bet · H801JuU23 · 2021-06-07 00:00:00 — Polisen behöver bli mer tillgänglig för allmänheten. Väntetiderna för den som kontaktar polisen bör kortas samt att anmälningar och iakttagelser ska kunna lämnas på flera olika sätt, t.ex. via sms och i sociala medier. Min uppfattning är att polisen bör finnas och markera närvaro där brotten begås, på de tider brotten begås. Mobila poliskontor gör att polisen kan arbeta mer flexibelt, t.ex. fylla en viktig funktion på platser i städer där många brott begås eller för att höja närvaron på turistorter under säsong. I utsatta bostadsområden där brottsligheten är särskilt hög menar jag att en kontinuerlig polisnärvaro i vardagen är av avgörande betydelse för att bryta onda cirklar och ta ifrån gängen makten över det offentliga rummet. Riktade insatser mot områden med hög narkotikakonsumtion, punkt 43 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 12. Så länge det finns efterfrågan på narkotika finns det en marknad som leder till kriminalitet, våld och konflikter mellan olika gäng. En analys av Brå visar att ungdomar i rikare stadsdelar i mer sällan misstänks för narkotikabruk än ungdomar i områden med lägre medelinkomst, trots att de rapporterar högre narkotikakonsumtion. Den narkotikahandel som upprätthålls av efterfrågan på narkotika bland människor i välbärgade områden är en starkt bidragande orsak till våldet och otryggheten i socialt utsatta områden. Insatserna för att minska efterfrågan på narkotika måste ökas och även riktas mot högkonsumtionsområden. Därför anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att genomföra riktade insatser mot områden med hög narkotikakonsumtion i syfte att strypa efterfrågan. Avhopparverksamhet, punkt 44 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:2726 av och (båda MP) yrkande 1. Sluta skjut är ett samarbete mellan , Kriminalvården, och engagerade medborgare för att förebygga skjutningar och göra det lättare att få rätt stöd för den som vill bort från ett våldsamt liv. Strategin bygger på en beprövad amerikansk modell, GVI (gruppvåldsintervention), som visat goda resultat i våldsutsatta städer i . En central del av GVI är en s.k. call-in. En call-in är ett möte mellan gruppmedlemmar och de aktörer som gemensamt jobbar med strategin, dvs. polis, socialtjänst, kriminalvård och representanter från samhället som grupperna respekterar och lyssnar på. Syftet med en call-in är att informera medlemmarna om de konsekvenser som drabbar hela gruppen om en person skjuter någon annan, att etablera ett tydligt budskap från alla delar av samhället att våld inte är accepterat, erbjuda en väg ut från ett liv i våld med hedern i behåll och där stöd finns för den som vill hitta en väg in i samhället igen. De som kallas till en call-in är personer som redan är i kontakt med Kriminalvården, som en del av deras villkorliga frigivning eller skyddstillsyn. Deltagarna ska sedan sprida budskapet vidare. Jag anser att regeringen bör ge och Kriminalvården i uppdrag att ta fram en plan för att sprida Sluta skjut till hela landet. Ohörsamhet mot ordningsmakten, punkt 45 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 41. Jag anser att det behöver göras en översyn av bestämmelsen om ohörsamhet mot ordningsmakten, så att den blir lättare att tillämpa på t.ex. gäng som vägrar följa polisens uppmaning att skingra sig. Lagrummet i fråga har varit oförändrat och tillkom i med andra sociala utmaningar i samhället än . En modernisering bör ske för att möjliggöra effektiv lagföring även i situationer när t.ex. varken upplopp, hot eller våld mot tjänsteman föreligger. Säkerheten på sjukhus, punkt 48 (KD, L) av (KD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 41. Vi menar att det krävs kraftiga åtgärder för att komma till rätta med problemen med säkerheten på sjukhus. Sjukvårdspersonal har naturligtvis erfarenhet av att hantera komplicerade patienter och bråk uppstår i ansträngda situationer. Men det är en sak att ha en besvärlig patient och en helt annan att hantera stora grupper med människor som antingen vill skada en patient eller personalen. Därför behövs fler åtgärder som stärker tryggheten för patienter och personal samt att polisen har förutsättningar att förhindra ordningsstörningar. Obehöriga som tar sig in på sjukhus, stör ordningen, hotar personal och försvårar vård måste lättare kunna avvisas från platsen. De måste också kunna portas från att besöka sjukhus annat än för att uppsöka vård. Det är positivt att regeringen tillsatt en utredning som bl.a. ska överväga ett straffrättsligt skydd för samhällsnyttiga funktioner. Det är emellertid viktigt att detta arbete också leder fram till en förbättrad säkerhet på sjukhusen. Detta bör tillkännage för regeringen. Tillståndsplikt för skyddsvästar, punkt 49 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 37. Det är ett växande problem att personer med koppling till kriminella gäng bär skyddsvästar. Det ligger nära till hands att tro att den känsla av personlig trygghet som bärande av skyddsväst ger medverkar till att sänka tröskeln för användande av grovt våld. Därtill skapar naturligtvis fenomenet en djup känsla av otrygghet bland allmänheten. har föreslagit att det ska bli straffbart för privatpersoner att inneha och använda produkter som utgör krigsmateriel, vilket innefattar vissa typer av skyddsvästar. Regeringen har dock menat att tillräckligt beredningsunderlag för en kriminalisering saknats. Att bära skyddsväst och annan militär skyddsutrustning utan tillstånd är förbjudet i flera länder, bl.a. i flera av delstater. Jag anser att synpunkter bör tas på allvar och att förslag till en straffsanktionerad tillståndsplikt för bärande av skyddsväst bör tas fram. Undantag från kravet på tillstånd bör göras för yrkeskategorier som behöver skyddsväst i sitt arbete, t.ex. poliser, ordningsvakter och soldater. Förbud mot ljudlarm, punkt 50 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 11. I syfte att bekämpa droghandel och kriminalitet har ljudlarm, s.k. knarkskrämmor, satts upp på ett flertal platser, bl.a. i förorter till . Ljudlarmen är en teknik som sänder ett högfrekvent ljud som bara personer ska kunna uppfatta. Följden är att unga mår illa, får yrsel och huvudvärk samt hör ett tinnitusliknande ljud. Ljudlarmen sätts upp i hyreshus och vid förskolor i syfte att unga personer inte ska kunna vistas på platsen och . Ljudsignalen drabbar dock även boende i närheten. i har riktat skarp kritik mot metoden eftersom personer med autism ofta får mer intensiva reaktioner på ljud även om de är och människorättsorganisationer i landet har hävdat att metoden strider mot mänskliga rättigheter. rekommenderade 2010 att de nationella regeringarna skulle förbjuda ljudlarmen. Den som blir störd av ett ljudlarm kan visserligen vända sig till den nämnd i kommunen som ansvarar för miljö- och hälsoskydd, som gör en bedömning av hälsofaran i det enskilda fallet och kan vidta åtgärder. Ljudlarmen omfattas också av produktsäkerhetslagens krav, som har tillsyn över. Däremot finns ingen lagstiftning som tar sikte på att ljudlarmen begränsar rörelsefriheten för vissa grupper av människor. Jag menar att detta är en brist. Det är orimligt att människor inte kan röra sig fritt i områden där de bor och att de blir störda när de befinner sig i sina bostäder. Jag har däremot inget emot att ljudlarm används för bevakningsändamål i t.ex. industriområden på tider då människor normalt inte vistas där. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som förbjuder ljudlarm i tätbefolkade områden. Vinster i bevakningsbranschen, punkt 51 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 7. Den privata säkerhetsbranschen växer i . Bevakningstjänster från sådana företag används av privatpersoner och företag men också i stor utsträckning av offentlig sektor. Förutom att det är problematiskt att statens kostnader för att upprätthålla lag och ordning läggs över på kommuner och regioner finns det också anledning att ifrågasätta om det är rimligt att skattemedel genererar vinst till privata företag på detta sätt. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över den privata bevakningsbranschen, dels för att kartlägga omfattningen av kommuners och regioners användning av tjänsterna, dels för att se över möjligheten att bedriva sådana bevakningstjänster i statlig regi i stället. Ordningsvakter, punkt 52 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:766 av (KD) yrkande 2 och 2020/21:778 av (C). De kommunalt anställda ordningsvakterna – trygghetsvakterna – utgör ett värdefullt komplement till polisens verksamhet. Vi vill se en väsentligt utökad roll för de kommunala trygghetsvakterna och anser att erfarenheterna från sådan verksamhet ska spridas till fler kommuner. Vidare menar vi att det offentliga i större utsträckning ska kunna använda sig av ordningsvakter som sekundär förstärkning av de trygghetsskapande insatserna, vid sidan av polisen som behåller det primära ansvaret. Dessutom är lagen om ordningsvakter i stort behov av modernisering, bl.a. genom att förordnande ska kunna ges för ett större geografiskt område. Frågan om vilka befogenheter som en ordningsvakt har ett nära samband med frågor om lämplighetsprövning och utbildningskrav. Det är inte uteslutet att ordningsvakter ska ha utökade befogenheter i jämförelse med vad som gäller , men vi menar att en absolut förutsättning för detta är att utbildningskraven skärps. Det förekommer att personer som nekats förordnande som ordningsvakt, t.ex. på grund av tidigare kriminell belastning, anställs som s.k. entrévakt på krogar och fungerar som en informell ordningsvakt. Detta är ett kringgående av reglerna som bör uppmärksammas. Förstärkning av gränskontrollen, punkt 54 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 13. Migrationskrisen och den pågående coronapandemin har tydligt visat hur viktigt skyddet av våra gränser är för att vårt samhälle ska kunna fungera. Oavsett hur väl de öppna gränserna tjänar oss under normala, lugna förhållanden, menar vi att måste ha en beredskap för extraordinära situationer. Det är därför viktigt att upprätthåller en adekvat permanent infrastruktur för att snabbt kunna införa fullständiga gränskontroller och kontrollera vem som reser in i . Infrastrukturen bör lämpligtvis utformas så att den också kan tjäna till annan brottsbekämpning, exempelvis vapen- och narkotikasmuggling. Gränskontrollerna bör också utformas på sådant sätt att de inte utgör hinder för trafiken, särskilt i den känsliga , t.ex. genom automatiska kontroller för avläsning av biometriska pass. Antalet gränskontroller m.m., punkt 55 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:983 av (M) yrkande 2. för inte statistik över antalet utförda gränskontroller utan endast när en gränskontroll lett till en åtgärd som innebär nekad avresa. registrerade endast 7 454 nekade inresor, vilket kan jämföras med att myndigheten för Trafikanalys registrerade 35,5 miljoner gränsövergångar med flyg, fartyg och järnväg. Dessutom har enskilda gränspoliser uttalat i media att har tappat kontrollen över vilka som reser in och befinner sig i . Mot denna bakgrund menar vi att det finns anledning att anta att det fortfarande finns brister i den svenska gränskontrollen. Detta måste också ses i ljuset av att säkerhetsnivån i landet är förhöjd samt att det finns allvarliga problem med grov organiserad brottslighet och gängvåld. Därför vill vi att antalet gränskontroller kraftigt ska öka. Inre utlänningskontroll, punkt 56 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkandena 17 och 29. Vi konstaterar att det inte är ovanligt att personer undanhåller identitetshandlingar från myndigheter efter råd från smugglare eller andra migranter. Vi anser därför att relevanta myndigheter ska ha rätt att söka igenom person, egendom och elektronisk utrustning samt att med tvång kunna uppta biometri om det krävs för att utreda en persons identitet. Det handlar om integritetskränkande åtgärder som endast ska få utföras inom de ramar som regeringsformen och uppställer, men som motiveras utifrån det allmänna intresset av att upprätthålla den reglerade invandringen och utifrån ett säkerhetsperspektiv att veta vilka personer som befinner sig på svenskt territorium. När det gäller inre utlänningskontroller vill vi att ska ges effektivare verktyg och utökade befogenheter, bl.a. att ta fingeravtryck och genomföra fingeravtryckssökning. Förslag om detta och andra åtgärder för att klarlägga en persons identitet vid inre utlänningskontroller har presenterats i SOU 2017:93. Vi ställer oss bakom flera förslag i betänkandet och menar att det är angeläget att de leder till lagstiftning. Det är således positivt att regeringen överlämnat en proposition som berör flera av dessa frågor till , men vi menar att förslagen inte är tillräckligt ingripande. Vidare anser vi att det ska vara möjligt för polisen att vid grundade skäl omhänderta t.ex. mobiltelefoner i syfte att klarlägga en persons identitet. EU:s yttre gräns, punkt 57 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 32. Till dess att pågående expansion är fullt utbyggd krävs insatser för att på kort sikt stärka den svenska gränskontrollen. Vi vill att regeringen ser över möjligheterna att begära stöd från Frontex för att skärpa gränsskyddet vid svensk gränspassage mot tredjeland, t.ex. med personalresurser och tekniska hjälpmedel. Vi anser också att bör driva på ett förstärkt europeiskt gränsskydd. Medlemsländerna ska leva upp till de krav som ställs, annars måste deras medlemskap i utvärderas och kunna leda till uteslutning. Europol och internationellt polissamarbete, punkt 58 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 14. Polisen är underbemannad och saknar tillräcklig kapacitet för att hantera de utmaningar och problem står inför. Vi menar att regeringen bör överväga att göra en översyn av vilka förutsättningar som finns för polisen att efterfråga hjälp från andra EU-länder, t.ex. med stöd av Prümrådsbeslutet, till dess att polisen har nått sin fulla kapacitet. Sådan hjälp innebär att utländsk polis kan verka på svensk mark med polisiära befogenheter och rätt att bära tjänstevapen för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller upprätthålla allmän ordning och säkerhet. brottsbekämpande verksamhet, punkt 59 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkandena 45 och 46 samt 2020/21:3609 av (M) yrkandena 1 och 2. Vi menar att bör ges befogenhet att kvarhålla, dvs. frihetsberöva, misstänkta. Till dess att denna reform är genomförd bör poliser placeras i tullens arbetslag, i syfte att t.ex. frihetsberöva personer och beslagta misstänkt stöldgods. Slutligen anser vi att ska kontrollera pass och identitetshandlingar vid gränsen i större utsträckning än vad som görs . Danstillstånd, punkt 60 (SD, C, V) av (C), (V), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3023 av m.fl. (M). riktade ett tillkännagivande om att avskaffa tillståndet för dans . Trots detta föreslås i Ds 2018:20 att tillståndskravet ska vara kvar för vissa danstillställningar. Utredarens förslag har ännu inte lett till lagstiftning och mot denna bakgrund riktade ett nytt tillkännagivande till regeringen. Vi menar att danstillståndet bör avskaffas helt och att det är angeläget att sådan lagstiftning kommer på plats utan ytterligare dröjsmål. Vi anser därför att åter bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om detta. Registrering av kontantkort, punkt 61 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2020/21:5 av (SD). I brottsliga sammanhang används ofta mobiltelefoner med oregistrerade och anonyma kontantkort, vilket gör att polisen riskerar att gå miste om information som i sin tur kan leda till att brott upp. Det har även framkommit uppgifter om att telefonnummer kopplade till svenska oregistrerade kontantkort används av terrorkopplade utländska aktörer utomlands. har två utredningar föreslagit att personuppgifter borde registreras vid köp av kontantkort. presenterades ytterligare en utredning med ett sådant förslag. Argumenten mot att införa en sådan skyldighet har framför allt bestått i effektiviteten av förslaget. Dels har vissa av våra grannländer inte någon motsvarande lagstiftning, dels kan registreringen ske av någon annan än den verkliga användaren av kontantkortet. Den senaste utredningen menar dock att en registreringsskyldighet ändå kommer att ge polisen bättre förutsättningar än att utreda brott. Vi delar denna uppfattning och anser att regeringen skyndsamt måste ta fram en proposition med ett sådant förslag. Företagsöverlåtelser till kriminella, punkt 62 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 62 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 51. I spåren av coronapandemin har utländska makters försök att köpa upp svenska företag uppmärksammats och vi välkomnar den nya säkerhetsskyddslagstiftningen som har antagits för att motverka detta. Vi ser också en allvarlig risk med att kriminella nätverk kan köpa upp företag som är på obestånd under pandemin och använda dessa som brottsverktyg, t.ex. för penningtvätt. Därför menar vi att det behövs ny lagstiftning som försvårar för kriminella att köpa upp företag. Beredskapspolis, punkt 7 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: Beredskapspolisen avvecklades , efter att endast ha använts i mycket begränsad utsträckning. Även med beaktande av att det säkerhetspolitiska läget har förändrats anser vi att en avvägning mellan behov, nyttjandegrad och kostnader resulterar i att det inte finns tillräckliga skäl att återinföra beredskapspolisen. Frågan om en förstärkningsresurs till polisen har uppmärksammats av Försvarsberedningen och kan förväntas bli föremål för vidare överväganden. I sammanhanget bör bl.a. utredas om en sådan förstärkningsresurs kan bygga på en plikt för t.ex. pensionerade poliser eller sådana som övergått till annan karriär. Vi vill inte föregripa en sådan översyn och anser att utskottet bör avstyrka motionsyrkandena. Beredskapspolis, punkt 7 (C, L) (C) och (L) anför: Frågan om en förstärkningsresurs till polisen är uppmärksammad i Totalförsvarspropositionen för perioden –2025, som bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Våra partier har genom denna överenskommelse bidragit till den största ambitionshöjningen av försvarsförmågan . Mot denna bakgrund har vi valt att inte följa upp våra egna motioner om att inrätta en beredskapspolis, även om vi i sak menar att en sådan resurs bör inrättas. Motioner som bereds förenklat, punkt 63 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 63 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 63 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 63 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 63 (KD) (KD) och (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 63 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag