bet · H801SoU7 · 2021-01-21 00:00:00 — Stöd till personer med funktionsnedsättning Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 om stöd till personer med funktionsnedsättning, främst med hänvisning till pågående arbete och utredningar. I betänkandet finns 33 reservationer (SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning Stöd till personer med funktionsnedsättning Motioner som bereds förenklat 1.FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, punkt 1 (C) 2.Delaktighet, punkt 2 (SD, KD) 3.Delaktighet, punkt 2 (C) 4.Våld mot personer med funktionsnedsättning, punkt 3 (SD, KD) 5.Bemötande av personer med funktionsnedsättning, punkt 4 (KD) 6.Äldre med funktionsnedsättning, punkt 5 (C) 7.Barn med funktionsnedsättning, punkt 6 (KD) 8.Statistik , punkt 7 (V, KD) 9.LSS och grundläggande behov, punkt 9 (SD, KD) 10.Övriga frågor om LSS och assistansersättning, punkt 10 (SD) 11.Övriga frågor om LSS och assistansersättning, punkt 10 (V) 12.Övriga frågor om LSS och assistansersättning, punkt 10 (KD) 13.Ersättningssystem för assistans, punkt 11 (SD) 14.Ersättningssystem för assistans, punkt 11 (KD) 15.Stöd till anhöriga, punkt 12 (SD, KD) 16.Habiliteringsersättning, punkt 13 (C) 17.Habiliteringsersättning, punkt 13 (V) 18.Daglig verksamhet, punkt 14 (SD) 19.Daglig verksamhet, punkt 14 (KD) 20.Utförande av personlig assistans, punkt 15 (SD) 21.Ledsagarservice och ledsagning, punkt 16 (KD) 22.Ledsagarservice och ledsagning, punkt 16 (L) 23.Kontroll, punkt 17 (SD) 24.Kontroll, punkt 17 (KD) 25.Tillståndsprövning, punkt 18 (KD) 26.Hjälpmedel , punkt 19 (SD) 27.Hjälpmedel , punkt 19 (KD) 28.Stöd till fritidsaktiviteter, punkt 20 (SD) 29.Stöd till fritidsaktiviteter, punkt 20 (C, L) 30.Stöd till fritidsaktiviteter, punkt 20 (V) 31.Stöd till fritidsaktiviteter, punkt 20 (KD) 32.Handlingsplan för fysisk aktivitet, punkt 21 (KD) 33.Funktionshindersorganisationer, punkt 22 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (C) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (V) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (L) 6.Särskilt yttrande (M) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 57. Reservation 1 (C) 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 42 och 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 56. Reservation 2 (SD, KD) Reservation 3 (C) Våld mot personer med funktionsnedsättning 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 62 och 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 4 (SD, KD) Bemötande av personer med funktionsnedsättning 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18. Reservation 5 (KD) 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 59. Reservation 6 (C) 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 7 (KD) 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 8 (V, KD) 2020/21:1917 av (S). Stöd till personer med funktionsnedsättning LSS och grundläggande behov 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 17 och 28, 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2020/21:3543 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 9 (SD, KD) Övriga frågor om LSS och assistansersättning 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 15, 2020/21:2195 av m.fl. (S), 2020/21:2232 av Kopparklint (M), 2020/21:2785 av Kopparklint och (båda M), 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 8 och 30 samt 2020/21:3589 av och Kopparklint (båda M). Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) Reservation 12 (KD) 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10, 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:3543 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (KD) 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 68, 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 24. Reservation 15 (SD, KD) 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8, 2020/21:1806 av Kopparklint och (båda M), 2020/21:2784 av Kopparklint och (båda M), 2020/21:2786 av Kopparklint och (båda M) och 2020/21:2955 av m.fl. (C) yrkande 9. Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 25. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (KD) Utförande av personlig assistans 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 69 och 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 44. Reservation 20 (SD) 2020/21:1423 av (L) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 21 (KD) Reservation 22 (L) 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 57–60, 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkandena 12, 13 och 15 samt 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 23 (SD) Reservation 24 (KD) 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 25 (KD) 2020/21:422 av Per Lodenius (C), 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkandena 21–23 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkandena 58 och 59. Reservation 26 (SD) Reservation 27 (KD) 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 15, 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 32 samt 2020/21:3432 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 28 (SD) Reservation 29 (C, L) Reservation 30 (V) Reservation 31 (KD) Handlingsplan för fysisk aktivitet 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 28. Reservation 32 (KD) 2020/21:2017 av (S) yrkande 3 och 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 60. Reservation 33 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (SD), (S), (L), (SD), (MP), (S), (C), (V), (KD) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Cirka 60 av dessa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Vid sammanträdet lämnade statssekreterare , , och företrädare för information om LSS-boenden. Vid sammanträdet lämnade även Kommuner och Regioner (SKR) och Inspektionen för vård och omsorg () information om LSS-boenden. Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, om delaktighet, om äldre och barn med funktionsnedsättning samt om statistik och tillsyn. Jämför reservation 1 (C), 2 (SD, KD), 3 (C), 4 (SD, KD), 5 (KD), 6 (C), 7 (KD) och 8 (V, KD). FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 57 föreslås ett tillkännagivande om att stärka förutsättningarna för kommuner och regioner att bidra till att efterlever FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i praktiken. I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 42 föreslås ett tillkännagivande om att samhällsviktig information ska vara tillgänglig för en så stor del av befolkningen som möjligt. Motionärerna framhåller att det är viktigt att man genomför en översyn som också beaktar att medieutbudet förändras. I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 56 föreslås ett tillkännagivande om att det i samtliga beslut som kan beröra personer med funktionsnedsättning ska finnas ett funktionshindersperspektiv. Våld mot personer med funktionsnedsättning I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 62 föreslås ett tillkännagivande om en nationell uppföljning för att säkerställa att kommunerna fullföljer sina skyldigheter i fråga om ett förebyggande arbete mot våld mot personer med funktionsnedsättning. I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 19 föreslås ett liknande tillkännagivande. Bemötande av personer med funktionsnedsättning I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om en fast myndighetskontakt. I yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om riktlinjer för bemötande av personer med funktionsnedsättning. Motionärerna framhåller att riktlinjerna ska baseras på befintlig forskning och kunskap. Motionärerna understryker att en viktig grundförutsättning för kvalitet i all verksamhet som berör personer med funktionsnedsättning är kompetent personal. I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 59 föreslås ett tillkännagivande om att se över dels hur kommunernas insatser för äldre personer med funktionsnedsättning kan stärkas, dels om det finns behov av en statlig utredning om funktionshinder och åldrande. Motionärerna pekar på att kunskapen om hur personer med intellektuell funktionsnedsättning kan få ett så bra åldrande som möjligt har utvecklats . I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om en uppföljning av hur genomsyrar samhällets stöd till barn med funktionsnedsättning. Motionärerna framhåller att en sådan uppföljning är nödvändig för att säkerställa att även rättigheterna för barn med funktionsnedsättning och barn till föräldrar med funktionsnedsättning stärks i enlighet med lagens intentioner. I kommittémotion 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla rutiner för att hämta in statistik och indikatorer för mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Motionärerna pekar på att det behövs kunskap för att identifiera luckor men också för att analysera vilka åtgärder som leder till utveckling och positiva effekter. I motion 2020/21:1917 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att stärka tillsynen av de mänskliga rättigheterna för personer med funktionsnedsättning i . Förordningen om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderspolitiken Enligt 1 § förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderspolitiken ska myndigheter under regeringen utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderspolitiska målen. Myndigheterna ska verka för att personer med funktionsnedsättning ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. Myndigheterna ska särskilt verka för att deras lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. I detta arbete ska konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning vara vägledande. Myndigheterna ska i arbetet med att göra myndigheternas lokaler, verksamhet och information mer tillgängliga för personer med funktionsnedsättning genomföra inventeringar och utarbeta handlingsplaner. Denna skyldighet gäller dock inte om det är uppenbart att det inte behövs med hänsyn till verksamhetens art (2 §). Myndigheterna ska, när det finns anledning till det, samråda med Myndigheten för delaktighet (MFD) om hur insatser enligt denna förordning ska utformas (3 §). Enligt 1 kap. 5 § diskrimineringslagen (2008:567) definieras funktionsnedsättning som varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av en persons funktionsförmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födelsen, har uppstått därefter eller kan förväntas uppstå. Enligt 1 kap. 4 § 3 avses med bristande tillgänglighet att en person med en funktionsnedsättning missgynnas genom att sådana åtgärder för tillgänglighet inte har vidtagits för att den personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan denna funktionsnedsättning som är skäliga utifrån krav på tillgänglighet i lag och annan författning, och med hänsyn till – de ekonomiska och praktiska förutsättningarna – varaktigheten och omfattningen av förhållandet eller kontakten mellan verksamhetsutövaren och den enskilde – andra omständigheter av betydelse. Bakgrund och pågående arbete Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken Funktionshinderspolitiken omfattar det mål för och den inriktning av funktionshinderspolitiken som anges i propositionen Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. Genomförandet av funktionshinderspolitiken ska inriktas mot följande områden: – principen om universell utformning – befintliga brister i tillgängligheten – individuella stöd och lösningar för individens självständighet – förebyggande och motverkande diskriminering. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess fakultativa protokoll. Det fakultativa protokollet innebär att den enskilde har möjlighet att klaga till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning om den enskilde anser att hans eller hennes rättigheter är kränkta. Konventionen skapar inte i sig några nya rättigheter utan tydliggör mänskliga rättigheter i relation till personer med funktionsnedsättning. Dess syfte är att säkerställa att personer med funktionsnedsättning kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Av konventionen följer att varje konventionsstat efter ikraftträdandet ska lämna en fullständig rapport till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning om de åtgärder som den vidtagit för att verkställa sina skyldigheter enligt konventionen. lämnade sin första rapport . Varje rapport granskas av kommittén, och togs upp för granskning (en s.k. dialog) 2014. Efter genomförd dialog beslutade kommittén om sina sammanfattande slutsatser till (United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, CRPD/C/SWE/CO/1). Kommittén lämnade en lista med frågor inför sammanslagna andra och tredje rapport. svar på frågorna redovisades i en rapport . Nästa steg är att kommittén bjuder in till en s.k. dialog. Enligt uppgift från har det ännu inte kommit någon sådan inbjudan. FN:s konvention om barnets rättigheter antogs av och trädde i kraft då den hade ratificerats av 20 stater, däribland . För att förstärka och fördjupa åtagandena i finns det numera tre fakultativa protokoll till konventionen. fick FN:s konvention om barnets rättigheter ställning som svensk lag (prop. 2017/18:186, bet. 2017/18:SoU25, rskr. 2017/18:389). Det innebar ett förtydligande av att svenska bestämmelser ska tolkas i förhållande till i mål och ärenden. Regeringen beslutade om att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med . I betänkandet och svensk rätt (SOU 2020:63) bedömer utredningen att svensk lagstiftning och praxis till allra största delen stämmer överens med . Utredningen pekar på några övergripande exempel som att barn i har rätt till yttrande-, religions- och mötesfrihet, rätt att gå i skolan och att få sjukvård. Kommuner och myndigheter har ansvar för att barn har en skälig levnadsstandard och att de skyddas från våld, övergrepp, utnyttjanden och diskriminering. Vidare lyfter utredningen fram att särskilt stöd i olika sammanhang ska ges till barn med funktionsnedsättning. Utredningen har dock funnit att det finns cirka 30 undantag där svensk lagstiftning och praxis inte överensstämmer med bl.a. diskriminering på grund av föräldrarna, barnomsorg, skydd mot skadligt arbete och frihetsberövade barn. Utredningens betänkande bereds inom . MFD fick i regleringsbrevet ett uppdrag att analysera om det finns behov av att utveckla den praktiska tillämpningen av inom myndighetens verksamhetsområde. MFD har därför genomfört ett arbete med att identifiera hur konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och stärker och kompletterar varandra. MFD har tagit fram en handlingsplan för att myndigheten ska kunna arbeta mer systematiskt med att integrera ett barnrättsperspektiv i myndighetens alla delar. Av handlingsplanen framgår bl.a. att MFD genom sitt instruktionsbundna uppdrag kan bidra till förverkligandet av i samhället genom att • samla in, producera och sprida kunskap om levnadsvillkoren för barn med funktionsnedsättning och på så sätt öka kunskapen hos andra samhällsaktörer. • arbeta för att andra aktörer inkluderar ett funktionshindersperspektiv i sina stödverktyg och produkter. • ta fram implementeringsstöd riktade till aktörer med ansvar för barn eller vars verksamhet rör barn. publicerade MFD en vägledning för hur olika aktörer metodmässigt kan gå tillväga när en internationell konvention som tolkas och tillämpas. har fått i uppdrag att dels genomföra utbildningsinsatser om vägledningen, dels samla rättspraxis i fråga om från nationella och internationella domstolar i en databas. Uppdragen ska redovisas till . ”Ingen ska lämnas utanför” är den övergripande principen för Agenda 2030 som antog 2015. MFD har i uppdrag att bidra till att funktionshindersperspektivet får ett större utrymme i offentliga aktörers arbete med Agenda 2030. En del av uppdraget gäller att analysera av vilken roll och betydelse principen om universell utformning kan ha i genomförandet av agendan. Uppdraget löper 2020–2021 och ska genomföras i dialog med funktionshindersrörelsen och andra relevanta aktörer. Myndigheten lämnade en delredovisning som avhandlar uppdragets första år. MFD pekar bl.a. på att funktionshindersperspektivet ännu inte har fått ett särskilt stort genomslag i arbetet med hållbar utveckling. MFD uppger att det finns ett stort intresse bland offentliga aktörer för att integrera funktionshindersperspektivet i arbetet med hållbar utveckling. I delrapporten uppges att myndigheten kommer att arbeta vidare med ökad kunskap, stöd och samverkan. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen senst . I resultatredovisningen för funktionshinderspolitiken i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9) framhåller regeringen att det nationella målet för funktionshinderspolitiken till stor del handlar om att göra samhällslivet tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Genom möjlighet att utbilda sig och arbeta ökar också förutsättningar för delaktighet, inte minst ekonomiskt och socialt. Regeringen pekar på att det finns skillnader i levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning jämfört med den övriga befolkningen även om situationen kan skilja sig mellan olika grupper av personer med funktionsnedsättning. Enligt regeringen är det viktigt att synliggöra dessa förhållanden för att kunna ge en så rättvisande bild som möjligt av hur väl det nationella målet med funktionshinderspolitiken uppnås. Regeringen konstaterar att det inte går att dra några långtgående slutsatser av den beskrivna utvecklingen i relation till funktionshinderspolitikens mål eftersom det saknas fullt jämförbara indikatorer . I resultatredovisningen konstaterar regeringen att det finns viss positiv utveckling. Exempelvis har digitaliseringen skapat nya förutsättningar för självbestämmande och delaktighet, och framsteg har också redovisats i de verksamheter som bedrivs av statliga myndigheter, kommuner och regioner. Regeringen framhåller i redovisningen att analysen sammantaget visar att personer med funktionsnedsättning totalt sett sämre levnadsvillkor än befolkningen i övrigt, även om situationen kan skilja sig mellan olika grupper av personer med funktionsnedsättning. Av regeringens resultatredovisning framgår att funktionshinderspolitiken inkluderar ett barnrättsperspektiv och ett ungdomsperspektiv. När det gäller uppföljningen av funktionshinderspolitiken saknas det till väsentlig del statistik som specifikt belyser resultat som rör barn och unga med funktionsnedsättning. överlämnade för funktionshinderspolitiken sitt slutbetänkande Styrkraft i funktionshinderspolitiken (SOU 2019:23) till regeringen. har haft i uppdrag att se över styrningen och uppföljningen av regeringens funktionshinderspolitik som beslutades . Mål inom prioriterade samhällsområden, arbetssätt och uppföljning ska enligt förslagen tydligt kopplas till det nya nationella målet för politiken och till förverkligandet av rättigheter. Utredningen lyfter fram sju samhällsområden av särskild betydelse och hur funktionshinderspolitiken ska genomföras inom dessa, liksom i samhället i stort. För varje samhällsområde ska det finnas en myndighet med ett särskilt samordnande ansvar gentemot övriga samhället. MFD ska ansvara för den övergripande uppföljningen och analysen. Utredningen föreslår därutöver att förordningen om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderspolitiken skärps, att principen om universell utformning – att göra rätt från början för att se till att alla kan använda samma saker och tjänster – ska vara vägledande, att kunskapen om levnadsvillkoren för människor med funktionsnedsättning ska öka, bl.a. genom ny officiell statistik, och att en nationell samordnare ska tillsättas. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . MFD har i sin rapport av funktionshinderspolitiken 2019 (2020:4) hämtat in uppgifter från statliga myndigheter, kommuner och regioner om deras arbete med funktionshinderspolitiken. En majoritet har en handlingsplan eller liknande styrande dokument för systematiskt arbete med tillgänglighet i sina lokaler, sin verksamhet och sin information. Mer än hälften av de svarande kommunerna anger att de har en specifik kommunövergripande strategi eller plan för hur tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning ska öka i kommunen. Av de svarande kommunerna och regionerna är det mindre än hälften som uppger sig ha mätbara mål. I princip samtliga kommuner som lämnat uppgifter till MFD har samråd med funktionshindersrörelsen på övergripande nivå. Bland motsvarande grupp statliga myndigheter är det drygt hälften som samråder med funktionshindersorganisationerna i enstaka frågor som direkt eller indirekt berör personer med funktionsnedsättning. MFD har i regleringsbrevet (S2019/05315/RS) fått i uppdrag att redovisa utvecklingen inom funktionshinderspolitiken i en samlad rapport. Om möjligt ska aktuell statistik redovisas så att det går att följa utvecklingen . All individbaserad statistik ska presenteras, kommenteras och analyseras efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. Rapporten ska redovisas till regeringen . MFD har i regleringsbrevet även fått i uppdrag att stödja kommunerna med kunskap om hur välfärdstekniska lösningar kan bidra till ökad självständighet och delaktighet. Myndigheten ska också stödja kommunerna med kunskap om hur e-tjänster kan utformas så att så många som möjligt kan använda dem. Uppdraget ska genomföras i samverkan med SKR samt i relevanta delar i samverkan med Myndigheten för digital förvaltning och . Uppdraget ska redovisas till regeringen . ingår bristande tillgänglighet som en form av diskriminering i diskrimineringslagen (2008:567). Bristande tillgänglighet kan utgöra diskriminering när en verksamhet inte gör tillräckligt för att en person med funktionsnedsättning ska kunna få tillgång till eller delta i verksamheten. Vad som är tillräckligt bedöms bl.a. utifrån hur andra lagar reglerar tillgänglighet och hur den enskilda situationen ser ut. Förbudet ska bidra till att öka tillgängligheten i samhället så att människor med funktionsnedsättning kan delta på likvärdiga villkor (). Funktionsnedsättning är en av de diskrimineringsgrunder som oftast förekommer i anmälningar till ().