bet · H801SkU20 · 2021-03-29 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottet hänvisar bl.a. till att riks-dagen redan har tagit ställning i dessa frågor, att utredningar och beredningar pågår eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad inom . I betänkandet behandlar utskottet kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 om frågor på punktskatteområdet. Motionerna innehåller bl.a. förslag om tillkännagivanden till regeringen som gäller skatterna på elektrisk kraft, drivmedel, fordon, kemikalier, alkohol, tobak, flygresor, reklam, avfall, bekämpningsmedel, gödselmedel, socker, plast-bärkassar samt trängselskatten. I betänkandet finns 35 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och ett särskilt yttrande (M). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nedsatt elskatt för tunga fordon Skatt på drivmedel m.m. Skatt på plastbärkassar m.m. 1.Energiskatt, punkt 1 (SD) 2.Energiskatt, punkt 1 (C) 3.Energiskatt, punkt 1 (L) 4.Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (M) 5.Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (C) 6.Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (V) 7.Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (M) 8.Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (SD) 9.Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (C) 10.Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (KD) 11.Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (M) 12.Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (SD) 13.Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (C) 14.Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (KD) 15.Vägskatt, punkt 5 (SD) 16.Vägskatt, punkt 5 (V) 17.Fordonsskatt, punkt 6 (C) 18.Bonus–malus-systemet, punkt 7 (M) 19.Bonus–malus-systemet, punkt 7 (SD) 20.Bonus–malus-systemet, punkt 7 (KD) 21.Trängselskatt, punkt 8 (SD) 22.Trängselskatt, punkt 8 (C) 23.Trängselskatt, punkt 8 (V) 24.Kemikalieskatt, punkt 9 (M) 25.Kemikalieskatt, punkt 9 (SD) 26.Alkohol, punkt 10 (M) 27.Alkohol, punkt 10 (SD) 28.Alkohol, punkt 10 (C) 29.Flygets beskattning, punkt 12 (M) 30.Flygets beskattning, punkt 12 (SD) 31.Flygets beskattning, punkt 12 (KD) 32.Reklamskatt, punkt 13 (KD) 33.Skatt på avfall, punkt 14 (M) 34.Skatt på avfall, punkt 14 (KD) 35.Skatt på gödselmedel, punkt 16 (SD) Skatt på plastbärkassar m.m., punkt 18 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:625 av Per Schöldberg och (båda C), 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2020/21:706 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:827 av (S), 2020/21:2175 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2661 av (L), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 30, 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 23, 24 och 27 samt 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (L) Nedsatt elskatt för tunga fordon 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:2638 av m.fl. (M), 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 4 (M) Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Skatt på drivmedel m.m. 2020/21:14 av (KD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2020/21:1129 av (M), 2020/21:1131 av (M), 2020/21:1132 av (M), 2020/21:1200 av (M), 2020/21:1379 av (M), 2020/21:1381 av (M), 2020/21:1383 av (M), 2020/21:1384 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2020/21:2571 av (M), 2020/21:2605 av (M), 2020/21:2643 av (M) yrkande 2, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (KD) 2020/21:542 av (SD), 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2020/21:1072 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2506 av (S), 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 17, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 40, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:1203 av (M), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 20, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2830 av och (båda M), 2020/21:2836 av och (båda M) och 2020/21:3601 av (SD). Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) 2020/21:1077 av (M), 2020/21:1776 av och (båda M), 2020/21:1925 av (M), 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 17 (C) 2020/21:119 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:503 av (SD), 2020/21:524 av m.fl. (SD), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 9–11, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2594 av m.fl. (M), 2020/21:2724 av (MP) yrkande 3, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9, 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 15, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Reservation 20 (KD) 2020/21:1085 av och (båda M), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 11, 2020/21:1604 av m.fl. (C), 2020/21:1739 av (M), 2020/21:2216 av m.fl. (SD), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:2609 av (M) yrkande 3 och 2020/21:2883 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (C) Reservation 23 (V) 2020/21:659 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:757 av och (båda KD), 2020/21:1070 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1354 av (M), 2020/21:1774 av (M), 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 24 (M) Reservation 25 (SD) 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:989 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:1030 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:1103 av (M), 2020/21:1884 av m.fl. (S), 2020/21:3217 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3553 av (M) och 2020/21:3691 av och (båda M). Reservation 26 (M) Reservation 27 (SD) Reservation 28 (C) 2020/21:2644 av (M). 2020/21:502 av (SD) yrkande 1, 2020/21:1198 av (M), 2020/21:1385 av (M), 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2442 av och (båda S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 68, 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 29 (M) Reservation 30 (SD) Reservation 31 (KD) 2020/21:1126 av (M), 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2020/21:3019 av (M) och 2020/21:3441 av (M). Reservation 32 (KD) 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 33 (M) Reservation 34 (KD) 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 12. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2020/21:1372 av och Kopparklint (båda M). Reservation 35 (SD) 2020/21:56 av och (båda SD) och 2020/21:106 av (SD). Skatt på plastbärkassar m.m. 2020/21:65 av (SD), 2020/21:557 av (SD), 2020/21:1183 av (M) och 2020/21:3705 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), Per Åsling (C), (S), (M), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), Gulan Avci (L), (SD), (MP), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som tar upp frågor om ändrade eller nya punktskatter. Motionerna innehåller bl.a. förslag om tillkännagivanden till regeringen som gäller skatterna på elektrisk kraft, drivmedel, fordon, kemikalier, alkohol, tobak, flygresor, reklam, avfall, bekämpningsmedel, gödselmedel, socker, plastbärkassar samt trängselskatten. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats under tidigare riksmöten, senast i betänkande 2019/20:SkU22. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som gäller översyn av lagstiftning om produktion och konsumtion av förnybar energi i kooperativ form, skattereduktionen för mikroproduktion av el, återbetalning av elskatt, ny koldioxidskatt, översyn av energiskatten, avgifts- och utdelningssystem för att minska koldioxidutsläpp, subventioner av fossila bränslen, skatten på solel, bonus–malus-system för produkter och en flexibel elskatt. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C) och 3 (L). Skatt på bränslen och el Energiskattedirektivet (2003/96/EG) lägger fast ramen för hur EU:s medlemsstater ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. Grundregeln är att bränslen och el ska beskattas. Direktivet anger minimi-skattenivåer vid yrkesmässig respektive icke yrkesmässig användning. innehåller direktivet krav på obligatorisk skattebefrielse i vissa situationer samt möjligheter för medlemsstaterna att ge skattenedsättning eller fullständig skattebefrielse i andra situationer. De svenska skattereglerna om energi- och koldioxidskatt på bränslen och el finns i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen framgår av 2 kap. 1 § LSE. finns regler i LSE om att räkna om energiskatte-satserna för elektrisk kraft samt energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen i form av historiska prisförändringar i konsumentprisindex (KPI-omräkning). All elektrisk kraft som förbrukas i är som huvudregel skattepliktig och skatten betalas in till staten av de skattskyldiga. De skattskyldiga består i huvudsak av två kategorier: elproducenter och elleverantörer. För dessa inträder skattskyldighet för elektrisk kraft när kraften levereras till någon som inte är skattskyldig eller när den tas i anspråk för annat ändamål än försäljning. Energiskatten på elektrisk kraft har traditionellt ansetts vara en fiskal skatt, men är skatten ett kostnadseffektivt och viktigt styrmedel för att uppnå målen för effektivare energianvändning. Styrningen mot en effektivare användning av resurser sker genom att skatten är prispåverkande. Den nuvarande energiskatten på elektrisk kraft är differentierad utifrån dels var i landet den förbrukas, dels vem som förbrukar den. betalar servicesektorn samma energiskatt på elektrisk kraft som hushållen, medan tillverkningsindustrin samt jord-, skogs- och vattenbruket är lågt beskattade. Möjligheten för att fritt utforma energiskatten på elektrisk kraft är unionsrättsligt begränsad genom bl.a. energiskattedirektivet och . Skatt på elförbrukning vid yrkesmässig användning måste uppfylla den minimiskattenivå som följer av rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (energiskattedirektivet). Denna nivå är . Historiskt har den svenska skattenivån på haft en viss marginal till direktivets minimiskattenivå. Någon justering har inte gjorts av skattenivån sedan direktivet antogs. Till följd av senare års kronförsvagning på den internationella valutamarknaden finns denna marginal. I budgetpropositionen föreslog därför regeringen att skattenivån i lagen om skatt på energi höjs till när det gäller el som förbrukats i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet, datorhallar och yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet samt för el som förbrukats för framställning av värme eller kyla som levererats till sådana verksamheter. Skattenivån höjs även till för viss egenproducerad förnybar el från mindre anläggningar samt el som förbrukats som . Ändringarna trädde i kraft . gäller en ytterligare en skattenedsättning på egenprodu-cerad förnybar el. Energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, är sänkt till (prop. 2016/17:141, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267). Skattebefrielsen uppnås genom ett avdrag för energiskatt på berörd el. Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el En skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el infördes . Skattereduktionen uppgår till för levererad el. Underlaget för skattereduktionen får inte överstiga det antal kilowattimmar som tagits ut från nätet och det får högst uppgå till . I budgetpropositionen uttalade regeringen vidare att man avsåg att utreda förutsättningarna för och lämpligheten i att låta fler andelsägare av förnybar elproduktion få del av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Regeringen har lämnat förslag på att energiskatten på el som framställs i små anläggningar på den plats där den förbrukas ska slopas helt fr.o.m. . Enligt förslaget utvidgas det befintliga undantaget från skatteplikt för egenproduktion av el genom att effektgränserna höjs till för elektrisk kraft som framställs från sol, till för elektrisk kraft som framställs från vind eller vågor och till i övriga fall. Den befintliga skattenedsättningen i form av avdrag i deklarationen för egenproducerad förnybar el, inklusive solel, utvidgas till fullständig skatte-befrielse. Effektgränserna för skattenedsättningen i form av avdrag höjs på motsvarande sätt som effektgränserna för undantaget från skatteplikt. om det samlade stödet till solel har granskat om det samlade stödet till solel bidrar till EU:s och energi- och klimatpolitiska mål på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. har också granskat om regeringen och berörda myndigheter i tillräcklig omfattning har tagit fram samhällsekonomiska analyser av det samlade stödet som underlag för beslut om styrmedel för stöd till solel och om dessa underlag rapporterats på ett transparent sätt. Granskningen har redovisats i rapporten Det samlade stödet till solel (RiR 2017:29). Regeringen har redovisat sin bedömning av iakttagelser i skrivelse 2017/18:181 (jfr bet. 2017/18:NU18). Nedsatt energiskatt för serverhallar El som förbrukas i en datorhall beskattas med . Med datorhall menas en anläggning där en näringsidkare bedriver informationstjänstverksamhet, informationsbehandling eller uthyrning av serverutrymme med en sammanlagd installerad effekt på . Effektgränsen om har bara betydelse för frågan om en anläggning är en datorhall. Utrustningen kan ägas av den som driver datorhallen eller av dennes kunder. Det sistnämnda är vanligt vid sam-lokalisering, där företagen i fråga (s.k. colocationföretag) hyr ut server-utrymme och tillhörande tjänster till olika externa kunder. Det är den som förfogar över utrustningen som är berättigad till nedsättningen. Nedsatt energiskatt på el endast genom avdrag eller återbetalning gäller att den lägre beskattningsnivån vid förbrukning för vissa ändamål endast uppnås genom avdrag eller återbetalning. Den lägre skattenivån för s.k. och elektrisk kraft förbrukad i yrkesmässig växthusodling uppnås endast genom återbetalning. Som huvudregel gäller att statligt stöd förmedlas genom att stödmottagarna själva vänder sig till som i dessa fall är den stödgivande myndigheten. Återbetalning medges om beloppet uppgår till för ett kalenderår. Om årsförbrukningen beräknas uppgå till minst 150 000 kilowatt-timmar kan man söka återbetalning . Yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet Den som yrkesmässigt bedriver jordbruk, skogsbruk eller vattenbruk är berättigad till skattebefrielse från energi- och koldioxidskatt på bränsle som förbrukats i verksamheten. Skattebefrielsen upp gick till per kubikmeter och per kubikmeter . –uppgick nedsättningen till per kubikmeter, varav var en nedsättning av koldioxidskatten och var en nedsättning av energiskatten. uppgick nedsättningen till per kubikmeter (prop. 2018/19:94, bet. 2018/19:SkU22). I höstbudgeten aviserade regeringen ett förslag om att slopa nedsättningen av energiskatt för uppvärmningsbränslen vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet och i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Nedsättningen föreslås slopas i två steg och är en del av den gröna skatteväxlingen som regeringspartierna, och Liberalerna har kommit överens om att genomföra. Regeringen har i proposition 2020/21:97 Slopad nedsättning av energiskatt på bränslen i vissa sektorer lämnat sitt förslag till . Enligt propositionen sänks i det första steget skattenedsättningen av energiskatt för uppvärmningsbränslen från till . I det andra steget avskaffas skattenedsättningen helt . Huvud-syftet med den slopade nedsättningen är att öka incitamenten för en effektivare energianvändning. Åtgärden bidrar även till att minska användningen av fossila bränslen och att styra mot klimatmålen. Förslaget skapar även en mer enhetlig energibeskattning av bränslen. De sektorer som berörs är tillverkningsindustrin samt yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Bränslen som förbrukas för drift av motordrivna fordon påverkas inte av förslaget. Det påverkar inte heller sådan bränsleförbrukning som har fullständig befrielse från energi- och koldioxidskatt, exempelvis i metallurgiska processer, mineralogiska processer och framställning av energiprodukter. Tillfällig utvidgning av statligt stöd genom nedsatt energiskatt Regeringen har föreslagit att företag som hamnat i svårigheter under coronapandemin ska få fortsätta att ta emot stöd enligt lagen om skatt på energi. Detta har möjliggjorts genom att EU-reglerna för statligt stöd har ändrats som en följd av pandemin. Förslaget innebär att företag som inte befann sig i ekonomiska svårigheter men som fick sådana svårigheter –ska kunna få statligt stöd i form av sänkt skatt på energi. De ändrade reglerna gäller bara företag som inte har försatts i konkurs. I förslaget görs inte skillnad på ägarformen för olika typer av företag och verksamheter. sa ja till regeringens förslag (prop. 2020/21:65, bet. 2020/21:SkU17, rskr. 2020/21:207). Lagändringarna börjar gälla och slutar att gälla . I motion 2020/21:827 av (S) föreslås att regeringen undersöker möjligheterna att införa en ny koldioxidskatt med en åter-bäringsmodell. Motionären anför att man i har infört en intressant koldioxidskatt som på svenska nu går under namnet avgift och utdelning. Skattemodellen innebär en extraskatt på fossila bränslen, en skatt som sedan återbetalas till landets samtliga medborgare oavsett den enskildes fossila utsläpp. I motion 2020/21:2175 av (M) anförs att regeringen bör överväga en genomlysning av den nuvarande lagstiftningen om skatt på energi. Den oklarhet kring de ekonomiska och styrningsmässiga målsättningar som finns med en rad energiskatter skapar ett behov av denna genomlysning av nuvarande lagstiftning om skatt på energi. Målsättningen bör exempelvis vara att undersöka samtliga energiskatters syften, deras respektive samhällsekonomiska och miljömässiga funktion samt säkerställa att det inte blir någon överbeskattning. I motion 2020/21:2922 av (M) yrkande 23 föreslås att möjligheten till en mer flexibel elskatt utreds, som varierar beroende på efterfrågan för att minska belastningen på elnätet när efterfrågan på el är som störst. I yrkande 24 föreslår motionären att regeringen ser över möjligheten att ta bort skatten för egenanvändning av solel för att stärka incitamenten och möjligheterna för att producera solel samt underlätta möjlighet att flytta el mellan fastigheter. Vidare föreslås i yrkande 27 att förutsättningarna för mikroproduktion av förnybar el förbättras genom att egenproducerad förnybar el i andelsägd mikroproduktionsanläggning ska fråntas energiskatt samt att regeringen överväger att slopat inmatningsabonnemang för nettoproducenter. I kommittémotion 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 37 föreslås att skattereduktionen för mikroproduktion av el tas bort. Enligt motionärerna innebar denna reform inledningsvis kostnader i statsbudgeten, budgeteras skatteutgiften till . riskerar denna dock att bli kostsam och dessutom få till följd att elproducenter som verkar på affärsmässig grund får en reducering på intäktssidan. I motion 2020/21:706 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att återbetalning av energiskatt från serverhallar möjliggörs, oavsett vem som äger utrustningen. Motionärerna anför att inte längre beviljar återbetalning av energiskatt för företag som driver serverhallar och som inte äger sin egen utrustning. Förändringen har inneburit att serverhallsföretag har begärts i konkurs, och flera uppges få det svårt framöver. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att olika energislag beskattas ojämlikt i , och motionärerna ser därför ett behov av att se över hur en harmonisering inom beskattning av energislag kan genomföras. I motion 2020/21:625 av Per Schöldberg och (båda C) föreslås att regeringen gör en översyn av svensk lagstiftning med syftet att utjämna de ekonomiska villkoren för produktion och konsumtion av förnybar energi i kooperativ form jämfört med produktion och konsumtion för privatpersoner. I kommittémotion 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 7 föreslås att subventioner av fossila bränslen fasas ut. I kommittémotion 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 2 anförs att det behövs en koldioxidskatt på europeisk nivå så att det inte lönar sig att flytta utsläpp till EU-länder med lägre klimatambitioner och en europeisk flygskatt. I motion 2020/21:2661 av (L) föreslås att regeringen utreder ett svenskt införande av avgifts- och utdelningssystem för minskade koldioxidutsläpp. I motion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 30 anför motionärerna att deras parti i regeringsställning har drivit igenom flera viktiga steg för att fasa ut fossila subventioner. Till exempel infördes en skatt på flygresor för att kompensera för att flygets bränsle inte är beskattat, systemet för tjänstebilar ändrades så att de smutsiga bilarna nu beskattas hårdare, ett bränslebyte inleddes som innebär att allt mindre av den bensin och diesel som säljs i är fossil, och viktiga förändringar av EU:s utsläppshandels-system drevs igenom, vilket har lett till ett högre pris på utsläppsrätter. Arbetet måste enligt motionärerna fortsätta med siktet på att alla fossila subventioner avvecklas. I motion 2020/21:2724 av (MP) yrkande 3 föreslås att ett bonus–malus-system införs för produktion där de mest energi- och resurs-effektiva produkterna stöds och de sämsta beskattas. I motion 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkande 2 föreslås att en dynamisk elskatt och dynamiska nätavgifter utreds i syfte att skapa incitament för mer flexibilitet. Motionärerna anför att en dynamisk elskatt skulle öka incitamenten att vara flexibel och skynda på investeringar i smart styrutrustning. Även nättarifferna behöver bli mer dynamiska och styra elanvändning till timmar då kapaciteten i elnäten är god. Regeringen har tidigare uttalat att det krävs en mer ambitiös klimat-, energi- och miljöpolitik och att den kommer att verka för att regelverket på energi-, miljöskatte- och statsstödsområdena ses över för att möjliggöra effektiva ekonomiska styrmedel för att sänka utsläppen och klara klimatkrisen och artkrisen. Viktiga steg har redan tagits och lagstiftning på framför allt miljö-, klimat- och energiområdet har förhandlats och håller på att förhandlas för att ska kunna ställa om till ett mer hållbart samhälle. Främst har politiska åtgärder vidtagits för att tackla klimatkrisen: ett klimatpolitiskt ramverk som består av en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd infördes . För att jobba framgångsrikt med hållbarhetsfrågan måste samtliga 16 miljömål dock uppfyllas. För att minska utsläpp från transport-sektorn har ett reduktionspliktssystem, ett bonus–malus-system för nya lätta fordon och en flygskatt införts. Regeringen har vidare uttalat att man bl.a. kommer att verka för att EU:s lagstiftning säkerställer att målen för förnybar energi och energieffektivisering nås samt skapar goda förutsättningar för hållbar bioenergi. I proposition 2019/20:65 har regeringen redovisat hur den anser att det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att de nationella och globala klimatmålen nås.