bet · H801SoU24 · 2021-06-07 00:00:00 — Risker som har identifierats för gruppen är bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck samt människohandel, utnyttjande och exploatering i hushållsslaveri, sexuellt eller på annat sätt. behöver därför ta reda på hur relationen mellan barnet och personerna i det tilltänkta familjehemmet ser ut. Bakgrund och pågående arbete Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor För att förebygga våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor har regeringen antagit en tioårig nationell strategi som gäller (skr. 2016/17:10). Strategin inbegriper arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck samt mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Den innehåller åtgärder som stärker skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor, insatser mot våld i samkönade relationer samt åtgärder som motarbetar destruktiv maskulinitet och hederstänkande. Strategin sätter också fokus på mäns delaktighet och ansvar för att stoppa våldet. Ett delmål i strategin är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Strategin har följande fyra övergripande målsättningar: – ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld – förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn – förbättrad kunskap och metodutveckling. Vid antagandet av den nationella strategin anförde regeringen bl.a. att äldre våldsutsatta kvinnor sällan uppmärksammas och att det råder brist på såväl kunskap bland personalen som tydliga handlingsplaner för stöd i arbetet. Det kan enligt regeringen delvis bero på stereotypa föreställningar om äldre kvinnor och män som gör det svårt att föreställa sig att någon kan slå en äldre person eller att äldre själva utövar våld. För att våld mot äldre ska kunna upptäckas har tagit fram informationsmaterial och en utbildning som riktar sig till dem som arbetar inom äldreomsorgen eller på annat sätt kommer i kontakt med äldre i sitt arbete (skr. 2016/17:10 s. 37). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 13) framhålls bl.a. att det saknas tillräckliga underlag för att tillförlitligt bedöma den årliga omfattningen av alla former av mäns våld mot kvinnor i befolkningen, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare framförs att det vid pågår ett arbete med att ta fram indikatorer för uppföljning av den nationella strategins fyra målsättningar. Regeringen avser också att presentera ett samlat åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor samt hedersrelaterat våld och förtryck för perioden –2023. Statskontoret fick i uppdrag av regeringen att följa upp och analysera centrala myndigheters arbete med den nationella strategin (A2020/00238/JÄM), vilket slutredovisades i rapporten mot kvinnor – En analys av myndigheternas arbete med den nationella strategin (2021:3). I rapporten bedömer Statskontoret att den nationella strategin och regeringsuppdragen har bidragit till att myndigheterna är mer aktiva och samverkar i större utsträckning. Enligt Statskontoret finns det dock utrymme att förbättra arbetet och samverkan ytterligare, varför det i rapporten ges förslag bl.a. på hur myndigheter kan samverka mer konkret samt hur roller och ansvar kan förtydligas. Statskontoret föreslår exempelvis att kan bistå med underlag och lägesbilder som underlättar för regeringen att prioritera mellan åtgärder och formulera regeringsuppdrag. Statskontoret bedömer vidare att länsstyrelserna har fått goda förutsättningar att verka för att strategin ska få genomslag, men menar att länsstyrelserna kan effektivisera sitt arbete och lämnar ett antal förslag kring det, bl.a. att respektive länsstyrelse bör förbättra sin interna samordning. uppdrag att stödja genomförande och uppföljning av den nationella strategin gav regeringen i uppdrag att inom samt hälso- och sjukvården stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (S2017/01221/JÄM). Uppdraget rör tre områden: förbättra kunskap om förekomsten av våld och våldsrelaterade insatser, förstärka kompetensstödet för vård- och omsorgspersonal och vidareutveckla metoder för vård- och omsorgspersonal. Uppdraget består av tio deluppdrag. Merparten av dessa deluppdrag redovisades . redovisade deluppdrag 9 om att utveckla metoder för samt hälso- och sjukvårdens behandlingsarbete med våldsutövare. I rapporten för personer som utövar våld i nära relationer (2020-3-6697) identifierar nio metoder med visst vetenskapligt stöd för att förebygga återfall i våld, som dock inte används i . Vidare föreslår att möjligheterna att bedriva försöksverksamheter med två lågtröskelmetoder undersöks samt att man låter experter bedöma behovet av att utveckla nya metoder för våldsutövare som även utövar kontroll och förtryck. I arbetet med hedersrelaterat våld och förtryck anses det vara av yttersta vikt att familjearbetet inte har familjeåterförening som överordnat mål, utan de utsattas säkerhet och välmående. Regeringen beslutade om en fortsättning uppdrag genom att ge i uppdrag att inom vård och omsorg fortsätta att stödja genomförandet av den nationella strategin (S2018/03516/JÄM). Uppdraget består av sex delar och ska slutredovisas till . I regeringsbeslutet anges vidare att datumen för redovisning även ska gälla för uppdrag att bl.a. analysera och föreslå hur relevant kunskapsstöd kan utvecklas för samt hälso- och sjukvårdens arbete för att upptäcka och beskriva utsatthet för våld, att bedöma stödbehov och risken för upprepat våld i en hederskontext (S2018/01460/FS). har valt att slutredovisa ett deluppdrag om att kartlägga skyddade boenden för våldsutsatta (se nedan under rubriken av skyddade boenden i ). I regleringsbrev (S2019/05315/RS) fick myndigheten också i uppdrag att stödja utvecklingen av vård- och omsorgsarbete när det gäller mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck genom följande insatser: lämna ytterligare bidrag till försöksverksamheten med en telefonlinje för våldsutövare förstärka samordningen av samtliga uppdrag på området mäns våld mot kvinnor och våld mot barn samt hedersrelaterat våld och förtryck förstärka arbetet för att , hälso- och sjukvården samt elevhälsan ska ha tillgång till kunskapsstöd för att systematiskt följa upp verksamheter för våldsutsatta och våldsutövare. I de delar som rör hedersrelaterat våld och förtryck ska samordning ske med i (nationella kompetensteamet) och redovisas samordnat med det ovan nämnda regeringsuppdraget att inom vård och omsorg fortsätta att stödja genomförandet av den nationella strategin. Uppdraget ska slutredovisas . I regleringsbrev (S2020/09593) fick myndigheten i uppdrag att fortsätta att stödja utvecklingen av vård- och omsorgsarbete när det gäller mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck i enlighet med regeringens tidigare uppdrag, inklusive genom att lämna bidrag till i för verksamheten med en telefonlinje för våldsutövare samt att följa upp denna verksamhet. I de delar som rör hedersrelaterat våld och förtryck ska samordning ske med det nationella kompetensteamet. Uppdraget ska redovisas till regeringen , med undantag för deluppdraget om en telefonlinje för våldsutövare som ska redovisas . Länsstyrelsernas uppdrag att stödja genomförande och uppföljning av regeringens nationella strategi I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 13) framhålls att länsstyrelserna har ett särskilt regeringsuppdrag att stödja genomförande och uppföljning av regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Enligt uppdraget ska länsstyrelserna bl.a. inom sina län bistå kommuner och regioner genom kunskaps- och metodstöd, utveckla regionala strategier och handlingsplaner, främja samverkan inom länet, utveckla våldsförebyggande arbete samt inom länet följa och analysera utvecklingen av insatser enligt den nationella strategin. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 13) framhålls bl.a. att länsstyrelserna har genomfört och uppmuntrat en mångfald av insatser för att främja utvecklingen av våldsförebyggande arbete i länen. I driver t.ex. tillsammans med organisationen ett samverkansprojekt för våldsprevention med unga i fyra glesbygdskommuner. Flera länsstyrelser har ökat sin interna samverkan med andra sakområden och med det civila samhället för att effektivisera spridningen av våldsförebyggande insatser lokalt. Länsstyrelserna i och stöder den regionala pilotverksamheten med telefonlinjen Välj att sluta, som vänder sig till våldsutövare i nära relation för att motivera dem till behandling för att upphöra med våldet. Vidare framförs att regeringen avser att ge bättre och mer stabila förutsättningar för länsstyrelsernas jämställdhetsarbete på regional nivå med fokus på att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel. Länsstyrelsernas långvariga uppdrag på detta område kommer därför att permanentas. Regeringen framhåller vidare att länsstyrelserna rapporterar att deras regionala strategier och handlingsplaner tillsammans med den nationella strategin har bidragit till ett gemensamt ramverk och utvecklad samverkan. Det pågår enligt rapporteringen en positiv utveckling i de 21 länen. Kunskapsnivån i fråga om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel visar på en tydlig ökning både regionalt och lokalt. uppdrag att förstärka sina insatser utifrån den nationella strategin I regleringsbrev (A2019/01892/JÄM) fick myndigheten i uppdrag att förstärka sina insatser inom ramen för arbetet med regeringens nationella strategi för att förebygga och motverka mäns våld mot kvinnor. Myndigheten skulle bl.a. ta fram en forskningsöversikt över våldsförebyggande arbete i och identifiera relevanta forsknings- och kunskapsluckor. slutredovisade uppdraget i rapporten för kunskap och samverkan (2020:9). I rapporten framhålls bl.a. att forskningsöversikten, som genomförts av , visar på ett stort behov av forskning om effekter av våldsförebyggande metoder vad gäller mäns våld mot kvinnor. Vidare framgår det att bl.a. samverkar med länsstyrelserna för ett samlat kompetensutvecklingsstöd i fråga om våldsförebyggande arbete samt att myndigheten utvecklar ett webbaserat kunskaps- och stödmaterial i våldsprevention. Enligt myndigheten är det viktigt med utökade förutsättningar för att skapa ett kunskaps- och metodstöd för det våldsförebyggande arbetet för utvecklingen av en nationell samverkansstruktur. identifierar vidare att vissa myndigheter och stödverksamheter som möter unga saknar rutiner och arbetssätt som är anpassade efter bästa tillgängliga kunskap om våld i ungas partnerrelationer. Myndighetsgemensamt uppdrag om ökad upptäckt av våld m.m. Regeringen gav Arbetsförmedlingen, , , och i gemensamt uppdrag att verka för förbättrad upptäckt av våld m.m. med utgångspunkt i den plan på området 2019–2021 som redovisade (A2019/01517/JÄM). De fem myndigheterna ska samverka i frågor om – rutiner och metoder för upptäckt av våldsutsatthet och våldsutövande – övergripande information om våld, lagstiftning, skydd och stöd – hänvisning till socialtjänst, hälso- och sjukvård samt rättsväsen för berörda individer – förstärkt stöd till relevant personal med klientkontakter. Till uppdraget hör pilotverksamhet vid av våld, dvs. särskilda lokala organisationer för samverkan i enskilda ärenden mellan , hälso- och sjukvården, Arbetsförmedlingen och . frågar 13 samordningsförbund rutinmässigt sin målgrupp om erfarenheter av våld (prop. 2020/21:1 utg.omr.13). ska lämna en samlad redovisning av uppdraget till . Utvecklingsmedel samt nationellt och regionalt kompetensstöd I budgetpropositionen (2020/21:1 utg.omr. 9) framhålls att regeringen avsätter i utvecklingsmedel och kompetensstöd till kommuner, regioner och ideella organisationer för att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor. Av slutredovisning av det senaste treåriga uppdraget (2016–2018) framgår att utvecklingsmedlen, med en förbrukning på 2018, i första hand har använts till insatser för att stärka kompetensen hos personalen, samverkan och det långsiktiga systematiska kvalitetsarbetet. Vidare anförs i budgetpropositionen att fler kommuner och regioner har ett strukturerat arbetssätt och strukturerade rutiner jämfört med tidigare men att utvecklingen är ojämn över landet. Fortsatta utvecklingsbehov har identifierats, bl.a. när det gäller arbetet med att stödja våldsutsatta barn och barn som har bevittnat våld. Regeringen gav ett förnyat treårigt uppdrag att –2022 fördela utvecklingsmedel och ge nationellt och regionalt kompetensstöd för arbete mot våld i nära relationer m.m. (S2020/01591/). Detta ska ske i samverkan med , länsstyrelserna, (Nationellt för kvinnofrid, NCK) och (Nationellt centrum för kunskap om våld mot barn, Barnafrid). Enligt uppdraget ska medel fördelas för att utveckla och hälso- och sjukvårdens arbete mot våld i nära relationer, sexuellt våld och hedersrelaterat våld och förtryck samt för att stödja arbete med vuxna och barn i prostitution och människohandel för sexuella ändamål. ska även tillhandahålla och kvalitetssäkra kunskaps- och metodstöd, s.k. kompetensstöd. har även övergripande ansvar för att i hela landet samordna, kvalitetssäkra, följa upp och redovisa uppdraget om utvecklingsmedel och kompetensstöd. Uppdraget ska slutredovisas till . NCK är ett kunskaps- och resurscentrum vid , och verksamheten regleras av regeringens uppdrag till . NCK driver bl.a. den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen. Till Kvinnofridslinjen kan kvinnor som utsatts för hot, våld och sexuella övergrepp ringa för att få stöd och hjälp. Även närstående och personal som möter våldsutsatta kvinnor i sitt yrke kan ringa. Kvinnofridslinjen är öppen dygnet runt och bemannas av kvinnliga socionomer och sjuksköterskor. fick NCK i uppdrag av regeringen att stärka och utveckla verksamheten med den nationella stödtelefonen for våldsutsatta, bl.a. med avseende på kvinnor och flickor som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck (A2019/01272/JAM). får NCK använda för att med anledning av den ökade mängden samtal stärka och utveckla arbetet med Kvinnofridslinjen (A2020/02621). Förebyggande av våld i nära relationer I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 9) framhålls bl.a. att i sitt våldsförebyggande arbete har kartlagt användningen av metoder och inventerat stödbehov genom möten med relevanta aktörer på området. har exempelvis uppdaterat Inget att vänta på – arbete som Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) först publicerade 2015. Myndigheten har påbörjat utbildningar för medarbetare vid länsstyrelserna utifrån handboken för att de i sin tur ska kunna använda den i fortbildning av verksamheter för unga. har haft i uppdrag att i samverkan med flera andra myndigheter lämna förslag på bl.a. hur samordningen kan stärkas och utvecklas när det gäller arbete med tidiga våldsförebyggande insatser som främst riktar sig till pojkar och unga män, men även till flickor och unga kvinnor (A2020/01468/JÄM). slutredovisade uppdraget i rapporten av våldsförebyggande insatser (2021:10). I rapporten lämnar myndigheten flera förslag på hur samordningen mellan berörda myndigheter kan stärkas, bl.a. att en nationell och regional samverkansstruktur för våldsförebyggande arbete med fokus på pojkar och unga män utvecklas. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över arbetet med återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (dir. 2017:26). Utredningen, som antog namnet Utredningen om återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld, överlämnade betänkandet Att bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU 2018:37). Betänkandet har remissbehandlats och överlämnade regeringen proposition 2020/21:163 Förebyggande av våld i nära relationer till . I propositionen föreslår regeringen bl.a. att det ska införas en bestämmelse i SoL om att det till socialnämndens uppgifter hör att verka för att personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. Vidare föreslås en sekretessbrytande bestämmelse som gör det möjligt för och hälso- och sjukvården att under vissa förutsättningar lämna uppgifter till som rör en enskild eller en närstående till den enskilde i syfte att förebygga att det mot den närstående begås ett allvarligare vålds-, frids- eller sexualbrott. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen har beretts i socialutskottet och betänkande 2020/21:SoU26 justerades . Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag Utredningen socialtjänst överlämnade sitt betänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) . Utredningen föreslår bl.a. att det i SoL anges att ska ha ett förebyggande perspektiv. Vidare finns förslag på att göra regelverket mer flexibelt genom att bl.a. skapa en befogenhet som innebär att socialnämnden kan besluta att en eller flera insatser ska tillhandahållas utan föregående individuell behovsprövning (s. 687 f.). Det kan gälla grupper som är svåra att nå, t.ex. barn och unga som utsätts för våld eller hedersförtryck, kvinnor som utsätts för mäns våld liksom män som slår kvinnor. Utredningen bedömer exempelvis att skyddat boende utan behovsprövning kan fylla en viktig funktion för våldsutsatta vuxna och därför ska kunna tillhandahållas utan behovsprövning. Utredningen föreslår även att socialnämnden ska få tillhandahålla insatser utan behovsprövning till barn som fyllt oberoende av vårdnadshavarens samtycke. Betänkandet bereds inom . Nationell strategi mot våld mot barn beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska lämna förslag till en nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck (dir. 2021:29). Strategin ska anlägga ett helhetsperspektiv och möjliggöra en samlad inriktning för arbetet med att förebygga och bekämpa våld mot barn . Beslutet bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Uppdraget ska redovisas . Skydd för barn som bevittnar brott beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda ett utökat straffrättsligt skydd för de barn som bevittnar våld eller andra brottsliga handlingar som begås av och mot närstående samt överväga ett straffrättsligt ansvar för uppmaning eller annan psykisk påverkan att begå självmord (dir. 2018:48). överlämnades betänkandet Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord (SOU 2019:32). föreslog regeringen i lagrådsremissen Barn som bevittnar brott bl.a. att det införs ett nytt gradindelat brott, barnfridsbrott, som innebär att det blir straffbart att utsätta ett barn för att bevittna vissa brottsliga gärningar, såsom vålds- och sexualbrott, i nära relation. överlämnade regeringen en proposition (prop. 2020/21:170) med dessa förslag till , och lagändringarna föreslås träda i kraft . har utvecklingsledare för våld i nära relationer tillsammans med djurskyddshandläggare arbetat med våld mot djur och våld i nära relationer vid i inom projektet och Våld (/vastmanland). Projektet vilar på och regeringens sjätte jämställdhetspolitiska mål om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. arbete sker genom kunskapsutveckling, samverkan mellan myndigheter och ett starkt barnperspektiv. Målet är att öka kunskapen om sambandet mellan våld mot djur och våld i nära relationer hos socialtjänst, polis och åklagare, ideella föreningar samt djurskyddshandläggare och djurhälsopersonal. Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck När det gäller insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck ska i enligt regleringsbrevet (Fi2019/04079/SFÖ) bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap, tvångsäktenskap samt könsstympning av kvinnor och flickor i enlighet med tidigare regeringsbeslut (A2019/01278/JÄM). Vidare ska stöd i form av rådgivning även ges till civilsamhället och olika organisationers arbete med att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. i redovisade uppdraget i rapporten – Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck – verksamheten (801-19172-2020). I årsrapporten framkommer bl.a. att Nationella kompetensteamet har tagit fram och spridit information till bl.a. yrkesverksamma om de lagskärpningar i fråga om bl.a. barnäktenskapsbrott och utreseförbud som trädde i kraft . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 13) framförs att det till länsstyrelsernas uppdrag hör att på några platser i landet stödja utvecklingen av kommun- och myndighetsgemensamma resurscentrum för barn och vuxna som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Sådana centrum kan innebära samlokalisering av socialtjänst, hälso- och sjukvård samt polis med flerspråkig kompetens, för att underlätta stöd och skydd. Även personer som medverkar i brottsutredningar kan få stöd och skydd vid dessa centrum. Av länsstyrelsernas slutredovisning framgår att en mängd insatser har gjorts för att stärka berörda aktörers arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck i fyra län men att de ännu inte har resulterat i operativ verksamhet för målgruppen (2020:4 Slutrapport –2019 Regionala resurscentra för våldsutsatta med särskilt fokus på hedersrelaterat våld och förtryck). Enligt regeringen behöver arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck bedrivas långsiktigt och med stabila förutsättningar. Som ett led i detta permanentas kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i och blir därmed ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck. Av budgetpropositionen framgår att tillförs till verksamheten och tillförs . Regeringen har också förstärkt anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder med och därefter för att öka kompetensen och för nya uppdrag till berörda statliga myndigheter kring hedersrelaterat våld och förtryck. förbereder således inrättandet av ett nationellt sektorsövergripande mot hedersrelaterat våld och förtryck (A2020/02708/JÄM). ska redovisa vidtagna åtgärder och en plan för det fortsatta arbetet, och redovisa uppdraget i sin helhet. I budgetpropositionen framförs vidare bl.a. att Nationella kompetensteamet vid i fick i uppdrag att informera asylsökande barn om deras rättigheter och stärka organisationer som främjar barns rätt till en tillvaro fri från hedersrelaterat våld och förtryck. ingick regeringen en överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR) för att stärka jämställdhetsarbetet på lokal och regional nivå 2018–2020. SKR:s arbete utifrån överenskommelsen inkluderade att analysera medlemsbehov och utveckla medlemsstöd i fråga om hur kan förbättra arbetet med att ge stöd till personer som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen beslutade att bevilja SKR för en särskild kvinnofridssatsning under med huvudfokus att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Satsningen är en fortsättning på överenskommelsen som slöts med regeringen och planeras pågå –2023. Beslutet bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna. fick (Nationellt centrum för kunskap om våld mot barn, Barnafrid) i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser om hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning för landets barnahusverksamheter (S2018/03927/JÄM). I rapporten av uppdrag om att stärka Barnahusens kompetens om hedersrelaterat våld och förtryck konstateras bl.a. att det på barnahusen finns behov av fortsatt kompetensutveckling när det gäller hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare ser Barnafrid bl.a. följande behov: – kunskapshöjande insatser för yrkesverksamma i fråga om de nya lagarna mot hedersrelaterad brottslighet – behov av fortsatta tvärprofessionella utbildningsinsatser