bet · H801JuU24 · 2021-06-02 00:00:00 — Utskottet tillstyrker därför motionerna 2020/21:641 (SD) yrkande 12, 2020/21:2224 (M), och 2020/21:3303 (M) yrkande 22 och tillstyrker delvis 2020/21:3272 (L) yrkande 54. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ca 90 motionsyrkanden med förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 8 (M), 9 (SD), 10 (C), 11 (V), 12 (KD) och 13 (L). Motionsyrkandena i bilaga 2 överensstämmer helt eller i huvudsak med yrkanden som utskottet har behandlat tidigare . Motionsyrkandena behandlades bl.a. i betänkandena /19:JuU11, 2019/20:JuU22 och 2019/20:JuU26. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena med hänvisning till detta. Illegala vägspärrar, punkt 1 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 36 och 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 42. Vi ser allvarligt på den typ av illegalt upprättade vägspärrar som motionärerna beskriver. Det är inte en acceptabel ordning och vi förutsätter att polisen ingriper om något liknande skulle ske igen. Vi kan dock konstatera att det finns straffbestämmelser som kan tillämpas på de typer av handlingar som beskrivs. Vi anser därför att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av de aktuella motionerna. Fridskränkningsbrottets tillämpningsområde, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 9. Fridskränkningsbrotten omfattar vissa specifika brottstyper, om var och en av gärningarna utgjort led i en upprepad kränkning av en persons integritet och gärningarna varit ägnade att allvarligt skada personens självkänsla. Andra brottstyper som inte är uppräknade i bestämmelserna om fridsbrott faller dock utanför dessa straffbestämmelser. Det är dock välkänt att våld i nära relationer tar sig många olika uttryck och att gärningspersonen ofta använder en mångfald av brottsliga handlingar för att kränka eller kontrollera offret. Vi vill därför låta utreda förutsättningarna för att göra fridskränkningsbrotten generella, så att alla typer av brottsliga handlingar ska kunna läggas till grund för att döma en gärningsperson för grov fridskränkning eller grov kvinnofridskränkning om var och en av gärningarna utgjort led i en upprepad kränkning av personens integritet och gärningarna varit ägnade att allvarligt skada personens självkänsla. Barnfridskränkningsbrott m.m., punkt 4 (C, KD, L) av (KD), (C), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 35 och 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 23. Vi välkomnar lagförslaget om att barn som bevittnar våld i nära relation ska anses som brottsoffer även i straffrättslig mening. Vi anser emellertid att det därutöver är mycket viktigt med ett särskilt straffrättsligt skydd för barn som själva utsätts för våld eller fridskränkningar och det bör därvid övervägas om denna typ av gärningar ska kunna bedömas som ett särskilt fridsbrott om det är fråga om återkommande och systematiska vålds- eller fridskränkningar av ett närstående barn. Detta bör regeringen låta utreda. Kontrollerande beteende, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2020/21:2414 av (S). Jag menar att våld i nära relation i huvudsak handlar om makt, kontroll och dominans och om att bryta ned och allvarligt skada någons självkänsla. Det börjar sällan med fysiskt våld, utan med ett kontrollerande beteende och psykisk misshandel. Den som utsätts får en kraftigt försämrad självbild och självkänsla. Våldet normaliseras efterhand, både för utövaren och den som utsätts. Detta kallas för normaliseringsprocessen och är ett särskilt utmärkande kännetecken för våld i nära relation. Gränserna förskjuts därmed gradvis för vad som kan anses vara normalt och acceptabelt både för våldsoffret och för förövaren. Det kontrollerande beteendet blir därmed starten på ett allt allvarligare makt-, kontroll- och våldsmönster. Jag vill därför se en kriminalisering av denna typ av kontrollerande beteende. Kränkande fotografering, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:3460 av och (båda SD) yrkande 4. Som framkommit ovan har i en dom uttalat att det finns anledning att överväga om integritetskränkande fotografering bör vara straffbar i vidare omfattning än vad som följer av gällande rätt. Liberalerna har arbetat för att bestämmelserna om sexuellt ofredande och kränkande fotografering ska analyseras i ljuset av den prejudicerande domen. tillsattes slutligen en utredning som fick i uppdrag att bl.a. överväga denna fråga. Uppdraget ska redovisas . Det är viktigt att regeringen ser till att utredningen därefter leder till lagändringar utan onödigt dröjsmål. Dubbel straffbarhet för sexköp m.m., punkt 10 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:395 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:855 av (S) och 2020/21:2086 av m.fl. (S), 2020/21:2364 av Lawen Redar (S) och 2020/21:2087 av m.fl. (S). Vi anser att det är lika oacceptabelt att svenskar köper sex utomlands som om brottet sker i . Enligt vår mening är alla personer som säljer sex lika skyddsvärda oavsett vilket land de bor i, vilket bör framgå av lagstiftningen. Regeringen tog under förra mandatperioden fram ett lagförslag som tyvärr inte kunde överlämnas till eftersom det visade sig saknas majoritet för förslaget. Vi har redan tagit bort den dubbla straffbarheten när det gäller övergrepp mot barn och barnpornografibrott. Det är nu hög tid att utvidga lagen så att den även omfattar svenskar som köper sex av personer utomlands. Livesända sexköp, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:395 av m.fl. (V) yrkande 8. kan kunder påverka innehållet i porrfilmer. En situation där en kund kan bestämma över hur en kvinnas kropp ska hanteras sexuellt i en film börjar närma sig köp av en sexuell tjänst. Vidare förekommer det att pornografi livesänds på svenska internetforum. Kunden kan ofta aktivt meddela önskemål och betala för sexuella tjänster som kvinnan förväntas utföra. Jag menar att detta kan vara att bedöma som köp av en sexuell tjänst och att det därför borde kunna omfattas av bestämmelserna om sexköp. Regeringen bör utreda om dessa bestämmelser ska omfatta även livesända köp av sexuella tjänster där konsumenten kan påverka innehållet. Skärpt straff för sexköp av barn, punkt 12 (SD, C, KD) av (KD), (SD), (C), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 17. beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen skulle återkomma till med ett förslag som innebar en höjning av straffminimum för köp av sexuell handling av barn till sex månaders fängelse. Trots det presenterades inte något sådant förslag i samband med att regeringen överlämnade propositionen Straffrättsliga åtgärder mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. Även om regeringen nu tillsatt en utredning som bl.a. har i uppdrag att göra en översyn av straffen för sexualbrotten anser vi med hänsyn till vad som anförs ovan att det finns skäl att tillkännage för regeringen att den skyndsamt ska återkomma med ett förslag om skärpt minimistraff för köp av sexuell handling av barn. Åtgärder mot organiserade stölder m.m., punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:666 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:710 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:1046 av (KD) yrkande 2 och 2020/21:1364 av (M). Om man på riktigt ska komma åt de professionella stöldligorna krävs krafttag mot hälerinätverken och deras verksamhet. Genom att vidta åtgärder mot de som befattar sig med stulna varor kan vi även stävja stölderna. Företrädare för verksamheter som medvetet befattar sig med stöldgods bör därför kunna beläggas med näringsförbud. Vi anser vidare att de omfattande stölderna av koppar utgör ett stort samhällsekonomiskt problem som drabbar allt från småföretag till kyrkor, järnvägar och kraftförsörjning. Vi anser därför att det krävs flera åtgärder för att få en effektivare kontroll av handeln med metallskrot, bl.a. genom att straffskalan höjs för handel och befattning med stulet metallskrot. Rån, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 44. Jag konstaterar att personrån mot unga har ökat kraftigt . Inte sällan kombineras dessa rån mot unga med hot om våld eller hot om repressalier om offret berättar om vad som hänt. Det har också begåtts ett antal rån med inslag av tydlig förnedring som ytterligare spär på det lidande och det trauma som rånet leder till. Med tanke på brottslighetens förändrade karaktär anser jag att minimistraffet för rån bör höjas från fängelse till samma straff som gäller för grov misshandel, d.v.s. fängelse och . Det är därför viktigt att det arbete som pågår leder fram till en sådan straffskärpning. Otillåtna bosättningar, punkt 16 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 17. Otillåtna bosättningar är ett allvarligt problem, och det är dags att det bekämpas på riktigt. Vi menar att det ska vara tydligt att den som bosätter sig på någon annans mark utan tillåtelse, utöver den natt som enligt hävd och enligt allemansrätten är tillåtet, gör sig skyldig till ett brott som ska beivras. Vi föreslår att en utredning tillsätts med syfte att föreslå konkreta åtgärder för att människor som begår dessa brott ska kunna lagföras. En översyn bör också göras av hur straffvärdet kan höjas så att det bättre står i proportion till den skada som åsamkas markägaren. Skärpta straff för djurrättsaktivism, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 39 och 2020/21:722 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5 och 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 42 i denna del. Djurrättsaktivister terroriserar laglydiga lantbrukare och jägare. De nyttjar kryphål i lagen och begår handlingar som är svåra att beivra. Det har också framgått att vissa handlingar av dessa aktivister inte omfattas av straffansvar. Detta syns inte minst vid s.k. jaktsabotage. Vi menar därför att det behövs en utredning som kartlägger denna problematik och föreslår en ny rubricering om jaktsabotage. Vi anser också att straffsatserna för denna typ av brottslighet bör höjas kraftigt. Slutligen bör en kommande utredning om deltagande i kriminella organisationer inkludera kriminell verksamhet som bedrivs av organiserade djurrättsaktivister. Skärpta straff för djurrättsaktivism, punkt 17 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 42 i denna del, 2020/21:722 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 39 och 2020/21:722 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Det är mycket oroande att lantbrukare och djurproducerande näringsidkare trakasseras av djurrättsaktivister på ett otillbörligt sätt. Det handlar om allt från skadegörelse, ofredande och olaga intrång till hot och misshandel, där det bakomliggande motivet utgörs av en våldsbejakande extremistisk djurrättsaktivism. Vi anser att brott begångna av dessa extremister tas på betydligt större allvar och att denna typ av brottslighet bör anses som en försvårande omständighet vid straffmätningen. Skärpta straff för angrepp på jägare, punkt 18 (S, V, L, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (L) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 42 i denna del och 2020/21:3355 av m.fl. (M) yrkande 19. Vi konstaterar att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att denna typ av brott, som oftast begås av s.k. djurrättsaktivister, ska kunna hanteras effektivt av rättsväsendet, bl.a. med anledning av tidigare tillkännagivanden från . Vi anser därför inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionerna. Mened m.m., punkt 20 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkandena 35 och 37. Efter ett avgörande från är det fastställt att det inte är olagligt att lämna falska alibin för brottslingar i polisförhör som inte sker under ed. Vi menar att detta kan komma att skapa incitament för kriminella att hindra rättsväsendets gång genom att efter fällande dom skicka fram falska vittnen som stör utredningen och i värsta fall bidrar till att en dömd person blir friad på falska grunder. Denna lucka i lagen måste åtgärdas. Vidare bör mened bestraffas hårdare än . Mened är ett mycket allvarligt brott som kan få stora och allvarliga konsekvenser. Straffskärpningar bör i första hand ske vad gäller minimistraffet. Vi välkomnar att en utredning tillsatts för att titta på dessa frågor men vi anser att det är angeläget att denna utredning också leder fram till lagförslag som kommer till rätta med dagens problem. Hets mot folkgrupp, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:387 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2020/21:1219 av och (båda M) yrkande 1. Som framgår ovan gjorde den utredning som hade i uppdrag att se över den straffrättsliga regleringen i fråga om rasistiska och liknande symboler bedömningen att den nuvarande regleringen var ändamålsenligt utformad. Någon ändring av bestämmelserna om hets mot folkgrupp eller något förbud mot användningen av vissa symboler föreslogs därför inte. Jag vill se en ny utredning av lagstiftningen om hets mot folkgrupp som har ett bredare fokus än enbart rasistiska eller liknande symboler. Utredningen bör få i uppdrag att se över om det är möjligt att brottet hets mot folkgrupp även kan omfatta kontexten som ett meddelande framförs i. Vidare anser jag att det är ett problem att bestämmelsen om hets mot folkgrupp inte omfattar handlingar riktade mot personer med funktionsnedsättning och att det därmed saknas statistik och forskning på området. Skyddet för personer med funktionsnedsättning måste säkerställas genom att hatbrott och förolämpning mot gruppen ska ingå i straffbestämmelsen. Våld mot tjänsteman, punkt 22 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11 samt 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 27. Angrepp mot polis och annan blåljuspersonal utgör angrepp mot vår rättsordning. Detta måste på ett tydligare sätt speglas i vår lagstiftning med strängare straff för våld och hot mot blåljuspersonal. Av denna anledning anser vi att det är nödvändigt att straffen för våld mot tjänsteman skärps så att straffskalan börjar på sex månaders fängelse. Regeringen bör därför tillse att det arbete som bedrivs i dessa frågor skyndsamt leder fram till ett sådant lagförslag. Grovt våld mot tjänsteman, punkt 23 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 42. Även om minimistraffet för grovt våld mot tjänsteman har höjts till fängelse efter påtryckningar från , har i en annan lagstiftningsprocess minimistraffet för grov misshandel höjts till och sex månaders fängelse. Att ha ett lägre straff för grovt våld mot tjänsteman än för grov misshandel undergräver värdet i den särskilda straffrättsliga regleringen för vissa samhällsviktiga yrken. Minimistraffet för grovt våld mot tjänsteman och grov misshandel bör vara detsamma och jag anser därför att minimistraffet för grovt våld mot tjänsteman ska höjas till fängelse och . Hot mot tjänsteman, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 31. Vi anser att det är nödvändigt att rättssamhället markerar tydligt mot hot och trakasserier mot dem som utgör det första ledet mot kriminella. För att motverka detta bör straffet för hot mot tjänsteman skärpas. Ett olaga hot mot en polis bör alltid bedömas som ett grovt brott. Hot och våld mot sjukvårdspersonal m.fl., punkt 25 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: 2020/21:1034 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2754 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3133 av m.fl. (M) yrkande 4. Som framgått ovan har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att analysera vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. Vi anser därför att det inte finns anledning för att ta något initiativ med anledning av motionerna. Hot mot vitala samhällsfunktioner, punkt 26 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 40 och 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 32. Under mer än har en ny form av brottslighet etablerat sig i . Det är brott mot utryckningsfordon som brandkår, polis och ambulanser. Det är attacker mot kollektivtrafiken och det är attacker mot och sjukhus. Polisen redogör för att exempelvis hemtjänstpersonal och utsätts för trakasserier. Det gäller både hot mot enskilda handläggare och skadegörelse på byggnader. Den typen av samlat angrepp mot vitala samhällsfunktioner bryter ned grundläggande normer i samhället. Det är dessutom extra allvarligt när denna typ av angrepp drabbar de som försöker rädda liv, vilket är en grundläggande uppgift för staten. Vi anser därför att straffen för organiserade angrepp mot personer som är anställda inom områden som utgör vitala funktioner bör skärpas, särskilt när angreppen är organiserade. Brott mot vitala samhällsfunktioner bör vara en särskild straffskärpningsgrund. Detta har tidigare tillkännagetts för regeringen som ännu inte återkommit med en proposition i frågan. Vi anser därför att regeringen skyndsamt måste återkomma med ett lagförslag för att bemöta denna systemhotande form av brottslighet. Skärpt straff för övergrepp i rättssak, punkt 28 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2020/21:1096 av (M) och 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 49. Vi anser att ett fungerande rättsväsende bl.a. bygger på att personer vill och kan vittna utan att de riskerar att drabbas av repressalier från åtalade eller deras vänner. Övergrepp i rättssak bör därför bedömas som ett allvarligare brott än vad som är fallet, i synnerhet när det handlar om organiserad brottslighet. För att öka tryggheten för brottsoffer och vittnen samt för att skarpare markera mot dem som överväger att begå övergrepp i rättssak, bör straffskalan för övergrepp i rättssak skärpas gällande både straffminimum och straffmaximum. Skärpt straff för övergrepp i rättssak, punkt 28 (C, KD) av (KD), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 49 och 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2020/21:1096 av (M). Det är ett stort och allvarligt problem att allt fler inte vågar vittna. Vittnesuppgifter är i många fall en förutsättning för att kunna åtala och döma allvarliga brottslingar. Hot och våld riktat mot personer som anmäler brott eller som vittnar i domstol är därmed också ett hot mot rättsstaten. Utvecklingen med tystnande vittnen måste tas på största allvar. Vi välkomnar därför att det nu har tillsatts en utredning för att skärpa straffen för övergrepp i rättssak. Det finns anledning att inom ramen för utredningen se över möjligheterna att påföljden för övergrepp i rättssak inte ska reduceras med hänsyn till asperationsprincipen, dvs. att påföljden för övergrepp i rättssak inte ska påverkas med hänsyn till andra brott eller annan påföljd. Övergrepp i rättssak mot barn, punkt 29 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 30. Det är ett påtagligt problem att barn och unga hotas så att de inte vågar vittna. Barn och unga är särskilt utsatta som brottsoffer. I de fall det blir en rättslig process kan utsattheten bli ännu större med tanke på att den misstänkte ofta är i liknande ålder och rör sig i samma miljöer. Jag anser därför att övergrepp i rättssak som riktar sig mot ett barn borde ges en egen brottsrubricering med strängare straffskala. Brott mot rikets säkerhet, punkt 30 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi anser att straffsatserna för brott mot rikets säkerhet är för låga. Exempelvis är straffskalan för olovlig underrättelseverksamhet mot – ett brott som omfattar olika former av underrättelseverksamhet som sker med hemliga eller konspirativa metoder – fängelse i mellan och . För brottet obehörig befattning med hemlig uppgift döms inte sällan till endast böter.