bet · H901SoU6 · 2021-11-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som utskottet anför om alternativa placeringsformer för flickor och tillkännager detta för regeringen. avslår ett motionsyrkande om oberoende granskning av Sis behandlingsprogram. Jämför reservation 5 (S, MP) och 6 (M, C, V, L). Regeringen konstaterar att Sis fortfarande saknar adekvata behandlings-metoder för vissa målgrupper, däribland unga flickor. Regeringen gav därför Statskontoret i uppdrag att analysera förutsättningarna för Sis att bedriva vård av barn och unga som vårdas enligt LVU. Särskilt fokus i uppdraget ska läggas på vården av flickor (S2021/02644). Statskontoret ska bl.a. analysera om Sis har de förutsättningar som krävs för att leva upp till sitt åtagande enligt Sis instruktion, förordningen (2007:1132) med instruktion för , och annan reglering när det gäller vård av barn och unga. Vid behov ska Statskontoret även lämna förslag på hur en mer ändamålsenlig vård av barn och unga kan säkerställas. Uppdraget ska redovisas . Regeringen framhåller att även det uppdrag som lämnats till om integrerad vårdform, Uppdrag om utvecklingsarbete avseende viss verksamhet vid (S2019/00643), är relevant när det gäller yngre flickor med psykiatriska och neuropsykiatriska problem i kombination med svåra upplevelser och social utsatthet. Uppdraget ska redovisas . Delredovisningar av uppdraget ska lämnas . Vidare anför regeringen att det pågår flera verksamhetsnära utvecklingsprojekt på Sis som syftar till att fortsätta att utveckla vården utifrån bästa tillgängliga kunskap och skapa förutsättningar för en differentierad vård och förbättrad vårdkedja för Sis målgrupper. kommer särskilda satsningar att påbörjas inom Sis med målet att vården av flickor och kvinnor ska utvecklas för att bättre svara mot deras vårdbehov och för att garantera deras trygghet och säkerhet. Permanenta insatser som ska införas är särskilt förstärkta avdelningar (SFA) som ska ge specialanpassad vård för individer med omfattande psykiatrisk och neuropsykiatrisk problematik. Därutöver ska två pilotprojekt genomföras och utvärderas. Det är dels en satsning med resursförstärkning av öppna avdelningar, dels en satsning på minskad gruppstorlek och förstärkt vårdorganisation på vissa avdelningar för skolpliktiga flickor. Även det återfallsförebyggande arbetet ska stärkas. Vidare anför regeringen att Sis tagit fram ett förfarande för att kvalitetssäkra myndighetens behandlingsprogram. Det innebär att pröva och godkänna den standard som behandlingsprogrammen ska hålla i fråga om programmens vetenskapliga förankring, metodologi och genomförbarhet i Sis verksamhet, vilket ska göras på sex olika nivåer. Alternativa placeringsformer för flickor I kommittémotion 2021/22:1157 av m.fl. (M) anförs i yrkande 3 att ett tillkännagivande bör lämnas om flickors behov av vård. Enligt motionärerna måste flickors trygghet och säkerhet vara en prioriterad fråga i det fortsatta utvecklingsarbetet. I kommittémotion 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslår motionärerna att ett tillkännagivande lämnas om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda möjligheten till fler alternativa placeringsformer, särskilt utifrån flickors behov. Oberoende granskning av Sis behandlingsprogram I kommittémotion 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslår motionärerna att ett tillkännagivande lämnas till regeringen om att den bör vidta åtgärder för att innehållet i Sis behandlingsprogram ska granskas samt utvärderas av oberoende forskare med gedigen kunskap inom fältet. Regeringen konstaterar i skrivelsen att Sis saknar adekvata behandlingsmetoder för vissa målgrupper, bl.a. flickor. Utskottet noterar uppdraget till Statskontoret att analysera förutsättningarna för Sis att bedriva vård av barn och unga som vårdas enligt LVU och att särskilt fokus i uppdraget ska ligga på vården av flickor. Vidare noterar utskottet uppdraget till om en integrerad vårdform samt att särskilda satsningar ska påbörjas inom Sis med målet att vården av flickor och kvinnor ska utvecklas för att bättre svara mot deras vårdbehov och för att garantera deras trygghet och säkerhet. Utskottet anser att det är angeläget att flickors trygghet och säkerhet är en prioriterad fråga i det fortsatta utvecklingsarbetet. Enligt utskottet behövs det alternativa placeringsformer som är särskilt anpassade till flickors behov. Regeringen bör därför ge en lämplig myndighet i uppdrag att utreda möjligheten till sådana placeringsformer. Utskottet föreslår att med bifall till motionerna 2021/22:1157 (M) yrkande 3 och 2021/22:411 (V) yrkande 8 ställer sig bakom det utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Utskottet noterar att Sis tagit fram ett förfarande för att kvalitetssäkra myndighetens behandlingsprogram. Något tillkännagivande med anledning av 2021/22:411 (V) yrkande 7 är inte nödvändigt. Motionen bör avslås. Uppföljning av vårdens kvalitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samverkan mellan och Sis, en likvärdig kvalitetsuppföljning och inrättandet av ett oberoende expertråd m.m. Jämför reservation 7 (M, C, V, KD, L) och 8 (V). Regeringen anför att det trots de initiativ som tagits i form av t.ex. uppdrag till myndigheter för att säkerställa kvaliteten i vården, kvarstår många brister. Enligt regeringen behövs ett brett och samlat grepp om frågan om hur kvaliteten för barn i samhällets vård ska kunna säkerställas. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som ska se över hur barnets bästa kan förstärkas för barn och unga i samhällsvård. Inom ramen för utredningen kommer även frågan om möjligheten för Sis att själv initiera en samordnad individuell plan (SIP) att utredas. Vidare anför regeringen att den bedömer att uppföljningen av vårdkvaliteten brister. uppfattning om Sis vård och behandling har betydelse och vid varje avslutat ärende, och när en ungdom flyttas från en institution till en annan, ska en enkät skickas till . Svarsfrekvensen på enkäten är och har varit låg . Sis har arbetat med att bl.a. revidera och förenkla enkäten för att öka svarsfrekvensen. Regeringen anser att Sis löpande bör analysera och följa upp verksamheten för att tidigt upptäcka avvikelser eller missförhållanden och för att följa upp kvaliteten. Myndigheten behöver därför en bättre analys- och utvärderingsförmåga och Sis utvecklar ett verksamhetsstöd för att förbättra förutsättningarna för dokumentation och uppföljning. Sis behöver även säkerställa att myndigheten har ett bra it- och systemstöd för att effektivisera uppföljningen. I kommittémotion 2021/22:1157 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om öppenhet och transparens inom Sis verksamhet. Vidare föreslås i yrkande 5 ett tillkännagivande om en skyldighet till återkoppling mellan Sis och . I kommittémotion 2021/22:1155 av och (båda C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga ytterligare åtgärder för att säkerställa likvärdig kvalitetsuppföljning på alla Statens institutionsstyrelses ungdomshem. Inrättandet av ett oberoende expertråd m.m. I kommittémotion 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta ett oberoende och tvärvetenskapligt expertråd av erfarna forskare med uppdrag att ta reda på objektiva fakta om Sis-institutionerna. Vidare föreslås i yrkande 21 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en särskild utlysning av forskningsmedel för gedigna effektstudier av Sis ungdomsvård, i kombination med omfattande registerstudier, som bör genomföras i samarbete med forskare även från discipliner för statistik och metodologisk expertis. Barn och unga i samhällets vård Som nämnts ovan har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över och föreslå åtgärder för öka kvaliteten i vården för barn och unga i samhällsvård (dir 2021:84). I utredningens direktiv anges att det saknas kunskap på samhällsnivå om huruvida vård utanför det egna hemmet faktiskt leder till förbättringar i barns och ungas liv, och att det är centralt att kunskapen om kvaliteten i vården av placerade barn ökar. Utredaren ska bl.a. analysera hur det kan skapas en nationell struktur för uppföljning av kvaliteten i vården av barn och unga som placerats utanför det egna hemmet som inkluderar kvalitetsaspekter som barn och unga tycker är relevanta. Utredaren ska även analysera hur det systematiska kvalitetsarbetet i kommunerna kan stärkas och föreslå de åtgärder som bedöms lämpliga. Utskottet anser att det är centralt att kunskapen om kvaliteten i vården av placerade barn ökar. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen anger i skrivelsen att det saknas tillräcklig uppföljning och analys av Sis verksamhet på myndighetsnivå. Detta är givetvis bekymmersamt och utskottet är därför positivt till att utredningen om barn och unga i samhällets vård har i uppdrag att analysera hur det kan skapas en nationell struktur för uppföljning av kvaliteten i vården av barn och unga som placerats utanför det egna hemmet. När det gäller den enkät som besvarar i anslutning till en placering framgår av skrivelsen att svarsfrekvensen är och har varit låg . Det framgår vidare att enkäten inte fyller funktionen som verktyg för uppföljning. Utskottet ser därför positivt på Sis arbete med att revidera och förenkla enkäten i syfte att öka svarsfrekvensen. Vidare noterar utskottet att utredningen om barn och unga i samhällsvård ska analysera och föreslå hur det systematiska kvalitetsarbetet i kommunerna kan stärkas. Utskottet anser med hänvisning till det anförda inte att bör ta något initiativ när det gäller motionerna 2021/22:1155 (C) yrkande 1, 2021/22:1157 (M) yrkandena 4 och 5. Motionerna bör avslås. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslagen i motion 2021/22:411 (V) yrkandena 20 och 21 om inrättande av ett oberoende expertråd m.m. Motionsyrkandena bör avslås. Användning av särskilda befogenheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avskiljning, förtydligande av regler om vård i enskildhet m.m. samt särskild underrättelse till . Jämför reservation 9 (SD, C, V, KD, L), 10 (V) och 11 (SD, V). För att kunna genomföra den vård som ungdomar har rätt till eller för att upprätthålla ordningen vid de särskilda ungdomshemmen har Sis särskilda befogenheter som regleras i LVU. De särskilda befogenheterna ger Sis lagstöd för att i vissa situationer begränsa barnets eller den unges grundläggande frihet. Regeringen anför att befogenheterna ska användas med omdöme och restriktivitet och ligga i linje med barnets rättigheter i enlighet med . Vidare ska användningen av befogenheterna stå i rimlig proportion till syftet med åtgärden. finns ny lagstiftning som rör rättssäkerheten vid genomförande av särskilda befogenheter. Den innebär bl.a. att tiden för avskildhet har kortats och att fler särskilda befogenheter ska vara möjliga att överklaga. Regeringen framhåller att avskiljning endast får användas om åtgärden bedöms vara till den unges bästa. För att kunna bedöma den unges bästa måste denne få information och ges tillfälle att uttrycka sina åsikter. Hur och på vilket sätt den unges bästa bedömts och hur dennes åsikter har beaktats ska dokumenteras i den unges journal. Ett sätt att hämta in den unges åsikter är genom den trygghetsplan som upprättas när den unge kommer till hemmet. Efter att en tvångsåtgärd har vidtagits ska personalen undersöka om trygghetsplanen behöver ändras. Den unge ska även erbjudas ett uppföljande samtal där denne får berätta om sin upplevelse av åtgärden. Regeringen anför att den har noterat ett ökat antal avskiljningar, i synnerhet för flickor. Regeringen har därför gett i uppdrag att förstärka tillsynen på de Sis-institutioner där flickor vårdas enligt LVU (S2021/03345). ska ha ett särskilt perspektiv på de unga flickornas delaktighet, säkerhet, trygghet och stöd samt personalens och de verksamhetsansvarigas kompetens. Användandet av avskiljning ska särskilt belysas och eventuella skillnader i användandet mellan institutionerna och dess orsaker analyseras. Uppdraget ska redovisas . Vidare arbetar Sis för att stärka kompetensen i vilka tvångsåtgärder som får vidtas genom att utbilda och vägleda medarbetare och chefer. För att bättre anpassa vårdbehovet för vissa grupper med utmanande beteende kommer Sis även att anpassa ett antal avdelningar för att bättre bemöta vårdbehovet och därmed minska användningen av tvångsmedel. I skrivelsen anför regeringen att den externa kontroll som införts när det gäller tvångsåtgärder inom psykiatrisk tvångsvård för unga kan vara av intresse vid avskiljningar inom Sis. är vårdgivare skyldiga att anmäla vissa tvångsåtgärder inom psykiatrin till samt särskilt underrätta om en patient som är blivit föremål för upprepade tvångsåtgärder (19, 19 a, 20, 20 a, 22 a–22 c §§ lagen om psykiatrisk tvångsvård [1991:1128] och 8 § lagen [1991:1129] om rättspsykiatrisk vård). I kommittémotion 2021/22:1155 av och (båda C) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att presentera en plan för att minska antalet avskiljningar och säkerställa att omotiverade skillnader mellan institutionerna när det gäller avskiljningar upphör. I kommittémotion 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 14 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra de ändringar som krävs för att avskaffa möjligheten till avskiljning. Motionärerna framhåller att det i socialutskottets tillkännagivande finns en tydlig uppmaning till regeringen om att tvångsåtgärderna ska upphöra. I kommittémotion 2021/22:1065 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att tvångsmedel ska upphöra. Motionärerna betonar att de åtgärder som regeringen beskriver i skrivelsen inte är till fyllest i denna del. I kommittémotion 2021/22:1010 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att det ska riktas ett särskilt fokus, både i myndighetens egna förbättringsarbete och den externa genomlysningen, på situationen för de yngsta som är placerade på Sis-hem. Motionärerna anför att många av dessa är flickor som på grund av sin ålder befinner sig i en särskilt utsatt situation och att antalet avskiljningar har ökat i denna grupp. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 3 ett tillkännagivande om att avskiljningar måste avskaffas. Vård i enskildhet och oberoende observatörer I kommittémotion 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 15 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att förtydliga reglerna om att vård i enskildhet ska omprövas fortlöpande. I yrkande 13 förslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att Sis ska tillsätta oberoende observatörer på varje institution. Motionärerna anför att observatörens uppdrag ska vara att observera och tillvarata barnens intressen i syfte att garantera trygghet och säkerhet. I kommittémotion 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 16 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om en bestämmelse ska införas om särskild underrättelse till när ett barn eller en ungdom som är placerad inom Sis har blivit föremål för upprepade tvångsåtgärder . Motionärerna anför att en jämförelse kan göras med de ändringar som infördes i lagen om psykiatrisk tvångsvård (1991:1128) i syfte att förbättra villkoren för barn inom den psykiatriska tvångsvården. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att de särskilda befogenheter som Sis har med stöd av LVU ska användas med omdöme och restriktivitet och ligga i linje med barnets rättigheter i enlighet med . Vidare ska användningen av befogenheterna stå i rimlig proportion till syftet med åtgärden och tvångsåtgärden får endast vidtas om åtgärden bedöms vara till barnets bästa. Målet bör vara att användning av tvångsåtgärder ska upphöra. Regeringen har noterat ett ökat antal avskiljningar i synnerhet för flickor. Utskottet ser därför positivt på regeringens uppdrag till om förstärkt tillsyn på de Sis-institutioner där flickor vårdas. Vidare noterar utskottet Sis arbete med att stärka kompetensen när det gäller vilka tvångsåtgärder som får vidtas, liksom med att anpassa ett antal avdelningar för att bättre kunna bemöta vårdbehovet och minska användningen av tvångsmedel. Utskottet anser sammanfattningsvis att inte behöver ta något initiativ när det gäller avskiljningar men avser att följa frågan noga. Motionerna 2021/22:411 (V) yrkande 14, 2021/22:1010 (L) yrkandena 2 och 3, 2021/22:1065 (KD) yrkande 1 och 2021/22:1155 (C) yrkande 4 bör avslås. Utskottet kan konstatera att det av 15 d § LVU följer att vård i enskildhet ska prövas fortlöpande och alltid omprövas från den senaste prövningen. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ när det gäller förtydligande av denna bestämmelse. Inte heller när det gäller förslaget om oberoende observatörer på varje Sis-institution bör ta något initiativ. Motion 2021/22:411 (V) yrkandena 13 och 15 bör avslås. Utskottet noterar att regeringen anser att den externa kontroll som införts när det gäller tvångsvårdsåtgärder inom psykiatrisk tvångsvård av unga kan vara av intresse när det gäller avskiljningar inom Sis. Utskottet anser inte att det finns något skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:411 (V) yrkande 16. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolverksamheten inom Sis. Jämför reservation 12 (V, L). Regeringen anför att Sis skolverksamhet är mycket betydelsefull för att långsiktigt stärka situationen för ungdomarna på Sis. För att undervisningen ska kunna anpassas till elevens förutsättningar och behov är det viktigt att relevant information från en överlämnande skola når Sis skolverksamhet. Regeringen anför att den för att främja en obruten skolgång har tagit initiativ till myndighetsuppdraget om Sams, en rutin för samverkan, som , Specialpedagogiska skolmyndigheten och tagit fram. Det är regeringens uppfattning att det nu är viktigt att rutinen följs. Det finns även en samverkansmodell (Sisam) för skola och socialtjänst vilken involverar tre parter: Sis särskilda ungdomshem, och skolan i hemkommunen. Målet med modellen är att de placerade barnens och ungdomarnas skolgång ska fortlöpa utan avbrott, för att säkerställa att de får den utbildning de har rätt till och behöver. Vidare har ett nytt arbetssätt för skolverksamhetens systematiska kvalitetsarbete när det gäller undervisningens kvalitet utvecklats. Arbetssättet innebär att skolans verksamhet kommer att kunna följas upp utifrån skoluppdraget i sin helhet jämfört med nuvarande uppföljning som fokuserat på utbildningens omfattning och elevernas deltagande i undervisningen. Skolinspektionen presenterade en granskning av Sis skolverksamhet i rapporten inom statlig tvångsvård – kvalitet och kontinuitet i utbildningen vid Sis särskilda ungdomshem. I Skolinspektionens granskning framkommer bl.a. att det finns svårigheter och svagheter i övergången från Sis till en mottagande skola efter placeringen, vilket riskerar att påverka kontinuiteten i elevernas skolgång. Skolinspektionens granskning är ett viktigt stöd i myndighetens fortsatta utveckling av verksamheten, och ska en ny strategisk plan för Sis skolverksamhet 2022–2024 tas fram. I kommittémotion 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att barn och unga inom Sis verksamhet får den utbildning de har rätt till enligt svensk lag. Vidare föreslås i yrkande 19 ett tillkännagivande om att regeringen bör tydliggöra vilket ansvar som åligger Sis för att gällande samverkansrutiner om att främja obruten skolgång följs. Barn och unga i samhällets vård Som nämnts ovan har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över och föreslå åtgärder för öka kvaliteten i vården när barn och unga placeras i samhällsvård (dir 2021:84). I utredningens direktiv anförs att en fungerande skolgång är en av de viktigaste faktorerna för barnets eller den unges utveckling och att en fullföljd skolgång är avgörande för barns och ungas framtidsutsikter. Utredaren har därför i uppdrag att analysera vad som krävs för att placerade barn och unga ska få en väl fungerande skolgång och föreslå de åtgärder som bedöms lämpliga. Som regeringen anför, och som utskottet underströk i betänkande 2020/21:SoU33, är Sis skolverksamhet mycket betydelsefull för att långsiktigt stärka de ungas situation. Utskottet kan också konstatera att det har vidtagits åtgärder för att stärka skolverksamheten inom Sis, dels i form av en rutin för att främja obruten skolgång (Sams), dels i form av en samverkansmodell (Sisam) som syftar till att säkerställa att de placerade barnen och ungdomarna får den utbildning de har rätt till och behöver. Skolinspektionens granskning av Sis skolverksamhet ska även ligga till grund för en ny strategisk plan för skolverksamheten inom Sis åren 2022–2024. Vidare noterar utskottet att utredningen om barn och unga i samhällsvård ska analysera vad som krävs samt föreslå åtgärder för att placerade barn och unga ska få en väl fungerande skolgång. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det finns skäl att föreslå ytterligare åtgärder och avstyrker motion 2021/22:411 (V) yrkandena 18 och 19. Barnrättsperspektivet och rätten för unga att komma till tals Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om barns rätt att komma till tals och om en fristående klagomålsfunktion. Jämför reservation 13 (V) och 14 (C, V, L). Regeringen anför att den initierade ett kunskapslyft för barnets rättigheter i syfte att utveckla den praktiska tillämpningen av i statliga myndigheter, kommuner och regioner. fick regeringens uppdrag att ge stöd till särskilt utvalda myndigheter där bl.a. Sis ingick (S2016/07875). Sis återrapporterade uppdraget till 2018 (S2018/02056) och i rapporteringen visade Sis både arbete med tidigare handlingsplaner och fortsatta utvecklingsområden för att beakta inom myndigheten. Enligt regeringen fortsätter arbetet med handlingsplaner för att stärka barns och ungas rättigheter inom myndigheten. I samband med att blev svensk lag beslutade Sis om en rutin för prövning av barnets bästa. Rutinen riktar sig till alla som ska fatta eller bereda beslut där en prövning av barnets bästa ska göras. Vidare ska Sis, i enlighet med sin instruktion, inför beslut eller andra åtgärder som kan röra barn bedöma konsekvenserna för barn och därvid ta särskild hänsyn till barns bästa. Det är myndighetens ledning som ansvarar för att får genomslag i alla delar av verksamheten. Barnets rätt att komma till tals i enlighet med artikel 12 i är en grundprincip i konventionen. För att barns rättigheter ska kunna tillgodoses är det viktigt att de har förutsättningar att utkräva dem. Ett sådant utkrävande kan ske på olika sätt och det finns enligt regeringens bedömning ett antal tillvägagångssätt för detta. Regeringen anser att den behandlingsplan som Sis upprättar tillsammans med den unge är ett verktyg för att stärka barn och ungas delaktighet och inflytande. Ett annat verktyg är de intervjuer vid in- och utskrivning vid Sis där ungdomarna har möjlighet att uttrycka sina åsikter om bl.a. behov av hjälp, delaktighet och hur de har uppfattat vården. På verksamhetsnivå finns även möjlighet att uttrycka åsikter genom ungdomsråd och klientråd. Härutöver får alla barn och unga skriftlig information när de kommer till Sis ungdomshem om möjligheten att lyfta klagomål om vården. Av informationsbladet framgår bl.a. att klagomål kan vara både skriftliga och muntliga, och kan lämnas både till institutionen eller till någon tillsynsmyndighet. Barns rätt att komma till tals I kommittémotion 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn för att säkerställa skyldighet att följa upp beslut om placering och ha enskilda samtal med placerade barn och unga. Motionärerna anför att det är helt centralt att de unga ska ha kontinuerlig och nära kontakt med sin socialsekreterare.