bet · H801JuU16 · 2021-03-12 00:00:00 — tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet Utskottet föreslår att godkänner konvention om it-relaterad brottslighet och dess tilläggsprotokoll. Konventionens huvudsakliga syfte är att harmonisera konventionsstaternas nationella lagstiftningar som rör it-relaterad brottslighet och att förenkla det internationella samarbetet kring dessa frågor. Utskottet ställer sig också bakom regeringens förslag på de lagändringar som behövs för tillträdet. Förslagen innebär bl.a. att den som innehar en viss lagrad elektronisk uppgift som behövs i en brottsutredning ska kunna föreläggas att bevara uppgiften, en form av s.k. frysning. Förslagen innebär ingen utökad skyldighet att införskaffa eller lagra elektronisk information i förväg och inte heller några utökade möjligheter att få informationen utlämnad. Det föreslås vidare en skyldighet för den som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och tjänster att lämna ut information om vilka som har deltagit vid överföringen av ett meddelande. De åtgärder som införs ska även kunna användas i det internationella straffrättsliga samarbetet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår även ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Enligt utskottet bör reglerna om beslag och husrannsakan skyndsamt anpassas till modern teknik. Utskottet föreslår vidare att avslår ett motionsyrkande. I betänkandet finns en reservation (SD) och ett särskilt yttrande (S, V, MP). Proposition 2020/21:72 tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet. Fyra yrkanden i följdmotioner. Fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet Förbehåll för den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott, punkt 3 (SD) Regler om husrannsakan och beslag på distans, punkt 2 (S, V, MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2020/21:KU8y Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet konvention om it-relaterad brottslighet (ETS 185) (avsnitt 5). tilläggsprotokoll till konventionen om it-relaterad brottslighet om kriminalisering av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur begångna med hjälp av datorsystem (ETS 189) (avsnitt 5). 3. en förklaring enligt artikel 29.4 i konventionen om it-relaterad brottslighet av innebörden att förbehåller sig rätten att avslå en framställning om rättslig hjälp med ett föreläggande om bevarande, om det finns skäl att tro att uppgifterna inte kommer att kunna röjas i ett senare skede på grund av ett krav på dubbel straffbarhet (avsnitt 6.1.2). 4. en förklaring enligt artikel 14.3 a i konventionen om it-relaterad brottslighet av innebörden att förbehåller sig rätten att endast tillämpa insamling i realtid av trafikuppgifter på de brott och brottstyper som avses i 27 kap. 19 § tredje stycket (avsnitt 6.4.1). 5. en förklaring enligt artikel 14.3 b i konventionen om it-relaterad brottslighet av innebörden att förbehåller sig rätten att inte tillämpa insamling i realtid av trafikuppgifter och avlyssning av innehållsuppgifter på meddelanden som överförs inom en tjänsteleverantörs datorsystem som dels drivs för en sluten användargrupp, dels inte använder allmänna kommunikationsnät och inte är anslutet till ett annat datorsystem (avsnitt 6.4.1). 6. en förklaring enligt artikel 6.2 a i tilläggsprotokollet till konventionen om it-relaterad brottslighet om kriminalisering av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur begångna med hjälp av datorsystem av innebörden att förbehåller sig rätten att i nationell rätt uppställa krav på att ett förnekande eller ett grovt förringande måste göras med uppsåt att uppmuntra till hat, diskriminering eller våld mot en enskild person eller en grupp av personer på grund av ras, hudfärg, härstamning, nationellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekännelse, under förebärande av något av förstnämnda karakteristika, för att sådana gärningar som avses i artikel 6.1 ska vara kriminaliserade (avsnitt 6.4.2). b) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, 3. lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, 4. lag om ändring i lagen (2017:1000) om en europeisk utredningsorder. Därmed bifaller proposition 2020/21:72 punkterna 1–10 och avslår motion 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 16. Regler om husrannsakan och beslag på distans ställer sig bakom det som utskottet anför om att reglerna om beslag och husrannsakan skyndsamt bör anpassas till modern teknik och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2486 av och (båda M), 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 44, 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 15, 2020/21:3823 av m.fl. (M), 2020/21:3827 av m.fl. (KD) och 2020/21:3831 av och (båda C) yrkande 2. Förbehåll för den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott 2020/21:3818 av m.fl. (SD). Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD) och (M). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2020/21:72 tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet. I propositionen föreslår regeringen att godkänner konvention om it-relaterad brottslighet och dess tilläggsprotokoll. Konventionens huvudsakliga syfte är att harmonisera konventionsstaternas nationella lagstiftningar som rör it-relaterad brottslighet och att förenkla det internationella samarbetet kring dessa frågor. Regeringen lämnar också förslag på de lagändringar som behövs för ett tillträde. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Fyra motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar utskottet även tre motioner från allmänna motionstiden /21. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Utskottet beslutade att ge tillfälle att yttra sig över propositionen och motionerna i de delar de berör beredningsområde. yttrande finns i bilaga 3. tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet Utskottets förslag i korthet godkänner konvention om it-relaterad brottslighet och dess tilläggsprotokoll samt att vid tillträde till konventionen och protokollet lämnar de förklaringar om förbehåll som regeringen har föreslagit. antar vidare regeringens förslag på de lagändringar som behövs för tillträdet. gör vidare med anledning av motionsyrkanden ett tillkännagivande till regeringen om att reglerna om beslag och husrannsakan skyndsamt bör anpassas till modern teknik. avslår ett motionsyrkande om förbehåll för den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott. Jämför reservationen (SD) och det särskilda yttrandet (S, V, MP). beslutade straffrättsliga styrkommitté (, CDPC) att ge en expertkommitté att utreda frågor rörande it-relaterad brottslighet. Efter beslut i ministerrådet påbörjades arbetet med en konvention om it-relaterad brottslighet . konvention om it-relaterad brottslighet (kallad Budapestkonventionen) antogs av ministerrådet och öppnades för undertecknande 2001. Den trädde i kraft . har 68 stater skrivit under Budapestkonventionen och 65 stater ratificerat den, bland dem den absoluta majoriteten av EU:s medlemsstater och de övriga nordiska länderna. Ett tilläggsprotokoll öppnades för undertecknande och trädde i kraft . skrev under Budapestkonventionen och tilläggsprotokollet . Budapestkonventionen har tre huvudsyften. Det första är att åstadkomma en tillnärmning av ländernas nationella straffrätt beträffande vissa gärningar. Det andra är att säkerställa att det finns nationella processrättsliga bestämmelser som tillgodoser behovet av att utreda och lagföra de brott som behandlas i konventionen och andra brott som begås med hjälp av datorer samt att kunna ta till vara bevisning i elektronisk form. Det tredje är att lägga grunden för ett snabbt och effektivt internationellt samarbete vid bekämpningen av it-relaterade brott. Tilläggsprotokollet kriminaliserar gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur begångna med hjälp av datorsystem. Enligt regeringen finns starka skäl för att delta aktivt i det internationella samarbetet mot it-relaterad brottslighet, inte minst för att kunna utreda och lagföra allvarliga brott som t.ex. it-relaterade barnpornografibrott. Regeringen föreslår därför att ska tillträda Budapestkonventionen och tilläggsprotokollet. Behovet av lagändringar och förbehåll Budapestkonventionen innehåller krav på att konventionsstaterna kriminaliserar vissa gärningar, inför en möjlighet att vidta vissa processrättsliga åtgärder och lämnar internationell rättslig hjälp med sådana åtgärder vid utredningen av dessa brott. Konventionsstaterna har också möjlighet att lämna reservationer och förbehåll i begränsade delar om det krävs på grund av den nationella rättsordningen. Konventionens bestämmelser bör i likhet med andra överenskommelser av liknande slag omarbetas till svensk författningstext. Om svensk rätt redan uppfyller konventionens krav behövs inga författningsändringar. Regeringens bedömning är att svensk rätt redan uppfyller konventionens krav på straffrättsliga bestämmelser fullt ut men att lagändringar är nödvändiga för att uppfylla kraven i den processrättsliga regleringen och i bestämmelserna om internationellt samarbete. lämnade inga förbehåll vid undertecknandet av konventionen eller tilläggsprotokollet. Möjligheten att göra det kvarstår dock fram till ratificeringen. Behovet av och förslag till lagändringar samt behovet av förbehåll behandlas nedan. Skyndsamt säkrande av lagrade uppgifter Brottsutredande myndigheter ska enligt artikel 16 i konventionen ha möjlighet att skyndsamt säkra, dvs. på ett betryggande sätt bevara, särskilt angivna datorbehandlingsbara uppgifter som redan finns lagrade. Artikeln syftar till att ge brottsutredande myndigheter möjlighet att säkra lagrade datorbehandlingsbara uppgifter i avvaktan på ett eventuellt beslut om andra tvångsåtgärder, en form av s.k. frysning. Det finns ingen motsvarighet till en sådan åtgärd i svensk rätt. För att uppfylla kraven i artikel 16 föreslår regeringen därför att det införs en möjlighet till skyndsamt säkrande av lagrade datorbehandlingsbara uppgifter. Enligt förslaget ska den som i elektronisk form innehar en viss lagrad uppgift under vissa omständigheter kunna föreläggas att bevara uppgiften under viss angiven tid. De uppgifter som avses med förslaget kan vara av vilket slag som helst, t.ex. en digitalt lagrad bild, innehållet i ett meddelande eller uppgifter om ett meddelandes ursprung och adressat. Att uppgiften ska vara lagrad betyder att den ska finnas bevarad elektroniskt. Förslaget innebär ingen utökad skyldighet att lagra elektronisk information. Uppgiften måste finnas lagrad när föreläggandet meddelas. Det går däremot inte att förelägga någon att framöver lagra eller spara uppgifter. Föreläggandet får inte vara generellt utan måste ange vilken specifik elektronisk uppgift som ska bevaras. Den föreläggandet ska riktas mot Ett föreläggande ska enligt förslaget riktas mot den fysiska eller juridiska person som innehar uppgifterna. Det innebär enligt regeringen att uppgifterna antingen ska finnas lagrade hos personen eller på annat sätt vara under personens kontroll och åtkomst. Lagrade uppgifter kan innehas av flera olika personer , t.ex. om en person har sin e-post lagrad på en server hos en annan person. Regeringen anser att ett föreläggande då bör kunna riktas mot såväl den som uppgifterna finns lagrade hos som den som på distans har kontroll över och åtkomst till uppgifterna. Tidpunkt för beslutet om föreläggande Enligt förslaget ska ett föreläggande kunna beslutas när någon innehar en viss lagrad uppgift i elektronisk form som skäligen kan antas ha betydelse för utredningen om ett brott. Regeringen anför att ett säkrande av elektroniska uppgifter måste kunna göras i ett tidigt skede av en brottsutredning, på samma sätt som gäller för beslag och kvarhållande av försändelse. Ett föreläggande får inte riktas mot den som skäligen kan misstänkas för brott eller mot någon närstående till honom eller henne. Ingen begränsning till brottstyp Vid beslut om och användning av tvångsmedel gäller proportionalitets-principen. Den innebär att en tvångsåtgärd i fråga om art, styrka, räckvidd och varaktighet alltid ska stå i rimlig proportion till vad som står att vinna med den. Proportionalitetsprincipen kommer enligt regeringen att vara tillämplig även i fråga om frysning av uppgifter. Det innebär att ett föreläggande om bevarande inte kommer att kunna meddelas om det inte finns ett tillräckligt starkt behov av åtgärden med beaktande av motstående intressen. Det innebär också att ett meddelat föreläggande ska upphävas när åtgärden kan anses vara proportionerlig. Det är inte alltid möjligt att i ett tidigt skede av en utredning avgöra brottets rubricering eller svårhetsgrad. Det kan även vara svårt att så tidigt i utredningen förutse vilken betydelse ett bevis kommer att få. Regeringen anser därför att möjligheten att utfärda ett föreläggande om bevarande inte ska vara begränsad till vissa brottstyper eller till brott av viss svårhetsgrad. Föreläggandets innehåll och form Den som föreläggandet riktar sig mot bör enligt regeringens förslag kunna åläggas att se till att uppgiften bevaras på ett sådant sätt att den inte kan förstöras, förändras eller på annat sätt göras oåtkomlig. Föreläggandet bör som huvudregel ges skriftligen. Eftersom föreläggandet avser en viss uppgift bör det anges vilken specifik elektronisk uppgift som ska bevaras, t.ex. en viss datafil eller trafikuppgifter som kan hänföras till ett visst meddelande. En elektronisk uppgift bör enligt regeringen kunna bevaras på olika sätt, t.ex. genom att den som föreläggandet riktar sig mot kopierar uppgiften eller genom att uppgiften lämnas orubbad på sin ursprungliga plats, som åtgärder vidtas så att den inte kan raderas eller ändras på något sätt. I föreläggandet ska det anges uppgiften ska bevaras. Tiden får enligt regeringens förslag inte bestämmas till längre än nödvändigt och ska i ett första skede inte överstiga för beslutet. I mer komplicerade fall, t.ex. när ett ärende har internationell anknytning, kan det dock krävas att uppgiften bevaras . Regeringen anser därför att det bör finnas en möjlighet att förlänga tiden med ytterligare om det finns särskilda skäl. Enligt artikel 16.3 i konventionen ska den som föreläggs att bevara en viss lagrad uppgift kunna åläggas att hemlighålla att en sådan åtgärd har vidtagits. Det finns inga bestämmelser om tystnadsplikt som träffar den situationen i svensk rätt. Regeringens förslag är att ett föreläggande om att bevara en viss lagrad uppgift ska kunna innehålla en underrättelse om att den som förelagts att bevara uppgiften inte får uppenbara att åtgärden vidtagits och att detta uttryckligen bör framgå av bestämmelsen. Förslaget innebär inte att den föreslagna tystnadsplikten har företräde framför den grundlagsskyddade rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Det finns enligt regeringen ett behov av att snabbt kunna säkra viss lagrad information i ett tidigt skede för att kunna bedriva effektiva brottsutredningar. Ett föreläggande om att bevara en viss lagrad uppgift bör därför enligt förslaget kunna meddelas av en åklagare eller en annan förundersökningsledare. I de fall eller inlett en förundersökning kommer även dessa myndigheter ha möjlighet att besluta om ett föreläggande. Eftersom det är fråga om en tvångsåtgärd bör enligt regeringen den som förelagts att bevara en uppgift, i likhet med vad som gäller vid beslag, kunna begära rättens prövning av föreläggandet. Rättens prövning bör också kunna avse tiden uppgiften ska bevaras. regler om rättens prövning av ett beslag bör tillämpas (se 27 kap. 6 § ). Konventionen kräver inte att det införs några sanktioner mot den som inte följer ett föreläggande om bevarande. Regeringen anser att straffbestämmelse om överträdelse av en myndighets bud bör kunna tillämpas i fall då någon aktivt raderar en uppgift i strid med ett föreläggande om att bevara den (se 17 kap. 13 §). Även den som medverkar till ett sådant brott kan dömas till ansvar (se 23 kap. 4 §). När det gäller beslut om tystnadsplikt bör enligt regeringen ett brott mot yppandeförbudet kunna ge böter (se 9 kap. 6 § ). Ändringar i lagen om elektronisk kommunikation Ett föreläggande kommer även att kunna riktas mot den tillhandahållare som bedriver verksamhet som är anmälningspliktig enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och avse sådana uppgifter som lagrats för brottsbekämpande ändamål enligt den lagen. Lagens särskilda bestämmelser om kvalitet och säkerhet, om rätt till ersättning för kostnader och om anpassning för utlämnande bör enligt regeringens förslag tillämpas även när uppgifter bevaras hos tillhandahållaren på grund av att tillhandahållaren ålagts ett föreläggande om bevarande. En bestämmelse om det bör tas in i den lagen. Dessutom ska enligt förslaget även vissa bestämmelser om tystnadsplikt i lagen om elektronisk kommunikation gälla. Rättslig hjälp med ett föreläggande om bevarande Enligt artikel 29 i konventionen ska ömsesidig rättslig hjälp kunna lämnas med ett sådant skyndsamt säkrande av lagrade datorbehandlingsbara uppgifter som avses i artikel 16. För att en svensk myndighet ska kunna lämna rättslig hjälp med en tvångsåtgärd krävs att åtgärden finns tillgänglig i nationell rätt och omfattas av regleringen i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. Utgångspunkten är att alla åtgärder som är möjliga att vidta i en svensk förundersökning även ska vara tillgängliga för en annan stat efter en ansökan om rättslig hjälp, oavsett om bistånd med åtgärden föreskrivs i en internationell överenskommelse eller inte. För att skapa en möjlighet att också lämna internationell rättslig hjälp med ett föreläggande att bevara en viss lagrad uppgift föreslår regeringen att åtgärden förs in i den paragraf i lagen om internationell rättslig hjälp i brottmål som anger vilka åtgärder som omfattas av rättslig hjälp enligt lagen (se 1 kap. 2 §). Den ordning som ska gälla för rättslig hjälp med ett föreläggande bör i så stor utsträckning som konventionen tillåter följa befintlig systematik i lagen. Regeringen anser därför att hjälp som utgångspunkt bör lämnas under de förutsättningar som gäller för en motsvarande åtgärd under en svensk förundersökning eller rättegång. En stat kan vägra en annan stat rättslig hjälp med ett föreläggande om bevarande om det vid punkten för beslut finns skäl att tro att de uppgifter som begärs bevarade inte kommer att kunna lämnas ut i ett senare skede på grund av ett krav på dubbel straffbarhet, under förutsättning att staten har förbehållit sig den rätten (se artikel 29.4). Regeringen föreslår att ska utnyttja möjligheten att göra ett sådant förbehåll. Gärningar som omfattas av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen kan endast lagföras i den ordning och omfattning som föreskrivs där. Om en begäran om rättslig hjälp med ett föreläggande om bevarande enligt lagen om internationell rättslig hjälp i brottmål skulle komma i konflikt med bestämmelserna i dessa svenska grundlagar, bör rättslig hjälp enligt regeringen vägras. Ett uttryckligt stöd för en sådan ordning finns i artikel 29.5 b i Budapestkonventionen och 2 kap. 14 § i lagen om internationell rättslig hjälp i brottmål. Någon särskild vägransgrund med hänvisning till grundlagarna behöver därför enligt regeringen inte införas. och rådets direktiv /41/EU av om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området kräver att en europeisk utredningsorder ska kunna omfatta samtliga utredningsåtgärder som syftar till bevisinhämtning och som finns tillgängliga i nationell rätt (se artikel 3 och skäl 8). Genom regeringens förslag om att införa en möjlighet till föreläggande om bevarande av vissa uppgifter skapas dels en möjlighet att utfärda en europeisk utredningsorder i för ett sådant föreläggande, dels en skyldighet att erkänna och verkställa en sådan order från en annan medlemsstat. Regeringen anser därför att åtgärden bör tas upp i den paragraf i lagen (2017:1000) om en europeisk utredningsorder som anger vilka åtgärder som en europeisk utredningsorder kan avse eller motsvara (se 1 kap. 4 §). Regeringen föreslår att tillhandahållare av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster som har förelagts att bevara en viss lagrad uppgift ska kunna åläggas att på begäran av den myndighet som beslutat om föreläggandet lämna ut uppgift om vilka övriga tillhandahållare som har deltagit vid överföringen av det meddelande som berörs av föreläggandet. Det föreslås därför ett tillägg till undantaget från tystnadsplikt i 6 kap. 22 § lagen om elektronisk kommunikation med den innebörden. Regeringens bedömning är att det bör vara möjligt för åklagaren att i samband med verkställighet av en ansökan om rättslig hjälp eller en europeisk utredningsorder för ett föreläggande om bevarande begära att uppgifter om vilka övriga tillhandahållare som har deltagit vid överföringen av ett meddelande lämnas ut. Det krävs inte några ytterligare lagstiftningsåtgärder för att åstadkomma detta. Enligt artikel 19.1 i konventionen ska de brottsutredande myndigheterna genom husrannsakan eller på annat sätt kunna bereda sig tillgång till ett datorsystem, en del därav eller ett annat medium för lagring av datorbehandlingsbara uppgifter och de uppgifter som finns lagrade där. Enligt artikel 19.2 bör det vidare vara möjligt att skyndsamt utvidga en undersökning av ett datorsystem till ett annat datorsystem eller del därav. I den förklarande rapporten till konventionen (p. 194) anges det att konventionens krav i denna del kan uppfyllas exempelvis genom att husrannsakan genomförs i en samordnad och snabb aktion på båda platserna. Regeringens bedömning är att svensk rätt uppfyller konventionens krav om husrannsakan genom bestämmelser i . Regeringen uppger vidare att frågan om huruvida husrannsakan på distans är rättsligt möjligt har övervägts av (se betänkandet Beslag och husrannsakan – Ett regelverk för dagens behov, SOU 2017:100) samt att förslaget har remitterats och bereds i . Insamling i realtid av trafikuppgifter Enligt artikel 21 i konventionen står det varje fördragsslutande stat fritt att avgöra vid vilka brott som avlyssning av innehållsuppgifter ska kunna användas. Insamling i realtid av trafikuppgifter ska som huvudregel vara möjligt vid utredningar av dels brott enligt konventionen, dels andra brott som begåtts med hjälp av ett datorsystem samt även generellt vid insamling av bevis i elektronisk form om ett brott (se artikel 20 och särskilt hänvisningen i punkt 4 till artikel 14). En fördragsslutande stat får förbehålla sig rätten att endast tillåta insamling i realtid av trafikuppgifter för brott eller brottstyper som anges i förbehållet. Ett sådant förbehåll förutsätter att omfattningen av dessa brott eller brottstyper inte är mer begränsad än de brott för vilka staten tillåter avlyssning av innehållsuppgifter (se artikel 14.3 a). Regeringen föreslår att ska lämna en förklaring om att förbehåller sig rätten att endast tillämpa insamling i realtid av trafikuppgifter för de brott och brottstyper som avses i 27 kap. 19 § tredje stycket . Enligt artikel 14.3 b i konventionen finns det en möjlighet för en fördragsslutande stat att förbehålla sig rätten att inte tillämpa insamling i realtid av trafikuppgifter eller avlyssning av innehållsuppgifter på meddelanden som överförs inom ett datorsystem som dels drivs för en sluten användargrupp, dels inte använder allmänna kommunikationsnät och inte är anslutet till ett annat datorsystem, oavsett om detta är offentligt eller enskilt. Regeringen föreslår att ska lämna en sådan förklaring.