bet · H801JuU16 · 2021-03-12 00:00:00 — Krav på uppsåt att uppmuntra till hat, diskriminering eller våld mot folkgrupp I artikel 6.1 i tilläggsprotokollet ställs krav på att de fördragsslutande parterna kriminaliserar gärningar som innebär att någon uppsåtligen och orättmätigt med hjälp av ett datorsystem sprider eller på annat sätt för allmänheten tillgängliggör material som förnekar, grovt förringar, gillar eller rättfärdigar gärningar som enligt folkrätten och vissa internationella domstolar utgör folkmord eller brott mot mänskligheten. Enligt artikel 6.2 a får en fördragsslutande stat ställa upp krav på att ett förnekande eller ett grovt förringande görs med uppsåt att uppmuntra till hat, diskriminering eller våld mot en enskild person eller en grupp av personer på grund av ras, hudfärg, härstamning, nationellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekännelse, om den används som svepskäl för någon av de förstnämnda utmärkande egenskaperna. En part får också enligt artikel 6.2 b förbehålla sig rätten att helt eller delvis avstå från att straffbelägga de gärningar som avses i artikel 6.1. Regeringen föreslår att ska lämna en förklaring i enlighet med artikel 6.2 a. Inget förbehåll föreslås för den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott Enligt artikel 3.1 i tilläggsprotokollet ska parterna straffbelägga uppsåtlig och orättmätig spridning eller annat tillgängliggörande av rasistiskt och främlingsfientligt material till allmänheten med hjälp av ett datorsystem. Begreppet tillgängliggöra ska innefatta även sådana åtgärder som att skapa eller sammanställa länkar i syfte att göra det lättare att få tillgång till rasistiskt och främlingsfientligt material (se den förklarande rapporten p. En fördragsslutande part får enligt artikel 3.2 förbehålla sig möjligheten att inte införa straffansvar när det material som avses i artikel 3.1 förespråkar, främjar eller uppmuntrar diskriminering utan samband med hat eller våld, om det finns andra effektiva åtgärder att tillgå. Staterna får också enligt artikel 3.3 förbehålla sig rätten att inte föreskriva vare sig straffansvar eller andra effektiva åtgärder för vissa fall av sådan diskriminering om etablerade principer om yttrandefrihet i statens rättssystem hindrar det. Enligt artikel 5.5 ska parterna också göra det straffbart att uppsåtligen och orättmätigt, med hjälp av ett datorsystem, offentligt kränka en grupp personer eller en person av det skälet att de tillhör en grupp som utmärks av ras, hudfärg, härstamning, nationellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekännelse, om den används som svepskäl för någon av de förstnämnda utmärkande egenskaperna. Bestämmelsen erbjuder enligt artikel 5.2 samma möjligheter till förbehåll som artikel 3. Regeringens bedömning är att straffbestämmelserna om förtal, uppvigling och hets mot folkgrupp innefattar samtliga dessa gärningar (se 5 kap. 1 § samt 16 kap. 5 och 8 §§ ). Eftersom brotten även är straffbara som tryck- och yttrandefrihetsbrott när de begåtts i ett grundlagsskyddat medium anser regeringen vidare att uppfyller konventionens krav utan att göra förbehåll i någon del (se 7 kap. 3, 5 och 6 §§ tryckfrihetsförordningen och 5 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen). Svensk rätt uppfyller därmed enligt regeringen kraven i bestämmelserna om spridande av material och om kränkning i artiklarna 3 och 5 i tilläggsprotokollet. Något förbehåll föreslås inte. Inga ytterligare lagändringar föreslås Regeringens bedömning är att svensk rätt uppfyller de krav på kriminalisering, påföljder och åtgärder som uppställs i konventionen och i tilläggsprotokollet. Några lagändringar för att genomföra bestämmelserna föreslås därför inte. Det krävs inte heller några ytterligare lagstiftningsåtgärder för att uppfylla de processrättsliga kraven eller bestämmelserna om internationellt samarbete. Regeringen föreslår att ändringarna ska träda i kraft . I motion 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 16 begär motionärerna att ska ratificera konventionen om it-relaterad brottslighet. Regler om husrannsakan och beslag på distans m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3823 att regeringen ska återkomma med förslag på regler om husrannsakan på distans. Motionärerna anför att det är en brist att rättsläget när det gäller husrannsakan eller undersökning på distans är oklart trots att (SOU 2017:100) föreslog en reglering av frågan . Ett liknande yrkande framställs i kommittémotion 2020/21:3827 av m.fl. (KD). I kommittémotion 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 44 begärs, med hänvisning till , att reglerna om beslag och husrannsakan ska anpassas till modern teknik. Liknande yrkanden framställs även i motion 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 15, kommittémotion 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 44, motion 2020/21:3831 av och (båda C) yrkande 2 samt motion 2020/21:2486 av och (båda M). Förbehåll för den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2020/21:3818 att ska lämna förbehåll för den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott enligt artiklarna 3.2 och 5.2 i tilläggsprotokollet. Motionärerna anför att det internationella samarbetet bör underlätta beivrandet av brottslighet men inte förbinda länderna i straffrättslig mening. Det är därför inte lämpligt att förbinder sig att reglera tryck- och yttrandefrihet på ett visst sätt. överlämnade sitt betänkande Beslag och husrannsakan – ett regelverk för dagens behov (SOU 2017:100). Utredningen hade bl.a. i uppdrag att se över reglerna om beslag och husrannsakan i syfte att skapa ändamålsenliga regler som möjliggör effektiva och rättssäkra brottsutredningar. I uppdraget låg bl.a. att anpassa bestämmelserna om beslag och husrannsakan till modern teknik. Utredningen konstaterar bl.a. att det finns ett mycket stort behov från brottsutredningssynpunkt av att de brottsbekämpande myndigheterna kan få tillgång till information som inte finns lokalt lagrad i en dator eller mobiltelefon eller annan liknande informationsbärare, utan som lagrats på annan plats och kan nås via en informationsbärare som undersöks under en husrannsakan eller efter ett beslag. Detta behov kommer med all säkerhet att öka ytterligare, eftersom det blir allt vanligare att information lagras externt, exempelvis i lagrings- eller kommunikationstjänster i det s.k. molnet. Det bör enligt utredningen därför införas en möjlighet att använda en informationsbärare som påträffats under en husrannsakan eller som har tagits i beslag för att bereda sig tillgång till information som finns lagrad på annan plats. Det finns vidare ett behov av en möjlighet för de brottsbekämpande myndigheterna att genomföra en undersökning av elektroniskt lagrad information via kommunikationsnät och från sin egen tekniska utrustning. Det finns nämligen situationer där det i praktiken inte är möjligt med en husrannsakan eller ett beslag, t.ex. i miljöer där en traditionell husrannsakan skulle medföra att polisen skulle bli igenkänd och datorn flyttas från platsen eller informationen raderas. I vissa fall kan det vara till fördel för den som drabbas av åtgärden om den genomförs på detta sätt och inte som en husrannsakan. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att det införs en möjlighet till undersökning på distans. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet har tidigare behandlat frågan om husrannsakan på distans och tillgång till dokument som lagrats i molntjänster, (bet. 2019/20:JuU27 s. 43 f.). Utskottet konstaterade då att stora mängder information numera är elektroniskt lagrad, men att reglerna om beslag och husrannsakan emellertid inte tar hänsyn till det utan i stället utgår från fysiska objekt och miljöer. Detta kan orsaka problem utifrån hur dagens informationshantering till stor del ser ut. Utskottet konstaterade att reglerna om beslag och husrannsakan utretts, med syftet att skapa ändamålsenliga regler som möjliggör effektiva och rättssäkra brottsutredningar. Utredningen blev klar men därefter har ingenting hänt. Utskottet ansåg att det är angeläget att skyndsamt anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik och dagens förutsättningar, och föreslog därför ett tillkännagivande om att regeringen borde återkomma med ett lagförslag om detta till . följde dock inte utskottets förslag om ett tillkännagivande utan avslog förslaget (prot. 2019/20:120 § 24). har yttrat sig över propositionen och motion 2020/21:3818 (SD). Yttrandet har begränsats till att avse frågor som berör behovet av förbehåll för den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott. I yttrandet anför bl.a. följande: Utskottet konstaterar att regeringen gör bedömningen att uppfyller de krav på kriminalisering som följer av tilläggsprotokollet, under förutsättning att gör det av regeringen föreslagna förbehållet avseende förnekande och grovt förringande av folkmord och brott mot mänskligheten. Vidare konstaterar utskottet att regeringen gör bedömningen att något särskilt förbehåll med anledning av den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott inte behövs. Till stöd för sin bedömning hänvisar regeringen främst till skrivningen i tilläggsprotokollets ingresstext, där det framgår att artiklarna i tilläggsprotokollet inte avser att påverka redan etablerade principer om yttrandefrihet i nationella rättssystem. Utskottet noterar att det under regeringens beredning av ärendet har förts fram synpunkter som delvis avviker från de bedömningar som regeringen gör avseende behovet av förbehåll, bl.a. med hänvisning till den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott. Vidare noterar utskottet att dessa synpunkter har bemötts av regeringen i propositionen och även i det betänkande som ligger till grund för de ställningstaganden som regeringen gör i propositionen. Utifrån de utgångspunkter som har att beakta har utskottet inget att invända mot att propositionen bifalls och att motion 2020/21:3818 av m.fl. (SD) avslås. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att deltar aktivt i det internationella samarbetet mot it-brottslighet. Det är därför positivt att regeringen nu dels föreslår att ska tillträda Budapestkonventionen och tilläggsprotokollet, dels lämnar förslag på de lagändringar som behövs för ett tillträde. har inte heller haft något att invända mot att propositionen bifalls. Sammantaget anser utskottet att regeringens förslag har fått en väl avvägd utformning. Utskottet föreslår därför att av de skäl som anförs i propositionen ska godkänna Budapestkonventionen och dess tilläggsprotokoll och anta regeringens lagförslag. Motion 2020/21:3302 (M) yrkande 16 får därmed anses vara i huvudsak tillgodosedd och utskottet avstyrker motionen. Utskottet anser dock att det är en brist att frågan om möjligheten att genomföra husrannsakan och beslag på distans inte klargörs i propositionen. Som framgår ovan överlämnade sitt betänkande i vilket konstaterades att det finns ett mycket stort behov för brottsbekämpande myndigheter att få tillgång till information som lagras i exempelvis lagrings- eller kommunikationstjänster. föreslog därför att det skulle införas en möjlighet till undersökning på distans. Utredningen har remitterats och därefter beretts i . Som utskottet anförde är det angeläget att skyndsamt anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik och dagens förutsättningar. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag om detta till . Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2020/21:2486 (M), 2020/21:2957 (C) yrkande 44, 2020/21:3302 (M) yrkande 15, 2020/21:3823 (M), 2020/21:3827 (KD) och 2020/21:3831 (C). När det gäller behovet av förbehåll för den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott gör utskottet ingen annan bedömning än den som regeringen gör i propositionen. , som har yttrat sig över motionen, har inte heller haft någon invändning mot att den avslås. Utskottet avstyrker därför motion 2020/21:3818 (SD). Förbehåll för den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3818 av m.fl. (SD). Vi anser att ska lämna förbehåll för den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott enligt artikel 3.2 och 5.2 i tilläggsprotokollet. Tryck- och yttrandefriheten är ett fundament i den moderna demokratin. Det bör därför vara upp till varje land att utforma de inskränkningar av dessa friheter som det landet anser är motiverade. Det internationella samarbetet bör inte förbinda länderna i en viss straffrättslig mening utan istället syfta till att underlätta ländernas beivrande av brottslighet. Att åtar sig att reglera tryck- och yttrandefriheten på detta sätt är enligt vår mening olämpligt. Regler om husrannsakan och beslag på distans, punkt 2 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: Som framgår ovan bereds betänkande Beslag och husrannsakan - ett regelverk för dagens behov (SOU 2017:100) inom och vi utgår från att regeringen arbetar aktivt med bl.a. förslaget om husrannsakan på distans. När reglerna om beslag och husrannsakan anpassas till modern teknik måste hänsyn dock tas till att det kan aktualisera svåra och viktiga avvägningar mellan intresset av en effektiv brottsbekämpning och skyddet för enskilda fri- och rättigheter. Reglerna måste dessutom avgränsas så att de inte möjliggör att rättssäkerhetsmekanismer på andra områden kan kringgås. En anpassning av reglerna om beslag och husrannsakan kräver således att noggranna överväganden görs, vilken rimligen måste få ta tid. Mot bakgrund av det arbete som pågår finner vi emellertid inte anledning att nu reservera oss mot att riktar ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:72 tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet: 1.Riksdagen godkänner konvention om it-relaterad brottslighet (ETS 185) (avsnitt 5). 2.Riksdagen godkänner tilläggsprotokoll till konventionen om it-relaterad brottslighet om kriminalisering av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur begångna med hjälp av datorsystem (ETS 189) (avsnitt 5). 3.Riksdagen godkänner en förklaring enligt artikel 29.4 i konventionen om it-relaterad brottslighet av innebörden att förbehåller sig rätten att avslå en framställning om rättslig hjälp med ett föreläggande om bevarande, om det finns skäl att tro att uppgifterna inte kommer att kunna röjas i ett senare skede på grund av ett krav på dubbel straffbarhet (avsnitt 6.1.2). 4.Riksdagen godkänner en förklaring enligt artikel 14.3 a i konventionen om it-relaterad brottslighet av innebörden att förbehåller sig rätten att endast tillämpa insamling i realtid av trafikuppgifter på de brott och brottstyper som avses i 27 kap. 19 § tredje stycket (avsnitt 6.4.1). 5.Riksdagen godkänner en förklaring enligt artikel 14.3 b i konventionen om it-relaterad brottslighet av innebörden att förbehåller sig rätten att inte tillämpa insamling i realtid av trafikuppgifter och avlyssning av innehållsuppgifter på meddelanden som överförs inom en tjänsteleverantörs datorsystem som dels drivs för en sluten användargrupp, dels inte använder allmänna kommunikationsnät och inte är anslutet till ett annat datorsystem (avsnitt 6.4.1). 6.Riksdagen godkänner en förklaring enligt artikel 6.2 a i tilläggsprotokollet till konventionen om it-relaterad brottslighet om kriminalisering av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur begångna med hjälp av datorsystem av innebörden att förbehåller sig rätten att i nationell rätt uppställa krav på att ett förnekande eller ett grovt förringande måste göras med uppsåt att uppmuntra till hat, diskriminering eller våld mot en enskild person eller en grupp av personer på grund av ras, hudfärg, härstamning, nationellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekännelse, under förebärande av något av förstnämnda karaktäristika, för att sådana gärningar som avses i artikel 6.1 ska vara kriminaliserade (avsnitt 6.4.2). 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:1000) om en europeisk utredningsorder. 2020/21:3818 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare förbehåll vid tillträdet till konventionen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3823 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om reglering av husrannsakan på distans och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3827 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjlighet till husrannsakan på distans och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3831 av och (båda C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:2486 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen då dokument som är viktiga för brottsutredningar flyttats till molntjänster och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C): 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3302 av m.fl. (M): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik och dagens förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ratificera cybercrimekonventionen och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2020/21:KU8y