lyckas komma överens om ett fredsavtal. EU har löpande betonat att utvecklingen av EU:s framtida relationer med parterna kommer att vara avhängig deras engagemang för fred på basis av en tvåstatslösning. Utskottet står även bakom 2334 (2016) som bl.a. uttrycker stöd för förnyade förhandlingar för att uppnå en rättvis och hållbar fred i på basis av relevanta säkerhetsrådsresolutioner, de s.k. Madridprinciperna, det arabiska fredsinitiativet och vägkartan från den s.k. kvartetten (FN, EU, och ). Utskottet konstaterar att EU är tydlig med att ses som en separat enhet och som framtida huvudstad för två stater. Utskottet konstaterar att FN har gett en särskild status och att säkerhetsrådet har uppmanat världssamfundet att respektera denna såsom anges i resolution (2016). Utskottet anser att alla slutstatusfrågor, inklusive status, måste lösas genom förhandlingar mellan parterna och inte genom unilateralt agerande. Utskottet beklagar den fortsatta expansionen av israeliska bosättningar. Utskottet konstaterar i likhet med tidigare betänkanden, senast i 2018/19:UU8, att bosättningsexpansionen och konstruktionen av separationsbarriären på ockuperat område är folkrättsvidriga och måste upphöra. Bosättningarna strider mot FN:s säkerhetsrådsresolutioner, bl.a. 2334 (2016) där uppmanas att upphöra med alla bosättningsaktiviteter och förstörandet av palestiniers hem m.m. Även EU:s rådsslutsatser uppmanar att upphöra med bosättningsexpansionen, inklusive i östra . Utskottet framhåller att bosättningsexpansionen är ett hot mot tvåstatslösningen. Utskottet vidhåller sin uppfattning att rätt till säkerhet måste tryggas men att detta inte får ske i strid med folkrätten. Utskottet ser allvarligt på demoleringar av palestinska byggnader och hem på ockuperad mark liksom tvångsförflyttningar och konfiskeringar av hem och humanitärt stöd. och EU har regelbundet uppmanat att upphöra med denna typ av åtgärder och leva upp till de skyldigheter som man har som ockupationsmakt. ingår tillsammans med nio andra EU-medlemsstater och organ för humanitärt bistånd i . Konsortiet bidrar till humanitärt skydd och vill stärka förutsättningarna för utvecklingen av det palestinska samhället i den del av som heter område C. Vid demolering av projekt och konfiskeringar av humanitärt stöd protesterar konsortiet gentemot de israeliska myndigheterna och begär kompensation. Utskottet anser att den tidigare israeliska valutfästelsen om att annektera stora delar av var djupt beklaglig. En realisering av sådana planer skulle utgöra ett brott mot folkrätten och kraftigt försvåra utsikterna att realisera en lösning med två stater som lever sida vid sida i fred och säkerhet med som huvudstad för båda. Även EU har sagt att en annektering skulle strida mot folkrätten och att den riskerar att få konsekvenser för regional säkerhet och stabilitet. EU har, som framgått tidigare i betänkandet, konstaterat att EU endast kommer att erkänna förändringar av de gränser som etablerades 1967 om sådana har överenskommits mellan de båda parterna och det palestinska folket. Utskottet konstaterar att det i råder ett krisläge med betydande humanitära behov. har i resolution (2009) uttalat stöd för ett oinskränkt humanitärt tillträde till och även framhållit vikten av att Gazas gränsövergångar öppnas. EU och har konsekvent drivit frågan om att häva Gazas isolering. Utskottet instämmer med denna linje och framhåller vikten av att tillåts att både exportera och importera varor och att det humanitära tillträdet till respekteras i linje med internationell humanitär rätt. Utskottet konstaterar att detta är en förutsättning för Gazas återuppbyggnad efter kriget . När det gäller Ship to påminner utskottet om sitt ställningstagande i betänkande 2012/13:UU8. I detta betänkande noterade utskottet att FN:s särskilda panel om den israeliska bordningen av Ship to ansåg att det våld som använde var omfattande och orimligt, men att bordningen i sig inte stred mot internationell rätt. Utskottet gjorde i betänkande 2015/16:UU12 samma bedömning när det gäller bordningen . Utskottet kan konstatera att regeringen framförde en protest till om att bordningen utfördes på internationellt vatten. Utskottet konstaterar att () har inlett en undersökning av påstådda brott i . ICC fastslog att domstolen har jurisdiktion i utifrån att tillträdde Romstadgan 2015 och att domstolens territoriella jurisdiktion även omfattar och , inklusive östra . I en rapport av en oberoende internationell tillsatt av för mänskliga rättigheter (A/HRC/29/52) anges att det finns omfattande bevis som pekar på att allvarliga övergrepp mot den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna begicks under konflikten och vissa av övergreppen kan utgöra krigsbrott. I rapporten uppmanas alla parter att hantera frågor om ansvarskrävande och att samarbeta med ICC i dess arbete. Utskottet konstaterar att EU för en handelspolitik som bygger på differentiering mellan varor från och varor från områden som ockuperat. Denna politik har slagits fast i och därmed är alla EU:s medlemsstater inklusive tvungna att följa denna. Denna differentiering mellan inom 1967 års gränser och ockuperade områden i bekräftas också av flera av FN:s säkerhetsrådsresolutioner, senast i resolution . Utskottet konstaterar att det inte finns något förbud mot att handla med produkter från israeliska bosättningar men att EU och enligt associeringsavtalet har en skyldighet att se till att bosättningsprodukter inte ges tullfrihet eller andra tullförmåner. Det finns vidare EU-regler om varors ursprung och märkning som säger att informationen till konsumenter inte får vara felaktig eller vilseledande. I vägledning om ursprungsmärkning av produkter från områden ockuperade av klargörs hur EU:s medlemsstater korrekt ska tillämpa existerande konsumentlagstiftning i detta avseende. När det gäller finansiella och ekonomiska aktiviteter i bosättningar kan utskottet i likhet med i betänkande 2015/16:UU12 konstatera att EU:s medlemsstater har beslutat om gemensamma budskap som syftar till att öka medvetenheten om riskerna med sådana aktiviteter till unionens medborgare och företag i . I de gemensamma budskapen redogörs bl.a. för EU:s hållning till gränser och israeliska bosättningar. Det anges bl.a. att presumtiva köpare och investerare bör vara medvetna som att ett framtida fredsavtal mellan och palestinierna, eller mellan och , kan få konsekvenser för egendom de köper eller ekonomiska aktiviteter de stöder i dessa bosättningar och att det i händelse av tvist kan bli mycket svårt för medlemsstaterna att säkerställa internationellt skydd för deras intressen. Utskottet upprepar sitt ställningstagande, uttryckt i betänkande 2015/16:UU12, att isolering och bojkott inte är rätt väg att gå för att lösa den israelisk-palestinska konflikten. Utskottet anser fortfarande att associeringsavtalet mellan och spelar en viktig roll för relationerna mellan och . Utskottet anser att det vore kontraproduktivt att avsluta samarbetet och stänga denna möjlighet till dialog som det sänder en viktig signal till om att eventuella uppgraderingar av samarbetet måste ses i ett bredare sammanhang som omfattar fredsprocessen. När det gäller motionsyrkandet om att ta avstånd från BDS-rörelsen noterar utskottet att FN:s specialrapportör om religions- och övertygelsefrihet har avhandlat förekomsten av antisemitism i sin rapport . I rapporten påminner rapportören om att bojkott är ett legitimt politiskt uttryck under internationell rätt och att icke våldsamma uttryck till stöd för bojkotter är skyddade av yttrandefriheten. Däremot måste uttryck som använder nidbilder eller antisemitiska stereotyper, förnekar rätt till existens eller diskriminerar judiska personer på grund av deras religion tydligt fördömas närhelst sådant förekommer. Utskottet instämmer i detta. Mot bakgrund av vad som ovan anförs avstyrks motionerna 2019/20:768 yrkandena 3 och 6, 2019/20:2818 yrkande 39, 2019/20:2830 yrkande 12 i denna del, 2019/20:135 yrkandena 3–5, 8–17 och 22, 2020/21:691 yrkande 5, 2020/21:2776 yrkande 45 och 2020/21:3204 yrkande 19 i denna del. Utskottet anser att det är viktigt att ha en god och konstruktiv relation med . har ett nära och brett utbyte med inom många områden, bl.a. handel, innovation och kultur. Det finns även ett samarbete om kampen mot antisemitism. I sammanhanget kan nämnas att planerar att stå värd för ett internationellt högnivåforum om hågkomst av Förintelsen . Utskottet anser att det är positivt när länder i normaliserar sina relationer såsom har skett mellan och flera länder i regionen. Dialog mellan länderna i regionen är viktigt för att uppnå en hållbar fred och stabilitet. När det gäller motionsyrkandet om det demokratiska utrymmet i konstaterar utskottet att ger följande beskrivning i sin rapport om mänskliga rättigheter i . är en demokrati med ett valsystem som garanterar fria val. har ett aktivt civilsamhälle med mer än 40 000 registrerade civilsamhälleorganisationer. Människorättsorganisationer, framför allt de som arbetar med mänskliga rättigheter i såväl som , upplever ett polariserat samhällsklimat. Man menar att den offentliga debatten har underminerat trovärdigheten för och stigmatiserat aktörer som kritiserar , särskilt i frågor som rör ockupationen av . har ett antal lagar antagits som människorättsorganisationer anser har underminerat förtroendet för organisationerna, bidragit till självcensur och begränsat yttrandefriheten. När det gäller tillträde till () vill utskottet påminna om sitt ställningstagande, senast uttryckt i betänkande 2015/16:UU12, där utskottet underströk behovet av att kontinuerligt och effektivt främja Romstadgans universalitet och integritet. Utskottet framhöll vidare att aktivt ska driva på och ta initiativ till att fler länder ansluter sig till Romstadgan. Utskottet utgår från att EU och fortsätter att främja Romstadgans universalitet, och därmed utgår utskottet från att EU och aktivt verkar för att även ska ansluta sig till Romstadgan. Utskottet noterar vidare att har undertecknat Romstadgan för 2001, men inte har ratificerat denna. Utskottet konstaterar att har ett förbud mot tortyr som manifesteras i ett domstolsprejudikat . mot tortyr har återkommande uppmanat att straffbelägga tortyr i lag i enlighet med definitionen i FN:s konvention mot tortyr, göra tortyrförbudet absolut och uttryckligen utesluta möjligheten att åberopa strafflagens bestämmelse om nödvärn som försvar för tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling. Utskottet noterar att ratificerade konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning 1991. är inte part till det fakultativa protokollet om förebyggande av tortyr.