bet · H801JuU29 · 2021-06-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att gör fem tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om terrorism. Tillkännagivandena rör i korthet följande frågor (eventuella reservationer anges): • Samverkan mellan myndigheter (S, V, MP) • Kriminalisering av deltagande i en terroristorganisation (S, V, MP) • Sanktionsbestämmelser kopplade till säkerhetsskyddslagen (S, V, MP) • Hanteringen av situationer där det finns verkställighetshinder (S, C, V, MP) • Skärpta straff för terroristbrott (S, V, MP) Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns totalt 22 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Betänkandet innehåller också fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Deltagande i och samröre med terroristorganisationer m.m. Lagen om särskild utlänningskontroll Personer som återvänder från IS-kontrollerade områden Skärpta straff för terroristbrott Offentlig uppmaning till och utbildning till terrorism Utländsk finansiering av terrorism Överenskommelsen om åtgärder mot terrorism Motioner som bereds förenklat 1.Samverkan mellan myndigheter, punkt 1 (S, V, MP) 2.Förebyggande arbete på lokal nivå, punkt 3 (M, KD, L) 3.Säkerhetspolisens tillgång till asylsystem, punkt 4 (SD) 4.Utvidgad kriminalisering av samröre med en terroristorganisationer, punkt 7 (M, SD, KD) 5.Kriminalisering av deltagande i en terroristorganisation, punkt 8 (S, V, MP) 6.Kriminalisering av deltagande i andra våldsbejakande organisationer, punkt 9 (M, KD) 7.Olovlig kårverksamhet, punkt 10 (L) 8.Terrorklassning av Hizbullah, punkt 12 (KD) 9.Sanktionsbestämmelser i säkerhetsskyddslagen, punkt 13 (S, V, MP) 10.Skärpta straff för brott mot LSU, punkt 14 (SD) 11.Förvar i enlighet med europeiska riktlinjer, punkt 15 (M, C, KD, L) 12.Brott mot anmälningsplikten, punkt 16 (M, C, KD, L) 13.En bredare tillämpning, punkt 17 (L) 14.Avhjälpande av verkställighetshinder, punkt 18 (SD) 15.Situationer där det finns verkställighetshinder, punkt 19 (S, C, V, MP) 16.Utredning av återvändare för brott, punkt 20 (L) 17.Omhändertagande av återvändare, punkt 21 (SD) 18.Skärpta straff för terroristbrott, punkt 22 (S, V, MP) 19.Offentlig uppmaning till terrorism, punkt 23 (M, SD, KD) 20.Anskaffande och innehav av terroristbrottsinstruktioner, punkt 24 (M, KD) 21.Utländsk finansiering av terrorism, punkt 25 (M, KD) 22.Överenskommelsen om åtgärder mot terrorism, punkt 26 (C, L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det utskottet anför om samverkan mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3030 av (M) yrkande 1 och 2020/21:3217 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 1 (S, V, MP) Möjlighet att dela information mellan myndigheter och kommuner 2020/21:3030 av (M) yrkande 2. Förebyggande arbete på lokal nivå 2020/21:3277 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 2 (M, KD, L) Säkerhetspolisens tillgång till asylsystem 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 3 (SD) Deltagande i och samröre med terroristorganisationer m.m. Förbud mot rasistiska organisationer 2020/21:2128 av m.fl. (S). 2020/21:2876 av m.fl. (SD) yrkande 4. Utvidgad kriminalisering av samröre med en terroristorganisationer 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2020/21:3498 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 4 (M, SD, KD) Kriminalisering av deltagande i en terroristorganisation ställer sig bakom det utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med förslag på kriminalisering av deltagande i terroristorganisationers verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 5 (S, V, MP) Kriminalisering av deltagande i andra våldsbejakande organisationer 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 6 (M, KD) 2020/21:3277 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 7 (L) Terrorklassning av Antifascistisk aktion () 2020/21:75 av (SD). 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 40. Reservation 8 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om ett sanktionsavgifter kopplat till säkerhetsskyddslagen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 9 (S, V, MP) Lagen om särskild utlänningskontroll Skärpta straff för brott mot LSU 2020/21:637 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 10 (SD) Förvar i enlighet med europeiska riktlinjer 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 55. Reservation 11 (M, C, KD, L) 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 56. Reservation 12 (M, C, KD, L) 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 55. Reservation 13 (L) 2020/21:637 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 14 (SD) Situationer där det finns verkställighetshinder ställer sig bakom det utskottet anför om hanteringen av situationer där verkställighetshinder föreligger och tillkännager detta för regeringen 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 15 (S, C, V, MP) Personer som återvänt från IS-kontrollerade områden Utredning av återvändare för brott 2020/21:3277 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 16 (L) 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2020/21:2876 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 17 (SD) Skärpta straff för terroristbrott Skärpta straff för terroristbrott ställer sig bakom det utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med förslag till skärpta straff för terroristbrott och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2020/21:3277 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 18 (S, V, MP) Offentlig uppmaning till och utbildning till terrorism Offentlig uppmaning till terrorism 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 19 (M, SD, KD) Anskaffande och innehav av terroristbrottsinstruktioner 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 20 (M, KD) Utländsk finansiering av terrorism Utländsk finansiering av terrorism 2020/21:3498 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 21 (M, KD) Överenskommelsen om åtgärder mot terrorism Överenskommelsen om åtgärder mot terrorism 2020/21:3277 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 22 (C, L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet ca 70 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Yrkandena rör bl.a. frågor om samverkan, deltagande i och samröre med terroristorganisation, lagen om särskild utlänningskontroll och verkställighet i samband med utvisning. Av yrkandena behandlas 35 förenklat eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Yrkandena finns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om samverkan mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om sekretessfrågor. Jämför reservation 1 (S, V, MP), 2 (M, KD, L) och 3 (SD). I kommittémotion 2020/21:3217 av m.fl. (M) begärs i yrkande 3 att , och ska få ett tydligt uppdrag att löpande samverka och genomföra gemensamma kontroller för att bekämpa terrorism och kriminalitet. (M) begär i motion 2020/21:3030 yrkande 1 att det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och organiserad brottslighet ska göras mer effektivt genom att den nationella samverkan stärks, såväl nationellt som lokalt, mellan socialtjänst, skola, polis och andra relevanta myndigheter. (M) begär i motion 2020/21:3030 yrkande 2 ett tillkännagivande om att upprätta ett effektivt förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism och organiserad brottslighet genom att myndigheterna och kommunerna vid misstanke om brott rättssäkert ska kunna dela information mellan sig. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:3277 yrkande 9 att det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå ska förstärkas. Det ökade informationsutbytet som blev möjligt genom den lagändring som trädde i kraft behöver följas upp genom en översyn av arbetssätt så att t.ex. kommunens lokala samordnare på ett effektivt sätt blir delaktiga i samarbetet med Säkerhetspolisen och polisen. I kommittémotion 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 19 begärs att Säkerhetspolisen ska ges direkttillgång till asylsystem. Säkerhetspolisen, som har ett nationellt ansvar för att bekämpa terrorism, samarbetar med flera andra myndigheter. Ett viktigt samarbetsforum är mot terrorism. är ett nätverk som syftar till att på nationell nivå förbättra samordningen och effektivisera arbetet före, under och efter ett terroristattentat. Rådet har inte någon egen juridisk status eller formellt uppdrag, men har ett uttalat stöd från regeringen. Exempelvis ges rådet en tydlig roll i den nationella strategin mot terrorism. De myndigheter, förutom Säkerhetspolisen, som ingår i rådet är , (), Försvarsmakten, Kriminalvården, , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , , , (), Transportstyrelsen, och . En viktig samarbetspartner för är Nationellt centrum för terrorhotbedömning (NCT). NCT:s rapporter berör och distribueras till samtliga deltagande myndigheter i . Myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet pågår en myndighetsgemensam satsning mot organiserad brottslighet som omfattar , , , , , , , , , , och . De samverkande myndigheterna ska gemensamt bekämpa den organiserade brottsligheten genom brottsförebyggande åtgärder, administrativa åtgärder, exekutiva åtgärder, lagföring och återtagande av brottsvinster. Fokus ska ligga på bekämpning av allvarlig och samhällshotande organiserad brottslighet och mot organiserad brottslighet i lokalsamhället med särskilt fokus på utsatta områden. Myndigheterna ska säkerställa att det finns resurser för åtgärder inom den myndighetsgemensamma satsningen. I det myndighetsgemensamma arbetet ska möjligheterna att • stödja samhällets samlade åtgärder att motverka våldsbejakande extremism och bekämpa terrorism, • förebygga, förhindra samt upptäcka brott mot välfärdsystemet särskilt beaktas. överlämnades redovisning om resultaten av den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet till regeringen. Arbetet mot våldsbejakande extremism Nationellt center mot våldsbejakande extremism (CVE) inrättades 2018 vid (Brå), en myndighet under som har hand om övrig brottsbekämpning och brottsförebyggande verksamhet. Det nationella centret har fyra huvudsakliga uppgifter, nämligen att från kriminalpolitiska utgångspunkter stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism genom att främja utvecklingen av förebyggande arbete på nationell, regional och lokal nivå, verka för en högre grad av samordning och effektivitet i det förebyggande arbetet, ge behovsanpassat stöd till kommuner, myndigheter och andra aktörer som i sin verksamhet hanterar frågor om förebyggande av våldsbejakande extremism och samla och sprida kunskap om förebyggande av våldsbejakande extremism baserad på forskning och beprövad erfarenhet samt verka för en kunskapsbaserad praktik. Av årets budgetproposition (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4, s. 24 f.) framgår att Säkerhetspolisen har intensifierat arbetet för att minska tillväxten i extremistmiljöerna, bl.a. genom samarbete med andra myndigheter. Samarbetet ska säkerställa att Säkerhetspolisens information når lokalpolisområdena för att det löpande ska kunna genomföras reducerande insatser mot brottsaktiva individer och för att bidra till ett effektivt brottsförebyggande arbete. I gör myndigheten bedömningen att ingen av extremistmiljöerna har förmåga att ändra det demokratiska statsskicket som helhet. Det framkommer dock att det finns en grogrund för rekrytering och tillväxt eftersom fler personer i extremistmiljöernas utkant upplevs sympatisera med extremistmiljöernas ideologier. Regeringen gör vidare i budgetpropositionen bedömningen att CVE stärkt och utvecklat det förebyggande arbetet på nationell, regional och lokal nivå . CVE har gjort besök i kommuner, genomfört konferenser och utbildningsdagar samt utvecklat samarbetet med nationella myndigheter och länsstyrelser. CVE har också ansvar för att samla och sprida kunskap om våldsbejakande extremism och har tagit fram kunskapsöversikter över våldsbejakande djurrättsaktivism, den autonoma miljön, vit-maktmiljön och den våldsbejakande islamistiska miljön. Yrkesverksamma på lokal nivå erbjuds direkt stöd från CVE genom centrets stödtelefon. När det gäller stöd till individer har CVE och ingått en överenskommelse om en nationell stödtelefon, Orostelefonen om radikalisering, dit bl.a. föräldrar, anhöriga och vänner anonymt kan ringa för att få stöd och hjälp (s. 25). i har utvecklat en modell för hur kommuner och regioner kan göra regelbundna lägesbilder och analyser av våldsbejakande extremism (A2020/00345/MRB). Kriminalvården har stärkt och integrerat arbetet mot våldsbejakande extremism i myndighetens säkerhetsrelaterade och återfallsförebyggande arbete. () gör på uppdrag av regeringen kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda som sprids via internet och sociala medier. FOI följer utvecklingen av de olika extremistmiljöernas digitala närvaro (s. 25). har FOI bl.a. tagit fram ny kunskap om innehållet i den radikalnationalistiska idéströmning som sprids via digitala plattformar och analyserat på vilka sätt våldsbejakande extremistisk propaganda bidrar till radikalisering och kan inspirera till attentat. FOI:s analyser visar att extremistiskt hat och rasism frodas på olika digitala plattformar. I syfte att undkomma anmälningar och lagföring är budskapen ofta dolda under ironi, anspelningar och ett kodat språk (s. 25). Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att utreda och lämna förslag om ett lagstadgat kommunalt ansvar för brottsförebyggande arbete (dir. 2019:94). Uppdraget ska redovisas . I utredningens direktiv anges att det inte finns något övergripande kommunalt ansvar för brottsförebyggande arbete. I direktiven anges emellertid också att kommunerna har en central roll i det lokala brottsförebyggande arbetet och att är en av de viktigaste aktörerna inom ramen för detta arbete. Som exempel på insatser som bidrar med i det brottsförebyggande arbetet nämns insatser till individer för att de ska lämna t.ex. våldsbejakande extremistiska miljöer. Regeringen har till lämnat propositionen ges utökad möjlighet att ingripa mot brott (prop. 2020/21:192). I propositionen föreslås ändringar i lagen (2000:1225) om straff för smuggling som ger tulltjänstemän en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda. Ingripandet ska enligt huvudregeln kunna ske efter förfrågan till och godkännande av . I samband med ingripandet föreslås att en tulltjänsteman ska kunna hålla inledande förhör och även i övrigt vidta primära utredningsåtgärder. Om ett godkännande inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet ska en tulltjänsteman även få gripa en person och ta egendom i beslag. Lagändringarna föreslå träda i kraft . Propositionen bereds av . Enligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF) har varje svensk medborgare rätt att ta del av allmänna handlingar. Rätten att ta del av allmänna handlingar får begränsas endast om det är påkallat med hänsyn till vissa angivna intressen, bl.a. rikets säkerhet eller dess förhållanden till en annan stat eller mellanfolklig organisation, intresset av att förebygga eller beivra brott eller skyddet för en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden (2 kap. 2 § TF). En sådan begränsning ska anges noga i en bestämmelse i en särskild lag (offentlighets- och sekretesslagen [2009:400], förkortad OSL) eller, om det i visst fall är lämpligare, i en annan lag som den särskilda lagen hänvisar till. Regler om utlämnande av uppgifter från en myndighet till en annan finns både i OSL och i myndigheternas registerförfattningar (dvs. författningar som reglerar en särskild myndighets behandling av personuppgifter i register och databaser). För att myndigheter ska kunna utbyta information krävs dels att informationen inte omfattas av sekretess eller att sekretessen kan brytas, dels att bestämmelser om behandling av personuppgifter i myndigheternas registerförfattningar ger stöd för att uppgifter kan lämnas ut. När det gäller sekretess mellan myndigheter bör följande nämnas. OSL reglerar inte bara begränsningarna av rätten att ta del av allmänna handlingar utan också den tystnadsplikt som gäller i det allmännas verksamhet. Sekretess innebär ett förbud mot att röja en uppgift, oavsett om det sker genom utlämnande av en handling, genom att uppgiften röjs muntligen eller på något annat sätt (3 kap. 1 § OSL). Sekretessen innebär således dels handlingssekretess, dels tystnadsplikt. Sekretess gäller såväl mot enskilda som mot andra myndigheter. En grundläggande princip i OSL är att sekretess som huvudregel inte följer med en uppgift när den lämnas till en annan myndighet. Om en sekretessreglerad uppgift lämnas från en myndighet till en annan gäller sekretess för uppgiften hos den mottagande myndigheten antingen om sekretess följer av en s.k. primär sekretessbestämmelse, som är tillämplig hos den myndigheten, eller om sekretess följer av en bestämmelse om överföring av sekretess. Om ingen av dessa förutsättningar är uppfylld blir uppgiften offentlig hos den mottagande myndigheten. Motsvarande gäller om en myndighet har direktåtkomst till sekretessreglerade uppgifter hos en annan myndighet (7 kap. 2 § OSL). I det fallet gäller dock en generell bestämmelse om överföring av sekretess (11 kap. 4 § OSL). Syftet med sekretess mellan myndigheter är i första hand att värna den enskildes integritet. har myndigheter behov av att utbyta information med varandra. har det också ansetts vara en självklar princip att myndigheter är skyldiga att samarbeta och bistå varandra i den utsträckning som det kan ske. Principen kommer till uttryck i bl.a. 8 § förvaltningslagen (2017:900) av vilken framgår att en myndighet inom sitt verksamhetsområde ska samverka med andra myndigheter samt att myndigheten i rimlig utsträckning ska hjälpa den enskilde genom att själv inhämta upplysningar eller yttranden från andra myndigheter. Vidare föreskrivs i 6 kap. 5 § OSL att en myndighet på begäran av en annan myndighet ska lämna uppgifter som den förfogar över, om inte uppgifterna är sekretessbelagda eller det skulle hindra arbetets behöriga gång. Denna föreskrift om informationsskyldighet mellan myndigheter kan ses som en precisering av den allmänna samverkansskyldighet som gäller enligt förvaltningslagen. För att tillgodose myndigheternas informationsbehov finns i OSL flera undantag från sekretessen mellan myndigheter, s.k. sekretessbrytande bestämmelser. Sådana bestämmelser finns även i andra författningar som OSL hänvisar till eller i form av lag- eller förordningsreglerad uppgiftsskyldighet för en myndighet, då 10 kap. 28 § OSL blir tillämplig. Den nämnda bestämmelsen anger att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. De sekretessbrytande bestämmelserna har utformats efter en intresseavvägning mellan myndigheternas behov av att utbyta uppgifter och det intresse som den aktuella sekretessbestämmelsen är avsedd att skydda. I OSL finns även andra sekretessbrytande bestämmelser och undantag från sekretess. Den enskilde kan själv förfoga över sekretess som gäller till skydd för honom eller henne, om inte annat anges i OSL. Sekretess till skydd för den enskilde gäller nämligen enligt 10 kap. 1 § och 12 kap. 1 § OSL som huvudregel inte i förhållande till den enskilde själv. Detta innebär att sekretessbelagda uppgifter som annars inte skulle få lämnas till en myndighet kan överlämnas till en annan myndighet om den enskilde samtycker till uppgiftslämnandet. Effektivare informationsutbyte mellan polis och socialtjänst vid samverkan mot terrorism Genom en lagändring som trädde i kraft har fått förenklade och utökade möjligheter att lämna ut uppgifter till den kommunala i syfte att förebygga terroristbrottslighet. Myndigheterna inom har också fått utökade möjligheter att dela med sig av uppgifter till och Säkerhetspolisen (prop. 2019/20:123, bet. 2019/20:JuU35, rskr. 2019/20:321). En uppgift som rör enskild får endast lämnas från till myndigheter inom om intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. En prövning av förutsättningarna ska göras i varje enskilt fall, och vid intresseavvägningen kan hänsyn tas till den enskildes eller dennes närstående behov i det konkreta fallet. kan t.ex. ta hänsyn till om uppgiften har lämnats av en närstående till den enskilda och ett utlämnande skulle kunna utsätta den närstående för risker av ett inte obetydligt slag. Den ovannämnda lagändringen innebär också att myndigheter inom har fått utökade möjligheter att dela med sig av uppgifter till och Säkerhetspolisen i syfte att förebygga terroristbrott. En uppgift som rör en enskild får lämnas till eller Säkerhetspolisen om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den enskilde kommer att begå viss terroristbrottslighet. En förutsättning för att uppgiften ska få lämnas ut är emellertid att det kan antas att utlämnandet av uppgiften kan bidra till att förhindra en sådan brottslighet och det med hänsyn till planerade eller pågående insatser för den enskilde eller av andra särskilda skäl inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. En uppgift som angår misstanke om att den enskilde har begått ett visst konkret brott får endast lämnas ut om förutsättningar för det finns med stöd av någon annan paragraf i OSL. En riskbedömning ska göras i varje enskilt fall. Det måste finnas konkreta omständigheter som motiverar bedömningen att det finns en risk för att den enskilde kommer att utöva aktuell brottslig verksamhet, t.ex. att den enskilde har manifesterat en vilja att företa en resa i terrorismsyfte eller att utföra något annat av de nämnda brotten. Det är tillräckligt att det med hänsyn till samtliga omständigheter bedöms finnas en risk som varken är obetydlig eller avlägsen. Av särskild betydelse för riskbedömningen kan vara att den enskilde har begått terroristbrottslighet, om han eller hon umgås med kriminellt belastade personer med koppling till terrorism eller vistas i sådan miljö att det finns risk att han eller hon utvecklar en kriminell livsstil med koppling till terrorism. I fråga om tidigare brottslighet är det ibland uppenbart att det finns en risk för återfall medan riskbedömningen i andra fall är mer vansklig och kan kräva fler övriga omständigheter som underbygger bedömningen. Vidare krävs för uppgiftslämnande att uppgiften kan antas bidra till att förhindra att den enskilde kommer att begå angiven typ av brottslighet. Det krävs inte att uppgiften isolerad kan antas leda till att förhindra att den enskilde begår brott, utan det är tillräckligt att den tillsammans med andra omständigheter kan antas bidra till önskad effekt. Exempel på uppgifter som skulle kunna vara aktuella att lämna ut är sådana som hjälper och Säkerhetspolisen att komma i kontakt med den enskilde eller kunna närvara vid tillfällen och på platser där den enskilde vistas för att genom närvaron kunna förebygga att brott begås. Det kan t.ex. vara fråga om uppgifter om adresser, arbetsplatser och skolor eller om vilka personer den enskilde umgås med. Brås rapport om informationsdelning