bet · H801FiU38 · 2021-01-21 00:00:00 — Mer träffsäkra krisstöd för företag för att möta coronapandemins konsekvenser beslutade om flera viktiga krisstöd för att sunda företag ska ges möjlighet att övervintra coronapandemin och för att rädda jobb. Vid utformningen av stöden är det viktigt att skattebetalarnas pengar värnas och fusk kraftigt motverkas. vittnar nu många om att krisstöden behöver justeras för att nå fram i större utsträckning. Utskottet föreslår att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör se över reglerna om korttidspermittering för att underlätta för företag inom hårt drabbade branscher att behålla sina anställda. Det handlar här exempelvis om företag och branscher med säsongsberoende verksamheter. Utskottet föreslår också att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör åtgärda vissa brister i befintliga krisstöd för enskilda näringsidkare. Det handlar för det första om att regelverket bör göras mer flexibelt när det gäller jämförelseperiod för enskilda näringsidkare som har varit föräldralediga eller sjukskrivna under det föregående årets jämförelsemånader. För det andra bör regeringen se över möjligheten att ändra reglerna så att omsättningsstöd kan beviljas för enskilda näringsidkare som har fått arbetslöshetsersättning. För sådana justeringar som kräver riksdagsbeslut ska regeringen så snart det är möjligt återkomma till med förslag. I betänkandet finns en reservation (S, C, L, MP). Utskottet lägger på eget initiativ fram de två förslagen till tillkännagivanden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Krisstöden för enskilda näringsidkare Regelverket för korttidspermitteringar, punkt 1 (S, C, L, MP) Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör se över reglerna om korttidspermittering för att underlätta för företag inom hårt drabbade branscher och tillkännager detta för regeringen. Reservation (S, C, L, MP) Krisstöden för enskilda näringsidkare ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör åtgärda vissa brister i befintliga krisstöd för enskilda näringsidkare och tillkännager detta för regeringen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (M) och (C). Ärendet och dess beredning Enligt 9 kap. 16 § första stycket riksdagsordningen (RO) får ett utskott väcka förslag hos i ett ämne som hör till dess beredningsområde (utskottsinitiativ). får enligt andra stycket samma paragraf i ekonomiskt-politiskt syfte väcka förslag även i ett ämne som hör till ett annat utskotts beredningsområde. Med stöd av denna initiativrätt lägger utskottet fram två förslag om tillkännagivanden om mer träffsäkra krisstöd för företag. Under beredningen av ärendet, , har utskottet inhämtat information från finansminister . Utskottet har även inhämtat information från och från . Utskottets förslag i korthet riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör se över reglerna om korttidspermittering för att underlätta för företag inom hårt drabbade branscher att behålla sina anställda. Det handlar här exempelvis om företag och branscher med säsongsberoende verksamheter. För sådana justeringar som kräver riksdagsbeslut ska regeringen så snart det är möjligt återkomma till med förslag. Jämför reservationen (S, C, L, MP). I ett läge när världsekonomin är i en djup kris och arbetslösheten är historiskt hög ska självklart varje skattekrona användas på bästa sätt. En av den ekonomiska politikens främsta uppgifter är att bekämpa arbetslöshet. krävs det både konjunkturåtgärder och akuta krisåtgärder för att rädda jobb och företag och på så sätt pressa tillbaka arbetslösheten. beslutade om flera viktiga krisstöd. Dessvärre finns det brister som gör att stöden inte når fram i tillräcklig utsträckning till företagen. Ett exempel gäller reglerna för korttidspermittering. Regeringen har , efter det att förslaget till detta utskottsinitiativ väcktes i finansutskottet, lagrådsremitterat ett förslag om att öka den möjliga permitteringsgraden i stödet till . Det välkomnar utskottet eftersom det kommer att förbättra för företag och branscher så att fler anställda får behålla jobbet. Men permitteringsstödet behöver fler förändringar. Nuvarande regler är inte anpassade för företag med säsongsberoende verksamheter, där många nu måste anställa för att ha tillräckligt med personal för att öppna och driva verksamheten /21. Denna typ av företag har mycket svårt att tillgodogöra sig stöd genom korttidspermittering. Här behövs det därför en större flexibilitet i regelverket, särskilt när det gäller jämförelsemånad för säsongsvarierande verksamhet. Möjligheten för mindre företag med kollektivavtal och endast en driftsenhet att permittera olika delar av personalstyrkan i olika grad bör också ses över i syfte att värna fler jobb. Regeringen bör också överväga särskilt anpassade stöd till branscher som drabbas hårdast av de restriktioner som införts. Det gäller verksamheter där efterfrågan har begränsats kraftigt på grund av restriktioner som införts, men där verksamheten inte kan stängas igen utan stora konsekvenser. Många i grunden livskraftiga företag är i sämre skick än , och det innebär att dröjsmål är förenat med en än större fara . Det finns dessutom många företag som väntar på besked om tidigare ansökningar. Varje veckas och månads fördröjning innebär en ökad börda i form av större oro och försämrad likviditet. Tanken med krisstöden är att annars sunda och välmående företag ska ges möjlighet att övervintra pandemin och att jobb ska räddas. Vid utformningen av stöden är det viktigt att skattebetalarnas pengar värnas och att fusk kraftigt motverkas. vittnar nu många om att krisstöden inte når drabbade företag i tillräcklig utsträckning. Mot den bakgrunden anser utskottet att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör se över reglerna om korttidspermittering för att underlätta för företag inom hårt drabbade branscher att behålla sina anställda. Det handlar här exempelvis om företag och branscher med säsongsberoende verksamheter. För sådana justeringar som kräver riksdagsbeslut ska regeringen så snart det är möjligt återkomma till med förslag. Krisstöden för enskilda näringsidkare Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den skyndsamt bör åtgärda vissa brister i befintliga krisstöd för enskilda näringsidkare. Det handlar för det första om att regelverket bör göras mer flexibelt när det gäller jämförelseperiod för enskilda näringsidkare som har varit föräldralediga eller sjukskrivna under det föregående årets jämförelsemånader. För det andra bör regeringen se över möjlig-heten att ändra reglerna så att omsättningsstöd kan beviljas för enskilda näringsidkare som har fått arbetslöshetsersättning. För sådana justeringar som kräver riksdagsbeslut ska regeringen så snart det är möjligt återkomma till med förslag. Coronapandemin har inneburit stora påfrestningar på många delar av samhället. Utfärdade rekommendationer och införda restriktioner har inneburit särskilt stora problem för vissa branscher och verksamheter. Det gäller inte minst inom kultursektorn, där bl.a. uppträdanden inför publik i stor utsträckning har upphört. Just inom dessa sektorer är det vanligt att utövarna bedriver sin verksamhet som enskild firma, vilket ofta betyder mycket små buffertar. Regeringen har – ofta på direkt uppmaning av – utformat olika typer av stöd för att underlätta för drabbade företag och individer. Det är viktigt att dessa stöd kan fungera effektivt. Dessvärre finns det enligt utskottet vissa brister som gör att stöden inte når fram i tillräcklig utsträckning till den här kategorin av drabbade företag. Ett exempel gäller personer som har sin försörjning genom en enskild firma och som under det föregående årets jämförelsemånader varit föräldralediga eller sjukskrivna. Dessa kan i många fall inte ta del av krisstöden. Den statiska regleringen av jämförelsemånaderna hindrar därigenom annars väl fungerande företag att få hjälp med att övervintra pandemin. Utskottet anser därför att regelverket bör göras mer flexibelt när det gäller jämförelseperiod för enskilda näringsidkare som har varit föräldralediga eller sjukskrivna under det föregående årets jämförelsemånader. Ett annat exempel handlar om att det med dagens regler inte är möjligt för en enskild näringsidkare att få omsättningsstöd för månader som denne har uppburit arbetslöshetsersättning. Det har för många enskilda näringsidkare varit nödvändigt att ansöka om arbetslöshetsersättning när effekterna av pandemin slagit hårt mot deras branscher. Med gällande regler måste då företaget läggas vilande, vilket även påverkar framtida möjligheter till inkomster. Detta förhållande innebär ett problem för många utsatta enskilda näringsidkare, särskilt inom kultursektorn. Utskottet menar att regeringen bör se över möjligheten att ändra reglerna så att omsättningsstöd kan beviljas för enskilda näringsidkare som har fått arbetslöshetsersättning. Problemet med dubbla ersättningar borde enligt utskottet kunna lösas genom någon form av avräkning. Mot den bakgrunden anser utskottet att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör åtgärda vissa brister i befintliga krisstöd för enskilda näringsidkare. För sådana justeringar som kräver riksdagsbeslut ska regeringen så snart det är möjligt återkomma till med förslag. Regelverket för korttidspermitteringar, punkt 1 (S, C, L, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (L), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. behandlade en rad krispropositioner som omfattar krisåtgärder på mer än , och i närtid kommer också en rad förlängda och förstärkta stöd att behandlas av . Vi menar att det är oerhört viktigt att lindra de ekonomiska skadeverk-ningarna av coronapandemin för företag, löntagare och andra aktörer i . Regeringen, och Liberalerna har från början varit tydliga med att stödåtgärderna ska hjälpa de företag som drabbats hårt av krisen oavsett vilken bransch de tillhör. Korttidspermittering är ett viktigt stöd för att stötta företag, undvika arbetslöshet och därmed upprätthålla relationer mellan arbetstagare och arbetsgivare. Regeringen har remitterat ett förslag om korttids-permittering till Lagrådet som innebär förstärkt stöd genom att staten tar en större andel av kostnaderna och att en ny nivå för arbetstidsminskning på införs. Det är komplext att utforma krisstöd på bästa sätt så att stöden kan utbetalas snabbt, som skattebetalarnas pengar värnas. De gemensamma EU-reglerna begränsar också handlingsalternativen. Våra partier har uttryckt att vi noga följer utvecklingen och har också presenterat nya åtgärder när smittspridningen ökat och pandemilagen trätt i kraft med nya restriktioner. Mer träffsäkra krisstöd för företag för att möta coronapandemins konsekvenser Coronapandemin har slagit hårt mot hela samhället. Det är många som har förlorat nära och kära och ännu fler som varit sjuka eller i närheten av sjuka. Sjukvårdens personal jobbar fortfarande väldigt hårt och långa dagar för att vårda de sjuka. Vi behöver alla fortsätta att ta ett stort ansvar för att minska smittspridningen. Coronapandemin är förstås i första hand ett hot mot människors liv och hälsa, men de ekonomiska konsekvenserna är också stora. Världsekonomin har genomgått ett av de kraftfullaste fallen sedan . Även i är många oroliga för sin framtida försörjning, och många företag är i ett mycket tufft ekonomiskt läge. Även om många företagare och löntagare ute i landet har det tufft ser vi ändå att de krisåtgärder som vi vidtar gör skillnad. Och konstigt vore det ju annars. Totalkostnaden för budgetpropositionen och de extra krisåtgärder som presenterats under pandemin kan summeras till . Det är historiskt. har stödet från svenska skattebetalare kunnat rädda så många jobb i privat sektor. Nästan 600 000 svenskar har varit korttidspermitterade under krisen. Därmed har hundratusentals löntagare undgått risken att bli av med jobbet, och företagen har på det sättet kunnat behålla viktig arbetskraft. Tack vare att gick in i krisen med en stabil ekonomi och låg statsskuld har regeringen och dess samarbetspartier kunnat agera kraftfullt för att skydda jobb och företag. Det har varit osäkert hur krisen skulle utvecklas och inte minst hur länge den kommer att pågå. Det har också varit viktigt att få ut pengar fort. Detta har gjort att de ekonomiska stöden har justerats och kommer att justeras alltmedan pandemin fortsätter. Regeringen följer det ekonomiska läget noga och utvärderar löpande de olika stödens effekter och deras träffsäkerhet. Det krävs noggranna avvägningar för att våra gemensamma resurser ska användas på ett ansvarsfullt och effektivt sätt. Regeringen och dess samarbetspartier har också varit tydliga med att nya restriktioner ska följas upp med utökade stöd. Med anledning av den ökade smittspridningen och den nya pandemilagen har vi därför presenterat förlängningar och förstärkningar av krisstöden. debatterar vi finansutskottets betänkande 38 om mer träffsäkra stöd till företag. föreslår att två tillkännagivanden ska riktas till regeringen. Det första handlar om att regeringen skyndsamt bör se över reglerna om korttidspermittering för att underlätta för företag inom hårt drabbade branscher att behålla sina anställda. Det är såklart viktigt att branscher som drabbas hårt får stöd, och har ju också utformat de ekonomiska stödåtgärderna så att de ska komma de hårdast drabbade företagen till del. De generella stöden är utformade så att ju mer ekonomiska svårigheter en har, desto mer stöd är en berättigad till. Vi kan till exempel se att hotell och restaurang, som är en av de mest utsatta branscherna, tillhör de branscher som fått mest krisstöd per anställd. Man ska också veta om att stöd som inte är generella utan riktar sig till enbart vissa företag tar att få på plats, eftersom de måste ha statsstödsgodkännande av EU. De nöjesparker som hade stängt på grund av ordningslagen väntar till exempel därför fortfarande på slutliga besked huruvida de kommer att få det mer generösa stöd som regeringen vill ge dem. Stödet för korttidspermitteringar kommer så fort vi har behandlat frågan i att innebära att man kan gå ned i arbetstid under de här månaderna med hög smittspridning. Det kommer att hjälpa många företag i just de branscher som har ett tufft ekonomiskt läge. Därtill har regeringen och samarbetspartierna presenterat nya och förstärkta stöd som också kommer att komma de här företagen till del. Med detta sagt fortsätter förstås regeringen och samarbetspartierna att följa utvecklingen och är också redo att ta nya beslut för att stöden ska bli så träffsäkra och effektiva som möjligt. Men ser vi inte skäl att frångå huvudinriktningen om generella stöd som riktar sig till de företag som drabbas hårdast, oavsett vilken bransch de formellt tillhör. Det finns trots allt tydliga bevis för att till exempel vissa restauranger går väldigt bra under krisen. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till vår reservation under den första beslutspunkten i betänkandet. När det gäller den andra beslutspunkten yrkar jag dock bifall till förslaget att regeringen bör åtgärda vissa brister i befintliga krisstöd för enskilda näringsidkare. Det handlar om de personer som har enskild firma och som har varit föräldralediga eller sjukskrivna . Det handlar också om att den som har enskild firma och har tagit emot arbetslöshetsersättning ska kunna ta emot omsättningsstöd. Detta är frågor som kanske inte handlar om väldigt mycket pengar totalt i en statsbudget, men för de enskilda som drabbas av stolpigheterna i systemet är det förstås helt avgörande. Och vi är glada över att hela finansutskottet vill förbättra stöden i dessa delar. Eftersom regeringen redan jobbar med de här frågorna har jag också förhoppningen att detta snart kan komma på plats. Pandemin har som sagt slagit hårt och snabbt mot hela samhället. har under föregående år i bred samsyn beslutat om hela tolv extra ändringsbudgetar med krisåtgärder. Många åtgärder har behövt tas fram snabbt och har också behövt justeras i efterhand för att stöden ska bli mer träffsäkra. Det är bra att ett enigt utskott här kan ta ytterligare steg i den riktningen. Jag vet att många företag och branscher har det tufft. Det är därför vi så snabbt som möjligt anpassar systemen när situationen förändras. Många hör av sig till oss om långa handläggningstider. Därför vill jag passa på att säga att det är en fråga som vi fortsätter att följa och som vi tittar noga på, och vi jobbar med att korta handläggningstiderna ytterligare. Vår avsikt är förstås att pengarna ska göra så stor nytta som möjligt ute i företagen. Detta år med pandemi - nästan - är som vi aldrig någonsin kommer att glömma. Det har drabbat oss hårt och varit väldigt tufft för alla parter, inte minst för dem som vi ska diskutera , nämligen företagen. Jag kan börja med att konstatera att jag tycker att riksdag och regering tillsammans har vidtagit enormt starka åtgärder. Vi har, precis som föregående talare sa, skjutit in . Det är rekordmycket pengar. Bara krisåtgärderna motsvarar 63 miljarder, så det är inte färdigt med det. De extra ändringsbudgetar som vi har beslutat om är inriktade på att säkra viktiga samhällsfunktioner, säkra svenska jobb, säkra svenska företag och säkra ett fortsatt livskraftigt civilsamhälle. När det gäller dagens diskussion om träffsäkra krisstöd kan jag säga att jag som centerpartist är både stolt och nöjd, men missnöjd. Jag återkommer till det. roll är lite unik. Vår roll är att förhandla. Jag är väldigt nöjd och stolt över att vi har varit med och förhandlat fram tolv extra ändringsbudgetar , och jag tror att det redan är fyra på gång under detta år. Från har vi tillsammans med Liberalerna varit väldigt pådrivande i regeringsförhandlingarna när det gäller allt som rör företagsstöd. Jag är faktiskt väldigt stolt över att vi har kommit dit. Att vi i prioriterar detta så hårt är för att vi anser att företagen är grunden och det som bygger samhället starkt och ger ett bra välfärdssamhälle. linje var rätt tydlig. Vi föredrog en snabb och bra lösning hellre än en perfekt lösning som kom . Det gjorde att vi nyttjade befintliga lagstiftningar. Då blev inte allt perfekt och träffsäkert. Men vi såg att alternativet att inte göra så hade varit betydligt sämre, för då hade det tagit . Allt hade syftet att rädda så många livskraftiga företag som vi kunde. Men vi var också rätt tydliga från början med att vi inte kommer att klara att rädda alla företag. Det är inte möjligt. linje har haft tre ingångar. Det ska vara snabba åtgärder, det ska vara träffsäkra åtgärder och de ska rymmas inom . Det har gjort att vi har haft åtskilliga förhandlingar med regeringen om att förfina stöden, att förlänga stöden och att maximera stödnivåerna enligt . har vi förhandlat fram mer pengar och resurser för att förkorta myndigheternas handläggningstider. Det är jag nöjd med. Däremot är jag mindre nöjd, eller rent av missnöjd, med andra saker. Allt har ju inte gått lysande bra. Jag ska ta ett gotländskt exempel, eftersom jag har min verklighet där. På finns Strumpfabrik med fem anställda. Det är ett litet gott och kärt landsbygdsföretag som fick ett preliminärt ja till stöd för korttidsarbete . Företaget är ett aktiebolag och uppfyller precis alla krav för korttidsarbete. Men fick man nej. Det visade sig att man använder årsvis löneutbetalning i stället för löneutbetalning. Denna lilla detalj gjorde att man nu riskerar fortlevnaden för företaget. Man missar stöd, eller blir till och med återbetalningsskyldig, på . Detta visar att allt verkligen inte har gått bra. Vi är också missnöjda med att en del av stöden - då tänker jag framför allt på stöd till enskilda näringsidkare och till handels- och kommanditbolag - kom för sent på plats. Men vi har från drivit på så gott vi har kunnat. Den stora diskussion som har varit och gäller givetvis det övergripande problemet med myndigheternas senfärdiga hantering av tillstånd, beslut och framför allt utbetalningar. Detta är vi mycket missnöjda med. Där landar, som vi ser det, ansvaret tungt på regeringen som har ansvaret för myndighetshantering. Detta gjorde att näringsministern och berörda myndigheter på initiativ kallades till näringsutskottet så att de fick förklara varför vi har fått det stödkaos som vi har fått. Vi möter löpande många av dessa förtvivlade och oroade företagare. Det handlar då om frågor om omställningsstöd och ersättningar för korttidsarbete och varför det går så trögt. Det som vi från vårt håll har kunnat göra är att vi har förhandlat fram mer pengar till handläggare. Till exempel ska nu anställa 200 nya handläggare . Det är i alla fall en liten tröst. kommer att bli historiskt. Jag hoppas verkligen att vi aldrig ska behöva göra så många extra ändringsbudgetar som vi gjorde 2020. Jag yrkar bifall till reservationen i betänkandet. Vi befinner oss i en extraordinär och svår tid. Många har blivit av med nära och kära och förlorat sina jobb. Väldigt många företagare runt om i ligger vakna om nätterna oroliga för sitt företags framtid, ett företag som de har lagt ned sin själ i och där de har sin framtidstro. Att mildra denna oro och ge dessa företagare framtidshopp upptar regeringens och samarbetspartiernas vakna tid. Vi gör allt vi kan för att möta dessa företags behov. De stöd som har tagits fram för företagare har tagits fram i en extraordinärt snabb takt. Vi har här i kammaren kommit fram till att principen att få dem på plats snabbt är bättre än att de ska vara perfekta. Vi har upprepade gånger gjort mindre justeringar i efterhand när det har visat sig att det har uppstått problem när stöden har mött verkligheten. Villigheten att göra det kvarstår. Vi har ofta konstruktiva diskussioner i finansutskottet - och jag har förstått att man har det även i näringsutskottet - med målet att få dessa stöd att fungera väl. Vi har en situation med handläggningstider som inte är acceptabla. Det är ett problem som vi måste anstränga oss mer för att komma till rätta med. En metod är självklart att myndigheterna får anställa fler. En annan del är att vi tittar på om vi kan skruva i regelverket så att de blir mer funktionella. När vi gör detta måste vi också ha respekt för de uppgifter som når oss om att det förekommer organiserat och uttänkt fusk med dessa stöd. Det är tyvärr en del av verkligheten som vi ser. En utredare har granskat hanteringen av stöden, och han har tyvärr kunnat konstatera att det förhåller sig så. Då måste vi också se till att myndigheterna har förutsättningar att betala ut stöden rätt från början. Att i efterhand försöka göra efterkontroller och få tillbaka pengarna är väldigt svårt. Det visar myndigheternas erfarenheter av motsvarande arbete som de gör kontinuerligt. Vi behöver, som så ofta, hitta en balans. Korttidsstödet är det största och det viktigaste som vi har under denna pandemi. Korttidspermitteringarna gör att anställda kan få behålla sin anställning. Man har kunnat anpassa hur mycket de anställda är på jobbet efter hur krisen har varit. Det har varierat kopplat till hur mycket restriktioner vi har haft. Det är också anledningen till att regeringen har aviserat att det ska förlängas och utökas när vi står mitt i en andra våg med hårdare restriktioner. Det är säkert så att inte heller detta system är perfekt utan att man kan rätta till det. Men en anledning till att det fungerar bra är att det är generellt. Det går till företag generellt, oavsett hur de är kodade i myndigheternas system. Det är en anledning till att det är träffsäkert. Likadant är det med omställningsstödet. Vi har ett stöd som är ett branschstöd, och det är hyresstödet. Det har vissa fördelar. Det når vissa företag som inga andra stöd når.