bet · H901AU1 · 2021-12-07 00:00:00 — Särskilt allvarlig är situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda, med en skillnad i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda som ligger långt över genomsnittet i EU. Det är tydligt att den politik som har förts under den rödgröna regeringens tid vid makten inte har förmått att komma till rätta med utmaningar. En enorm kunskapsskuld i den svenska skolan i sviterna av coronapandemin, en historiskt hög långtidsarbetslöshet, en eskalerad gängkriminalitet, ett växande utanförskap och en elmarknad i kris – för att bara nämna några utmaningar som lämnats vind för våg. För att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. Det behövs en ny start för . Liberalernas förslag till statens budget inom utgiftsområde 13 läggs fram i kommittémotion 2021/22:3951. Vi anser att det behöver göras ytterligare satsningar på arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck och mot mäns våld mot kvinnor. Vi menar också att särskilda medel bör skjutas till för att motverka våld i ungas partnerrelationer, i synnerhet unga killars våld mot tjejer. När det gäller anslaget till avvisar vi regeringens förslag om att tillföra medel till myndighetens fortsatta stöd till universitet och högskolors arbete med jämställdhetsintegrering. Liberalerna vill också att pris- och löneomräkningen ska justeras ned, vilket innebär att besparingar kan göras inom några av anslagen inom utgiftsområde 13. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 13: 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motion väckt med anledning av proposition 2020/21:217 2021/22:1150 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hotade kvinnor ska erbjudas trygghetspaket med larm, pepparsprej och kurser i självförsvar och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:301 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att identifiera utsatta grupper i samhället och ge dem stöd och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka stödet till de delar av civilsamhället som arbetar mot hedersbrott och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:910 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa det s.k. hemutrustningslånet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2560 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslagen till kvinnojourerna och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kvinnojourer bör ha rätt kunskap för att klara av att bemöta och hjälpa hedersvåldsutsatta på ett säkert sätt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2561 av m.fl. (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ökat stöd till kvinnojourer och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillse att samtliga kvinnojourer innehar rätt kunskap om att hantera hedersvåldsutsatta och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2562 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nå ut med kunskap till personer som är i riskzon för att utsättas för hedersbrottslighet, och detta tillkännager för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla tjej- och kvinnojourer ska ha relevant kunskap om och erbjuda rätt stöd för de som utsätts för hedersrelaterat våld, och detta tillkännager för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att utöka stödet till de delar av civilsamhället som arbetar mot hedersförtryck, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2563 av m.fl. (SD): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3208 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3514 av m.fl. (C): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer långsiktig och stabil finansiering av kvinno- och tjejjourerna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3666 av m.fl. (C): 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer långsiktig och stabil finansiering av kvinno- och tjejjourerna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3704 av m.fl. (SD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk förskola och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3895 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3951 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4035 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag för för kvinnofrid och för att kvinnojourerna ska ha bättre möjligheter att ge stödinsatser och ha en god beredskap och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Delegationen mot segregation bör läggas ned och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4127 av Alireza Akhondi m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4169 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av ett asylprogram språkutbildning och samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om NCK och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hotade kvinnor bör erbjudas ett trygghetspaket och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell stödlinje för dem som riskerar att bli eller är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om intensifierat arbete mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned Delegationen mot segregation och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en delegation för jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4210 av m.fl. (KD): 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillhandahålla ett trygghetspaket till hotade kvinnor och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av en nationell stödlinje för dem som riskerar att bli eller är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4212 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett asylprogram genom tillgång till och skärpta krav på deltagande i svenskundervisning, samhällsorientering och arbete för att erhålla bidrag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4214 av m.fl. (KD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett asylprogram där asylsökande ska delta i språkutbildning och samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering Förslag till anslag utöver regeringens förslag Obligatorisk förskola för vissa barn Statsbidrag för kvinno- och tjejjourer Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering Anslag inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering Precis som talmannen just sa ska vi debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande om utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Jag skulle först vilja nämna några ord om själva budgetprocessen. har fastställt ramen för utgiftsområde 13 till 167 miljoner mindre än vad regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen när det gäller två av anslagen. Dessa förändringar rör inte den del av utgiftsområdet som jag tänker beröra i mitt anförande , nämligen jämställdhet. Men vi socialdemokrater lämnar dock på grund av beslutet ett särskilt yttrande och hänvisar till vår reservation i finansutskottets betänkande FiU1. Den budget som fattade beslut om är tyvärr inte identisk med budgetpropositionen. Och jag säger "tyvärr", för det hade varit bättre att den var det. Men av regeringens förslag till budget har ställt sig bakom. utgörs av de försämringar som moderater, kristdemokrater och sverigedemokrater lyckades enas om, och då är det ändå generöst räknat. Vän av ordning skulle nog snarare säga . Men det viktiga konstaterandet är ändå att den socialdemokratiska regeringen regerar på i stort sett den budgetproposition som lade fram till . Detta är viktigt och intressant, för när det gäller utgiftsområde 13 ställde sig utskottet i allt bakom budgetpropositionens förslag utom i fråga om de två anslag som högerpartierna - , - har försämrat. Och när det gäller jämställdhet står arbetsmarknadsutskottet helt bakom regeringens politik. I det här beslutet innebär arbetsmarknadsutskottet just , eftersom övriga partier avstår från ställningstaganden och i stället redovisar sina överväganden i särskilda yttranden. Det är alltså en ganska annorlunda situation, skulle man kunna säga, och jag ser verkligen med spänning fram emot anförandena från representanterna för , . Ja, detta att högerpartierna stöder regeringens jämställdhetspolitik skulle ju kunna vara ett tillfälle att jubla, men jag tror inte att det skulle vara så bra. Jag tror att det möjligen skulle vara något förhastat. När högerpartierna har kommit över 100-årsfirandet av demokratins införande tror jag att de kommer att återgå till sin reaktionära syn på jämställdhet. Jag kan ha fel, men den som lever får se. Detta var vad jag ville säga om själva budgetbeslutet. ska jag tala om jämställdhet. Jag tror, som sagt var, att det är viktigt att i jämställdhetsdebatten lyfta fram detta 100-årsjubileum av demokratin som vi nu firar. Två av partier kan sträcka på sig lite extra . Det är Socialdemokraterna och Liberalerna. stod Liberalerna tillsammans med oss socialdemokrater på rätt sida av historien. Hur det är med Liberalerna kan man fundera på, fru talman. Men segrade vi som stod på demokratins sida, och högern förlorade. Det första stora steget mot ett jämställt samhälle togs trots högerns motstånd. Många steg har tagits efter det, trots högerns motstånd. Vi har fortfarande en lång väg kvar att gå. Även om det just i dagens debatt ser ut som att högern har gett upp sitt motstånd vill jag, fru talman, ändå höja ett varningens finger. Om man ser sig om i världen kan man se hur reaktionära krafter vinner terräng och hur demokrati och jämställdhet trycks tillbaka. Exemplen är tyvärr många och finns i alla delar av världen. är inte förskonat. Utvecklingen i till exempel och förskräcker. I har Trumps polariserande politik drabbat både jämställdhet och demokrati. Exemplen är alltså många. Denna typ av krafter kan sinsemellan vara splittrade och till och med vara varandras fiender. Vi har att göra med extremister av olika slag. Det kan vara islamister eller andra religiösa extremister. Det kan vara nationalister. Det är olika varianter av totalitära ideologier som trots sina motsättningar har väldigt mycket gemensamt. Motståndet mot jämställdhet och demokrati förenar. Det är allvarligt med den backlash mot jämställdheten som olika reaktionära krafter vinner framgång med. Vi som står upp för jämställdhet och demokrati måste bjuda motstånd. Det är i grunden samma kamp som . En del argument och en del retorik har packats om. Ett exempel är när traditionellt motstånd mot kvinnors rättigheter övergår i kampanjer mot så kallad genusideologi. Men, fru talman, många av argumenten är desamma som . Den som har lyssnat på när de resonerar om hur kvinnor inte klarar av att tänka rationellt och inte förstår svåra ord som budget kan tro sig vara förflyttad . Men det är en dagsaktuell interiör från hur sverigedemokrater ser på jämställdhet. Även om den utmaning som vi har från höger är allvarlig är den känd, och vi kan ta den kampen även om en del retorik har förändrats. Vi känner högern, fru talman. Vi har en ny utmaning. Hotet kommer inte bara från traditionellt håll. Kvinnorörelsen världen över möter en växande backlash från nyliberala och relativistiska strömningar. Organisationer och personer med en förment progressiv och radikal framtoning utmanar de framgångar som kvinnorörelsen vunnit. Identitetspolitik från vänster och superindividualistisk nyliberalism bildar en gemensam front. Det handlar om synen på prostitution, synen på surrogatmödraskap och till och med bisarra uppfattningar som att kvinnor inte finns. Detta är en stor utmaning, eftersom den är ny. Vi som står upp för jämställdhet behöver lära oss en ny argumentation. Organisationer och personer som vi har sett som medspelare är motståndare. Detta är ett fenomen som infiltrerat såväl antirasistorganisationer som delar av hbtq-rörelsen och välkända och respekterade organisationer som Amnesty. Att man ska behöva upprepa det självklara att människohandel inte får förekomma är helt galet och att kvinnor och kvinnors kroppar inte kan säljas eller köpas, att barn inte är en rättighet som kan köpas någonstans någonsin lika lite som sex med en partner är en rättighet som kan köpas och konsumeras som vilken vara som helst. I är detta ännu i sin linda, så vi kan med ett resolut motstånd sätta stopp för detta . Tyvärr är situationen värre i många delar av världen. De som står för detta nya hot mot jämställdheten har tyvärr en hel del gemensamt med extremhögern. En sådan sak är hur man bemöter och trakasserar meningsmotståndare. Med ett högt tonläge och med hot och hat försöker man skrämma dem som står upp för jämställdhet till tystnad. Det får vi aldrig acceptera, fru talman. En annan sak är idén om att det inte finns kvinnor. Även här liknar man extremhögern. Det är en snarlik argumentation som extremhögern använder när man menar att det inte finns klasser och därför inte heller några klassmotsättningar. Om kön som begrepp suddas ut finns det naturligtvis inte heller någon könsmaktsordning. Hur ska vi då över huvud taget kunna bedriva ett jämställdhetsarbete? Vem som skulle tjäna på detta är inte svårt att räkna ut. Vem som skulle förlora är lika självklart. har på ett förtjänstfullt sätt lyft fram dessa problem i sin bok existens. Vad ska då vi som står upp för jämställdhet och demokrati göra? Jo, vi ska naturligtvis fortsätta med samhällsanalys som ser både klass och kön. Vi ska naturligtvis stå upp för alla människors rätt att leva sina liv fullt ut oavsett kön och sexuell läggning. Att det patriarkala samhället med sin könsmaktsordning är roten till ojämställdhet är nödvändigt att förstå om vi ska lyckas nå målet med jämställdhetspolitiken. Att ett osynliggörande av kvinnor på samma sätt är ett hinder måste också vara en självklarhet. Kampen för jämställdhet är aldrig ett hot mot någon - tvärtom. I ett jämställt samhälle är vi alla vinnare oavsett kön eller sexuell läggning. Vi måste också ha med oss att arbetet för jämställdhet gäller på alla politikområden. När vi bekämpar kriminella gäng är det också en kamp för jämställdhet och demokrati. Gängen består av unga män med ett destruktivt mansideal och en fruktansvärd kvinnosyn. Om man romantiserar denna typ av uppfattningar, till exempel i musik, är det ett hot mot jämställdheten. Att försvara eller glorifiera en sådan människosyn är också ett exempel på hur förment progressiva gör jämställdhet och demokrati en stor otjänst. Detta gäller också kampen mot hedersförtryck som i alla former, oavsett religiös eller kulturell kontext, är ett hot mot jämställdhet och demokrati. Det gäller mäns våld mot kvinnor som varken kan förstås eller bekämpas utan att man ser de strukturer som ligger bakom, utan att se mannen och kvinnan. Det gäller när man bakom resonemang om inkludering exkluderar halva mänskligheten. Det gäller i arbetslivet när vi ska komma till rätta med de löneskillnader som med kirurgisk precision alltid drabbar kvinnor. Utan könsuppdelad statistik blir detta arbete omöjligt. Detta gäller såväl huvudmålet för jämställdhetspolitiken, att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv, som alla de sex delmålen. Så håll i och håll ut alla ni som brinner för demokrati och jämställdhet! Motståndet är delvis nytt, delvis gammalt. Men vårt uppdrag är detsamma. Då gör jag min premiär här i kammaren för arbetsmarknadsutskottets räkning. Jag ska prata jämställdhet, vilket är något jag mycket gärna gör. Det handlar naturligtvis om så mycket mer än vad som ryms i det här betänkandet, men mycket täcks också in, till exempel ekonomisk jämställdhet och ett liv fritt från våld. Jag tänker också säga någonting om värderingar och attityder. I början av betänkandet behandlar utskottet regeringens utvärdering av de jämställdhetspolitiska målen och delmålen, och man konstaterar att det går framåt - men det är verkligen långt ifrån bra. Det senare är mitt val av uttryckssätt, inte utskottets. Några resultatindikatorer är chefer i offentlig sektor och kvinnors lön som andel av mäns lön, vilket leder mig in på området ekonomisk jämställdhet. Vi vet nämligen att svenska kvinnor i ett livsperspektiv fortfarande har i genomsnitt av männens totala inkomster. Detta leder till en i snitt lägre inkomst under ett helt liv, vilket har varit oförändrat . Och myndigheterna i bidrar till den utvecklingen, konstaterar Kommissionen för jämställda livsinkomster i sin första delrapport. Även om det är så att kvinnors löneinkomster relativt sett faktiskt har ökat mer än mäns är gapet i livsinkomst fortfarande lika stort. Vad beror det på? Jo, det beror på att män har större inkomster av kapital - det vill säga att de sparar mer och äger mer - och att skatt på kapital är lägre än skatt på inkomst när man väl ska sätta sprätt på pengarna. Därför var det en väldigt dum idé som kom från regeringen för sedan, om att höja skatten på ISK-konton. I stället vill skattebefria sparande på dessa konton upp till ett visst belopp och sedan ha en väldigt låg skatt. Alla sätt som leder till att kvinnor sparar mer och ökar sitt ägande är bra. Ett annat tecken på att kvinnor inte är ekonomiskt självständiga är att kvinnor faktiskt avstår från att begära skilsmässa. finns det helt enkelt inte pengar för att klara sig på egen hand - och det i . Jag pratar då inte ens om relationer där våld är inblandat utan om andra relationer, andra äktenskap. vill ta bort avgiften för skilsmässa. Det är till föga hjälp, men det är ändå en viktig signal. En av de tydligaste anledningarna till ekonomisk ojämställdhet är förstås föräldraförsäkringen, eller rättare sagt det ojämna uttaget i föräldraförsäkringen. Under pandemin hyllade vi alla välfärdens hjältar sjukvårdspersonalen, som vi vet består av en stor andel kvinnor. Man hade ju kunnat hoppas att uttaget av vab, ersättning för vård av barn, skulle bli mer jämställt, men nej - fortfarande tar kvinnor ut en majoritet av vabdagarna. Jag minns att , i början av pandemin, gick ut med ett pressmeddelande och sa: Titta, vad bra - jämställdheten har ökat när det gäller vab! Men när man granskade de siffrorna såg man att det handlade om typ någon procent eller mindre. Då kände jag: Har vi inte större förväntningar än så har vi en del att jobba med när det gäller jämställdhet. Den grupp i samhället som är mest utsatt för ekonomisk ojämställdhet är våra utlandsfödda kvinnor. Enligt, återigen, delrapporten från Kommissionen för jämställda livsinkomster - denna bibel för alla som vill främja jämställdhet - tar det för utrikes födda kvinnor än för utrikes födda män att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Dessa kvinnor nås senare av insatser från Arbetsförmedlingen. De skrivs in senare än män och erbjuds färre insatser. Dessutom skrivs de i genomsnitt ut från Arbetsförmedlingen tidigare än män. Det är inget annat än ett svek. Utlandsfödda kvinnor måste nås av etableringsåtgärder oavsett om de kommer till som flyktingar eller som anhöriga. Tiden i föräldraförsäkringen behöver begränsas, och integrationsförskola, jämställd utbetalning av bidrag samt bättre förutsättningar för tolkning är viktiga åtgärder för ökad jämställdhet. Men framför allt måste myndigheter och arbetsgivare ha exakt samma förväntningar på utlandsfödda kvinnor som på utlandsfödda män. Innan jag går in på området mäns våld mot kvinnor vill jag säga några ord om attityder, språk och normer. Jag menar nämligen att vi verkligen upplever ett bakslag när det gäller detta. Kvinnor objektifieras som aldrig förr i medier och i sociala medier. menar att detta är jätteallvarligt och att vi måste markera varje gång, som vi läser eller hör hur språk och beteende används på ett icke korrekt sätt mot kvinnor och unga tjejer. Jag minns med fasa många av de rubriker vi har kunnat läsa i tidningarna, inte minst under metoo. Ett exempel: "Tafsande på krogen - ett problem för många unga kvinnor." Nej, så är det inte - tafsande på krogen är ett problem hos många män. Och när ska vi en gång för alla kunna fastslå att varken korta kjolar, alkohol eller flörtiga tjejer orsakar våldtäkter? Det som orsakar våldtäkter är våldtäktsmän. Pandemin har hållit oss i sitt grepp. Tyvärr riskerar många att behöva fortsätta leva med pandemins effekter. Många tjejer och kvinnor som har tvingats genomleva pandemin med våld och förtryck riskerar fortsatt utsatthet och isolering. Mäns våld mot kvinnor har ökat under covid-19, både nationellt och internationellt. uppskattar att våld i hemmet globalt har ökat under pandemin. Vi vet att isolering leder till ökad utsatthet för våld, som det är svårare att söka hjälp när förövarens kontroll ökar. har länge drivit på för att få till en långsiktig finansiering av tjej- och kvinnojourer. Jag tycker att det är helt oacceptabelt att det på kommunernas politiska dagordning ibland kommer upp ärenden av typen: Ska vi fatta beslut om bidrag till kvinno- och tjejjourer? Hur kan det ens vara en fråga på den politiska dagordningen? Om behov finns ska stöd sättas in - punkt. Så gör vi med alla andra brottsoffer, eller till exempel offer för missbruk. Det tas inga beslut om huruvida en ung människa ska få behandling för sitt drogmissbruk eller ej, utan det eventuella politiska beslutet handlar om vilken behandling som ska ges. Stöd ska finnas vid behov, och jag är glad att jämfört med liggande budget lägger extra för ökat stöd till jourer och skyddat boende.