bet · H801CU11 · 2021-03-12 00:00:00 — I samband med infrastrukturutbyggnad uppstår inte sällan intressekonflikter mellan markägare och samhällets önskemål att kunna utnyttja marken för annat ändamål. Intressekonflikterna kommer inte att avta eftersom det moderna samhällets behov av mer mark för infrastrukturändamål ökar. Den växande skogsmarkens koldioxidsänkande förmåga reduceras när nya ledningsgator dras fram genom skog. Vi anser därför att ersättningen till berörda markägare på ett bättre sätt ska ta hänsyn till markens potentiella miljövärden och dess alternativa avkastning om den inte hade utnyttjats för allmänna infrastrukturändamål. Sammantaget bör en högre ersättning leda till att en mer marksnål teknik utvecklas och tillämpas. Vi anser även att ersättningsnivåerna när tas i anspråk för t.ex. trafikleder bör ses över. När exploatören tar över marken och marken får en ny klassificering kan matjord, andra naturmaterial och eventuella fyllnadsmaterial säljas vidare till ett betydligt högre belopp än den ersättning som tidigare betalats till markägaren. Detta framstår som orättvist. Våra synpunkter bör beaktas vid den fortsatta beredningen av betänkande. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förköpslag, punkt 9 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 6. Ett av kommunernas viktigaste verktyg för ett offensivt bostadsbyggande är markpolitiken. En förutsättning för att genomföra viktiga samhällsbyggnads-åtgärder är att kommunen också äger exploaterbar mark. I kommuner som blir beroende av enskilda markägares goda vilja för att planlägga och därefter bygga riskerar bostadsbyggandet att bli ojämnt, oberäkneligt och otillräckligt. Kommunernas möjlighet att förvärva attraktiv byggmark har dock minskat efter att 2010 ställde sig bakom den borgerliga regeringens förslag att avskaffa förköpslagen. Förköpslagen gav en kommun förköpsrätt vid försäljning av vissa typer av fastigheter. Lagen var ett viktigt redskap för kommunernas fysiska planering och tätbebyggelseutveckling och ett stöd för fler exploateringsavtal. har haft i uppdrag att se över kommunernas möjligheter att säkerställa att befintliga byggrätter tas i anspråk. Bakgrunden till uppdraget är det stora behovet av att snabbt få fram bostäder. Utredningen överlämnade sitt betänkande Ett snabbare bostadsbyggande (SOU 2018:67). Utredningens analyser visar att problemen med dröjsmål och byggrätter oftast avser privatägd mark, eftersom kommunerna har skarpare verktyg för att snabbt få fram bostäder på egen mark. Utredningen anser därför att kommunerna i större utsträckning bör bedriva en strategisk och långsiktig markpolitik med syfte att förvärva egen mark. Bland annat föreslår utredningen att får i uppdrag av regeringen att utreda frågan om införandet av en förköpslag som underlättar bostadsbyggande och tätortsutveckling i kommunerna. Utgångspunkten för uppdrag bör vara att utreda en ny modern förköpslag som också kommer till rätta med de problem som fanns i den tidigare förköpslagen. har i betänkandet En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) ställt sig bakom förslag om att utreda ett införande av en moderniserad förköpsrätt. Enligt min mening bör regeringen ge eller en särskild utredare ett sådant uppdrag och därefter återkomma till med förslag till en ny förköpslag. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Jordförvärvslagstiftningen, punkt 10 (C, KD) av (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 6. Jordförvärvslagen lyfts bl.a. fram som ett hinder vid ägarskiften eftersom lagen begränsar juridiska personers möjlighet att förvärva mark från enskilda markägare. fick ett regeringsuppdrag att, inom ramen för livsmedelsstrategin, närmare analysera hur lagstiftningen om jordförvärv och arrende påverkar företagsutveckling i skogsbruks- och jordbrukssektorerna ur ett regionalt och nationellt perspektiv. De inskränkningar i äganderätten som jordförvärvslagen innebär har ansetts motiverade för att åstadkomma mer rationella brukningsenheter inom jord- och skogsbruket, för att upprätthålla balansen mellan olika ägarkategorier och för att gynna bosättning och sysselsättning i glesbygd. De fysiska personernas ägande och brukande av jorden har visat sig vara framgångsrikt för ansvarstagande, innovationskraft och näringslivsutvecklingen på landsbygden. En ändring av jordförvärvslagen skulle exempelvis leda till svårigheter för unga att hävda sig gentemot bolag vid köp av lantbruksegendomar. Vi ser därför inte något behov av ändringar i jordförvärvslagen som skulle göra det lättare för juridiska personer som större bolag att köpa jordbruks- och skogsmark. Även lämnar i sin rapport bl.a. rekommendationen att jordförvärvslagen inte behöver ändras när det gäller möjligheten för en juridisk person att köpa mark. analyser visar att denna begränsning i lagen i praktiken inte har någon effekt på företagsutvecklingen i lant- och skogsbruket. Enligt vår mening bör jordförvärvslagens nuvarande regler om juridiska personers förvärv av egendom behållas. De utmaningar som finns när det gäller kapitalförsörjningen inom jordbruket bör lösas genom förenklingar i andra regelverk. Vi anser att regeringen ska beakta våra synpunkter i det fortsatta arbetet med frågan. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgång till geodata, punkt 12 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (S), Momodou (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: 2020/21:1547 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 40 och 41 samt 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 38. Liksom utskottsmajoriteten ser vi positivt på åtgärder som syftar till en ökad digitalisering av samhällsbyggnadsprocessen och en förbättrad tillgång till geodata utan begränsande användningsvillkor. Som redovisas i betänkandet pågår det redan ett omfattande arbete med den inriktningen. bedriver framför allt och Lantmäteriet, på uppdrag av regeringen, ett intensivt arbete med att digitalisera samhällsbyggnadsprocessen. Regeringen har vidare tillsatt , som består av ett antal myndigheter och organisationer som ger råd i frågor som rör Lantmäteriets samordningsroll för geodataområdet. Målet med det intensiva arbetet som pågår är att åstadkomma ett säkert, standardiserat och obrutet flöde för en effektivare samhällsbyggnadsprocess. Som framgår av statsrådet frågesvar som redovisas i betänkandet är dessa frågor prioriterade av regeringen. Sammanfattningsvis pågår det alltså redan ett intensivt arbete med den inriktning som föreslås i motionerna, och frågorna är prioriterade av regeringen. Det finns därför ingen anledning för att göra ett tillkännagivande. Motionsyrkandena bör avslås. Översyn av Lantmäteriet, punkt 13 (M, C, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:575 av m.fl. (C), 2020/21:2164 av (M), 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 8, 9 och 31, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 39 och 2020/21:1243 av (M) och 2020/21:1559 av (M). För ett stort antal verksamheter och för hela samhällsbyggnadsprocessen är Lantmäteriets insatser av avgörande betydelse. Bostadsbyggandet kräver bildande av nya fastigheter, och byggandet av järnvägar kräver markupplåtelser med stöd av fastighetsbildningslagen, ledningsrättslagen och anläggningslagen. Landsbygdens näringsliv gör affärer där fastighetsreglering och avstyckning är avgörande för etablering av nya företag och utveckling av företag. När samfälligheter bildas för vägar eller när anläggningar för bredband installeras är myndigheten inkopplad för att lösa mark-upplåtelsefrågorna. Kommuner och byggföretag behöver under arbete med detaljplaner invänta besked och utlåtanden från Lantmäteriet om möjligheter att genomföra detaljplanen. har Lantmäteriet haft stora problem med långa handläggningstider. Trots tillgång till ny teknik är väntetider och handläggningstider ett mycket stort problem för många som vill utveckla sina företag och sina fastigheter. Runt om i landet finns dessutom kraftiga variationer i längden på handläggningstiderna. I avsaknad av handläggning och beslut från Lantmäteriet tvingas t.ex. köpare vänta med byggnadsåtgärder. De långa handläggningstiderna har också en negativ inverkan på näringslivsutvecklingen på många orter. Lantmäteriets avgifter motsvarar inte arbets- och serviceinsatsen. Enligt vår uppfattning skulle många aktörer, som konsulter, byggföretag eller fastighetsägarna själva, t.ex. kunna utföra mätningsdelen i en förrättning, vilket dagens regelsystem förhindrar. I de flesta andra länder finns lösningar där certifierade företag eller personer får utföra olika moment i en fastighetsbildning. Den möjligheten saknas i , och det ska ses i ljuset av den personal- och kompetensbrist som råder inom Lantmäteriet. Lantmäteriet har svårt att rekrytera välutbildade medarbetare. Nyexaminerade lantmätare stannar inte länge inom myndigheten eftersom de kan välja närliggande branscher med en mer dynamisk löneutveckling. För att komma till rätta med problemen anser vi att det krävs en allmän översyn av Lantmäteriets verksamhet. Vi anser även att det bör underlättas för kommunerna att inrätta egna kommunala lantmäterimyndigheter. I syfte att öka byggandet av bostäder i landsbygdskommuner finns vidare anledning att se över möjligheten att införa ett system där förrättningskostnaderna för en avstyckning blir lägre om den fastighet som bildas understiger ett visst värde. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fideikommiss, punkt 14 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:164 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:745 av (S) samt 2020/21:2664 av (L). Enligt lag om avveckling av fideikommiss ska som huvudregel ett fideikommiss avvecklas när den nuvarande fideikommissarien avlider. I undantagsfall kan regeringen dock besluta om förlängning av ett fideikommiss. Som argument för beviljande av dispenser framförs bevarandet av kulturskatter och viktiga miljöer. Instiftandet av fideikommiss var ett sätt att behålla egendomar odelade vid arvskiften genom att sätta arvslagstiftningen ur spel. Egendomskonstruktionen gjorde oftast första sonen till fideikommissarie medan döttrar och yngre söner uteslöts. Någon typ av kompensation till dessa var ibland inskriven i fideikommissurkunderna. Trots fideikommissets orättvisa konstruktion och dess patriarkala karaktär kan man förstå instiftarnas syften eftersom det då saknades andra metoder att behålla egendomar intakta vid arvskiften. är situationen annorlunda. Aktiebolagsstiftningen samt andra ägandekonstruktioner gör det möjligt att hålla företag och andra egendomar samman oberoende av arvskiften. Därför har också de flesta fideikommiss avvecklats. I de fall ägarna har haft intresse av att hålla samman egendomen har detta kunnat göras i andra former. Även om en rätt till friköp av historiska arrenden skulle införas leder möjligheten för regeringen att förlänga ett fideikommiss i praktiken till att en arrendator på en fideikommissegendom inte ges möjlighet att friköpa egendom som ingår i ett fideikommiss där förlängning medgetts. Att behålla dagens avvecklingslag som bl.a. ger möjlighet till förlängning av fideikommiss framstår inte som rimligt ur ett jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv. Enligt min mening bör regeringen återkomma till med ett lagförslag som innebär att fideikommissinstitutet slutligen avskaffas. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Friköp av historiska arrenden, punkt 15 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:164 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:2093 av m.fl. (S). Med historiska arrenden avses sådana arrenden som innehafts av medlemmar av samma släkt i flera generationer. Frågan om en friköpsrätt av historiska arrenden har varit aktuell . I delbetänkandet Historiska arrenden (SOU 1991:85) presenterade arrendekommitté ett lagförslag om friköpsrätt avseende historiska arrenden. Regeringen lade dock inte fram något förslag till lag om friköp till (prop. 1994/95:155). Regeringen ansåg inte heller i proposition 2007/08:54 att någon rätt till friköp vid historiska arrenden borde införas. Jag anser att rätten för arrendatorer att friköpa den jord som de har brukat i generationer är en väsentlig samhällsfråga av medborgarrättslig karaktär. Det är orättvist att arrendatorerna inte har någon möjlighet att få den trygghet och rättssäkerhet som äganderätten till den arrenderade gården skulle ge. Det finns en obalans i avtalsförhållandet mellan jordägare och arrendator där arrendatorn är den svagare parten. Jordägaren har t.ex. generellt sett större ekonomiska resurser att driva en tvist. Adelns privilegier har avskaffats. Genom att införa en rätt till friköp av historiska arrenden kan även en av de sista resterna av det gamla feodalsamhället avskaffas. I praktiken är de nu aktuella arrendatorerna fortfarande frälsebönder. I många fall har de inte möjlighet att skjuta av t.ex. vildsvin och gäss som förstör grödorna. I stället tar jordägaren betalt för att låta andra personer jaga på marken. Enligt min mening är det, inte minst av historiska och ideologiska skäl, viktigt att det införs en rätt till friköp av historiska arrenden. Jag anser därför att regeringen ska återkomma till med förslag till lagstiftning som innebär att arrendatorer får möjlighet att friköpa historiska arrenden. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:49 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förenkling i anläggningslagen för landets vägsamfälligheter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:159 av Per Lodenius (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av lagen om förvaltning av samfälligheter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:164 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att arrendatorer får möjlighet att friköpa historiska arrenden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att fideikommissinstitutet slutligen avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en ny förköpslag och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:454 av och (båda C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningssystemet till markägare måste reformeras mellan markägare och exploatör och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:466 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för markinlösen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:474 av m.fl. (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för intrång på mark för ianspråktagande till ledningsutbyggnad, , vägar, järnvägar och annan samhällsinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:575 av m.fl. (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjligheten för privata entreprenörer att utföra vissa lantmäteriuppgifter och om att främja och underlätta inrättandet av fler kommunala lantmäterimyndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning för analys av om ersättningarna är tillräckliga för ledningsintrång, i synnerhet för markägare som drabbas av flera intrång, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:733 av m.fl. (SD): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs lättnader när det gäller att upphäva besittningsskyddet för vissa sidoarrenden och att det dessutom bör införas ett mindre starkt skydd för korta arrenden och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:745 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa systemet med fideikommiss utan undantag och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:754 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arrendelagstiftningen och möjligheterna att införa ett besittningsskydd i denna och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1025 av Per Åsling och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förenklat förfarande för att ändra andelstal i samfällighetsföreningar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1242 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att få en lagstiftning om fastighetsbildning som är modern och främjar möjligheterna att bygga och bo i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1243 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta handläggningstiderna hos Lantmäteriet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1244 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra expropriationslagen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1297 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge mer avtalsfrihet i arrendelagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1325 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över expropriationslagen och dess ersättningar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över betydelsen av angelägna allmänna intressen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1547 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att öppna och avgiftsfria offentliga data finns för förvaltningen av enskilda vägar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att kvaliteten i fastighetsregistret förbättras samt att förbättrade sökmöjligheter finns i fastighetsregistret och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1558 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt äganderätt och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1559 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att korta handläggningstider hos Lantmäteriet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att Lantmäteriets kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tomträttsavgälder och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1971 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa processen för överförande av lagfart i enlighet med vad som anförs i motionen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2093 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en friköpsrätt för historiska arrenden och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2109 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för utökade ersättningsmodeller till berörda fastighetsägare vid byggnation av elförbindelser och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2164 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att lägga ut vissa av Lantmäteriets arbetsuppgifter på entreprenad och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2303 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att öka ersättningen till det dubbla marknadsvärdet för markintrång och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2664 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagen (1963:583) om avveckling av fideikommiss i syfte att slopa förlängning av fideikommissurkundens bestämmelser och övriga bestämmelser i enlighet med motionen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD): 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur regelverket kan ändras så att bondens ersättning vid expropriering för exploatering minst motsvarar värdet av de naturmaterial som marken innehåller och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordförvärvslagen inte bör ändras och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2917 av m.fl. (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordförvärvslagens skrivning om bolagsförbud bör behållas i dess nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2927 av m.fl. (C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för andra aktörer att ta över delar av det som är Lantmäteriets ansvarsområden och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare för kommuner att inrätta kommunala lantmäterier och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten till en lägre avstyckningsavgift om den fastighet som bildas understiger ett visst värde och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3006 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tomträttsavgälder och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Lantmäteriets handläggningstider inte ska vara längre än och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3165 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att se över möjligheten att göra ett tillägg i fastighetslagens 3 kapitel, paragraf 5 och 6 med hänsyn till landsbygdens lokala behov och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3167 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska förändra regelverket som styr inlösen av mark i samband med infrastrukturbyggen så att jordägare kan kapitalisera marken innan den löses in, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:3171 av m.fl. (C): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera laddmöjligheter för fordon i samfälligheter utan omprövning av gemensamhetsanläggningen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3172 av m.fl. (C): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt implementera tillkännagivande (2018/19:CU13 Fastighetsrätt) angående ett förenklat regelverk för att ändra andelstal i samfällighetsföreningar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ökad avtalsfrihet i arrendelagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3408 av m.fl. (KD): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera systemet för tomträtter och tillkännager detta för regeringen.