bet · H801SoU24 · 2021-06-07 00:00:00 — gav regeringen i uppdrag att stärka tillsynen av arbete med stöd och skydd till barn och unga (S2020/08835 [delvis]). Den förstärkta tillsynen ska särskilt uppmärksamma – hur barnets bästa beaktas, utreds och redovisas i handläggningen och i beslutsfattandet, däribland barnets rätt att komma till tals – socialnämndens hantering av förhandsbedömningar och skyddsbedömningar – socialnämndens arbete med att noga följa vården av de barn och unga som vårdas utanför sitt eget hem – socialnämndens arbete med att bevaka barnets bästa genom vårdnadsöverflyttning och flyttningsförbud – socialnämndens arbete med att följa upp ett barns situation efter avslutad placering eller när en utredning avslutats utan beslut om insats. ska återföra kunskapen om tillsynen till . Utifrån resultaten av den förstärkta tillsynen ska också vid behov lämna förslag till regeringen om ytterligare åtgärder på nationell nivå. En samlad redovisning av uppdraget ska ske . Sociala insatser i utsatta områden gav regeringen i uppdrag att administrera, fördela medel för samt följa upp en satsning på sociala insatser för barn och unga i utsatta områden (A2020/02651). Medlen är avsedda att gå till insatser i utsatta områden som syftar till att minska risken för barn och unga att dras in i eller på andra sätt drabbas av kriminalitet. Enligt regeringsbeslutet kan det handla om insatser som kompletterar och förstärker verksamhet som kommunerna redan bedriver inom ramen för det brottsförebyggande arbetet (t.ex. fler fältarbetare eller motsvarande och , bl.a. för ökad tillgänglighet i verksamheter), liksom olika former av strukturerad samverkan mellan skola, socialtjänst och polis. ska även stödja kommuner och andra huvudmän som utför insatser enligt socialtjänstlagen i genomförandet av satsningen. I uppdraget ingår därför att samla och sprida kunskap och exempel på arbetssätt och metoder. Totalt uppgår satsningen till och regeringen beräknar –2023. ska –2023 redovisa till hur mycket medel som betalats ut. ska även följa upp satsningen och redovisa vad medlen har använts till samt analysera i vilken utsträckning insatserna har bidragit till att uppfylla syftet med satsningen. Nationell strategi mot våld mot barn beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska lämna förslag till en nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck (dir. 2021:29). Strategin ska anlägga ett helhetsperspektiv och möjliggöra en samlad inriktning för arbetet med att förebygga och bekämpa våld mot barn . Beslutet bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Uppdraget ska redovisas . Utredning om kommunernas ansvar för brottsförebyggande arbete gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag om hur kommunerna kan få ett lagstadgat ansvar för brottsförebyggande arbete (dir. 2019:94). Av direktiven framgår att utredaren bl.a. ska – beskriva och analysera verksamheter inom kommunerna som kan bidra till det brottsförebyggande arbetet – föreslå hur ett lagstadgat kommunalt ansvar för det brottsförebyggande arbetet bör utformas och vilka verksamheter som bör omfattas av ett sådant ansvar – lämna förslag som bidrar till att kommunerna på ett effektivt sätt kan fullgöra sitt ansvar för det brottsförebyggande arbetet. Utredningen är en del i regeringens 34-punktsprogram med ytterligare åtgärder mot gängkriminalitet. Uppdraget ska redovisas . Informationsdelning mellan och polisen gav regeringen (Brå) i uppdrag att undersöka förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott och att vid behov lämna förslag till åtgärder (Ju2019/03304/). redovisade Brå uppdraget i rapporten mellan socialtjänst och polis, i brottsförebyggande arbete med barn och unga (2021:2). Fokus i rapporten ligger främst på möjligheterna att dela information mellan polis och kommuner i deras arbete med att förebygga brott hos barn och unga. Brå gör bl.a. följande bedömningar i rapporten. Enligt Brå upplever aktörer att sekretessen ofta utgör ett hinder för informationsdelning i det brottsförebyggande arbetet, men myndigheten bedömer att problemen inte nödvändigtvis skulle lösas genom ny lagstiftning. Ett första steg vore i stället att förtydliga hur lagstiftningen bör tolkas och tillämpas i praktiken. Brå förordar att berörda myndigheter, som , , och Sis, tar fram tydligare vägledningar och riktlinjer för hur de sekretessbrytande bestämmelserna kan tolkas i det vardagliga arbetet. Vidare föreslår Brå att en nationell professionsöverskridande och gemensam utbildning tas fram, i syfte att höja kunskapsnivån hos bl.a. enskilda handläggare. Slutligen bedömer Brå att det behövs nationella riktlinjer för delning av sekretessbelagd information mellan kommuner. Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister överlämnade regeringen proposition 2020/21:150 Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister till . I propositionen föreslås ändringar som bl.a. syftar till att stärka barnrättsperspektivet i vårdnadsprocessen, skapa bättre förutsättningar för föräldrar att nå samförståndslösningar och stärka skyddet för barn som riskerar att fara illa. Regeringen föreslår en ny lag om informationssamtal och ett krav på att föräldrar, som huvudregel, ska ha deltagit i ett sådant samtal hos socialnämnden innan de framställer ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge i domstol. För att stärka barnets ställning föreslår regeringen också ändringar i som innebär att – barnets bästa ska vara avgörande för alla frågor om vårdnad, boende och umgänge – barnets rätt till information och att komma till tals i förfarandet ska lyftas fram och tydliggöras och att fler och yngre barn ska ges möjlighet att delta i förfarandet – socialnämnden i ett förfarande om vårdnad, boende eller umgänge ska få höra ett barn utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande. Lagen om informationssamtal föreslås träda i kraft , medan kravet på att ha deltagit i ett samtal för att få framställa ett tvistigt yrkande föreslås träda i kraft . Lagändringarna i övrigt föreslås träda i kraft . yttrade sig till civilutskottet med anledning av propositionen (yttr. 2020/21:SoU6y). Uppdrag om stärkt samverkan i familjerättsliga ärenden gav regeringen i uppdrag att analysera kommuners behov av stöd och förutsättningar för samverkan i familjerättsliga ärenden samt att identifiera framgångsfaktorer (S2018/04676/FST). I uppdraget anges bl.a. att allvarliga konflikter mellan föräldrar som separerar ofta medför negativa konsekvenser, inte minst för de barn som är involverade. Samverkan mellan olika aktörer kan emellertid bidra till att insatser tidigt kan sättas in för att förebygga sådana konflikter. MFoF redovisade uppdraget i rapporten om stärkt samverkan i familjerättsliga ärenden. I rapporten framkommer att myndighetens analys av kartläggningen har visat följande: – Det finns stort behov av en anpassad metod för riskbedömningar, ändamålsenliga handlingsplaner och tillgång till adekvata stödinsatser för att motverka våld. – Barns delaktighet måste stärkas ytterligare. – Organisatoriska utmaningar är mångfacetterade och svåra att lösa för enskilda verksamheter. – Utmaningar med extern samverkan leder till att syftet med samverkan urholkas. – Det finns behov av stöd för uppföljning och utvärdering. – Det finns behov av rutiner för att identifiera målgruppen i ett tidigt skede. – Det saknas goda exempel för samverkan som kan vara till stöd för andra verksamheter. Mot bakgrund av det behov av stöd som kartläggningen visat bedömer MFoF bl.a. att det är nödvändigt med ett sammanhållet stöd på nationell nivå. Utredning om en äldreomsorgslag tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag (dir. 2020:142). Enligt direktiven behöver begreppet äldreomsorg definieras och verksamheten ges ett tydligare uppdrag och innehåll. Målsättningen är att åstadkomma långsiktiga förutsättningar för äldreomsorgen, tydliggöra äldreomsorgens uppdrag och innehåll samt säkerställa tillgången till god hälso- och sjukvård och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. – föreslå en äldreomsorgslag som kompletterar socialtjänstlagen med särskilda bestämmelser om vård och omsorg om äldre och som bl.a. innehåller bestämmelser om en nationell omsorgsplan – överväga och vid behov lämna förslag som stärker tillgången till medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. Uppdraget ska redovisas . Statsrådet besvarade en skriftlig fråga (fr. 2020/21:153) av (M) om bl.a. hur regeringen arbetar för att långsiktigt hjälpa kommunerna i det brottsförebyggande arbetet och anförde bl.a. följande: Regeringen genomför även insatser för att förhindra unga från att hamna i gängkriminalitet. För att det brottsförebyggande arbetet ska bli framgångsrikt behöver samhället samverka på alla nivåer och många olika typer av åtgärder behöver sättas in. Kommunerna och deras verksamheter bidrar med viktiga insatser i det förebyggande arbetet, inte minst för att förhindra att barn och unga involveras i brottslighet och missbruk. Inom ramen för 34-punktsprogrammet föreslås ytterligare insatser, bland annat en långsiktig satsning på socialtjänst och skola i socialt utsatta områden och åtgärder för att ska bli mer tillgänglig och kunna ingripa i fler situationer, även när samtycke saknas från vårdnadshavaren. En utredare ska också föreslå hur ett lagstiftat ansvar för kommunerna att arbeta brottsförebyggande kan utformas. Att barn och unga klarar skolan är en viktig skyddsfaktor mot kriminalitet. Regeringen har därför bland annat infört en riktad satsning för ökad likvärdighet och kvalitet. Regeringen föreslår budgetproposition dessutom en ökning av det statliga stödet till skolor i områden med socioekonomiska utmaningar för förbättrad arbetsmiljö och arbetsvillkor för lärare. Regeringen har härutöver gett i uppdrag att genomföra en studie om bland annat tidiga insatser för att motverka missbruk och kriminalitet bland unga i åldrarna 15–. Regeringen arbetar likaså med att ta fram en förnyad ANDT-strategi. Vidare har en utredning tillsatts som ser över hur åtgärderna kan förbättras när barn misstänks för brott. Regeringen har även tillsatt en utredning om skärpta straff mot dem som involverar unga i kriminalitet. behövs mer ingripande åtgärder för att bryta en påbörjad kriminell bana och förhindra fortsatt brottslighet. Regeringen föreslår budgetproposition medel för att subventionera kommunernas LVU-placeringar vid familjehem och tillför medel för att öka kapacitet, kvalitet och säkerhet vid . […] Vi måste dessutom se till att de personer som vill lämna de kriminella miljöerna får det stöd de behöver. För att stärka arbetet med avhoppare har regeringen gett ett uppdrag till fyra myndigheter om att inrätta ett nationellt avhopparprogram. får vi deras redovisning. Motionsyrkanden om bl.a. utveckling och förbättring av arbete, stärkt förebyggande arbete för , arbete med barn och unga, åtgärder för att stärka medarbetare, tillsyn av , samverkan med andra samt kompetens och kvalitet inom i övrigt behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 26 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2019/20:309). Motionsyrkanden om bl.a. äldres rättigheter, hälsofrämjande arbete för äldre samt äldreomsorgens organisation behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU9. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:216). Tillkännagivande om kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet Motionsyrkanden om tillkännagivanden till regeringen om kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet behandlades i betänkande 2017/18:KU33 Kommunala och regionala frågor (förslagspunkt 17). Utskottet ansåg att lagen behövde förtydligas så att kommunerna får en uttalad uppgift att arbeta brottsförebyggande inom ramen för sina ansvarsområden. Utskottet tillstyrkte motionsyrkandena i denna del. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:213). I regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder (s. 65) anför regeringen bl.a. att en särskild utredare ska lämna förslag om hur ett lagstadgat ansvar för kommunerna att arbeta brottsförebyggande kan utformas. Vidare anges att utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag och att punkten inte är slutbehandlad. Utskottet konstaterar inledningsvis att betänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) överlämnades till regeringen . Utredningen föreslår bl.a. att ska ha ett förebyggande perspektiv. Utskottet noterar att betänkandet bereds inom . I detta sammanhang vill utskottet även lyfta fram uppdraget till en särskild utredare att utreda och lämna förslag om hur kommunerna kan få ett lagstadgat ansvar för brottsförebyggande arbete (dir. 2019:94). Utskottet noterar att uppdraget ska redovisas . Inte heller i övrigt finns det enligt utskottet skäl att föreslå någon åtgärd från vad avser frågan om utveckling och förbättring av arbete. Motionerna 2020/21:59 (SD), 2020/21:1612 (SD) yrkande 4, 2020/21:2035 (SD) yrkandena 4 och 8, 2020/21:2980 (C) yrkande 5, 2020/21:3260 (L) yrkande 2 och 2020/21:3271 (L) yrkande 2 bör därför avslås. Åren 2017–2019 genomfördes det s.k. i under ledning av . Detta är en samarbetsmodell när det gäller akuta våldshändelser i familjer med barn där polis, åklagare, socialtjänst samt hälso- och sjukvården samarbetar. Utskottet har noterat att den arbetsmodellen har varit framgångsrik och regeringen bör därför se till att utvecklas och sprids nationellt. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Därmed bör motion 2020/21:3298 (M) yrkande 8 bifallas. När det gäller frågan om avvikelserapportering inom anser utskottet att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:3139 (M) yrkande 49. Motionen bör avslås. bör enligt utskottet inte heller ta något initiativ i frågan om krav på samordnade individuella planer, och därför bör även motion 2020/21:3432 (L) yrkande 2 avslås. Ett motionsyrkande tar upp frågan om en ny socialtjänstlag. Utskottet konstaterar som framgår ovan att betänkandet om en hållbar socialtjänst överlämnades till regeringen . Utredningen föreslår bl.a. att en ny socialtjänstlag ska ersätta den nuvarande lagen. Utredningens ambition är att lagen i större utsträckning ska återfå karaktären av ramlag och därmed även lämna större utrymme för en helhetssyn på individen. Utskottet noterar att betänkandet bereds inom . Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten av att en ny socialtjänstlag utformas på ett mer överblickbart sätt och är anpassad till dagens levnadsförhållanden. En ny socialtjänstlag bör också möjliggöra förenklade biståndsbedömningar, som dock inte får vara kostnadsdrivande för kommunerna. Vidare bör en ny socialtjänstlag leda till en ökad professionalisering av . Mot denna bakgrund anser utskottet sammanfattningsvis att regeringen skyndsamt bör ta fram en ny socialtjänstlag som är anpassad till nya krav och förutsättningar. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motion 2020/21:3139 (M) yrkande 1 bör därför bifallas. Vidare finns det enligt utskottet ett behov av att stärka kompetensen inom . Utskottet anser därför att regeringen bör se över frågan om kompetenskrav för personal. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2020/21:2035 (SD) yrkande 6, 2020/21:3275 (L) yrkande 5 och 2020/21:3480 (KD) yrkande 1 bör därför bifallas delvis. När det gäller frågan om legitimationskrav och specialistutbildning konstaterar utskottet som framgår ovan att betänkandet om en hållbar socialtjänst överlämnades till regeringen . Utredningen föreslår bl.a. att regeringen bör tillsätta en utredning som ges i uppdrag att se över professionens roll och den nuvarande beslutsordningen inom område. I en sådan översyn bör även ingå att ta ställning till vilken behörighet som eventuellt ska krävas för att fatta olika beslut inom . Utskottet noterar att betänkandet bereds inom . Mot denna bakgrund anser utskottet att det som anförs i motionsyrkandena inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionerna 2020/21:2035 (SD) yrkandena 5 och 7 samt 2020/21:3227 (L) yrkande 23 bör avslås. Ett motionsyrkande tar upp frågan om forskningsanknytning. Utskottet konstaterar att Forte 2017 fick ett regeringsuppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt forskningsprogram om tillämpad välfärdsforskning inklusive forskarskolor. Satsningen ska bl.a. omfatta klient- och praktiknära forskning inom område. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet ingen anledning att föreslå någon åtgärd från vad avser denna fråga. Motion 2020/21:3227 (L) yrkande 21 bör därför avslås. Utskottet noterar att har tagit fram ett webbaserat stöd för att introducera socialsekreterare till barn- och ungdomsvård. Enligt utskottet är det angeläget att ytterligare stärka medarbetare. Utskottet anser att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram material som kan utgöra en grund för ett metodiskt handledarstöd och strukturerade introduktionsutbildningar för medarbetare. Detta är särskilt viktigt för dem som ska arbeta med barn- och familjeärenden, eftersom sådana ärenden ställer höga krav på kunskap och rättssäkerhet. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Därmed bör motion 2020/21:3139 (M) yrkande 45 bifallas. När det gäller frågan om arbete med barn och unga konstaterar utskottet inledningsvis som framgår ovan att betänkandet om en hållbar socialtjänst överlämnades till regeringen . Utredningen föreslår bl.a. att bör få i uppdrag att ta fram ett förslag på hur myndigheten kan utveckla stödet till kommuner för systematisk uppföljning som en del i arbetet med att säkerställa och utveckla kvaliteten i verksamheten. Utredningen föreslår vidare ett förtydligat barnrättsperspektiv och att det i SoL ska införas en möjlighet för socialnämnden att tala med ett barn utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande, även inför ett beslut om en utredning ska inledas eller inte. Utskottet noterar att betänkandet bereds inom . Vidare konstaterar utskottet att propositionen Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister (prop. 2020/21:150) har överlämnats till . I propositionen föreslås ändringar som bl.a. syftar till att stärka barnrättsperspektivet i vårdnadsprocessen, skapa bättre förutsättningar för föräldrar att nå samförståndslösningar och stärka skyddet för barn som riskerar att fara illa. I detta sammanhang vill utskottet även lyfta fram och uppdrag att stärka samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och samt att rikta särskilda insatser mot bl.a. riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden. Utskottet vill också lyfta fram uppdrag att administrera, fördela medel för samt följa upp en satsning på sociala insatser för barn och unga i utsatta områden. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd, och motionerna 2020/21:449 (V) yrkande 9, 2020/21:2141 (S) yrkande 1, 2020/21:2529 (C) yrkande 9, 2020/21:2951 (C) yrkande 18, 2020/21:3139 (M) yrkandena 36, 46 och 50, 2020/21:3294 (M) yrkande 3 och 2020/21:3603 (SD) yrkande 3 bör därför avslås. Inte heller när det gäller frågan om stödjande arbete anser utskottet att det finns skäl för att ta något initiativ. Motion 2020/21:2951 (C) yrkande 26 bör avslås. När det gäller ett motionsyrkande om möjlighet att dela information konstaterar utskottet att Brå har redovisat ett regeringsuppdrag med rapporten mellan socialtjänst och polis, i brottsförebyggande arbete med barn och unga (2021:2). Mot denna bakgrund finns det därför enligt utskottet ingen anledning att föreslå någon åtgärd från . Motion 2020/21:3139 (M) yrkande 2 bör därför avslås. Ett motionsyrkande tar upp frågan om evidensbaserade metoder för barnutredningar. Utskottet konstaterar inledningsvis som framgår ovan att betänkandet om en hållbar socialtjänst överlämnades . Utredningen föreslår bl.a. att det bör införas krav på att verksamhet inom ska bedrivas i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Utskottet noterar att betänkandet bereds inom . Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av att utreda vilka evidensbaserade metoder för utredningar av barn och unga som finns att tillgå, vilka som används och vilka som kan rekommenderas till kommunerna. Utskottet anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över frågan om evidensbaserade metoder för barnutredningar. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motion 2020/21:2951 (C) yrkande 19 bör därför bifallas. Avslutningsvis tar ett motionsyrkande upp frågan om en egen handläggare för barn. Någon anledning för att ta något initiativ finns inte. Motion 2020/21:3275 (L) yrkande 7 avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av anhörigstödet. avslår motionsyrkanden om anhörigstödet i övrigt. Jämför reservation 20 (S, V, MP), 21 (SD), 22 (C), 23 (V), 24 (KD), 25 (L) och 26 (C, L). I kommittémotion 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att se över anhörigstödet. Motionärerna föreslår en översyn av anhörigstödet i stort och hur anhörigstödjare i kommunerna fungerar samt hur de kan stärkas och utvecklas . I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att utvärdera kommunernas anhörigstöd i syfte att utveckla riktlinjer för ett mer välfungerande anhörigstöd. I kommittémotion 2020/21:2030 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att det inrättas fler stödlinjer för närstående till missbrukare och om att vårdcentraler också bör erbjuda rådgivning till anhöriga. I kommittémotion 2020/21:2041 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att ska kunna använda tvång för att ålägga föräldrar att genomgå beroendevård när deras beroendesjukdom åsamkar barnen skada. I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att vidta åtgärder som ger kommunerna och fler verktyg för förbättrat, jämställt och jämlikt stöd till kvinnor och män som vårdar en nära anhörig. Motionärerna vill se att en framtida nationell strategi tas fram skyndsamt och att den beskriver konkreta insatser för ett förbättrat, jämställt och jämlikt anhörigstöd i hela landet. I yrkande 52 begärs ett tillkännagivande om adekvat stöd till barn med en förälder som får demens och andra anhöriga till yngre med en demenssjukdom, oberoende av bostadskommun. I yrkande 67 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag åt att utreda vilken hjälp som erbjuds till anhöriga till personer med missbruksproblematik, vilka evidensbaserade metoder som kan rekommenderas och om det finns behov av nationella riktlinjer för anhörigstöd. I kommittémotion 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning där anhörigas rätt till information, stöd och hjälp säkerställs. I kommittémotion 2020/21:3480 av m.fl. (KD) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om barn som anhöriga. Motionärerna anför att barn som är anhöriga behöver uppmärksammas mer än vad som görs . I kommittémotion 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att införa en nationell anhörigstödlinje för gott stöd dygnet runt, oavsett bostadsort. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att barns rättigheter måste stärkas i anhöriglagstiftningen.