bet · H901MJU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Arbetet med kunskapshöjande insatser, utredningar, samordning och planer för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar bör stärkas. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel. 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö: Anslaget får användas för utgifter för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer samt utvärdering av ovan angivna insatser och åtgärder. Regeringen föreslår att ändamålet förtydligas på så sätt att anslaget även får användas för vissa utgifter för berörda myndigheters arbete inom anslagets ändamål. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Det behövs ytterligare insatser för lokala vattenvårdsprojekt (Lova), för åtgärder för vattenhushållning bl.a. på , för strandstädning samt för avancerad rening av läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar från avloppsvatten. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel för dessa ändamål. Det behövs ytterligare insatser för att motverka invasiva främmande arter och åtgärder för ett frivilligt program för ersättning för ålfiskefångster. Regeringen föreslår att anslaget tillförs medel även för dessa ändamål. Regeringen föreslår att anslaget minskas för att finansiera en förstärkning av anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2027. Skälet är att regeringen behöver ett bemyndigande för att Havs- och vattenmyndigheten och ska kunna teckna avtal om fleråriga åtgärder. 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar: Anslaget får användas för utgifter för insatser för internationella klimatinvesteringar som syftar till att uppfylla det svenska etappmålet för begränsad klimatpåverkan till 2020 samt internationella klimatåtaganden. Det kan vara genom att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling under Kyotoprotokollet till för klimatförändringar samt liknande marknadsbaserade flexibla mekanismer. I samma syfte får anslaget användas för utgifter för förvärv av utsläppsutrymme. Anslaget får även användas för att utveckla och stödja internationellt klimatsamarbete som syftar till att bidra till ökad ambition i genomförandet av , bl.a. genom samarbetsformer enligt avtalets artikel 6. Insatserna ska bidra till att minska växthusgasutsläpp i utvecklingsländer. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av EU:s system för handel med utsläppsrätter och utsläppsutrymme inom ramen för bördefördelningsbeslutet (beslut nr 406/2009/EG) samt för övervakning av internationell utsläppshandel. Anslaget får användas till finansiering av utgifter för den internationella transaktionsförteckningen för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter samt för klimatkompensering av flygresor utanför EU. Utsläppsminskningsenheter som förvärvas för klimatkompensering får annulleras. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar. Anslaget minskas för att finansiera ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafik (se prop. 2021/22:1 utg.omr. 22 anslaget 1:1). Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2032. Bemyndigandet behövs för att det ska vara möjligt att stödja projekt som löper . 1:13 Internationellt miljösamarbete: Anslaget får i huvudsak användas för utgifter för samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet samt för utgifter för kärnsäkerhetssamarbete med . Anslaget får användas för utgifter för projekt som stöder Arktiska rådets verksamhet och för projekt som stöder verksamhet inom Barents Euro-arktiska råd, samt Östersjöstaternas råd (). Anslaget får användas för utgifter för tillskott till miljöutvecklingsfonden inom Nordiska Miljöfinansieringsbolaget (Nefco) samt för administration och samordning av kärnsäkerhetssamarbetet med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Skälet är att regeringen ska kunna teckna avtal om fleråriga projekt inom bilateralt miljö-, klimat- och strålsäkerhetssamarbete. 1:14 Skydd av värdefull natur: Anslaget får användas till utgifter för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv samt för statsbidrag inom dessa områden. Anslaget får också användas till följande: – ersättningar enligt 31 kap. inom ansvarsområde – utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden – utgifter i samband med säkerställande av värdefulla naturområden – statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Regeringen föreslår att det tydliggörs att anslaget även får användas för vissa utgifter för berörda myndigheters arbete inom anslagets ändamål. Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur. Anslaget tillförs medel för att möjliggöra ytterligare insatser för skydd av värdefull natur och för genomförande av Sveaskogsprogram. Anslaget behöver även tillföras medel för att kunna genomföra ytterligare insatser med anledning av förslagen i skogsutredningen (SOU 2020:73) och för skydd av skog. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2068. Skälet är att regeringen ska kunna teckna fleråriga avtal som avser skydd av värdefulla naturområden och kunna ge förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd. 1:15 Havs- och vattenmyndigheten: Anslaget får användas för Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten. Anslaget tillförs medel för att möjliggöra ytterligare insatser för havsmiljöarbetet och förstärkt fiskerikontroll samt för förstärkt kamerabevakning, fiskerireglering och områdesskydd. Ökningen av anslaget ska finansieras genom en neddragning av anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. 1:16 Klimatinvesteringar: Anslaget får användas för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Anslaget får användas för statsbidrag för detta. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Regeringen tillför medel för att skapa möjlighet för ytterligare klimatinvesteringar på lokal och regional nivå i hela . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 6 2023–2026. Bemyndigandet behövs för att regeringen ska ha möjlighet att teckna avtal om fleråriga projekt som gör att fler stora långsiktiga och effektiva klimatinvesteringar kommer till stånd. 1:17 Klimatpremier: Anslaget får användas för att främja marknadsintroduktion av fordon med låga utsläpp av växthusgaser. Anslaget får användas för statsbidrag för detta. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. Anslaget får även användas för stöd för att stimulera överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart och järnväg samt till att stimulera intermodala transportlösningar. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:17 Klimatpremier. För att stimulera efterfrågan på miljölastbilar, elbussar och eldrivna arbetsmaskiner föreslår regeringen att anslaget tillförs medel. Anslaget tillförs även medel för att tillfälligt återställa elbusspremien till av inköpskostnaden (dock högst av merkostnaden för närmast jämförbara fordon). Anslaget tillförs ytterligare medel för att möjliggöra stöd till arbetsmaskiner som drivs av fordonsgas eller bioetanol eller som drivs med elektrisk energi från en bränslecell, ett batteri eller en extern källa eller en hybrid av tidigare nämnda bränslen. Anslaget tillförs medel för att kompensera gasbilsägare för den merkostnad som uppstår vid kontrollbesiktning av gasdrivna bilar. Regeringen tillför anslaget ytterligare medel till en förlängd och breddad ekobonus för att fortsätta att främja överflyttningen av gods till järnväg och sjöfart. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Klimatpremier ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2024. Ett bemyndigande behövs för att det ska vara möjligt att besluta om klimatpremier redan innan fordonet har levererats. 1:18 Stöd till gröna och trygga samhällen: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till gröna och trygga samhällen. Anslaget får även användas för utgifter för att administrera stöden. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Stöd till gröna och trygga samhällen. 1:19 Industriklivet: Anslaget får användas för utgifter kopplade till åtgärder såsom forskning, förstudier och investeringar, som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser, inklusive andra typer av växthusgaser relaterade till dessa. Anslaget får också användas för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till negativa utsläpp av växthusgaser, såsom forskning, utveckling, test, demonstration och investeringar, exklusive driftstöd för bio-CCS. Vidare får anslaget användas för utgifter kopplade till strategiskt viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen, såsom forskning, förstudier och investeringar. Anslaget får också användas till utgifter för berörda myndigheters arbete kopplade till stödet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:19 Industriklivet. Regeringen tillför anslaget medel för att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att genomföra den del av återhämtningsplan (Fi2020/03864) som avser Industriklivet. Arbetet ska bestå i att säkerställa processer för användning av medel och att tillhörande villkor motsvarar de krav som ställs i förordning (EU) 2021/241 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens. Regeringen föreslår en minskning av anslaget eftersom den satsning om ett driftstöd för bio-CCS som regeringen aviserade i budgetpropositionen , och som placerades tillfälligt på anslaget 1:17, flyttas till det nya anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS. Ytterligare medel överförs till anslaget 1:21 för att täcka kostnader för upprättande och administration av det nya anslaget. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2023–2029. Bemyndigandet behövs för att det ska vara möjligt att stödja omfattande projekt som löper . 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs : Anslaget får användas till utgifter för ras- och skredsäkring längs samt till Delegationen för . Anslaget får användas som statsbidrag inom dessa områden samt för de administrativa utgifter som insatserna medför. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:20 Åtgärder för ras och skredsäkring längs ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Bemyndigandet behövs för att det ska vara möjligt att stödja projekt som löper . 1:21 Driftstöd för bio-CCS: Regeringen föreslår att ett system och ett nytt anslag för driftstöd för avskiljning, infångning och lagring av biogen koldioxid (bio-CCS) ska införas. Driftstödet ska utformas som omvänd auktionering. Det nya anslaget får användas för utgifter kopplade till ett driftstöd för avskiljning, infångning och lagring av bio-CCS i form av omvänd auktionering. Anslaget får även användas för utgifter för administration av stödet. Anslaget finansieras genom att den satsning på ett driftstöd för bio-CCS, som aviserades i budgetpropositionen flyttas från anslaget 1:19 Industriklivet till det nya anslaget 1:21. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS. Anslaget får användas för upprättande av auktionsförrättare, förberedelser inför omvänd auktionering, information till aktörer, datastöd och övriga administrativa kostnader. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 6 2026–2040. Bemyndigandet behövs för att kunna ingå fleråriga åtaganden för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor (bio-CCS) fram t.o.m. med 2040. En första omvänd auktion med en kontraktslängd planeras att genomföras 2022 med utbetalning på –2040. 1:22 Kompetenslyft för klimatomställningen: Anslaget får användas för utgifter för utbildningsinsatser och kompetenshöjande åtgärder som syftar till att möta arbetsmarknadens efterfrågan på kompetenser för att klara klimatomställningen och nå en cirkulär ekonomi. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:22 Kompetenslyft för klimatomställningen. Ett statligt finansierat kompetenslyft riktat mot nyckelkompetenser på arbetsmarknaden kan enligt regeringen underlätta näringslivets omställning och samhällets omställning till en cirkulär ekonomi och bidra till att minska arbetslösheten. 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Anslaget får användas för för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) förvaltningsutgifter inklusive vissa nämnder. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Anslaget tillförs medel för att dels finansiera projektkostnader som är oberoende av ansökningsvolymer, dels stärka myndighetens arbete med digitalisering och internationellt samarbete. 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning: Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projektrelaterade kostnader, t.ex. beredningsarbete och vissa resor. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning. Anslaget minskas för att finansiera satsningen på anslaget 2:1. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 –2028. Huvuddelen av de forskningsprojekt som Formas finansierar är fleråriga. För att underlätta planeringen och för att kunna teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Propositionens tabell 1.2 Beställningsbemyndiganden för utgiftsområde 20 innehåller en felaktighet. För anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS anges tidsperioden till –2040 men den ska rätteligen vara 2026–2040, vilket också är den period som framgår av propositionens brödtext. redovisade regeringen att kommissionen utvärderar den nya klimatbonusens förenlighet med , och att de planerade ändringarna i klimatbonusen därför kommer att träda i kraft senare och inte som föreslås i budgetpropositionen. Enligt kan senareläggningen av de nya reglerna komma att innebära att anslaget behöver tillskjutas medel, vilket regeringen i sådana fall återkommer till med förslag om i antingen vår- eller höständringsbudgeten . Tills vidare gäller nuvarande regler för utbetalning av klimatbonus enligt förordningen (2017:1334) om klimatbonusbilar. Vidare har regeringen i höständringsbudgeten (prop. 2021/22:2) föreslagit att anslaget för klimatbonus ska tillföras ytterligare , vilket bl.a. skulle innebära att Transportstyrelsen återupptar utbetalningen av klimatbonus . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:2, bet. 2021/22:FiU11, rskr. 2021/22:47–57). I det följande sammanfattas partiernas förslag. En sammanställning som visar hur motionärernas förslag avviker från regeringens förslag finns i bilaga 2. I det följande redovisas också ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 som återspeglar förslag i partiernas anslagsmotioner. I kommittémotion 2021/22:4183 av m.fl. anför att klimatpolitikens syfte ska vara att bidra till omställningen av samhället och att minska utsläppen av växthusgaser i och globalt. Klimatpolitiken måste vara resultatinriktad och åstadkomma minskade utsläpp. föreslår bl.a. åtgärder för att ställa om transportsektorn och industrin som tillsammans står för två tredjedelar av samlade utsläpp. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 20 än vad regeringen gör (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen överstiger regeringens förslag med och att åtta anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslår. föreslår även två nya anslag. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bil. 1:1 : Anslaget ökas med (yrkande 3). För att minska nedskräpningen är det enligt viktigt med långsiktigt förebyggande insatser som leder till ökad kunskap och beteendeförändringar. vill därför stärka Håll Rents uppdrag att informera allmänheten om nedskräpning. 1:3 Åtgärder för värdefull natur: Anslaget ökas med (yrkande 4). vill säkerställa att det finns tillräckligt med medel för att sköta och förvalta skyddade områden i syfte att bevara och utveckla naturvärden, biologisk mångfald och möjligheten till friluftsliv. anser att det även behövs en satsning för att underhålla dels vandrings- och fjälleder, dels den kringliggande infrastrukturen (yrkande 5). I takt med att antalet besökare ökat behöver en tillfredsställande infrastruktur säkerställas, t.ex. i fråga om hantering av avfall och tillgång till toaletter. avvisar regeringens satsning på naturnära jobb (yrkande 6) och väljer i stället att finansiera andra, mer prioriterade reformer. 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö: Anslaget ökas med . satsar medel på ett paket med insatser som syftar till att minska övergödningen, trygga dricksvattenförsörjningen och möta nya hot mot vattnets kvalitet. bedömer att den statliga medfinansieringen av lokala vattenvårdsprojekt, det s.k. Lova-bidraget, är effektivt för att bl.a. minska övergödning. Bidraget betalas ut av länsstyrelserna till lokala vattenvårdsprojekt. föreslår en satsning på länsstyrelsernas arbete mot övergödningen i denna del (yrkande 7). Förslag om satsning på Lova-bidraget framförs även i kommittémotion 2021/22:3435 av m.fl. (M) yrkande 13. avsätter ytterligare medel för att medfinansiera åtgärder som tryggar tillgång till dricksvatten och motverkar effekter av torka, t.ex. inventering av befintliga vattentäkter, nya brunnar och vattensnål teknik. avsätter även medel till Formas för att bistå i uppbyggnaden av ett nationellt för dricksvatten (mot. 2021/22:4183 yrkande 8). Liknande förslag återfinns i kommittémotion 2021/22:3435 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 24. Enligt motionärerna bör regeringen dels vidta åtgärder för att trygga dricksvattenförsörjningen, dels ge i uppdrag åt Formas att inrätta ett tvärvetenskapligt för dricksvatten. föreslår en ytterligare satsning att få fler reningsverk att investera i avancerad vattenrening, bl.a. för att minska utsläppen av läkemedelsrester (yrkande 9). anser att regeringens satsning på reningsteknik är otillräcklig och att ytterligare medel behövs för att möta nya hot mot vattnets kvalitet, t.ex. PFAS. På liknande sätt föreslås det i kommittémotion 2021/22:3435 av m.fl. (M) yrkande 18 att det införs ett stöd till investeringar i avancerad vattenreningsteknik för att avskilja bl.a. läkemedelsrester och andra svårbehandlade kemikalier. Likaså i kommittémotion 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås det att medel avsätts för forskning och utveckling och utbyggnad av avancerad vattenrening. Inom anslaget avsätter även medel för en förstärkning av det internationella arbetet i både och samt för ytterligare åtgärder mot övergödning och nedskräpning (yrkande 10). Enligt motionärerna krävs det ökat internationellt samarbete och gemensamma ansträngningar. föreslår även ett riktat stöd till forskning om marin miljö och biologisk mångfald i våra hav och vatten (yrkande 11). Ytterligare medel avsätts för att bärga miljöfarligt avfall i havet (yrkande 12). anser att staten, genom länsstyrelserna, bör ta ett större ansvar för miljöfarligt avfall som har identifierats i haven. Liknande förslag som framställs ovan framförs i kommittémotion 2021/22:3435 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, nämligen att ska vara pådrivande i internationella samarbeten för havsmiljöfrågor, lägga särskilt fokus på arbetet med att öka biologisk mångfald samt minska övergödningen, giftiga ämnen och mängden marint skräp. Därutöver gör en satsning för att förebygga och åtgärda stranderosion (mot. 2021/22:4183 yrkande 13). Stranderosionen kan leda till stora kostnader både för samhället och för de personer som drabbas och dessutom riskerar stora och unika naturvärden att förstöras. 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar: Anslaget ökas med (yrkande 14). Enligt är anslaget ett effektivt verktyg för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. 1:14 Skydd av värdefull natur: Anslaget minskas med 2 (yrkande 15). anser att förslaget om att undanta ytterligare stora arealer skog från bruk står i direkt konflikt med den ökande efterfrågan på skogsråvara som behövs för att tränga undan fossila alternativ. Den totala arealen skog som undantas från produktion bör inte öka. invänder dessutom mot att regeringen avsätter medel i budgeten för förslag som ännu inte lämnats till . 1:16 Klimatinvesteringar: Anslaget minskas med (yrkande 16). har för avsikt att minska satsningarna på denna typ av åtgärder som de bedömer vara ineffektiva. I yrkande 2 i denna del i samma motion föreslår att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:16 för perioden –2026 minskas med 2 . 1:19 Industriklivet: Anslaget ökas med (yrkande 17). vill skapa långsiktiga förutsättningar för att stödja industrins omställning. Industriklivet är enligt ett viktigt verktyg för att industrin ska kunna utveckla och investera i ny teknik som reducerar dess utsläpp. En satsning på Industriklivet av dessa skäl föreslås även i partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 14 och i kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 6. I kommittémotion 2021/22:4183 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del föreslår att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:19 för perioden –2029 ökas med 1 . 1:21 Driftstöd för bio-CCS: Anslaget ökas med (yrkande 18). anser att regeringens satsning är för återhållsam och att detta riskerar att driva upp priset i de omvända auktionerna. föreslår en större satsning på bio-CCS. Motionärerna anser att genomförandet bör ske skyndsamt och föreslår att den första auktionen ska omfatta upp till . I yrkande 2 i denna del i samma motion föreslår att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:21 ska ges för perioden –2046 och ökas med 30 .