bet · H901MJU2 · 2021-12-03 00:00:00 — Gruppen anser i likhet med föregående år att det vore värdefullt om antalet aktiva forskarstudenter nämndes i informationen om SLU:s forskningsverksamhet i nästa års budgetproposition. Gruppen välkomnar att både antalet behöriga sökande och antalet helårsstudenter vid SLU fortsätter att öka. Regeringen anser i årets budgetproposition att det behövs samlade insatser för kompetensförsörjning för aktörer på landsbygden, samt att de areella näringarna har behov av att rekrytera kompetens inom en rad centrala områden. Gruppen menar därför att det vore av vikt om regeringen kunde sätta utvecklingen av antalet helårsstudenter i förhållande till den nationella kompetensförsörjningen. hade regeringen ett mål för antalet helårsstudenter. Gruppen anser att ett nytt mål för antalet helårsstudenter skulle vara värdefullt för att lättare bedöma utvecklingen. En sådan redovisning skulle enligt gruppen också göras uppdelat på SLU:s fyra olika fakulteter, dvs. Fakulteten för landskapsarkitektur, trädgårds- och växtproduktionsvetenskap, Fakulteten för naturresurser och jordbruksvetenskap, Fakulteten för skogsvetenskap och Fakulteten för veterinärmedicin och husdjursvetenskap. Slutligen noterar gruppen att utbildningen av veterinärer och djurskötare förstärks . Enligt gruppen vore det värdefullt om regeringen återkommer i frågan och redovisar hur arbetet fortskrider. Ledamöterna från M, SD, KD och L har lämnat en avvikande mening, se bilaga. 1.1 arbete med uppföljning och utvärdering Enligt 4 kap. 8 § regeringsformen ska varje utskott följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. Av förarbetena[1] framgår att denna uppföljning och utvärdering ingår i granskning av rikets styrelse och förvaltning. Detta genomförs bl.a. genom utskottens löpande uppföljningar av regeringens resultatredovisning som enligt budgetlagen (2011:203) ska lämnas i budgetpropositionen. har tidigare – senast – antagit riktlinjer[2] för arbete med hur bl.a. regeringens resultatredovisning till ska behandlas. Av riktlinjerna framgår att är en central länk i den statliga styrkedjan, när det gäller såväl ekonomisk styrning som regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten, bl.a. om i vilken utsträckning resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna, om avsedda resultat har uppnåtts och om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Uppföljning och utvärdering bör enligt förarbetsuttalandena[3] användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar som kan behövas i bl.a. budgeten. Utskottens löpande uppföljning av resultatinformationen i budgetpropositionen bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. 1.2 Miljö- och jordbruksutskottets arbete med granskning av resultatredovisningen Miljö- och jordbruksutskottet har följt upp regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilka utskottet har behandlat i budgetbetänkandena. Uppföljningsarbetet inom utgiftsområde 23 inleddes med att följa upp och analysera regeringens redovisning av livsmedelspolitikens resultat i budgetpropositionen. Utskottet har därefter gjort uppföljningar som har omfattat både resultatredovisningarnas innehåll och struktur och utformning. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. om behovet av fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden när det gäller ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har godkänt det som utskottet har anfört i dessa frågor. har utskottet gjort följande särskilda uppföljningar med koppling till utgiftsområde 23: – Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket (2016/17:RFR7, bet. 2016/17:MJU14). – Lantbrukets sårbarhet – En uppföljning (2020/21:RFR7, bet. 2020/21:MJU18.) 1.3 Syfte och frågeställningar beslutade miljö- och jordbruksutskottet att dels följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder, dels ge uppföljningsgruppen (nedan gruppen) mandat att bestämma inriktning på uppföljningen av utgiftsområdena. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka justeringar som kan behövas i budgeten eller lagstiftningen. Uppföljningen kan även användas som ett underlag i dialogen med regeringen om hur den ekonomiska styrningen utvecklas när det gäller verksamhet och insatser som finansieras med statliga medel inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Årets analys omfattar området En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Den nya resultatstrukturen innebär att analysen förutom jordbruks-, fiskeri- och livsmedelsområdena också omfattar djurhälsa, utbildning och forskning. Detta innebär att de insatser som görs när det gäller skogen, landsbygdsprogrammet och samepolitiken inte ingår i denna analys. Uppföljningen har inriktats på att analysera resultatredovisningens struktur, identifiera nya synpunkter där det finns oklarheter och följa upp de synpunkter som utskottet har haft . En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar när regeringens budgetförslag bereds och för att kunna genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. 2 Mål- och resultatstyrningens utveckling 2.1 Budgetlagens krav på resultatredovisning m.m. Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har antagit. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Redan i 2 § dåvarande lagen (1996:1959) om statsbudgeten fanns krav på att regeringen till skulle redovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts inom olika verksamhetsområden. 2.2 Skälen bakom mål- och resultatstyrningen Att i budgetlagen särskilt beröra frågor om resultatstyrning var enligt förarbetena[5] till budgetlag lämpligt då styrningen av den statliga verksamheten hade fått en så stark anknytning till budgetprocessen. Att ange ett mål (eller ett förväntat resultat) och jämföra detta med det resultat som faktiskt uppnåtts ansågs alltså helt grundläggande i en styrprocess som syftar till en allt effektivare och mer ändamålsenlig verksamhet. Flera skäl angavs för en reglering av resultatstyrningen i budgetlagen. Ett skäl var att klargöra att om regeringen begär statliga medel för ett ändamål måste den också kunna ange vad den vill uppnå samt vidta åtgärder så att resultatet av verksamheten kan följas upp och jämföras med vad som var avsett. Ett annat skäl var att underlätta för att i ökad utsträckning ägna sig åt uppföljning och utvärdering av resultat. Av nämnda förarbeten framgår att budgetpropositionen var det naturliga dokumentet för den löpande mål- och resultatredovisningen på områden där ekonomiska styrmedel, särskilt anslag, används i stor utsträckning. Även före 1990-talets mitt innebar mål- och resultatstyrningen[6] att och regeringen skulle bestämma mål och inriktning för den statliga verksamheten och ställa bestämda resultatkrav och likaledes krav på förbättrad uppföljning. 2.3 utveckling av resultatredovisningen Formerna för resultatredovisningen har varit och är alltjämt (se avsnitt 2.4 nedan) föremål för ett utvecklingsarbete för att ge främst men även regeringen bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och göra det lättare att bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott. I budgetpropositionen redovisades den dåvarande regeringens arbete med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten. Arbetet hade bedrivits med utgångspunkt i regeringens behov av att styra olika verksamheter för att genomföra sin politik och nå beslutade mål för olika områden samt regeringens och behov av att följa upp genomförandet av och måluppfyllelsen i verksamheten. Vidare angavs i propositionen[7] att regeringen hade vidtagit flera åtgärder för att utveckla resultatredovisningen av statens insatser, bl.a. i fråga om regeringens redovisning till . I budgetpropositionen hänvisades även till finansutskottets uttalanden[8] om att det är rimligt att utvecklingsarbetet inriktas mot att koncentrera resultatredovisningen till att beskriva och bedöma resultat av statliga insatser i förhållande till mål. har också betonat vikten av att skapa en tydlig uppföljning och analys av måluppfyllelse som grund för prioriteringar och budgetförslag. I budgetpropositionen framförde regeringen att ett riktat utvecklingsarbete har bedrivits inom () . De berörda utgiftsområdena var 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Syftet var bl.a. att förbättra översikten och presentationen inom områdena. Utvecklingsarbetet inom RK fortsatte inför budgetpropositionen och mynnade ut i förtydligade riktlinjer med innebörden att resultatredovisningens texter bör visa de mest centrala resultaten inom respektive område och disponeras efter centrala resultatindikatorer och bedömningsgrunder. Riktlinjerna innebar bl.a. att tabeller och diagram om möjligt bör ha minst tioåriga tidsserier, att en samlad bedömning av måluppfyllelsen bör redovisas och att uppföljning och analys ur ett jämställdhetsperspektiv bör möjliggöras. 2.4 Utveckling av resultatredovisningen i budgetpropositionen Av budgetpropositionen framgår[11] att utrymmet inom RK för utveckling av den ekonomiska styrningen har varit begränsat under pandemin. Vidare pekas på att () har lämnat flera rapporter om den ekonomiska styrningen i staten (jfr bl.a. ESV 2021:18 och 19). Vad gäller den fortsatta utvecklingen av resultatredovisningen till anges att detta arbete har fortsatt i RK för att resultatredovisningarna ska utformas i enlighet med de riktlinjer som togs fram inför budgetpropositionen . Från och med årets budgetproposition har avsnitten som heter Analyser och slutsatser bytt namn till Regeringens bedömning av måluppfyllelse. Syftet med ändringen är att rubriken tydligare ska återspegla det avsedda innehållet i avsnittet. Utöver detta redogörs i propositionen även för utfallet av arbetet med att digitalisera de finansiella underlagen i budgetprocessen samt ESV:s rapport om den interna styrningen och kontrollen samt internrevisionen i staten. Nedan redogörs för de mål, anslag och resultatindikatorer som gäller för utgiftsområdet. 3.1 Mål och anslag Målet för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och till att naturresurserna används hållbart. har beslutat om ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt mål för tre strategiska områden. Det övergripande målet är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. De tre strategiska områdena är följande: • Regler och villkor. • Konsument och marknad. • Kunskap och innovation. Målet för det strategiska området Regler och villkor är att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta ska göras genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Målet för det strategiska området Konsument och marknad är att konsumenterna ska ha ett högt förtroende för livsmedlen och kunna göra medvetna och hållbara val, exempelvis av närproducerat och ekologiskt. Marknaden för livsmedel ska kännetecknas av en väl fungerande konkurrens. Den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader. Målet för det strategiska området Kunskap och innovation är att stödja kunskaps- och innovationssystemet för att bidra till ökad produktivitet och innovation i livsmedelskedjan samt hållbar produktion och konsumtion av livsmedel. Inom utgiftsområde 23 finns 29 anslag. I tabellen nedan redovisas utgiftsutvecklingen för de anslag som har ingått i denna uppföljning, dvs. anslagen som rör det övergripande målet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Tabell 1 Utgiftsutveckling inom jordbruk, fiske och livsmedel (mnkr) Budget 2021[12] 1:9 Bekämpande av växtskadegörare 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:28 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 1:29 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021– 2027 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter 1:27 Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Anm: Regeringen hänvisar till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård när det gäller uppföljningen av relevanta miljömål. 3.2 Indikatorer – En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja För att mäta resultaten i förhållande till målet använder regeringen de resultatindikatorer som anges nedan. I sammanställningen anges endast de indikatorer som har använts för att följa resultatutvecklingen för dels det övergripande målet för livsmedelskedjan, dels målen för de tre strategiska områdena. Regeringen redovisar också annan statistik och information, t.ex. regeringsuppdrag och myndigheters arbete, i anslutning till de olika områdena för att beskriva utvecklingen i sektorn. Indikatorer finns dels på en generell nivå för det övergripande målet, dels för de tre strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. 3.2.1 Indikatorer för att följa utvecklingen för livsmedelssektorn Följande centrala indikatorer används för att följa målet för utgiftsområdet och målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja: • Nettomarginal i livsmedelssektorn • Förädlingsvärde i livsmedelssektorn • Antal sysselsatta i livsmedelssektorn. Enligt regeringen täcker de utvalda indikatorerna inte alla verksamheter inom utgiftsområdet, men de bedöms ge tillräcklig information för att möjliggöra generella bedömningar av resultatet. Regeringen konstaterar att åtgärderna inom livsmedelsstrategin är av långsiktig karaktär och kommer att följas upp med hjälp av den senast tillgängliga statistiken. Av den anledningen blir det en viss eftersläpning i redovisningen. 3.2.2 Indikatorer – Regler och villkor Indikatorerna för det strategiska området Regler och villkor redovisas under olika underrubriker enligt nedan. Jämfört med föregående års budgetproposition har indikatorn Jordbruksmark i tillkommit. Indikatorn bedöms vara en förutsättning för ökad livsmedelsproduktion, att företagen har tillgång till produktiva markresurser och att jordbruksmarkens bördighet behålls och utvecklas. • Produktion av vissa jordbruksprodukter • Jordbruksmark i . Genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020 Följande indikatorer redovisas i årets resultatredovisning: • Antal deltagare på utbildningar • Procentandel av jordbruksföretag som fått investeringsstöd (jordbrukets konkurrenskraft) • Procentandel av jordbruksföretag som fått startstöd • Procentandel av djurenheter som berörs av djurvälfärdsersättningar • Procentandel av jordbruksmark som omfattas av åtagande som stödjer biologisk mångfald eller landskap • Investeringar i förnybar energi. Jämfört med föregående års budgetproposition har indikatorerna Antal deltagare på utbildningar och Procentandel av jordbruksföretag som fått startstöd lagts till. Regeringen motiverar de nya indikatorerna med att det är exempel på åtgärder som bidrar till företagens modernisering och att företagsstrukturen utvecklas vilket bidrar till att konkurrensförutsättningarna förbättras. följer upp samtliga av landsbygdsprogrammets indikatorer. En fördjupad redovisning återfinns i programmets årsrapport och i årsredovisning. Miljömässig hållbarhet i jordbruket • Förändringar i kväve- och fosforutnyttjandet i den svenska jordbrukssektorn • Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn • Förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel • Utsläpp av växthusgaser från jordbruket. Myndigheternas kontroll av djurskyddet • Antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur många normalkontroller (i förväg planerade och riskbaserade kontroller) som har genomförts i förhållande till antalet anmälningskontroller. Myndigheternas kontroll av livsmedels- och dricksvattenanläggningar • Andelen livsmedels- och dricksvattenanläggningar i högsta riskklass som har kontrollerats. Fortsatt gott djurhälsoläge och minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen • Försäljning av antibiotika till djur och antibiotikaresistens i djurhållningen. • Antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar. • Biologisk status för fiskbestånd • Svenska yrkesfiskets förädlingsvärde • Svenska vattenbrukets produktion (produktion, försäljningsvärde, antal odlingar och antal sysselsatta). Genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020 • Förändring av oönskade fångster • Antal projekt inom datainsamling och kontroll • Antal genomförandeprojekt inom lokalt ledd utveckling • Antal projekt inom saluföring och beredning • Förändrad areal skyddade områden • Utvärderingar i enlighet med (förordning (EU) nr 1303/2013). • Omfattning av viltskador • Antal viltolyckor i trafiken (uppdelat på viltslag). Resultatutvecklingen redovisas för ett flertal andra områden, dock utan att kompletterande indikatorer används. Följande områden redovisas: arbetet för att förenkla för företagen i livsmedelskedjan, den gemensamma jordbrukspolitiken, insatser för att förstärka kontrollen av foder och livsmedel i primärproduktionen, insatser för en ökad likvärdighet i livsmedelskontrollen, konsumtionen av vildsvinskött, kostnader i slakterikontrollen, skydd av dricksvatten, livsmedels- och dricksvattenförsörjning inom det civila försvaret och sektorsövergripande samarbete inom djurhälsa och folkhälsa samt modernisering och effektivisering. 3.2.3 Indikatorer – Konsument och marknad • Exportandel i svensk livsmedelsindustri. • Antal utbrott av vissa zoonoser hos livsmedelsproducerandedjur och vissa livsmedelsburna zoonoser hos människor. Regeringen redogör för andra resultatområden, dock utan att specificera kompletterande indikatorer. Följande områden redovisas: möjligheten till medvetna och hållbara val, medel för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen och internationellt arbete. 3.2.4 Indikatorer – Kunskap och innovation Följande indikator används för att bedöma hur utvecklingen av kunskap och innovation bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området kunskap och innovation: Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning. • Antal sökande och antagna • Prestationsgrad och examinationsfrekvens (antal examinerade individer) • Andel disputerade lärare • Externa medel. 4 Redovisade resultat – En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Nedan görs en sammanfattning av regeringens resultatredovisning och resultaten för En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena. 4.1 Resultatuppföljning på en övergripande nivå Regeringen redovisar statistik hämtad från årliga utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin och senast tillgängliga officiella statistik. Statistiken för de tre indikatorerna redovisas i diagram- och tabellform uppdelat efter de olika leden i livsmedelskedjan (livsmedelskedjan, primärproduktion, livsmedelsindustri, livsmedelshandeln och restaurang) för perioden –2019 (två indikatorer) respektive 2011–2018 (en indikator). Lönsamheten i hela livsmedelskedjan försämrades –2019. minskade lönsamheten med en producentenhet. Bidraget till måluppfyllelsen från de olika leden i livsmedelskedjan varierar . Livsmedelshandeln uppvisar en någorlunda jämn lönsamhet medan den varierar mer för primärproduktionen och livsmedelsindustrin. Det beror enligt regeringen dels på sektorernas produktivitetsutveckling, dels på opåverkbara faktorer som t.ex. världsmarknadspriser och väderförhållanden. Förädlingsvärdet i livsmedelskedjan ökade till . Regeringen konstaterar att ökningen var mer än i det totala näringslivet. Förädlingsvärdet ökade i samtliga delar av livsmedelskedjan och restaurangledet stod för den kraftigaste procentuella ökningen. Sysselsatta i livsmedelskedjans sektorer En ny mätmetod när det gäller siffror innebär att jämförelser måste göras med försiktighet. Regeringen skriver att antalet anställda har ökat den senaste tioårsperioden. skiljer sig utvecklingen åt mellan de olika sektorerna. Till exempel minskade antalet anställda i primärproduktionen och livsmedelsindustrin –2019. har en ökad automatisering och strukturrationalisering lett till en ökad produktivitet i dessa sektorer. ökade antalet anställda inom handel med livsmedel och restauranger. Det är enligt regeringen för tidigt att bedöma eventuella långsiktiga effekter av pandemin när det gäller antalet sysselsatta i livsmedelskedjan. Fler män än kvinnor är sysselsatta i livsmedelskedjan. 4.1.1 Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen betonar att livsmedelsstrategin är långsiktig och att arbetet med att uppnå det övergripande målet fortsätter genom åtgärderna i strategins handlingsplaner. De vidtagna åtgärderna bidrar till att nå det övergripande målet för utgiftsområdet. Händelser i omvärlden och den nu pågående pandemin påverkar alla delar av livsmedelskedjan. Det finns en risk att det på kommer att påverka prisnivån på jordbruksprodukter. 4.2 Regler och villkor 4.2.1 Förenkla för företagen i livsmedelskedjan Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. Regeringen lyfter fram förenklingspaketet som ingick i del 3 av livsmedelsstrategins handlingsplan. Förenklingspaketet innehöll två större uppdrag, dels ett uppdrag till att öka likvärdigheten i livsmedelskontrollen i landet och att förenkla och underlätta för företagen så att kontrollerna effektiviseras, dels ett uppdrag till att i samråd med andra myndigheter ta fram tjänster för att effektivisera och förenkla för företag i livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöpåverkande verksamhet. Därutöver har fått i uppdrag att –2025 genomföra analyser av den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan. Det kommer att ske en delrapportering årsvis och en slutrapportering . Enligt den första delrapporten kan reglernas utformning och tillämpning ge en förenklingseffekt för företagen, t.ex. genom digitala tjänster och samlad information. Produktion av vissa jordbruksprodukter Kvantiteten invägd mjölk minskade , medan kvantiteten griskött minskade –2020. kan konstateras att invägd mjölk ökade med .