bet · H801TU9 · 2021-04-14 00:00:00 — I yrkande 102 anser motionärerna att det krävs en översyn av påställning av sommarfordon och trafiktillstånd. I yrkande 107 önskar motionärerna att vägtrafikregisteravgiften ses över. Motionärerna anser att det endast bör finnas en avgift när man nyregistrerar ett fordon och inte en årlig avgift. I yrkande 112 påtalar motionärerna att känsliga fordonsuppgifter i bilregistret bör skyddas för att minska stöldrisken. I motion 2020/21:2536 yrkande 5 av och (båda C) föreslås att man inför e-legitimering för att få tillgång till fordonsuppgifter. Motionärerna framhåller bl.a. att möjligheten att söka i trafikregistret bör ses över för att minska risken för stölder av attraktiva fordon. Utskottet kan konstatera att vägtrafikregistret innehåller personuppgifter som gör det möjligt att identifiera ägaren till ett visst fordon. Detta har medfört att information har kunnat utnyttjats för bilstölder av särskilt attraktiva fordon. Utskottet vill därför påminna om att regeringen lämnade en proposition till om behandling av personuppgifter samt registrering och användning av fordon på vägtrafikområdet (prop. 2018/19:33, bet. 2018/19:TU12). Utskottet ansåg i sin behandling av propositionen att regeringens lagförslag var väl avvägda och att de kan bidra till att regelverket blir tydligare och mer överskådligt. Genom den nya lagstiftningen gavs Transportstyrelsen möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt och att värna människors rätt till skydd av personuppgifter vid sådan behandling. Utskottet menade att det är viktigt att säkerställa en väl avvägd balans mellan å ena sidan individers rätt till skydd av personuppgifter och å andra sidan samhällets rättmätiga krav på att verksamheten på vägtrafikområdet kan bedrivas på ett effektivt och välordnat sätt. Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor. Vägtrafikdatalagen har i uppgift att reglera personuppgiftsbehandling när det gäller fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. Lagen om fordons registrering och användning reglerar förutsättningarna för ett fordons registrering och användning. De nya lagarna började gälla . Transportstyrelsen är enligt vägtrafikdatalagen personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som sker inom ramen för myndighetens verksamhet. Utskottet vill betona att tillgången till personuppgifter enligt lagen ska begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Utskottet vill därför lyfta fram slutbetänkandet Så stärker vi den personliga integriteten (SOU 2017:52) som överlämnades till , där kartlagt och analyserat sådana faktiska och potentiella risker för intrång i den personliga integriteten som kan uppkomma i samband med användning av informationsteknik i såväl privat som offentlig verksamhet. Utskottet är införstått med de utmaningar som finns när det gäller stölder och integritetsaspekter i anslutning till fordonsregistret. Utskottet förutsätter att behöriga myndigheter gör det som är möjligt för att stävja fordonsrelaterad brottslighet. För att man ska kunna köra ett fordon måste det vara påställt. Det innebär att ägaren måste ha en trafikförsäkring och betala fordonsskatt för fordonet. Ett avställt fordon som man vill börja använda måste ställas på. Fordonet kan börja användas från påställningsdatumet. Man kan inte begära påställning från ett datum bakåt i tiden, utan påställningen gäller fr.o.m. den dag då anmälan registreras. I vissa fall får fordonet inte användas trots att det ställts på. Det gäller om fordonet har körförbud på grund av utebliven kontrollbesiktning eller användningsförbud på grund av obetald fordonsskatt. Utskottet finner inte anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2020/21:318 (C) yrkande 1, 2020/21:774 (C), 2020/21:1008 (KD), 2020/21:1718 (M), 2020/21:1784 (S), 2020/21:1945 (M), 2020/21:2218 (SD) yrkandena 101, 102, 107 och 112 samt 2020/21:2536 (C) yrkande 5 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fordonsmålvakter. Utskottet hänvisar bl.a. till vidtagna åtgärder och pågående arbete. Jämför reservation 36 (SD, KD). Rätt att ta fordon i anspråk gäller lagen (2014:447) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter (prop. 2013/14:176, bet. 2013/14:CU36, rskr. 2013/14:239). Vid indrivning av sådana fordringar som anges får besluta att ta i anspråk det fordon som skatten eller avgiften avser för betalning av gäldenärens skuld. Detta gäller under förutsättning att gäldenären saknar utmätningsbara tillgångar som räcker till betalning av skulden och att fordonet inte tillhör eller kan anses tillhöra gäldenären enligt bestämmelserna i utsökningsbalken. Syftet med lagen är att dels minska de restförda fordonsrelaterade skulderna till det allmänna, dels minska incitamentet att använda s.k. fordonsmålvakter. Genom att låta en fordonsmålvakt, normalt en person utan utmätningsbara tillgångar, stå som registrerad ägare till ett fordon kan den civilrättsliga ägaren och brukaren undandra sig det betalningsansvar som följer av ett fordonsinnehav. Flyttning av fordon i vissa fall Enligt lagen (1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall har regeringen bemyndigats att utfärda föreskrifter om rätt för staten eller för en kommun att flytta felparkerade fordon vilkas registrerade ägare har obetalda och förfallna skulder i form av felparkeringsavgifter. Föreskrifter om sådan rätt finns i förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall. trädde ändringar i kraft i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift (prop. 2019/20:67, bet. 2019/20:TU13, rskr. 2019/20:306), som bl.a. innebär att det är förbjudet att använda ett fordon med obetalda felparkeringsavgifter som uppgår till mer än , om det har gått sedan beloppet senast skulle ha betalats. Användningsförbudet gäller till dess att den skuld som lett till förbudet har betalats. En polis eller en bilinspektör får ta hand om fordonets registreringsskyltar om användningsförbudet överträds. Regeringen gav en utredare i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon. överlämnades utredningens betänkande Översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon m.m. (Ds 2020:20) till regeringen. Utredningens förslag har därefter varit på beredning inom och är nu föremål för remissbehandling fram till . I skrivelsen föreslås ett antal åtgärder som ska minska mängden fordonsmålvakter, bl.a. att målvaktsparagrafen, som handlar om att flytta felparkerade fordon med skulder om , ska tillämpas även på tomtmark. har det varit problem med att fordon ”dumpats” på tomtmark för att undkomma flyttning. Felparkerade fordon ska framöver kunna flyttas om de har körförbud, användningsförbud eller saknar föreskriven trafikförsäkring. Polisen ska också ges möjlighet att med omedelbar verkan kunna flytta felparkerade fordon genom att den s.k. fyra-dagarsregeln tas bort. Dessutom föreslås ett antal åtgärder som ska minska kostnaderna för kommunerna; bl.a. ska uppställningstiden innan ett flyttat fordon tillfaller kommun/stat efter en kungörelsedelgivning kortas från tre till en månad. (C) konstaterar i motion 2020/21:409 att både antalet bilar som ägs av bilmålvakterna och deras skulder till samhället har ökat. Motionären pekar på att en enskild bilmålvakt i äger knappt 4 000 bilar. I motionen föreslås därför att antalet bilar man kan äga utan särskild prövning begränsas (yrkande 2), att möjligheten att tvångsskriva ägarskap på brukare av bilar utreds (yrkande 3) och att en säker identifiering av personers identitet vid ägarbyte av bil, såsom digitalt ägarbyte, införs (yrkande 4). (KD) anser i motion 2020/21:1046 yrkande 3 att regeringen bör se till att stärka kontrollen av id-uppgifter från Transportstyrelsen till vid utländska bilköp för att stoppa bilmålvakter. I yrkande 4 framhåller motionären att det antalet bilar som får registreras på ett samordningsnummer bör begränsas. I kommittémotion 2020/21:1616 av m.fl. (SD) lämnar motionärerna flera förslag på hur man kan förhindra att nya bilmålvakter tillkommer eller att fler bilar får ägare i redan existerande målvakter. Motionärerna anför bl.a. att man bör förhindra att den som har statliga fordonsrelaterade skulder blir ägare till flera fordon (yrkande 8), att man bör möjliggöra för att ta över ägandeskapet vid försök att kringgå nyägandeförbudet (yrkande 9), att man bör utreda hur man bättre kan arbeta förebyggande gällande bilägarskap (yrkande 11) och att samordningsnummer bör få registreras som ägare till maximalt ett fordon i (yrkande 12). (M) anser i motion 2020/21:2163 att man för att motverka bilmålvakter bör se över hur antalet fordon kan begränsas per person. I kommittémotion 2020/21:2218 m.fl. (SD) föreslår motionärerna i yrkande 63 att problematiken med bilmålvakter utreds. I yrkande 105 anser motionärerna att möjligheten att upplysa om skuld på fordon vid ägarbyte ska utredas. Motionärerna pekar bl.a. på problematiken med ägarbyten av begagnade bilar med skulder. Boriana (M) lämnar i motion 2020/21:2316 flera förslag på hur problemet med bilmålvakter kan stävjas. Motionären framhåller att det är en viktig del i kampen mot grov kriminalitet. I motionen föreslås bl.a. att kriminella ska hindras från att skaffa anonyma fordon (yrkande 1), att systemet för registrering av fordonsägare ska göras säkrare (yrkande 2), att bilägare med stora fordonsskulder ska spärras från möjligheten att köpa och sälja bilar (yrkande 3) och att polisen eller Transportstyrelsen ska ges rätt att kontrollera ägaren till ett fordon som misstänks ha felaktiga ägaruppgifter (yrkande 4). I motion 2020/21:2569 av och (båda M) föreslås att man ska se över hur bilmålvakter kan förbjudas att handla med fordon (yrkande 1), hur fordon som ägs av bilmålvakter kan förses med körförbud (yrkande 2) och hur fordonsägarbyten kan ske utan postförsändelser (yrkande 3). m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 28 att tiden för att meddela användningsförbud för fordon med obetalda parkeringsavgifter förkortas från . Vidare anser motionärerna att en polis eller bilinspektör ska ha rätt att omhänderta ett fordon när ett användningsförbud överträds och fordonet används utan registreringsskylt (yrkande 29). Motionärerna anser även att en person med samordningsnummer ska få äga högst en bil i (yrkande 30). Motionärerna framhåller att bilmålvakter är ett viktigt verktyg för den organiserade brottsligheten. I kommittémotion 2020/21:3272 yrkande 58 framhåller m.fl. (L) att det krävs en skärpt lagstiftning när det gäller bilmålvakter och flyttning av fordon. Motionärerna framhåller att olagliga fordon är ett av många allvarliga problem med koppling till annan brottslighet och fordonen används som flyktbilar, murbräckor eller gömmor för narkotika och stöldgods. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2020/21:3307 yrkande 32 att det bör införas en maxgräns för det antalet fordon en person kan äga. Utskottet kan konstatera att både och regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder för att skärpa reglerna mot bilmålvakter. Utskottet vill påminna om att antog regeringens proposition 2019/20:67 Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter (rskr. 2019/20:306). Utskottet framförde i betänkande 2019/20:TU13 att de lagändringar som föreslås i propositionen är motiverade och ändamålsenliga mot bakgrund av problemen med fordonsrelaterade skulder, fordonsmålvakter och målvaktsfordon. Regeringen framhöll i propositionen att den som äger ett fordon har ett offentligrättsligt och civilrättsligt ansvar inom ett flertal områden. Ägaren har t.ex. en skyldighet att betala fordonsskatt, felparkeringsavgifter, trängselskatter och infrastruktur-avgifter som gäller fordonet. Ägaren har vidare ett ansvar för fel och brister i fordonets trafiksäkerhets- och miljöegenskaper. Inom fordonslagstiftningen definieras fordonets ägare ofta som den som är eller bör vara antecknad som ägare till fordonet i vägtrafikregistret. Regeringen framhöll även att arbetet med att se över om ytterligare åtgärder behöver vidtas i arbetet mot fordonsmålvakter kommer att vara angeläget även i fortsättningen. Utskottet välkomnar uttalandena. Utskottet välkomnar också att regeringen gav en utredare i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon. överlämnades utredningens betänkande Översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon m.m. (DS 2020:20) till regeringen. Utredningens förslag har därefter varit på beredning inom och är nu föremål för remissbehandling fram till . I skrivelsen föreslås ett antal åtgärder som ska minska mängden fordonsmålvakter. Utskottet ser fram emot det fortsatta arbetet med stort intresse. I sammanhanget vill utskottet också peka på att i e-tjänsten Fordonets skulder kan man se betalningsinformation för trängselskatt, fordonskatt, felparkeringsavgift och infrastrukturavgift för ett fordon som man äger. Det går också att kontakta Transportstyrelsens kundtjänst för fordonsfrågor för att kontrollera om det finns obetalda fordonsrelaterade skulder på ett visst fordon. Kronofogden kan lämna besked om obetalda fordonsrelaterade skulder som överlämnats dit. För bilhandlare och kommuner finns information om fordonsrelaterade skulder tillgänglig via direktåtkomst. Med hänvisning till pågående arbete finner inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2020/21:409 (C) yrkandena 2–4, 2020/21:1046 (KD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:1616 (SD) yrkandena 8, 9, 11 och 12, 2020/21:2163 (M), 2020/21:2218 (SD) yrkandena 63 och 105, 2020/21:2316 (M) yrkandena 1–4, 2020/21:2569 (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2809 (KD) yrkandena 28–30, 2020/21:3272 (L) yrkande 58 och 2020/21:3307 (KD) yrkande 32 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillfälliga tunga transporter. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 37 (M, SD, C). I 4 kap. trafikförordningen (1998:1276) finns bestämmelser om fordonsvikt, bredd och längd. Om ett fordon eller fordonståg, med eller utan last, måste vara bredare, längre eller tyngre än vad grundbestämmelserna medger är det möjligt att ansöka om undantag (dispens) för just den transporten. Dispensen är direkt kopplad till ett specifikt fordon. Det är regioner eller kommunerna som prövar dessa ansökningar. Om transporten berör enbart en kommun ska ansökan skickas till kommunen, men när transporten berör flera kommuner ska ansökan skickas till i den region där färden påbörjas. Ett beslut från regioner om dispens från största tillåtna bredd, längd och vikt gäller normalt och för en färd (en enstaka transport). För dispenser som gäller för mer än en färd kan bevilja längre giltighetstid. Enligt Transportstyrelsens allmänna råd bör giltighetstiden inte överstiga . En grundläggande förutsättning för dispens är att det som ska transporteras är odelbart. I vissa sammanhang kan bevilja generella dispenser. (M) framför i motion 2020/21:1403 att bör få i uppgift att tillsammans med berörda parter arbeta fram ett nytt regelverk som säkerställer att mobila kranar kan förflyttas trafiksäkert, enkelt och effektivt. I motion 2020/21:1564 anser (S) att hanteringen av dispenser för mobila kranar behöver förbättras och effektiviseras. Motionären pekar på att kommuner hanterar dispensansökningar på olika sätt och har också olika lång handläggningstid. I motionen framförs att det kan leda till att många transporter tvingas genomföras utan dispens för att arbetet på en byggarbetsplats inte ska stanna av helt. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 59 att tillstånden för att söka dispens för att transportera mobila kranar förenklas. Motionärerna framhåller att det inte är rimligt att ett hinder för att komma fram snabbt till exempelvis en tågurspårning är en tidskrävande tillståndsprocess. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2020/21:3172 yrkande 34 att bör få ett övergripande ansvar för dispenshanteringen av transporter av mobila kranar och tunga fordon. Motionärerna lyfter fram att är både kommunen och involverade i dispenshanteringen. Motionärerna påtalar att branschen efterlyser ett förenklat regelverk. I kommittémotion 2020/21:3468 yrkande 11 av m.fl. (M) framhåller motionärerna att det behövs en förenklad tillståndsprövning för tillfälliga tunga transporter. Motionärerna pekar på att det kvarstår administrativa problem som flera tillstånd hos exempelvis väghållaren, och kommunen. Utskottet vill inledningsvis påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att dispenshanteringen för tunga transporter bör underlättas och förenklas, bl.a. genom att erbjuder kommuner möjligheten att till delegera beslut om dispenser för tunga transporter på väg (bet. 2019/20:TU11, rskr. 2019/20:223). Av regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att har initierat och finansierar ett projekt kopplat till det som anförs i tillkännagivandet. I skrivelsen anges att projektet omfattar utvecklandet av en digital undantagsprocess (dispenshantering) och att syftet är att med systemstöd ge ett bättre utnyttjande av undantagsfordon och infrastruktur och rum. Det ska kunna leda till snabbare och flexiblare handläggning på lika villkor samt en bibehållen standard på väginfrastrukturen. Av skrivelsen framgår att tillkännagivandet bereds vidare inom . I sina svar på skriftliga frågor framförde statsrådet (fr. 2020/21:97-98) bl.a. att det finns ett samarbete mellan kommuner och . Kommunerna kan t.ex. teckna avtal med om ”förenklat samråd”, vilket i praktiken gör att får ett samordnande ansvar för även den kommunala delen av processen. Statsrådet påminde också om att och även har en pågående dialog om undantagstransporter. Vidare pekade statsrådet på i syfte att hitta sätt att effektivisera undantagsprocessen driver ett projekt om en digital undantagsprocess. Projektet bygger vidare på befintliga samarbeten och kommer bl.a. att innehålla en bred probleminventering och en omvärldsanalys och kommer att involvera myndigheter, kommuner och branschorganisationer. Statsrådet avslutade med att påpeka att han följer den fortsatta utvecklingen noga. Utskottet välkomnar statsrådets uttalanden och finner inte att det finns anledning att vidta något ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen om dispensförfarande för tillfälliga tunga transporter. Motionerna 2020/21:1403 (M), 2020/21:1564 (S), 2020/21:2218 (SD) yrkande 59, 2020/21:3172 (C) yrkande 34 och 2020/21:3468 (M) yrkande 11 avstyrks. Bestämmelser om vissa fordonstyper Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda bestämmelser för vissa fordonstyper. Utskottet påminner bl.a. om gällande regelverk. Jämför reservation 38 (M) och 39 (SD). De bestämmelser och de begränsningar som gäller för olika typer av fordon som är tillåtna i anges i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner och i förordningen (2001:651) om vägtrafikdefinitioner. Begränsningarna kan exempelvis handla om vikt eller hastighet för olika fordonskategorier. Bestämmelserna återspeglar i stora delar det som fastställs i EU:s övergripande lagstiftning på fordonsområdet. Kompletterande bestämmelser om krav på fordon finns i fordonslagen (2002:574) och i fordonsförordningen (2009:211). Transportstyrelsen får utfärda föreskrifter om eller i enskilda fall medge undantag som avses i 4 § lagen om vägtrafikdefinitioner. Föreskrifter om undantag får dock utfärdas endast om det finns särskilda skäl och det kan ske utan fara för trafiksäkerheten. Hastighetsgränser på vägar regleras i trafikförordningen (1998:1276), föreskrifter, Transportstyrelsens föreskrifter och lokala trafikföreskrifter. Enligt 3 kap. 14 § trafikförordningen ska hastigheten anpassas till vad trafiksäkerheten kräver, med hänsyn tagen till trafikförhållanden. Dessutom ska tillräckligt låg hastighet hållas bl.a. inom bebyggt område (3 kap. 15 §). Utöver dessa s.k. relativa hastighetsbegränsningar gäller även skyltade hastighetsbegränsningar. Bestämmelser om vissa fordonstyper Ett släpfordon är ett fordon som är byggt för att kopplas till ett annat motordrivet fordon (inte moped klass II) och är avsett för person- eller godstransport. Släpfordon delas in i släpvagnar, släpslädar och terrängsläp samt i lätta släpfordon och tunga släpfordon. Man får köra i högst med bromsad släp- eller husvagn samt med obromsad släp- eller husvagn (totalvikt högst ) a) om totalvikten inte överstiger bilens halva tjänstevikt eller b) om släp- eller husvagnen är olastad och tjänstevikten inte överstiger bilens halva tjänstevikt. Man får köra i högst med släpvagn med ledad dragstång och påskjutsbroms (t.ex. styrande framaxel) samt med obromsad släp- eller husvagn (totalvikt högst ) a) om totalvikten överstiger bilens halva tjänstevikt eller b) om släp- eller husvagnen är olastad och tjänstevikten överstiger bilens halva tjänstevikt. Trafikförordningen (1998:1276) innehåller bestämmelser som gäller alla trafikanter. Bestämmelserna gäller trafik på väg och i terräng. I 5 kap. trafikförordningen finns särskilda bestämmelser om trafik med terrängfordon och terrängsläp på väg. Av 5 kap. 1 § framgår att terrängfordon inte får föras på allmän väg. Detta gäller dock inte om det är fråga om att korsa allmän väg (”kortaste lämpliga sträcka”) eller om terrängförhållandena gör det nödvändigt att färdas på en sådan väg (5 kap. 2 §). Tung terrängvagn på hjul får enligt 5 kap. 6 § färdas på allmän väg. Terrängfordon som förs på allmän väg eller enskild väg som inte endast trafikeras i ringa omfattning får inte föras med högre hastighet än (5 kap. 5 §). Lastbilar delas in i lätta och tunga lastbilar. En lätt lastbil – s.k. lättlastare – har en totalvikt på högst , medan en tung lastbil har en totalvikt som överstiger En lätt lastbil kan framföras av den som har körkort med behörighet B, dvs. den behörighet som gäller för personbilar. Den som vill bedriva yrkesmässig trafik på väg måste dock ha ett yrkestrafiktillstånd. Att utföra godstransporter med lastbil är ett ansvarsfullt arbete som ställer höga krav på kunskap och skicklighet. Därför krävs också en särskild yrkesförarkompetens för att få utföra sådana transporter. (SD) anser i motion 2020/21:121 att möjligheten att införa en ny fordonsklass – lätt personbil – bör utredas. Motionären framhåller att det är dags för att modernisera lagstiftningen och öppna upp för att ge EPA- och A-traktorerna värdiga moderna efterföljare. I motion 2020/21:788 av (C) anser motionären att högsta tillåtna hastighet för motorfordon med bromsad släpvagn ska vara på motorväg och motortrafikled. Motionären pekar bl.a. på att den köbildning som uppstår när ett långsamtgående fordon inleder en omkörning kan orsaka kökrockar längre bak och att effekterna av inbromsningarna kan kvarstå . och (båda S) anför i motion 2020/21:1438 att regelverket för släpfordon behöver ses över. Motionärerna påtalar att reglerna är krångliga och svåra att efterleva vilket kan innebära en säkerhetsrisk. m.fl. (SD) menar i kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 20 att dispensen när det gäller bruttovikter med konfiguration 6x6 behöver ses över. Motionärerna påpekar att det skulle kunna ge en betydande miljövinst utan att påverka vägnätet negativt. I yrkande 37 framförs att man bör utreda en utökad möjlighet att framföra terrängfordon på allmän väg. En sådan åtgärd kan underlätta för både människor och företag. I yrkande 57 framhåller motionärerna att regelverket för lätta lastbilar behöver ses över. Motionärerna påtalar att dessa fordon har blivit populärare bl.a. eftersom de inte omfattas av en stor del av regelverket. I kommittémotion 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 21 pekar motionärerna på att hastighetsbegränsningar för släpvagnar och bör ses över. När det gäller frågan om hastighetsbegränsningar för släpvagnar vill utskottet betona att hastigheten rent allmänt ska anpassas till vad trafiksäkerheten kräver, med hänsyn tagen till trafikförhållanden.