bet · H801FöU7 · 2021-04-22 00:00:00 — Framför allt gäller det miljöräddningstjänst till sjöss, där har eget ansvar för att utföra räddningsinsatser. Det är en verksamhet där UAS kan utgöra ett viktigt verktyg för detektering av utsläpp av olja eller andra skadliga ämnen i vatten. Andra verksamhetsområden där UAS kan bidra till att förbättra myndighetens förmåga att genomföra sitt uppdrag avseende tillsyn och övervakning är fiskeövervakning, naturvårdstillsyn, sjötrafikövervakning och inte minst vid livräddningsinsatser. När det gäller rökgasdetektering är det inte en uppgift för utan detta åligger Transportstyrelsen. inleds tester med UAS inom där primärt sensorer för bild- eller videoöverföring med högupplöst kamera och IR-kamera (värmedetektering) kommer att testas. Projektet beräknas vara klart och operativt genomförande kan då inledas. Enligt 12 § lag (2006:263) om transport av farligt gods ska de myndigheter som regeringen bestämmer genom tillsyn kontrollera att lagen följs, liksom de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Enligt 10 § förordningen (2006:311) om transport av farligt gods är Transportstyrelsen, , , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tillsynsmyndigheter enligt lagen. Som nämnts i föregående avsnitt beslutade regeringen vid regeringssammanträde (dir. 2019:51, 2021:3) att en särskild utredare ska se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på området. Kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg är enligt direktiven främst en uppgift för och Transportstyrelsen men därutöver utför bl.a. kontroller i hamnar av farligt gods och av lastsäkring i lastbärare. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har bl.a. tillsyn av säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods och transportskydd. MSB ska vidare samordna tillsynsmyndigheternas verksamhet när det gäller landtransport av farligt gods. Utredaren ska bl.a. kartlägga och analysera myndigheternas nuvarande kontrollverksamhet och föreslå åtgärder för att stärka denna i syfte att ytterligare förbättra hur regler följs. Enligt direktivet kan detta exempelvis gälla ökad myndighetssamordning och mer informationsutbyte. Utredaren ska även ta ställning till om det finns anledning att se över ansvaret och fördelningen av detta mellan de aktörer som utför kontroller av yrkestrafiken. Det övergripande syftet med översynen är enligt direktiven att skapa en ordning för att genom effektivare kontroller och sanktionssystem främja brottsbekämpningen och trafiksäkerheten samt åstadkomma en god social situation för förarna och en sund konkurrens inom yrkestrafiken. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att genom kustbevakningslagen getts nya befogenheter när det gäller brottsbekämpning och ordningshållning till sjöss, bl.a. utvidgade möjligheter att självständigt genomföra brottsutredningar och att åtgärder har vidtagits för att stärka och utveckla förmåga inom området för det civila och militära försvaret. Utskottet instämmer i att eftersom kustbevakningslagen bara har varit i kraft är det för tidigt att utvärdera reformen, även om det kan bli aktuellt . När det gäller frågan om kontroller av farligt gods noterar utskottet att Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg (I 2019:04) ska redovisa resultatet av sitt arbete. Utskottet noterar vidare att arbetar med ett projekt om att använda obemannade luftfartyg som stöd i sin ordinarie verksamhet. Projektet beräknas vara klart . bör inte föregripa resultatet av de överväganden och det arbete som pågår och utskottet föreslår därför att motionerna 2020/21:2218 (SD) yrkande 41, 2020/21:2758 (M) yrkande 2 och 2020/21:3446 (M) yrkande 9 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att information ska göras tillgänglig för personer med funktionsnedsättningar, att brandsäkerhetstillsyn ska riktas mot flerfamiljshus, att behörighetskrav och brandstationer anpassas så att kvinnor vill söka sig till brandmannayrket, att föreskrifter för vatten- och branddammar bör ses över och att brandstationer bör klassas som skyddsobjekt. Jämför reservation 18 (V), 19 (C) och 20 (V). m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2020/21:2944 yrkande 3 att behörighetskrav bör ses över och brandstationer anpassas så att kvinnor i större utsträckning vill söka sig till brandmannayrket. m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2020/21:167 yrkande 11 att rutiner tas fram för att säkerställa att viktig information från samhällets sida vid kris eller katastrof tillgängliggörs för personer med funktionsnedsättningar. Vidare bör det göras en översyn av samhällets möjligheter att ge personer med funktionsnedsättning det stöd och den hjälp de behöver i händelse av kris eller katastrof (yrkande 12). Enligt kommittémotion 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 10 bör brandförsvarets tillsyn av brandsäkerheten i högre utsträckning riktas mot flerfamiljshus eftersom flest dödsfall inträffar i samband med brand i flerfamiljshus. är tillsynen i hög grad inriktad mot exempelvis sjukhus och andra offentliga byggnader. Enligt motion 2020/21:2483 av (M) bör tillståndsgivningen och regelverket för att bygga vatten- och branddammar ses över i syfte att stärka vår brandberedskap. Branddammar var förr ett naturligt inslag i miljön, men dagens lagstiftning och tillståndsprocesser för att bygga vatten- och branddammar gör det både onödigt dyrt och byråkratiskt krångligt. (M) yrkar i motion 2020/21:2768 att brandstationer med tillhörande anläggningar, områden och andra objekt ska klassas som skyddsobjekt i enlighet med skyddslagen (2010:305). Brandstationer är mer än bara garage för brandbilarna och omklädningsrum för brandmännen och räddningstjänstens personal. De utgör en vital och stor del av vår samlade beredskap inom vårt totalförsvar. I budgetpropositionen skrev regeringen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 6 s. 66) att den brandförebyggande verksamheten i samhället har stor betydelse för människors säkerhet och trygghet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) arbetar tillsammans med myndigheter, kommuner och andra organisationer för att uppnå visionen i MSB:s nationella strategi, nämligen att ingen i ska omkomma eller allvarligt skadas till följd av brand. omkom dock 85 personer i brand. Utskottet konstaterade vid riksdagsbehandlingen av propositionen att i fråga om skydd mot olyckor har samhällets förmåga att förebygga bränder utvecklats som det finns områden som behöver vidareutvecklas (bet. 2020/21:FöU1 s. 10). behandlade regeringens proposition 2019/20:176 (bet. 2020/21:FöU3) En effektivare där det konstaterades att landets kommunala räddningstjänster står inför stora framtida utmaningar när det gäller att effektivare kunna hantera stora och allvarliga olyckor. I propositionen understryks att en utgångspunkt enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, förkortad LSO, är att det primära ansvaret för att skydda den enskildes liv, hälsa och egendom från olyckor ligger på den enskilde själv (a. bet. s. 8). Det allmänna har dock skyldigheter att förhindra och begränsa skador. MSB har vidtagit åtgärder för att stödja kommunerna i arbetet med att öka kvaliteten på handlingsprogrammen. Man har bl.a. utvecklat en vägledning, genomfört utbildningar och utvecklat en nationell strategi för stärkt brandskydd. För att stärka förmåga på området föreslog regeringen ändringar i LSO bl.a. för att främja en starkare statlig styrning av kommunernas förebyggande verksamhet och räddningstjänst, en tydligare ledningsorganisation med krav på kommunerna att upprätthålla en övergripande ledning av räddningstjänsten, förstärkt tillsyn och stöd samt möjligheter för MSB att under vissa förhållanden kunna prioritera och fördela tillgängliga förstärkningsresurser ur ett nationellt perspektiv. Ett nytt nationellt mål bestämdes för den förebyggande verksamheten, ett tydligare handlingsprogram och utökad föreskriftsrätt för MSB. Målet innebär att verksamheter ska planeras och organiseras så att de effektivt bidrar till att förebygga bränder och andra olyckor och att förhindra eller begränsa skador till följd av bränder och andra olyckor. Särskild vikt ska läggas vid att förhindra människors död och andra allvarliga skador. Lagändringarna trädde i kraft . Det framgår av myndighetens årsredovisning att majoriteten av de som omkommer i brand gör det i sin bostad. En av de viktigaste faktorerna i att motverka bränder och skador till följd av bränder är därför att påverka enskilda människors beteenden och beredskap. Fokus för kampanjen var det grundbrandskydd som enskilda människor bör ha hemma. Myndigheten ger ut vägledningar som har till syfte att underlätta berörda aktörers arbete för säkra och ansvarsfulla insatser, att främja samverkan och att bidra till att skapa likvärdighet över hela landet. Av myndighetens webbplats framgår att det nämnda projektet brand har vuxit fram i samarbete med kommuner, myndigheter, bransch- och intresseorganisationer för att minska bostadsbränderna med hjälp av det grundbrandskydd som enskilda människor bör ha hemma. Samarbetet har sin utgångspunkt i Nationell strategi för att stärka brandskyddet för den enskilda människan. MSB har bildat en nationell samverkansgrupp för brandskyddsfrågor där bl.a. och ingår. Gruppens uppgift är att samordna, långsiktigt förvalta och vid behov utveckla den nationella strategin. Myndigheten arbetar också tillsammans med bl.a. för att ta fram vägledning och handböcker för säkerhetsfrågor i fysisk planering. MSB har tillsammans med bl.a. utarbetat en vägledning om räddningstjänsternas roll i bygglovsprocessen, vilken tydliggör hur brandskyddsfrågor ska hanteras när en byggnad uppförs eller byggs om. Broschyren Brandsäkerhet i flerbostadshus riktar sig till hyresvärdar, bostadsrättsföreningar och andra som äger, förvaltar eller hyr ut boende i flerbostadshus. Den beskriver kortfattat vilket ansvar olika parter har för brandskyddet och de vanligast förekommande brandskyddsinstallationerna i flerbostadshus. Den ger också olika tips och idéer kring hur man skyddar sin byggnad från brand. Med broschyren följer även ett informationsblad om brandskydd som riktar sig till den enskilda lägenhetsinnehavaren. För att öka kunskapen om bränder i bostadsmiljö finansierar MSB även olika forskningsprojekt. Information och stöd till personer med funktionsnedsättning vid kriser skickades broschyren Om krisen eller kriget kommer till 4,8 miljoner hushåll med information hur man som enskild eller familj kan förbereda sig för ett antal olika kriser. Broschyren finns i en version med lättläst svenska, inläst på svenska och engelska, i punktskrift, på teckenspråk och översatt till flera språk. MSB har kontinuerlig kontakt med funktionshinderrörelsen, och myndigheten tog kontakt med denna rörelse i samband med att broschyren skulle lanseras. För att sprida information under en kris eller allvarlig händelse har MSB webbplatsen som förmedlar information från myndigheter och andra ansvariga i samband med en sådan allvarlig händelse. Syftet med webbplatsen är att göra det lättare för allmänheten att hitta bekräftad information från svenska myndigheter genom att samla den på ett ställe och att minska risken för att felaktig information sprids. ska också stärka den enskilda medborgares förutsättningar att fatta medvetna beslut i en kris. Enligt MSB:s årsredovisning är samhällets förmåga inom olycksförebyggande arbete och räddningsinsatser med att förebygga bränder och olyckor genom effektiva insatser tillfredsställande. Kommunerna behöver fortsätta arbeta med tillsyn och anpassning av brandskyddsåtgärder för särskilt riskutsatta grupper som är kraftigt överrepresenterade när det gäller omkomna i bränder och att förebygga och hantera natur- och klimatrelaterade olyckor. I årsredovisningen framgår också att MSB inom ramen för arbetet med den nationella strategin för stärkt brandskydd tillsammans med har tagit fram en vägledning som stöd till kommunerna för hur skyddet kan stärkas i bostäder hos särskilt riskutsatta individer. Åtgärder som bedöms kunna ge effekt för att stärka den enskildes brandskydd är att individanpassa och rikta kommunikationsinsatser. MSB har förstärkt samverkan med inom brandskydd för särskilt riskutsatta individer. MSB har även gett ut en kunskapsöversikt Likvärdigt skydd mot olyckor för personer med funktionsnedsättning där det konstateras att det kan vara svårt att säkerställa att personer med funktionsnedsättning får samma hjälp som andra i en krissituation. Rapporten syftar till att ge en överblick av den forskning som finns på området och beskriva hur man praktiskt kan arbeta med dessa frågor. MSB redovisade i årsredovisningen att den personal inom kommuner som genom vård- och omsorgslagstiftningen kommer i kontakt med de särskilt riskutsatta individerna har möjlighet att upptäcka utsatthet och vidta åtgärder. Som stöd för kommunernas arbete vid t.ex. vårdboenden har MSB även tagit fram vägledningarna Att kommunicera brandskydd och Brandsäker bostad för alla. Vissa civila och militära objekt med tillhörande anläggningar, områden och andra objekt kan klassas som skyddsobjekt i enlighet med skyddslagen (2010:305) för att ge ett förstärkt skydd mot bl.a. sabotage. Den möjligheten omfattar byggnader, andra anläggningar och områden som används eller är avsedda för bl.a. ledning av räddningstjänst. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får enligt 18 § besluta i frågor om skyddsobjekt. Det är enligt 3 § skyddsförordningen (2010:523) som prövar dessa frågor. Regeringen beslutade om en ändring i 13 a § förordning (2008:1002) med instruktion för MSB som innebär att myndigheten ska stödja kommunerna i deras arbete med jämställdhet och mångfald i kommunernas organisationer för utförande av uppgifterna enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, dvs. MSB ska stödja kommunerna i deras arbete med jämställdhet och mångfald inom den kommunala räddningstjänsten. Förordningsändringen trädde i kraft . I årsredovisningen konstaterar MSB att 5 kvinnor och 23 män har examinerats i den ettåriga påbyggnadsutbildningen för brandingenjörer som leder till ökad förmåga att leda såväl i fredstid som under höjd beredskap. I årsredovisningen redovisades att MSB tillsammans med räddningstjänstorganisationer har tagit fram en handbok i jämställdhet för räddningstjänsten och att MSB har genomfört seminarier för att sprida kunskap om handboken. MSB ska enligt myndighetens regleringsbrev fortsätta att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen (skr. 2016/17:10). Myndigheten ska redovisa inriktningen för det fortsatta arbetet med jämställdhetsintegrering för åren 2022–2025. Redovisningen ska lämnas till regeringen (). MSB redovisade i en skrivelse till kommunala företrädare att under investerade i en betydande mängd anläggningar och utrustning avsedda för civilt försvar. Anläggningarna består bl.a. av fortifikatoriskt skyddade ledningscentraler i bergrum, betongkonstruktion och krigsbranddammar. Flera av dessa ledningscentraler har enligt skrivelsen inte använts och en del hålls i malpåse. Det faktum att återigen planerar för höjd beredskap innebär enligt MSB att dessa anläggningar återigen kan spela en viktig roll för svensk beredskap. pågår ett arbete med att skapa en helhetsbild över hur dessa resurser på bästa sätt kan komma till nytta i den pågående totalförsvarsutvecklingen. Hos MSB och länsstyrelser pågår också en utveckling av arbetet med beredskapshänsyn i samhällsplaneringen. MSB framhåller i skrivelsen att avveckling av anläggningar eller annan utrustning avsedd för civilt försvar inte ska genomföras till dess ytterligare inriktning ges. MSB har framhållit att majoriteten av de som omkommer i brand omkommer i sin bostad. Utskottet noterar att myndigheten framhåller att en av de viktigaste faktorerna i att motverka bränder och skador till följd av bränder är att påverka enskilda människors beteenden och beredskap. Utskottet ser positivt på att MSB har genomfört och att myndigheten har samarbeten och har utarbetat vägledningar och kunskapsöversikter för olika målgrupper. Utskottet förutsätter att detta viktiga arbete fortsätter. Utskottet instämmer med motionärerna i motion 2020/21:2944 (C) yrkande 3 att det är angeläget att kvinnor i större utsträckning vill söka sig till brandmannayrket. Som framgått ovan ska MSB stödja kommunerna i deras arbete med jämställdhet och mångfald. När det gäller förslaget i motion 2020/21:2483 (M) om att se över tillståndsgivning och regelverk för att bygga vatten- och branddammar noterar utskottet att MSB har framhållit att dylika anläggningar inte ska avvecklas i avvaktan på nya ställningstaganden. Utskottet föreslår med denna redovisning att motionerna 2020/21:167 (V) yrkandena 11 och 12, 2020/21:307 (V) yrkande 10, 2020/21:2483 (M) och 2020/21:2944 (C) yrkande 3 avslås i avvaktan på resultatet av myndigheternas fortsatta arbete med dessa viktiga frågor. I skyddslagen (2010:305) finns bestämmelser om förstärkt skydd för byggnader och andra anläggningar, områden och andra objekt mot bl.a. sabotage. får besluta i frågor om skyddsobjekt. Motion 2020/21:2768 (M) avstyrkts med den lämnade redovisningen. Nationell strategi för drunkningsprevention Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att en nationell strategi för drunkningsprevention bör utredas. (KD) framför i motion 2020/21:1032 att en nationell strategi för drunkningsprevention bör utredas i nära samverkan mellan berörda vattensäkerhetsorganisationer och myndigheter. Kunskapen kring hur olika faktorer påverkar risken för drunkning bör öka och strukturer bör byggas för att förbättra samverkan mellan olika aktörer för att förebygga drunkningsolyckor. I 3 kap. 5 § ordningslagen (1993:1617) anges t.ex. att brunnar, bassänger och liknande anläggningar ska vara försedda med de säkerhetsanordningar som behövs med hänsyn till anläggningarnas belägenhet och beskaffenhet. Behovet av att säkerhetsanordningen ger ett tillräckligt skydd mot olyckor med barn ska särskilt beaktas. får i fråga om en särskild anläggning besluta om de säkerhetsåtgärder som ska vidtas. I byggregler (BBR) finns regler om skydd mot drunkning på tomter (PBL kunskapsbanken – en handbok om ). Reglerna gäller vid uppförande av nya anläggningar eller väsentliga ändringar i befintliga anläggningar. Det finns krav dels för fasta bassänger avsedda för bad eller simning, dels för dammar, fasta brunnar och fasta behållare. Reglerna är framförallt skrivna för att undvika barnolycksfall. Bestämmelserna gör skillnad mellan bassänger och prydnadsdammar. Begreppet bassäng omfattar endast sådana bassänger som är avsedda för bad eller simning inklusive plaskdamm. har på sin webbplats ett stöd för ansvarsfrågor och praktiska frågor avseende simundervisning. Där anges att simning och lekar i vatten ingår i ämnet Idrott och hälsa och att det är viktigt att kunna simma för att undvika olyckor. Mål för sim- och vattensäkerhetsutbildning ges i kursplanen och måluppfyllelsen ska följas upp och dokumenteras. Simförmåga ingår i kunskapskraven för årskurs 6 och 9, och därför förväntas skolan ge simundervisning. Skolan och läraren ansvarar för att undervisa i simning, badvett och säkerhet. På redogörs också för det ansvar som skolan har för elevernas säkerhet. Utöver detta finns ideella föreningar som , , simklubbar m.fl. som på olika sätt bidrar till en ökad vattensäkerhet. När det gäller utrustning för vattenlivräddning vid hamnar, kajer, badplatser och liknande vattennära anläggningar är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) reglerande myndighet. I 2 kap. 2 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor anges att ägaren eller nyttjanderättshavaren till byggnader eller andra anläggningar i skälig omfattning ska hålla utrustning för släckning av brand och för livräddning vid brand eller annan olycka och i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att förebygga brand och för att hindra eller begränsa skador till följd av brand. Kommunen har enligt 5 kap. 1 § tillsyn över att enskilda följer lagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och MSB har enligt 5 kap. 1 a § tillsyn över kommunerna. MSB får enligt regleringsbrevet använda av anslagsposten 2:6 för uppdragsersättning till ideella organisationer för att öka den enskildes förmåga att förebygga och hantera olyckor, allvarliga händelser och kriser. får, och har fått, sådan ersättning för genomförandet av kurser i vattensäkerhet. av dessa medel gick 2020 till för aktiviteter med bl.a. icke simkunniga barn, ungdomar och vuxna. MSB är medlem i , som är ett samarbetsorgan mellan myndigheter, fritids- och försäkringsbranschen samt fritidsbåtslivets och sportdykningens organisationer, vars främsta uppgift är att förbättra sjösäkerheten och informera om hur sjöolyckor kan och ska undvikas. Rådet leds av Transportstyrelsen och dess syfte är att verka för ett säkrare fritidsbåtsliv. MSB initierade 2011 ett samarbete mellan ett flertal myndigheter och organisationer som arbetar med säkerhet i och vid vatten för att ta fram en guide för kommuner och andra aktörer. Arbetet ledde 2013 till Guide till ökad vattensäkerhet – för kommuner och andra anläggningsägare (MSB249). I vägledningen har ett flertal myndigheter och organisationer som arbetar med säkerhet i och vid vatten på ett övergripande sätt förtydligat vilka regler som är relevanta samt lämnat förslag på hur kommuner och andra anläggningsägare kan arbeta förebyggande. Utskottet instämmer med motionären i att arbetet för att förhindra drunkning och för att minska antalet döda och skadade genom drunkning är viktigt, att frågan bör prioriteras och att strukturer bör byggas för att förbättra samverkan mellan olika aktörer. Även om ovanstående redovisning av gjorda insatser ger vid handen att berörda myndigheter och organisationer har vidtagit åtgärder för att förhindra drunkningsolyckor vill utskottet framhålla vikten av ytterligare åtgärder vidtas för att förhindra drunkning. Motionen avstyrks i avvaktan på resultatet av det fortsatta arbetet. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om hur man kan stimulera offentliga och privata aktörer att ordna säkra möten. (S) yrkar i motion 2020/21:2052 att regeringen bör se över hur man kan stimulera offentliga och privata aktörer att ordna säkra möten. Det är viktigt att se över hur vi kan stimulera offentliga och privata aktörer att erbjuda säkra mötesplatser ut flera aspekter, bl.a. för att undvika smitta. pågår i , liksom i övriga delar av världen, en spridning av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. har förklarat att smittspridningen är ett internationellt hot mot människors hälsa och en pandemi. Regeringen beslutade att uppdra åt en kommitté i form av en kommission att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter (dir. 2020:74). Kommissionen ska också göra en internationell jämförelse med relevanta länder av de olika åtgärder som vidtagits och åtgärdernas effekter. − utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att hantera virusutbrottet och utbrottets effekter − utvärdera hur krisorganisationen inom , berörda förvaltningsmyndigheter, regioner och kommuner har fungerat under pandemin − utvärdera hur ansvarsprincipen och det geografiska områdesansvaret har fungerat under krisen − lämna de förslag på åtgärder som kommissionens iakttagelser ger anledning till. Uppdraget ska slutredovisas . Utredning om arbete under coronapandemin föreslog genom ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen att en uppföljning av arbete under coronapandemin skulle genomföras. Kammaren beslutade att bifalla utskottets förslag (bet. 2020/21:KU13, rskr. 2020/21:54).