bet · H801UbU13 · 2021-06-11 00:00:00 — Gymnasiet står för en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen. visar den senaste statistiken från att av alla elever inte blir behöriga till gymnasiet. Det är visserligen en minskning, vilket är alldeles utmärkt, men det innebär fortfarande att 16 000 barn inte kunde börja på gymnasiet . Detta är helt förödande om man skriver under på vår strävan att det faktiskt ska gå att göra en klassresa i . Utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning har särskilt svårt att få ett första jobb, vilket i många fall leder till ett långvarigt bidragsberoende. Gymnasieskolan lider också av matchningsproblem med allt färre som väljer yrkesprogram, trots att yrkeselever är mycket efterfrågade på arbetsmarknaden. Därför krävs också utökade insatser för att underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden och att stärka gymnasieskolans bidrag till kompetensförsörjningen främst inom områden där det råder arbetskraftsbrist. Visserligen är inte alla dörrar stängda för dessa ungdomar. För de elever som inte når behörighet till gymnasiet finns möjligheten att läsa vidare på ett av de fem introduktionsprogrammen. Det senaste läsåret, 2020/21, läste över 40 000 elever på ett introduktionsprogram. Resultat visar att få av de elever som har påbörjat något av programmen har slutfört en gymnasieutbildning . Detta är slöseri för såväl samhället som den enskilde individen. Fler unga och nyanlända måste få en möjlighet till en bättre start i vuxenlivet. Därför behöver introduktionsprogrammen reformeras. I stället för dagens illa fungerande introduktionsprogram ska introduktionsprogrammens syfte och tillgänglighet renodlas. I huvudsak bör det finnas två inriktningar, nämligen ett studieförberedande där syftet är att nå en gymnasieexamen, och en yrkesskola där det främsta syftet är goda språkkunskaper och att eleven ska få en relevant yrkesutbildning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan ska introduktionsprogrammen inte stänga några dörrar. Tvärtom ska det finnas en flexibilitet mellan systemen. Det ska alltid gå att välja till kurser för att uppnå gymnasiebehörighet och, om man blir behörig, att växla över till ett gymnasieprogram. På detta sätt blir den nya yrkesskolan både en första väg in i ett yrke och en brygga till vidare och fördjupade studier. är i en internationell kontext relativt ensamt om att i slutet av gymnasieskolan inte ha ett examensprov som endera sammanvägs med betygen eller redovisas separat. Grannländerna , och har, till skillnad från , examensprov i slutet av gymnasieskolan. I alla länder bedöms proven helt eller delvis externt. slår i sitt betänkande Bygga, bedöma, betygssätta fast att man ser flera fördelar med återinförande av examensprov på gymnasiet, dels för att betygsinflationen motverkas, dels för att eleverna hamnar under mindre press. Man skriver följande: "Ett system där man i gymnasieskolan redovisar betyg och provresultat separat kan leda till ökad likvärdighet eftersom det blir ett system med två mätpunkter. Med två mätpunkter, betyg och examensprov, ökar elevers möjlighet att visa sina kunskaper och det sänker trycket på lärarna att sätta omotiverat höga betyg." Utredningen lämnar tyvärr inget färdigt förslag på hur dessa examensprov ska kunna införas på gymnasiet. Därför anser vi moderater att det bör tillsättas en utredning som får i uppdrag att föreslå hur vi kan införa examensprov i gymnasieskolan. Slutligen, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation nummer 3. Låt mig först och främst yrka bifall till reservation nummer 2. Gymnasieskolan kommer ibland lite i skymundan i den politiska debatten. Det beror oftast på att vi har en våldsam debatt om allt som präglar . Men svensk gymnasieskola är ingen isolerad ö i utbildningsväsendet. Det som händer i smittar av sig och påverkar undervisningen på gymnasiet. Det är gymnasieskolornas ansvar att förbereda de blivande studenterna för fortsatta studier eller för att ta steget ut på arbetsmarknaden. Det är viktigt att gymnasieskolan får de allra bästa förutsättningarna för att klara av denna uppgift, för om gymnasieskolan inte levererar goda resultat blir i slutändan den högre utbildningen i landet lidande. Därför måste gymnasieskolorna hålla fanan högt och inte sänka vare sig ambitioner eller kunskapskrav. Men det förutsätter att såväl regering och riksdag som ansvariga skolpolitiker runt om i landets kommuner med kraft tar tag i de problem som råder på grundskolorna . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Svensk gymnasieskola stöper i stort sett alla elever i en och samma form. Det har blivit ett slags mantra, inte minst från vänsterhåll, att alla elever ska få högskolebehörighet. Därför har samtliga program, teoretiska som praktiska, utformats med detta i åtanke. Men faktum är att många elever som lämnar årskurs 9 i är skoltrötta. Vissa kanske är skoltrötta redan efter årskurs 8. Vissa kanske inte ens är intresserade av att läsa på högskolan utan vill jobba som elektriker, vvs:are, byggare eller murare. Och det är bra att dessa drivkrafter finns. Det är inte sämre att bli en skicklig hantverkare än att bli en utbildad jurist eller läkare. Alla yrken behövs i samhället. Gymnasieskolan måste bli mer flexibel för att möta dessa elever. Vi sverigedemokrater vill därför att de praktiska programmen förkortas så att de återigen blir tvååriga men att det ska finnas möjlighet till ett extra år för den som ångrar sig och vill läsa in högskolekompetensen. De praktiska programmen skulle därför bli 2 + i stället . Vi tror att det här skulle minska avhoppen och få bort luckor i betygen som det inte stänger några dörrar för några elever. /21 var det ungefär 40 600 elever av totalt 360 000, eller , som var registrerade på ett av de fyra introduktionsprogrammen. Resultaten för dessa utbildningar är ganska dystra. En uppföljning av visar att av de elever som påbörjade ett introduktionsprogram /13 var det som hade gått över till ett nationellt program - och då är språkintroduktion inte medräknad i statistiken. Dessutom var det av den här gruppen elever som hade tagit ut en examen . Introduktionsprogrammen är dyra utbildningar. Kostnaden per elev uppskattas vara högre än den genomsnittliga kostnaden per elev i gymnasieskolan i övrigt. Det är inte hållbart med så stora kostnader och så magra resultat. menar att detta måste ses över och att vi behöver få in ökade inslag av till exempel lärlingsutbildningar i systemet. Vi anser också att det måste ifrågasättas om introduktionsprogrammen framöver verkligen ska falla under gymnasieskolans ansvar. Det är orimligt att överlämnar ansvaret för grundläggande kunskapsinhämtning till gymnasieskolan. Även studie- och yrkesvägledningen måste stärkas. Avhoppen från gymnasieskolan och bytena av gymnasieprogram måste minska drastiskt. Det är viktigt att studie- och yrkesvägledningen är tydlig gentemot eleverna om förutsättningarna för att bedriva studier på olika program men också om hur arbetsmarknaden och löneutvecklingen ser ut. Det ska tydliggöras för eleverna inför gymnasievalet. Stöpningen av elever i samma form gäller inte bara skoltrötta elever. Det gäller även särbegåvade elever. Den här diskussionen tror jag att man har haft i hur som helst. Vad ska vi göra med de särbegåvade eleverna? Hur ska vi stimulera deras intresse? Men man kommer ingen vart. Visserligen finns det spetsutbildningar på några orter och i några ämnen. Det är jättebra, men svensk gymnasieskola måste bli betydligt bättre på att ge just särbegåvade elever större utmaningar och på att specialanpassa utbildningen efter deras förutsättningar när det krävs. Om ska kunna behålla spetskompetensen i landet måste vi stimulera och utveckla också dessa elevers kompetenser. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Vi måste också bli bättre på att utveckla många av de profiler som finns . kan till exempel e-sport erbjudas som utökad kurs av vissa gymnasier. Däremot är det inte tillåtet att starta ett e-sportgymnasium på samma sätt som andra gymnasier. Vi anser att e-sport har minst lika goda förutsättningar för professionellt utövande som många andra utbildningar. Det kan dessutom skapa möjligheter att fokusera på frågor som ledarskap, uppförande på nätet och vikten av kost och motion för att prestera på högsta nivå. Vi tycker också att det ligger i linje med den starka position som har i spelindustrin. har också framfört kritik mot den kursutformade gymnasieskolan och det system med kursbetyg som följer med den. I dessa studenttider är det många som funderar på det här när de tänker tillbaka på sin gymnasietid. Det var olyckligt att en gång valde att ha en kursutformad gymnasieskola. Utbildning ska inte ses som små, separata delar utan som en helhet, och kunskapsprogressionen måste stå i centrum för utbildningen. Kursbetygen har skapat onödig stress hos eleverna, då de har inneburit att ett misslyckat resultat i början av utbildningen kan få förödande konsekvenser för den enskilda elevens slutbetyg. Så ska det naturligtvis inte vara. I enlighet med slutsatser arbetar nu på att återinföra ämnesbetyg inom ramen för en ämnesutformad gymnasieskola. Tanken är att detta ska införas , om jag minns rätt. Vi tycker att detta är bra. Det är jättebra att arbetet är igång. Det är efterlängtat. Men vi är lite skeptiska till hur det blir i slutändan. Att det återigen blir ett system som präglas av experimentlusta hos med en blandning av det gamla och det nya tycker vi inte är bra. Man måste se till att det blir renodlade ämnesbetyg i en renodlad ämnesutformad gymnasieskola. Där tycker vi att regeringen borde vara tydligare i sina direktiv till . förespråkar också att gymnasieskolan ska få ett statligt huvudmannaskap precis som . Ett statligt huvudmannaskap skulle stärka lärarnas och skolledarnas roll och göra det mer attraktivt att bli lärare. Vi anser också att ett statligt huvudmannaskap skulle stärka kunskapsutvecklingen eftersom styrdokumentens visioner och mål får en tydligare och starkare status. Utredningen om den framtida gymnasieorganisationen föreslår en regional organisationsmodell för planering och dimensionering av gymnasieskolan men också att kommunerna fortfarande ska vara huvudmän för de kommunala skolorna. Vi tror inte alls på detta. Vi tror inte att det kommer att fungera att skapa en jätteadministration på regional nivå medan kommunerna ska fortsätta vara huvudmän för de kommunala skolorna. Det kommer att skapa konflikter och svårigheter, och framför allt kommer det att kosta väldigt mycket pengar som vi kunde ha lagt på undervisning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan tolkar också kommuner uppdraget på olika sätt. Det kan vi se i de olika kommunernas budgetar - man gör olika prioriteringar, helt enkelt. Det är viktigt att de nationella målen, ambitionerna och kraven i stället prioriteras i gymnasieskolan. Vi kommer därför inte under några omständigheter att kunna ställa oss bakom en reform som inte innebär ett statligt huvudmannaskap. Vi ställer oss alltså inte bakom någon regional organisation för detta. är för valfrihet i svensk skola. Detta tål att påminna om: Valfriheten är grundläggande. Det är föräldrar och elever som ska välja skola; ingen annan ska välja åt dem. Detta är en central del av vår politik, och vi står upp för och försvarar detta i samtliga fall. Detta gäller även gymnasieskolan. Det är kanske mer naturligt för många med ett fritt skolval på gymnasieskolan, men det är lika ifrågasatt där som i andra delar av skolväsendet. Därför är det viktigt att vi som tror på valfrihet står upp för det. är det såklart viktigt att alla utbildningar och alla skolformer håller hög kvalitet och levererar resultat och att vi agerar när så inte är fallet. Vi vill till exempel från sida se skärpta krav och kontroller när det gäller tillstånd att driva och äga skolor i . De förändringar som genomfördes tycker vi inte är tillräckliga. Vem som äger, driver eller på annat sätt finansierar en skola i ska vara klart och tydligt. Skolor med finansiell koppling eller personkoppling till våldsbejakande extremism ska förbjudas. Möjligheten för enskilda personer eller organisationer utanför att finansiera fristående skolor ska begränsas. Undantag ska, menar vi, kunna göras för redan etablerade och välfungerande skolor, internationella skolor och skolor utomlands som är avsedda för svenska elever. Skolinspektionens uppdrag att se till att så sker måste utvidgas och stärkas. Gymnasieskolan ska vara en plats där kunskap och bildning utvecklas och frodas. Banden till högskolor, universitet och näringsliv ska stärkas och utvecklas. Ambitionerna ska vara höga, liksom förväntningarna på eleverna. Antagningskraven ska inte sänkas för att anpassas till , vilket ibland framförs i debatten. Tvärtom ska gymnasieskolan utgöra måttstocken för förväntningarna på . Så rustar vi eleverna för framtida studier och arbetsliv på allra bästa sätt. Jag vill inleda med att tacka alla elever, lärare och rektorer i gymnasieskolan runt om i landet som har gjort stora uppoffringar i samband med den omställning till distans som har skett. För detta är alla värda ett stort tack. Vi har sett hur inte minst gymnasieskolan har påverkats av pandemin. Många har fått göra uppoffringar och har haft distansundervisning . Det har fungerat för en del, men inte för alla. Det har skapat sämre förutsättningar för elever att få den kunskap de hade fått i normala fall, och det påverkar också såklart det psykiska välbefinnandet att inte längre få träffa sina klasskamrater i samma utsträckning och att tvingas studera och tillbringa i hemmet och hantera studierna mer enskilt än i vanliga fall. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Avslutade gymnasiestudier är för många elever en nyckel till mycket längre fram i livet. Avslutade gymnasiestudier öppnar dörrar för vidare studier inom den högre utbildningen eller leder till arbete där man kan tjäna sina första pengar, och därmed kan man skaffa sig en bostad och köpa det man vill, med den frihet detta innebär. Under detta läsår har cirka 360 000 elever läst på gymnasieskolan. De allra flesta möts av en god undervisning och av skickliga lärare och får stimulerande utmaningar när de tar sig an sin utbildning. Men det går inte bra för alla. Alltför många lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Så många som en fjärdedel av gymnasieeleverna hoppar av skolan eller går ut utan fullständiga betyg. Grunden för detta läggs mycket i - att man har rätt förutsättningar med sig in. Men det handlar också, som vi har hört tidigare från talarstolen, om felval som människor gör. Många elever väljer fel från början och förlorar därmed ett till under sin gymnasietid för att de byter bana. Regeringen har presenterat förslag om försöksverksamhet där man ger möjlighet till spårbyte för dem som har valt ett teoretiskt program så att de kan läsa ett yrkespaket och på det sättet genomföra sina studier och bli rustade för arbetsmarknaden. Jag tror att det är ett bra förslag, och jag tycker att det är bra att det blir en försöksverksamhet. Men det behövs fler insatser för dessa studenter. Det är viktigt att studie- och yrkesvägledningen i fungerar på ett bra sätt så att folk får det stöd och den hjälp de behöver för att kunna välja utbildning och att det finns bra information om gymnasievalet så att det är lättare att välja rätt från början. Det behövs också en starkare samverkan mellan skola och arbetsmarknad för att underlätta detta för eleverna. vill också se fler förslag för att utbildning ska leda till jobb och för att detta ska bli verklighet. Det handlar såväl om dem som läser på de teoretiska programmen som om dem som läser på yrkesprogram. Vi står inför en väldigt svår utmaning på arbetsmarknaden. Många branscher skriker efter kompetens, inte minst på den gymnasiala nivån. Att möta detta och se till att företag eller offentlig sektor med ett skriande behov av kompetens får tag i sådan är en nyckel för svensk konkurrenskraft och välfärd framåt. Då är det viktigt att man kan välja rätt från början och göra sitt val utifrån god information, inte minst om förutsättningarna på arbetsmarknaden. Detta är en nyckel framåt. För del är det också viktigt att man under sin gymnasietid får förutsättningar att läsa entreprenörskap och prova på att driva företag, som många gymnasieelever runt om i landet får möjlighet att göra. Detta är väl förknippat med Ung Företagsamhet, som vi alla känner väl till och som arbetar med att ge ungdomar förutsättningar att under sin gymnasietid prova på att driva ett företag - komma fram med en ny tjänst eller produkt eller marknadsföra på ett nytt sätt för att på det sättet prova på att göra affärer och under det arbetet utvecklas som människor . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Forskningen visar också att Ung Företagsamhet och UF-företagande har väldigt positiva effekter för dem som har testat det. Vi ser till exempel att de tjänar bättre, är arbetslösa i lägre utsträckning och med större sannolikhet kommer att driva företag senare i livet. Detta är väldigt imponerande resultat. Vi från vill därför att fler elever ska få möjlighet att läsa entreprenörskap under sin gymnasietid och tycker att det bör göras ändringar så att detta blir en möjlighet på alla skolor och alla program. Att se till att fler klarar gymnasieskolan är en viktig del som jag inledningsvis pekade på. Men det är också viktigt att fler får stimulans och att vi möjliggör för människor att fördjupa sig i ett ämne och ta sina kunskaper till nästa nivå. Därför är jag väldigt glad över de saker som görs inom ramen för januariavtalet för att möjliggöra detta. Det handlar om att införa ämnesbetyg så att man gynnar fördjupning i ett ämne och om möjligheten för gymnasieelever att läsa kurser inom högre utbildning för att på det sättet få stimulans och utvecklas genom sin studiegång. Detta kan helt enkelt stärka som kunskapsnation. Med detta sagt vill jag yrka bifall till reservation nummer 7. Jag skulle inledningsvis vilja yrka bifall till reservation 6. Jag vill också rikta ett stort grattis till alla som har tagit studenten den här våren. Jag hoppas att de vid det här laget har fått möjlighet att sjunga om studentens lyckliga dag och att de har kunnat fira riktigt ordentligt utifrån de rådande förutsättningarna. Jag vet att det är väldigt många som har fått slita hårt för sina betyg. Det är såklart inte fel att behöva anstränga sig. Tvärtom - det är bra! Man ska mötas av höga förväntningar och krav i skolan. Men de som har tagit studenten under denna pandemi har fått slita särskilt hårt, inte minst på grund av fjärr- och distansundervisningen. Därför vill jag rikta ett särskilt stort grattis till dem som har tagit studenten just . För alla som sprungit ut och tagit studenten är det mycket hårt arbete som ligger bakom detta, men grunden har dessa elever förstås lagt . Tyvärr är det så att alltför många elever sviks av svensk skola redan i , och så kan vi helt enkelt inte ha det. För att fler ska nå behörighet till ett nationellt gymnasieprogram så att fler också kan ta studenten behöver vi en gång för alla göra upp med flumskolan och återupprätta kunskapsskolan. Det behövs tidiga kunskapskontroller och stödinsatser redan i lågstadiet. Alla elever borde få möjlighet att göra diagnostiska prov och screenas för läs- och skrivsvårigheter redan i första klass. Skolorna behöver också arbeta systematiskt med tidiga stödinsatser i form av utökad undervisningstid, läxhjälp och lovskola samt inte minst i form av speciallärarstöd och särskilda undervisningsgrupper, så att undervisningen bättre anpassas till elevernas olika förutsättningar och behov. Allra viktigast för att göra upp med den så kallade flumskolan är att börja mäta de faktiska kunskaperna och elevernas progression, det vill säga deras kunskapsutveckling, så att vi vet att de insatser vi gör och den undervisning vi bedriver i skolorna har effekt. Undervisningen i svensk skola ska vara av hög kvalitet, och den ska vara evidenssäkrad. Detta ska gälla både i och i gymnasieskolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan "Vi går i första ring, och jag fattar ingenting" är en helt okej textrad att festa till när låten ha dej spelas på studentskivor och andra hemmafester runt om i vårt vackra land. Vi har dock problem om vi låter den textraden fånga känslan hos elever som precis har börjat gymnasiet. Vi kristdemokrater är därför övertygade om att det skulle behövas mer av en kunskapsbunden skola där lärare och rektorer i har större möjlighet att låta elever gå om en årskurs om detta krävs för att eleven ska nå målen. Vi vill av samma anledning utreda läroplikt eller någon form av förlängd skolplikt för de elever som behöver detta för att nå kunskapsmålen. En sak är säker: Att sänka kraven och förväntningarna på eleverna är inte en framkomlig väg för svensk skola. En gymnasieskola med hög kvalitet, höga förväntningar och höga krav ska värnas. En sådan skola börjar naturligtvis med riktigt bra lärare. Vi behöver höja kraven för antagning till lärarutbildningarna och satsa på vidareutbildning för landets lärare, både i ämneskunskap och när det gäller ledarskapet i klassrummet. Vi välkomnar ett nationellt professionsprogram under förutsättning att man lyckas fylla detta med ett högkvalitativt innehåll. Vi i vill att fler skickliga lärare ska kunna bli förstelärare och lektorer. Vårt mål är att det ska finnas lektorstjänster vid alla gymnasieskolor. Vi skulle också vilja se fler så kallade kombinationsanställningar, så att forskare vid högskolor eller universitet i större utsträckning även skulle kunna arbeta som lärare i gymnasieskolan. På så vis skulle ämneskompetensen på våra gymnasieskolor kunna stärkas. arbetar för en gymnasieskola - och en skola i största allmänhet - där eleverna vill lära för livet. Det finns förhoppningar från vårt partis sida om att en övergång till ämnesbetyg i gymnasieskolan skulle kunna bidra till detta. Vi är också väldigt angelägna om att eleverna vid avslutade ämnesstudier ska få rättvisande betyg som speglar deras faktiska kunskaper. Digitala nationella prov med en extern rättning ser vi som ett väldigt viktigt steg för att öka likvärdigheten, men det systematiska kvalitetsarbetet på skolorna för att säkerställa en likvärdig betygsättning måste naturligtvis förbättras . skulle behöva ta fram en modell för hur betygen ska korreleras med resultaten vid de nationella proven för att motverka betygsinflation och säkerställa en mer rättvis antagning till den högre utbildningen. Alla elever och studenter söker sig ju inte vidare till högre utbildning. Vissa söker i stället arbete, och så ska det förstås vara. Hårt arbete i skolan ökar chanserna till arbete efter skolan. Något annat som ökar chanserna till ett första jobb efter studenten är att man har gjort rätt studieval. står exempelvis inför en enorm kompetensbrist inom industri och hantverk. Utifrån arbetsmarknadens behov är det helt enkelt för få som väljer ett yrkesinriktat program i gymnasiet, yrkeshögskola eller en lärlingsutbildning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Vi menar att uppdraget till studie- och yrkesvägledningen därför bör vara att fortsätta att utgå från elevens intresse och begåvning men att i större utsträckning beakta arbetsmarknadens behov. Det ska helt enkelt vara väldigt tydligt för eleverna var det finns goda möjligheter att få jobb. Avslutningsvis, fru talman, vill jag önska alla studenter som ger sig ut på jakt efter ett jobb eller som ska fortsätta att studera en riktigt fin sommar och ett stort lycka till. Trevlig sommar vill jag också passa på att härifrån talarstolen önska fru talmannen och alla kollegor i utbildningsutskottet. Det går inte att inleda ett anförande om gymnasieskolan utan att beröra och den pandemi som vi är inne i. Det vore oansvarigt av oss eftersom gymnasieeleverna är de som har drabbats mest negativt av pandemin. utvärdering kom med en utvärdering med antaganden om distansundervisningens konsekvenser.