bet · H801AU8 · 2021-03-26 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena gäller bl.a. ett flexiblare regelverk, stärkt skydd för arbetstagare, turordning, stridsåtgärder och utstationering av arbetstagare. Utskottet hänvisar i vissa fall till att det gällande regelverket är väl avvägt och inte i behov av förändringar. Utskottet hänvisar även till parternas ansvar på den svenska arbetsmarknaden och pågående arbete. I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och tre särskilda yttranden (SD, C). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Stärkt skydd för arbetstagare Lag mot trakasserier i arbetslivet Utökad rätt till ledighet m.m. EU-lagstiftning på det arbetsrättsliga området 1.Provanställning, punkt 1 (M, KD) 2.Övrigt om flexiblare regelverk, punkt 2 (M) 3.Övrigt om flexiblare regelverk, punkt 2 (L) 4.Övrigt om flexiblare regelverk, punkt 2 – motiveringen (V) 5.Stärkt skydd för arbetstagare, punkt 3 (V) 6.Turordningsreglerna, punkt 4 (M) 7.Turordningsreglerna, punkt 4 (KD) 8.Turordningsreglerna, punkt 4 – motiveringen (V) 9.Företrädesrätten till återanställning, punkt 5 (M) 10.Företrädesrätten till återanställning, punkt 5 (V) 11.Lag mot trakasserier i arbetslivet, punkt 6 (V) 12.Rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet, punkt 7 (M, SD) 13.Övrigt om utökad rätt till ledighet m.m., punkt 8 (SD) 14.Övrigt om utökad rätt till ledighet m.m., punkt 8 (KD) 15.Stridsåtgärder, punkt 9 (M) 16.Stridsåtgärder, punkt 9 (C) 17.Stridsåtgärder, punkt 9 (V) 18.Stridsåtgärder, punkt 9 (KD) 19.Stridsåtgärder, punkt 9 (L) 20.Återinförande av lex , punkt 10 (M, C, KD, L) 21.Övrigt om utstationering av arbetstagare, punkt 11 (V) 22.Övrigt om utstationering av arbetstagare, punkt 11 (KD) 23.EU-lagstiftning på det arbetsrättsliga området, punkt 12 (M, KD) 24.EU-lagstiftning på det arbetsrättsliga området, punkt 12 (SD) 1.Övrigt om flexiblare regelverk, punkt 2 (C) 2.Turordningsreglerna, punkt 4 (SD) 3.EU-lagstiftning på det arbetsrättsliga området, punkt 12 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 28. Reservation 1 (M, KD) Övrigt om flexiblare regelverk 2020/21:46 av (C) yrkande 3, 2020/21:1288 av i (M), 2020/21:1700 av (M) yrkandena 2–4, 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 69, 2020/21:3283 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 2 (M) Reservation 3 (L) Reservation 4 (V) – motiveringen Stärkt skydd för arbetstagare 2020/21:176 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 5–7, 2020/21:749 av m.fl. (S), 2020/21:838 av och (båda S), 2020/21:849 av m.fl. (S), 2020/21:889 av (S), 2020/21:906 av m.fl. (S), 2020/21:1650 av och (båda S), 2020/21:1783 av m.fl. (S), 2020/21:1852 av m.fl. (S), 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2020/21:3657 av (SD). Reservation 5 (V) 2020/21:513 av (-), 2020/21:653 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:1700 av (M) yrkande 1, 2020/21:2343 av Boriana (M), 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 25. Reservation 6 (M) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (V) – motiveringen 2020/21:176 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 9 (M) Reservation 10 (V) Lag mot trakasserier i arbetslivet 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 11 (V) Rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet 2020/21:708 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 12 (M, SD) Övrigt om utökad rätt till ledighet m.m. 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2389 av och (båda S), 2020/21:2698 av (MP), 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 29, 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 40 och 2020/21:3558 av och (båda M) yrkande 3. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (KD) 2020/21:176 av m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:1286 av i (M), 2020/21:3281 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 29 och 30 samt 2020/21:3415 av och (båda SD). Reservation 15 (M) Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) Reservation 18 (KD) Reservation 19 (L) 2020/21:3281 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 4, 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 20 (M, C, KD, L) Övrigt om utstationering av arbetstagare 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkandena 4–6 och 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 21 (V) Reservation 22 (KD) EU-lagstiftning på det arbetsrättsliga området 2020/21:653 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 23 (M, KD) Reservation 24 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (M), (SD), (C), (V), (SD), (S), (KD), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (M), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 69 motionsyrkanden om arbetsrättsliga frågor från allmänna motionstiden /21. Motionsyrkandena gäller bl.a. frågor om ett flexiblare regelverk, stärkt skydd för arbetstagare, turordningsreglerna, utökad rätt till ledighet, stridsåtgärder och utstationering av arbetstagare. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett flexiblare arbetsrättsligt regelverk i form av bl.a. förlängd period för provanställning och ändrade regler vid uppsägning. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete med att se över det arbetsrättsliga regelverket. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (M) och 3 (L), motivreservation 4 (V) och särskilt yttrande 1 (C). I kommittémotion 2020/21:3371 av m.fl. (M) framhåller motionärerna att större flexibilitet på den svenska arbetsmarknaden är nödvändig i dagens globaliserade och dynamiska ekonomi, där människor byter jobb oftare. För att underlätta inträdet på arbetsmarknaden särskilt för unga och utrikes födda vill motionärerna förlänga tiden för provanställning från (yrkande 16). Vidare menar motionärerna att bestämmelserna om uppsägningstvister i anställningsskyddslagen innebär en stor osäkerhet och en stor kostnad för en arbetsgivare. Motionärerna vill därför begränsa tiden i anställning under en uppsägningstvist till och sänka skadeståndsnivåerna för felaktiga uppsägningar för små företag (yrkande 19). I kommittémotion 2020/21:3373 av m.fl. (M) framhåller motionärerna att reformer behövs för att fler ska våga prova på att starta företag eller bli egenanställd (yrkande 13). Motionärerna menar att sänkta trösklar för att starta och driva företag är en viktig del i att skapa fler och bredare vägar till jobb och förbättra möjligheten till omställning. Förändringar behövs inom en rad områden för att fler företag ska kunna starta och växa i . Per Schöldberg m.fl. (C) anser i kommittémotion 2020/21:2924 att anställningsformerna på den svenska arbetsmarknaden behöver bli mer flexibla (yrkande 11). Motionärerna vill se över anställningsformerna så att de anpassas till små företag och deras behov av flexibilitet i stället för att som vara anpassade till stora företag med stabila förutsättningar. I kommittémotion 2020/21:3283 av Alireza Akhondi m.fl. (C) vill motionärerna att det ska bli enklare att säga upp personer som begår sexuella övergrepp eller trakasserar sina kollegor (yrkande 10). m.fl. (KD) vill i kommittémotion 2020/21:3409 utöka möjligheterna till provanställning så att fler arbetsgivare ska våga öppna dörren för den som står utan jobb. Motionärerna föreslår därför att provanställningstiden i anställningsskyddslagen förlängs från (yrkande 28). I kommittémotion 2020/21:3272 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att personer som är dömda för brott ofta har mycket svårt att hitta en vanlig försörjning. Motionärerna vill därför se åtgärder för att underlätta för före detta kriminella att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden (yrkande 69). En möjlighet skulle kunna vara att ge bättre möjligheter till tidsbegränsade anställningar så att före detta kriminella får normala yrkeserfarenheter och meriter att hänvisa till. i (M) anser i motion 2020/21:1288 att man bör se över möjligheten att avskaffa reglerna om att arbetsgivare måste varsla vid driftsinskränkning. I motion 2020/21:1700 av (M) vill motionären att det utreds hur kraven som ställs på arbetsgivare i samband med uppsägningar på grund av personliga skäl kan bli mindre långtgående (yrkande 2). I motionen föreslås också att möjligheten att ogiltigförklara en uppsägning tas bort och att nivån på skadestånden vid uppsägning reduceras, detta för att minska risken för höga och oförutsägbara kostnader i samband med uppsägning (yrkande 3). Motionären anser vidare att det bör utredas om en arbetsgivare mot ett avgångsvederlag ska kunna säga upp en tillsvidareanställning utan att saklig grund föreligger (yrkande 4). I motion 2020/21:46 av (C) lyfts behovet av flexibla anställningsformer fram, med särskilt fokus på besöksnäringen (yrkande 3). Enligt 6 § anställningsskyddslagen får avtal om tidsbegränsad provanställning träffas om prövotiden är högst . Vill inte arbetsgivaren eller arbetstagaren att anställningen ska fortsätta efter det att prövotiden har löpt ut, ska besked om detta lämnas till motparten senast vid prövotidens utgång. Om något besked inte lämnas övergår provanställningen i en tillsvidareanställning. Om inte något annat har avtalats får en provanställning avbrytas även före prövotidens utgång. En provanställning saknar uppsägningstid, och arbetsgivaren behöver inte uppge något skäl för att avbryta den. Ett avbrytande av en provanställning kan inte i sig prövas enligt anställningsskyddslagen. I vissa fall kan det dock finnas skäl att angripa avbrytandet med stöd av andra rättsliga grunder, såsom lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, kallad medbestämmandelagen, eller diskrimineringslagen (2008:567). Reglerna i 6 § anställningsskyddslagen är dispositiva genom att en avvikelse får göras genom kollektivavtal. Om avtalet inte har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation krävs att det finns ett sådant avtal mellan parterna i andra frågor. Frågan om hur provanställningar ska regleras förekommer även i och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen. Av artikel 8 framgår bl.a. att en provanställningsperiod inte ska överskrida men att ska vara tillåtna om det är motiverat med hänsyn till anställningens karaktär eller om det ligger i arbetstagarens intresse. Enligt artikel 14 är det också möjligt att göra avvikelser genom kollektivavtal. Enligt artikel 21 ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att följa direktivet. Av 7 § anställningsskyddslagen framgår att en uppsägning från arbetsgivarens sida ska vara sakligt grundad. En uppsägning är inte sakligt grundad om det är skäligt att kräva att arbetsgivaren bereder arbetstagaren annat arbete hos sig. En arbetstagare som har blivit uppsagd från sin anställning har enligt anställningsskyddslagen möjlighet att föra en ogiltighetstalan i domstol. Om uppsägningen har skett utan att det finns någon saklig grund för det har arbetstagaren enligt 34 § första stycket anställningsskyddslagen rätt att på begäran få uppsägningen ogiltigförklarad. Konsekvensen av en dom om att uppsägningen har förklarats ogiltig är att anställningen består på samma villkor som . Av samma bestämmelse framgår att en ogiltighetstalan inte är möjlig om uppsägningen angrips endast därför att den strider mot turordningsregler. I det fallet kan dock en skadeståndstalan föras. Enligt huvudregeln i 4 § andra stycket anställningsskyddslagen upphör en tillsvidareanställning när en viss uppsägningstid har löpt ut. En situation skulle således kunna uppstå där en tvist om uppsägningens giltighet inte hinner prövas innan uppsägningstiden har löpt ut. För tvister om en uppsägnings giltighet gäller därför enligt 34 § andra stycket att anställningen inte upphör till följd av uppsägningen förrän tvisten har blivit slutligt avgjord. som en sådan ogiltighetstalan pågår och anställningen således består har arbetstagaren rätt till lön och andra förmåner. Domstolen kan dock enligt 34 § tredje stycket för tiden intill det slutliga avgörandet besluta att anställningen ska upphöra vid uppsägningstidens utgång eller , ett s.k. interimistiskt beslut. I 39 § anställningsskyddslagen anges att om en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom, i vilken en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande eller har förklarat att en tidsbegränsad anställning ska gälla tills vidare, ska anställningsförhållandet anses som upplöst. Det framgår vidare av bestämmelsen att arbetsgivaren för sin vägran ska betala skadestånd till arbetstagaren enligt vissa beräkningsgrunder. Parternas principöverenskommelse och regeringens utredning Förhandlings- och samverkansrådet PTK (PTK), , och har förhandlat om anställningsskydd och omställning på den svenska arbetsmarknaden. Parternas förhandlingar resulterade i en principöverenskommelse om trygghet, omställning och anställningsskydd. hemställde parterna gemensamt om att regeringen ska modernisera arbetsrätten i enlighet med principöverenskommelsen (A2020/02524). Principöverenskommelsen innehåller bl.a. ändringar av delar av regelverket vid uppsägning, turordning och visstidsanställningar. har beslutat om tre interna s.k. bokstavsutredningar för att genomföra partsöverenskommelsen. En av utredningarna är inriktad på anställningsskydd och tillhörande a-kassefrågor. Av uppdragsbeskrivningen framgår bl.a. att utredningen ska lämna ändamålsenliga förslag till författningsändringar samt nödvändiga följdändringar. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill inledningsvis framhålla att arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället. Genom att skapa förutsättningar för en hög sysselsättning kan vi lägga grunden för att finansiera vår gemensamma välfärd. En väl fungerande välfärd är i sin tur avgörande för att så många som möjligt ska kunna delta på arbetsmarknaden. Utskottet anser att den svenska arbetsmarknadsmodellen har visat sig och alltjämt fortsätter visa sig vara gynnsam för att skapa goda förutsättningar för den svenska arbetsmarknaden. Modellen bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter och ger god förmåga att snabbt möta de förändringar som sker i vår omvärld. Den bidrar också till att kan bibehålla både hög sysselsättning och hög produktivitet. Utskottet anser att det är centralt att parterna tar ett stort ansvar för regleringen av arbetsmarknaden och anpassar villkoren efter förutsättningar i olika branscher och utifrån ökade krav på snabb omställning. Därigenom kan konkurrenskraft stärkas. Hur det arbetsrättsliga regelverket är utformat spelar stor roll när det gäller vilka förutsättningar arbetstagarna och arbetsgivarna på den svenska arbetsmarknaden har att förhålla sig till. Utskottet menar att det är viktigt att regelverket är väl avvägt både för att skapa trygghet hos arbetstagarna och för att tillgodose behovet av flexibilitet hos arbetsgivarna. I linje med det är det välkommet att regeringens uttryckliga mål på området är en arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Utskottet anser vidare att det är viktigt att regelverket är utformat så att det motverkar arbetslöshet. Det är centralt att inte låta arbetslösheten bita sig fast på de höga nivåer vi nu ser som en följd av den pågående covid-19-pandemin. Arbetslöshet är inte bara ett problem för den som drabbas, utan också ett hot mot ekonomi, välfärd och framtidstro. Utskottet konstaterar att dagens arbetsliv för med sig utmaningar som i sig kan påverka den svenska arbetsmarknadsmodellens förutsättningar. En sådan utmaning är den alltmer tudelade arbetsmarknaden med å ena sidan personer med erfarenhet och utbildning – som har lättare att få arbete – och å andra sidan personer utan sådan erfarenhet och utbildning – som har svårare att etablera sig. Denna situation har förvärrats av den ekonomiska utvecklingen med anledning av covid-19-utbrottet. Inte minst har ungdomar och långtidsarbetslösa drabbats hårt. Andra utmaningar är t.ex. arbetstagares förutsättningar att möta en allt snabbare förändringstakt i arbetslivet och behovet av att skapa fler vägar in på arbetsmarknaden. Med utgångspunkt i de utmaningar som finns på den svenska arbetsmarknaden menar utskottet att arbetsgivarna behöver ökad flexibilitet och förutsägbarhet för att kunna anpassa sina verksamheter och klara konkurrensen. behöver arbetstagarna ett skydd som är anpassat för den nya arbetsmarknaden och som garanterar nödvändig trygghet. En central del består av kontinuerlig kompetensutveckling inom anställningen och därigenom en förstärkt anställningsbarhet. Utskottet anser att det arbetsrättsliga regelverket ska följa med i utvecklingen och att anpassningar kan behöva göras när det visar sig nödvändigt. Utskottet anser att förändringar på området behöver ske i nära dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter. Mot den bakgrunden är det välkommet att parterna har fört intensiva och konstruktiva förhandlingar om att anpassa det arbetsrättsliga regelverket för att möta utmaningarna på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet har tidigare lyft att en modernisering av arbetsrätten är en av de frågor som tas upp i den sakpolitiska överenskommelse som Socialdemokraterna, träffade , kallat januariavtalet. I enlighet med januariavtalet presenterade Utredningen om en moderniserad arbetsrätt ett antal förslag till lagändringar i bl.a. anställningsskyddslagen (SOU 2020:30). Av januariavtalet framgår dock att en eventuell överenskommelse mellan parterna ska ha företräde framför utredningens förslag. hemställde Förhandlings- och samverkansrådet PTK (PTK), , och om att förändringar på området skulle ske enligt en principöverenskommelse om trygghet, omställning och anställningsskydd som parterna träffat. Principöverenskommelsen innehåller bl.a. förslag till ändringar av anställningsskyddslagens bestämmelser om uppsägning, turordning och visstidsanställningar. Utskottet välkomnar att det nu pågår interna utredningar på med syftet att genomföra partsöverenskommelsen. Utskottet ser med stort intresse fram mot att ta del av utredningarnas slutredovisning . Motionärerna i detta avsnitt framför olika förslag inriktade på åtgärder som de menar skulle leda till ett mer flexibelt regelverk. Ett av dessa förslag är en förlängning av perioden för provanställning enligt anställningsskyddslagen som tas upp i kommittémotionerna 2020/21:3371 yrkande 16 (M) och 2020/21:3409 yrkande 28 (KD). Som utskottet framfört ovan delar det uppfattningen att det finns ett behov av flexibilitet i regelverket och att förändringar kan vara nödvändiga för att anpassa regelverket till dagens arbetsmarknad. Utskottet delar dock inte uppfattningen att reglerna för provanställning är ett område som bör vara föremål för förändring. Utgångspunkten för förändringsarbetet bör vara den väg framåt som stakats ut i januariavtalet och som framöver kommer att realiseras genom det vidare arbetet med partsöverenskommelsen. Det finns också skäl att på nytt betona vikten av att regelverket som helhet också ger arbetstagarna en tillfredsställande nivå av trygghet. Utskottet menar att samma resonemang kan användas som svar på yrkandena om ett mer flexibelt arbetsrättsligt regelverk, med särskilt fokus på situationen för små företag, som framställs i kommittémotion 2020/21:2924 yrkande 11 (C) och i ett liknande yrkande i en enskild motion. Det finns således inte heller något i dessa motioner som gör att det pågående arbetet med att modernisera arbetsrätten bör få någon annan inriktning än den väg som redogjorts för ovan. I kommittémotion 2020/21:3373 yrkande 13 (M) är motionärerna inriktade på övergripande åtgärder inom ett flertal områden för att fler ska våga starta företag eller bli egenanställda. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det är önskvärt med framväxt av nya företag på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet delar dock inte motionärernas bild av förändringsbehovet utan menar att regeringens politik på ett generellt plan är väl lämpad för att uppnå det som efterfrågas i motionen. Det finns därför inte skäl för utskottet att föreslå något initiativ till regeringen med anledning av vad som framförs i motionen. Vidare noterar utskottet att flera av motionerna i detta avsnitt riktar in sig på hur reglerna vid uppsägningssituationer ser ut, däribland kommittémotionerna 2020/21:3371 yrkande 19 (M) och 2020/21:3283 yrkande 10 (C). Utskottet konstaterar att regelverket som omgärdar uppsägning hör till de frågor som finns med i den partsöverenskommelse som regeringen arbetar vidare med. Utskottet anser inte att det finns skäl att förekomma det arbetet eller ta initiativ till några åtgärder som går utöver vad som ryms inom partsöverenskommelsen. Vidare noterar utskottet att det i kommittémotion 2020/21:3272 yrkande 69 (L) framförs ett förslag om åtgärder för att underlätta för före detta kriminella att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden. Utskottet ser precis som motionärerna värdet av att före detta kriminella kommer i arbete. Utskottet kan dock inte se behov av att, som lyfts fram i motionen, skapa bättre möjligheter för tidsbegränsade anställningar just för denna grupp. Det regelverk som finns med möjlighet till olika former av tidsbegränsade anställningar och en bredd av arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom subventionerade anställningar är tillgängligt också för före detta kriminella. Utskottet menar att det är en tillräcklig grund för att få den aktuella gruppen ut på arbetsmarknaden. Sammanfattningsvis kan utskottet inte se att det finns några skäl att förekomma det omfattande arbete som pågår genom att rikta nya krav till regeringen med anledning av de förslag som behandlas i detta avsnitt. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därför. Stärkt skydd för arbetstagare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. stärkt skydd vid visstidsanställningar, hyvling av arbetstid och heltid som norm på arbetsmarknaden. Utskottet hänvisar bl.a. till att parternas arbete med att se över det arbetsrättsliga regelverket bör vara styrande för reformeringen av arbetsrätten. Jämför reservation 5 (V). I kommittémotion 2020/21:176 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att anställningsskyddslagen ändras så att allmän visstidsanställning utgår och att det i stället införs objektiva kriterier för när det är tillåtet med visstidsanställningar (yrkande 1). I samma motion föreslås också att det införs en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd, oavsett anställningsform, hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en tillsvidareanställning (yrkande 2). Vidare menar motionärerna att ökningen av s.k. intermittenta anställningar i form av bl.a. timanställda och personer som rings in vid behov är ett problem på den svenska arbetsmarknaden. Motionärerna vill därför att slutbetänkandet Tid för trygghet (SOU 2019:5), som innehåller förslag på området, ska remitteras (yrkande 3). Motionärerna anser också att regelverket för vikariat bör förtydligas i syfte att förhindra missbruk av anställningsformen (yrkande 5). I motionen uppmärksammar motionärerna vidare Arbetsdomstolens dom 2016 nr 69 och frågan om i vilken utsträckning en arbetstagares sysselsättningsgrad ska skyddas.