bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — 2017/18:278) framförde att en väl fungerande tågtrafik är viktig för att uppnå flera av regeringens mål, såsom de om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, en ökad andel kvalificerad industriproduktion samt minskad klimat- och miljöpåverkan. Utskottet delar regeringens syn att har satsat för lite resurser på underhåll av järnvägsnätet. Det har bidragit till den störningsproblematik som systemet dras med . Utskottet vill framhålla att regeringen därför har genomfört och fortsätter att genomföra en kraftig satsning på järnvägsunderhåll och att det kommer att ge goda förutsättningar för att rusta upp järnvägen och ta tag i de problem som finns. Behovet av underhållsåtgärder och reinvesteringar är stort och det kommer att krävas mycket arbete för att öka järnvägens punktlighet och stärka robustheten. Utskottet vill uppmärksamma att regeringen i budgetpropositionen konstaterar att till följd av kraftigt ökade anslag till järnvägsunderhåll kunde genomföra såväl ett flertal stora reinvesteringsåtgärder som mindre löpande underhåll , bl.a. utbyte av spår och spårväxlar i huvudsak på stambanor och de högtrafikerade stråken. Åtgärderna medför att hastighetsnedsättningar kan tas bort och att såväl robustheten som kapaciteten förbättras. Vidare framgår det att har ersatt kontaktledningar och förstärkt omformarstationer på flera sträckor för att säkerställa tillförlitligheten i elkraftsystemet. har också genomfört ombyggnader och förbättringar på signalsystemet. största verksamhetsvolym i fråga om järnvägsunderhåll är spår- och växelbyten där totalt ca investerades. I budgetpropositionen uppger regeringen att det även genomfördes investeringsåtgärder i järnvägsnätet som har bidragit till en förbättrad punktlighet, kapacitet och robusthet. Underhållsåtgärder inom järnvägen har prioriterats så att de skapar mesta möjliga nytta för järnvägens slutanvändare. Planeringens inriktning har varit att åtgärda det eftersläpande underhållet på de högst trafikerade delarna av anläggningen och prioritera säkerhetsåtgärder. Till följd av högre anslagsnivåer för järnvägsunderhållet ökade antalet reinvesteringar i järnvägsanläggningen . Det gjorde det möjligt att bygga bort hastighetsnedsättningar och minska risken för att nya uppstår i prioriterade transportflöden. Utskottet kan vidare peka på att har tagit fram en underhållsplan –2022 där verket redovisar hur tilldelade medel ska prioriteras och användas och vilka effekter planen ger. Utskottet välkomnar att regeringen har framfört i infrastrukturpropositionen att det är viktigt att fortsätter att verka för att optimera underhållsplaneringen och att det sker i dialog med järnvägsbranschens aktörer. Frågor om järnvägsunderhåll hanteras även senare i detta betänkande under avsnittet Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt (se nedan). När det gäller motionsförslag om banavgifter kan utskottet konstatera att regleringen av uttaget av avgifter i järnvägslagen (2004:519) grundar sig på EU-rättsliga regler. Dessa regler har omarbetats bl.a. genom och rådets direktiv /34/EU av om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (SERA-direktivet), som bl.a. anger att banavgifterna minst ska täcka de kostnader som uppstår som en direkt följd av järnvägstrafiken. Regeringen har tidigare uttalat att möjligheterna att vidta mer genomgripande åtgärder när det gäller banavgifter är begränsade av att banavgiftsuttaget utgår från EU-lagstiftning. Utskottet konstaterar också i sammanhanget att Transportstyrelsen har uppgett att intäkterna från banavgifterna motsvarade av kostnader för drift och underhåll 2017 och att de svenska banavgifterna enligt Transportstyrelsen hör till de lägsta i . Utskottet vill vidare hänvisa till att infrastrukturministern i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:505) uppgav att banavgifterna uppgick till ca . På grund av minskad trafik under covid-19-pandemin har intäkterna från banavgifterna minskat jämfört med . Vidare kan konstateras att EU till följd av pandemin har öppnat för möjligheten att som en krisåtgärd sänka banavgifter. Statsrådet konstaterade att de länder som har gjort detta är länder som har mycket högre banavgifter än . När det gäller motionsförslag om () vill utskottet hänvisa till att sådana motionsförslag har hanterats i betänkande 2020/21:TU15 Järnvägsfrågor. ERTMS är ett EU-gemensamt signalsystem för järnvägen. Det syftar till att möjliggöra effektiv gränsöverskridande tågtrafik. och övriga medlemsstater är enligt EU-lagstiftningen skyldiga att införa ERTMS på stomnätet . har helhetsansvaret för planeringen och införandet av ERTMS i infrastrukturen för det svenska järnvägssystemet. Planeringen av införandet ska göras i nära samarbete med företrädare för utrustningsindustrin, järnvägsföretagen och andra trafikorganisatörer. I infrastrukturpropositionen framför regeringen att ERTMS, förutom ett projekt för att främja gränsöverskridande tågtrafik, för del är att betrakta som ett underhålls- och reinvesteringsprojekt. uppger på sin webbplats att verket har gjort en fördjupad analys inför den fortsatta utrullningen av ERTMS i och identifierat ett antal kritiska faktorer som behöver hanteras, och därför genomförs nu en översyn av hela utrullningsplanen. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det är nödvändigt att infrastrukturen underhålls för att järnvägen ska vara framkomlig och kunna användas på det avsedda sättet. Utskottet delar regeringens bedömning att järnvägsanläggningen är ålderstigen och inte fullt ut dimensionerad för dagens trafik och den efterfrågan som finns på kapacitetsstarka och tyngre transporter. Ett väl fungerande järnvägsunderhåll är en viktig del i att åstadkomma ett effektivt järnvägssystem. Utskottet ser mycket positivt på den stora satsning på ökade ramar för drift och underhåll av järnvägen som regeringen föreslår och noterar med tillfredsställelse att frågan om underhåll av järnvägsinfrastrukturen har hög prioritet för regeringen. Utskottet bedömer att önskemålen i flertalet av de här behandlade motionsyrkandena om järnvägsinfrastrukturen torde bli tillgodosedda genom de satsningar som regeringen föreslår. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2217 (SD) yrkandena 27–29, 2020/21:2809 (KD) yrkande 18, 2020/21:3467 (M) yrkande 8, 2020/21:3488 (M) yrkande 8, 2020/21:4037 (V) yrkande 3, 2020/21:4042 (M) yrkandena 13, 14 och 30 samt 2020/21:4047 (KD) yrkande 5. Utskottet kan inledningsvis konstatera att vägnätet består av allmänna vägar och enskilda vägar. De allmänna vägarna kan vara statliga eller kommunala. Det svenska vägnätet består av statliga vägar, kommunala vägar och gator, enskilda vägar med statsbidrag, enskilda vägar utan statsbidrag, statliga cykelvägar, kommunala cykelvägar, enskilda cykelvägar och ett fyrtiotal vägfärjeleder. Vägtrafiken (personbil, buss, motorcykel, moped, cykel och gång) stod 2019 för av persontransportarbetet och av godstransportarbetet. Utskottet anser som tidigare nämnts att underhåll av befintlig infrastruktur i hela landet är ett resurseffektivt sätt att upprätthålla tillgängligheten. I infrastrukturpropositionen betonar regeringen att underhåll i enlighet med fyrstegsprincipens andra steg ger effektivare användning av befintlig infrastruktur och därigenom möjliggör att transportsystemet kan utvecklas mot de transportpolitiska målen. Utskottet delar denna bedömning. Regeringens förslag i infrastrukturpropositionen innebär att avsätts för vidmakthållande av väg –2033. Den ekonomiska ramen för drift och underhåll av väg under innevarande planperiod 2018–2029 uppgår till (prisår 2017). Utskottet vill påminna om att det har gjorts en del förstärkningar av vägunderhållet. För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor i gles- och landsbygder tillfördes efter regeringens förslag 2018 medel om totalt till vägunderhåll –2020. Med anledning av regeringens förslag i vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) satsades totalt på underhåll, varav till bidrag för drift av enskilda vägar. Efter förslag i budgetpropositionen förlängdes och utökades satsningen på statsbidrag till enskild väghållning till –2022. Efter förslag i en extra ändringsbudget avsattes , riktat till vägunderhåll på landsbygden. Regeringen menar att en väl fungerande väginfrastruktur ökar landsbygdens tillgänglighet och konkurrenskraft men också säkrar väl fungerande vägtransporter i hela landet, vilket är viktigt för såväl den nationella som den regionala tillväxten. Efter förslag i budgetpropositionen satsas ytterligare –2023 för vägunderhåll på landsbygden. Utskottet kan således konstatera att de ekonomiska medlen för vägunderhåll har ökat. Utskottet vill i sammanhanget understryka att statusen på svenska vägar är viktig för trafiksäkerheten. konstaterade infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2020/21:1747 att regeringen genomför satsningar som skapar förutsättningar för en hög nivå på standarden på vägnätet. Satsningarna bidrar enligt statsrådet till en god tillgänglighet, hög trafiksäkerhet och ökad sysselsättning. När det gäller vägars bärighet vill utskottet peka på att regeringen i godstransportstrategin anför att prioriteringar av väg kommer att göras i dialog med näringslivet för att få ut så stor samhällsnytta som möjligt. Regeringen framhåller att åtgärder kommer att vidtas för att höja och behålla bärigheten på såväl vägsträckor som broar som inte har bärighetsklass 1-standard. Vidare vill utskottet uppmärksamma att regeringen i de senaste budgetpropositionerna understryker att åtgärder i vägnätet för att säkerställa bärigheten leder till ett robust och kapacitetsstarkt vägnät. Av de statliga vägarna håller de högsta bärighetsklasserna. På dessa vägar går av trafikarbetet. Inom bärighetsverksamheten genomförs även viktiga förebyggande åtgärder för att klara av t.ex. större vattenflöden och skred till följd av klimatförändringar. Utskottet kan konstatera att påbörjade arbetet med att förstärka vägnätet för att kunna upplåta vägar för den högre bärighetsklassen BK4. För att möta näringslivets önskemål om att kunna använda tyngre fordon fortsatte delar av vägnätet att byggas ut för BK4. I budgetpropositionen uppger regeringen att till följd av ökade kostnader inom vägunderhållet inte hade möjlighet att genomföra mer genomgripande och långsiktiga åtgärder utan genomförde mindre åtgärder och avhjälpande underhåll med kort livslängd för att upprätthålla en acceptabel standard. har tagit fram en underhållsplan –2022 där verket redovisar hur tilldelade medel ska prioriteras och användas och vilka effekter planen ger. framför att vägnätets funktion kommer att vara oförändrad , som en följd av att verket prioriterar att vidmakthålla vägnätets funktion på kort sikt. Av underhållsplanen framgår även att åtgärderna förväntas bidra till att tillståndet på det mer högtrafikerade vägnätet blir oförändrat, medan underhållsbehovet på det mindre trafikerade nätet ökar. Sammanfattningsvis lyfter utskottet fram betydelsen av ett väl fungerande vägnät. Utskottet delar regeringens bedömning att ramarna för drift och underhåll måste öka för att möta det underhållsbehov som finns på såväl de högtrafikerade som de lågtrafikerade vägarna. Utskottet vill betona att vägunderhållet bidrar till att säkerställa funktionaliteten på landbygdsvägar och att tillgängligheten blir god för alla i hela . Utskottet understryker också att en viktig del i den pågående elektrifieringen av vägnätet är möjligheten till fossilfri laddning. Utskottet bedömer att önskemålen i flertalet av de här behandlade motionsyrkandena om väginfrastrukturen torde bli tillgodosedda genom de satsningar som regeringen föreslår. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2218 (SD) yrkande 5, 2020/21:4041 (SD) yrkande 5 samt 2020/21:4042 (M) yrkandena 16, 17 och 19. När det gäller motionsförslag om att införa en s.k. marknadspott vill utskottet påminna om att en utgångspunkt för det planeringssystem som lade fast (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257) för åtgärder i trafikens infrastruktur är att möjliggöra en ökad flexibilitet. Genom propositionen infördes ett system med rullande planering där de långsiktiga åtgärdsplanerna följs upp genom årliga beslut om vilka projekt som kan byggstartas under de tre närmast följande åren. Införandet av ett system med årliga beslut syftade bl.a. till att ge regeringen möjlighet att inom budgetlagens ramar genomföra omprioriteringar och särskilda satsningar. På detta sätt skulle regeringen bättre kunna bemöta oförutsedda händelser. betonades det i propositionen att de faktiska besluten om byggstart även fortsättningsvis bör fattas av i syfte att behålla tillräckligt stor flexibilitet. Myndigheten får följaktligen själv avgöra vilka projekt ur gruppen i regeringens beslut som avser de tre närmast följande åren som ska byggstartas under det närmaste året. Vidare vill utskottet peka på att regeringen i infrastrukturpropositionen understryker att ett robust transportsystem på ett bra sätt ska kunna klara av både väntade och oväntade händelser, störningar till följd av trängsel, fordonsfel, olyckor och skador på infrastrukturen. Utskottet kan konstatera att den nu gällande nationella planen –2029 ska ge näringslivet effektivare transporter, bl.a. genom en ny näringslivspott. Av regeringens beslut om att fastställa den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 framgår att ska fördela inom ramen för trimningsåtgärder som i dialog med näringslivet kan användas för åtgärder i den statliga järnvägsinfrastrukturen som stärker näringslivets konkurrenskraft. har framfört att den s.k. näringslivspotten på för riktade och snabba åtgärder för näringslivets transportbehov på järnvägen är en åtgärd som näringslivet har efterfrågat. menar att näringslivet här har fått möjlighet att föreslå och påverka prioriteringen av små, enkla effektiviseringsåtgärder för att täcka behov av justeringar i infrastrukturen som kan uppstå med kort varsel. Det kan t.ex. vara mindre kapacitetshöjande åtgärder, borttagande av små hinder för att möjliggöra större, bredare eller högre transporter eller anläggande av en ny växel för att effektivisera ett transportflöde. har framfört att näringslivspotten kan få stora effekter för företagens möjlighet att effektivisera godstransporter på järnväg. Utskottet välkomnar detta. Utskottet bedömer att önskemålet i de här behandlade motionsyrkandena om marknadspott torde vara tillgodosett. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2217 (SD) yrkande 1 och 2020/21:2218 (SD) yrkande 110. Utskottet vill inledningsvis betona att en välplanerad och rätt underhållen cykelinfrastruktur har stor betydelse för att minska cykelolyckorna och öka andelen som cyklar. En ökad och säker cykling kan bidra till att minska resandets miljöpåverkan och trängseln i tätorter samt bidra till en bättre folkhälsa. Utskottet delar regeringens bedömning i infrastrukturpropositionen att god samhällsplanering ökar möjligheten att skapa transporteffektiva städer. Det innebär t.ex. att resenärer ges möjlighet att välja färdmedel som är mer yteffektiva och energieffektiva, såsom kollektivtrafik, gång och cykel. Utskottet betonar att ambitionen är att andelen resande med kollektivtrafik ska öka. Utskottet delar regeringens syn att transportsystemets utformning, funktion och användning ska bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Väl utformad infrastruktur som bl.a. tar hänsyn till befintliga natur- och kulturmiljövärden ger förutsättningar för hållbar utveckling där människor kan leva klimatsmart, hälsosamt och tryggt. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram stadsmiljöavtalen. För att främja hållbara stadsmiljöer får , enligt förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer, ge stöd till kommuner och regioner för åtgärder i städer som leder till ökad andel persontransporter med kollektivtrafik eller cykeltrafik eller till hållbara godstransportlösningar. Åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö nås. Stödet bör särskilt främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för kollektivtrafik, cykeltrafik eller godstransporter. Utskottet vill vidare påminna om att regeringen fattade beslut om en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling, vilken följs upp och vidareutvecklas löpande. Utskottet kan konstatera att regeringen t.ex. så sent som beslutade att ge kommuner möjlighet att fr.o.m. inrätta s.k. cykelgator med särskilda regler som är förmånliga för cyklisterna. Utskottet kan dessutom konstatera att det sammanlagt satsas 2021 och lika mycket 2022 för att förstärka både statens cykelinfrastruktur och kommuners möjlighet till cykelinvesteringar genom stadsmiljöavtalen. Utskottet vill vidare uppmärksamma att regeringen slog fast ett etappmål i miljömålssystemet om att andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen för gång-, cykel- och kollektivtrafik. Utskottet välkomnar att regeringen i infrastrukturpropositionen aviserar att den avser att ta fram mål för ökad cykling. När det gäller motionsförslag om trimningsåtgärder vill utskottet framhålla att dessa åtgärder har en viktig funktion för att nå klimatmålen genom att de kan bidra till att skapa förutsättningar för överflyttning mellan transportsätt, t.ex. från bil till cykel eller kollektivtrafik. Utskottet välkomnar regeringens bedömning att det i samband med att vägar byggs om för mötesseparering bör övervägas hur tillgänglighet till cykeltrafik kan säkerställas där det finns sådana behov. Utskottet anser sammanfattningsvis att cyklingens och kollektivtrafikens betydelse är väl beaktad och bedömer att önskemålen i de här behandlade motionsyrkandena torde bli tillgodosedda genom de satsningar som regeringen föreslår. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2020/21:4037 (V) yrkandena 17 och 18. Sjöfarten spelar en avgörande roll för den svenska utrikeshandeln och för varuförsörjning. Regeringen anger i budgetpropositionen att sjöfartens andel av godstransporterna bör öka då den tack vare sin energieffektivitet därigenom kan bidra till en minskad klimatpåverkan. Utskottet delar denna bedömning. Utskottet vill peka på att det framgår av regeringens godstransportstrategi att hamnar fungerar som internationella, nationella eller regionala logistiknoder och används av flera trafikslag för omlastning och mellanlagring. I godstransportstrategin anges att investeringarna i sjöfartens infrastruktur behöver öka, och regeringen uppger att den avser att fortsätta arbetet med att bättre integrera sjöfarten i infrastrukturplaneringen och arbeta för att stärka anslutningarna till hamnar som är kopplade till TEN-T, vilket utskottet välkomnar. I infrastrukturpropositionen betonar regeringen att överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart kan bidra till ökad transporteffektivitet och minskade utsläpp av växthusgaser. Vidare uppmärksammar regeringen att utvecklingen inom alla trafikslag innebär att gods transporteras med längre, tyngre och större fordon eller fartyg som anlöper allt större hamnar eller terminaler. Utskottet delar regeringens bedömning att detta ställer krav på att infrastrukturen anpassas och framhåller bl.a. att en förutsättning för intermodala transporter är väl fungerande terminaler och rangerbangårdar och anslutning till hamnar som kan binda ihop trafikslagen till en transportkedja. När det gäller motionsförslaget om vill utskottet lyfta fram att det i regeringens klimatpolitiska handlingsplan anges att en lämplig myndighet ska få i uppdrag att analysera incitament för övergång till i hamnar, t.ex. genom införande av miljözoner. ansökte regeringen om ett undantag i enlighet med artikel 19 i energiskattedirektivet för att ska kunna fortsätta att tillämpa en lägre energiskatt på el som förbrukas i fartyg när dessa ligger i hamn (). Genom rådets genomförandebeslut kan fortsätta att tillämpa en lägre energiskatt på t.o.m. . tillsatte regeringen en för att påskynda arbetet med elektrifiering av transportsektorn. När det gäller motionsförslagen om finansieringen av driften av isbrytare kan utskottet konstatera att det framgår av isbrytarförordningen (2000:1149) att fartyg som är lämpade för vintersjöfart kan få assistans av isbrytarverksamhet. Verksamheten finansieras genom farledsavgifter. Utskottet framhöll i betänkande 2020/21:TU7 betydelsen av en väl fungerande sjöfart som kan trafikera samtliga svenska farvatten året runt. Utskottet konstaterade att det förutsätter att det finns en isbrytningsverksamhet som utförs på ett effektivt sätt även under svåra vinterförhållanden och att detta har stor betydelse för att svensk industri ska kunna fortsätta bedriva verksamhet i hela och därmed också kunna upprätthålla sin konkurrenskraft. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Utskottet behandlar frågor om anskaffning av nya isbrytare i ett eget avsnitt nedan. Sammanfattningsvis vill utskottet betona att sjöfarten spelar en avgörande roll för utrikeshandel och varuförsörjning. Utskottet delar regeringens bedömning att sjöfartens andel av godstransporterna bör öka. Utskottet bedömer att önskemålen i flertalet av de här behandlade motionsyrkandena om sjöfart torde bli tillgodosedda genom det pågående och fortsatta arbetet på området. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:4037 (V) yrkandena 14 och 15, 2020/21:4041 (SD) yrkande 6 i denna del samt 2020/21:4042 (M) yrkandena 24 och 27. När det gäller motionsförslagen om luftfart vill utskottet peka på att det har behandlat motsvarande frågor i betänkande 2020/21:TU14. I det betänkandet föreslår utskottet att avslår motionsförslag om de regionala flygplatserna. Utskottet framhåller de regionala flygplatsernas betydelse för olika delar av och hänvisar bl.a. till att det pågår en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna inom som ska ligga till grund för ett tydliggörande av statens roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Utskottet pekar vidare på att särskilda stödinsatser med statliga resurstillskott har gjorts till de regionala flygplatserna med anledning av den pågående covid-19-pandemin. I betänkandet föreslår utskottet vidare att gör ett tillkännagivande till regeringen om framtiden för och . Enligt tillkännagivandet ska fortsätta att vara en modern flygplats och ett beslut om framtiden för bör fattas tidigast när flyget återhämtat sig och det kan göras tillförlitliga prognoser över flygets utveckling. Vidare föreslår utskottet att regeringen får i uppdrag att ta fram en plan för utveckling och utökning av inklusive miljötillstånd för att säkra tillräcklig flygkapacitet i baserat på tillförlitliga prognoser. Regeringen bör enligt förslaget återkomma senast med en plan för utveckling. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:4042 (M) yrkandena 20–22 och 2020/21:4047 (KD) yrkande 11. Särskilt om anskaffning av isbrytare Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om att nya isbrytare bör finansieras inom den ekonomiska ram för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som beslutar om. Utskottet menar att detta skulle ge en hög samhällsekonomisk nytta genom att säkra goda villkor för hela landets närings- och samhällsutveckling. Därmed bifalls motionsförslag om detta. Jämför reservation 28 (S, C, L, MP). I kommittémotion 2020/21:4037 framför m.fl. (V) att regeringen bör finansiera nya isbrytare inom den nationella planen för transportinfrastruktur (yrkande 20). Motionärerna betonar att i likhet med investeringar i det nationella stamvägnätet och i det statliga järnvägsnätet bör investeringsåtgärder i fråga om infrastruktur som är nödvändig för sjöfarten finansieras via den nationella planen för transportsystemet.