bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — I motionen anförs vidare i yrkande 39 att det behövs en hög nationell kompetens för att kunna uppnå ny, modern och ännu säkrare kärnkraft i och att detta i sin medför ett behov av ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Motionärerna vill därför att det ska satsas på en statligt finansierad forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft med syftet att kunna återanvända det använda kärnbränslet. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2020/21:727 yrkande 14 att det är kostsamt och påverkar jobb och välfärd i och negativt att sänka utsläppen av klimatgaser utan att detta är kopplat till nya innovationer som kan stå på egna ben i en konkurrensutsatt marknad. och fokus måste därför riktas mot energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Vidare förordar motionärerna i yrkande 26 att större fokus bör ligga på energiforskning och andra insatser för att åstadkomma teknisk utveckling för att minska beroendet av fossila bränslen . De globala försöken att åstadkomma utsläppsminskningar har misslyckats och det som på allvar skulle kunna förändra detta faktum är enligt motionärerna att och andra nationer lyckas konkurrera ut det fossila genom innovationer, framför allt inom energiframställning, teknologi som sedan kan exporteras. Fokus ska därmed ligga på energiforskning, teknisk utveckling och implementering av befintliga landvinningar, vilket staten aktivt bör understödja. I kommittémotion 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkande 6 förordas att ska ställa sig bakom vad som anförs i motionen om att stärka det nordiska samarbetet kring energifrågor och forskning och tillkännage detta för regeringen. Motionärerna framhåller att det finns en lång rad områden där ökat samarbete mellan länder skulle kunna leda till gemensam nordisk nytta. Energifrågorna har pekats ut som ett område där det finns stora vinster med ett utökat nordiskt samarbete; både med avseende på förutsättningarna att hantera klimatomställningen och för att åstadkomma en tryggare energiförsörjning. m.fl. (KD) efterfrågar i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 69 en riktad satsning på forskning och utveckling i fråga om biobränslen för flyget. Motionärerna vill vidare utöka forskningen avseende miljövänligt flyg och föreslår i yrkande 71 ett tillkännagivande med den inriktningen. I kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) anförs att den fjärde generationens kärnkraft kan förbättra och underlätta elförsörjningen . Motionärerna förordar i yrkande 13 att bör utveckla en färdplan för framtidens kärnkraft. Färdplanen bör inkludera svensk forskning och frågan om en pilotanläggning i . Vidare framhålls vikten av en grön omställning av flygtrafiken. Motionärerna vill se en riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget och förordar därför ett tillkännagivande med den inriktningen i yrkande 29. I partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L) framförs uppfattningen att biobränslena kommer att behöva kompletteras med olika former av syntetiskt framställda energibärare där primärenergin är el. Motionärerna konstaterar att den mycket stora dominansen för förbränningsmotorn som energikälla i fordon och maskiner innebär att det kommer att ta , vara dyrt och ha stor påverkan på klimat och miljö att byta ut alla motorer för att möjliggöra ett bränslebyte. I yrkande 26 förordas därför en satsning på forskning kring fossilfria energibärare såsom vätgas, ammoniak och syntetiskt framställda flytande och gasformiga kolväten. m.fl. (L) förordar i kommittémotion 2020/21:3237 yrkande 2 en satsning på klimatforskning som främjar omställningen från ett fossilsamhälle. Motionärerna anser att forskning behöver förändras kraftigt och att fokus måste ligga på åtgärder som stabiliserar och sänker de skadliga klimatgashalterna i atmosfären. Vid prioriteringar bör möjligheten att sprida forskningsresultaten globalt och betydelsen för svensk konkurrenskraft vara styrande. Inom klimatforskningen är det angeläget att prioritera negativa utsläpp, kärnkraft och effektivare energilagring. beslutade i enlighet med utskottets förslag att godkänna regeringens förslag till övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164). Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är enligt beslutet att bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus på insatserna inom energiforskningen ska vara områden som har förutsättningar för tillväxt och för export. I propositionen angav regeringen även riktlinjer för de fortsatta insatserna för forskning och innovation på energiområdet –2020 och hur dessa ska kunna bidra till att nå energi- och klimatmålen. Enligt propositionsförteckningen avser regeringen att överlämna en proposition till med förslag till inriktning för forskning och innovation inom energiområdet för åren 2021–2024. Tillkännagivande om forskning om kärnkraft beslutade om ett tillkännagivande om forskning om kärnkraft genom att bifalla en reservation i utskottets betänkande om energipolitik (bet. 2018/19:NU14, rskr. 2018/19:253). I reservationen framhöll företrädare i utskottet för , bl.a. att det är viktigt att kan behålla och förädla forskningskompetens inom området för att kunna hantera befintliga reaktorer och ha möjlighet att bygga nya men också avveckla äldre reaktorer på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Reservanterna förordade därför att skulle tillkännage för regeringen att satsningar på forskning bör ske inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft. I skrivelse 2020/21:75 uppger regeringen att man i regleringsbrevet avseende har förtydligat villkoren för anslaget 1:4 Energiforskning, anslagsposten 11 Forskning, utveckling och innovation att har ansvar för strategiarbetet och har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. I regleringsbrev återfinns motsvarande formulering som i regleringsbrevet när det gäller forskning om kärnkraft. Tillkännagivandet är enligt vad som anges i skrivelsen inte slutbehandlat. Utskottet avstyrkte flera yrkanden om energiforskning däribland yrkanden om kärnenergiforskning (bet. 2019/20:NU14). Utskottet hänvisade till energiforskningens övergripande inriktning som beslutades av 2017 och till den kommande propositionen om forskning och innovation på energiområdet. När det gällde kärnenergiforskning hänvisade utskottet till att regeringen allt jämt arbetar med att omhänderta ett tillkännagivande från om kärnenergiforskning (se ovan). Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – En färdplan för nästa generations kärnkraft – Test- och demoanläggningar för nästa generations kärnkraft – Vissa övriga frågor om energiforskning. En färdplan för nästa generations kärnkraft Det är utskottets uppfattning att förslagen om en färdplan eller strategi för nästa generations kärnkraft som finns i ett antal motioner bör lämnas utan vidare åtgärd av . Motionärerna anför bl.a. att regeringen i arbetet med en sådan färdplan bör identifiera behov av forskning och demonstration. Utskottet konstaterar att regeringen avser att lämna en proposition till om inriktningen för forskning och innovation inom energiområdet 2021–2024. Utskottet ser ingen anledning att förekomma den beredningen. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Test- och demoanläggningar för nästa generations kärnkraft I motionerna 2020/21:2254 (M) och 2020/21:3483 (M) yrkande 5 förordas att bör få i uppdrag att finansiera test- och demoanläggningar som kan utveckla fjärde generationens kärnkraft. Utskottet konstaterar att regeringen avser att lämna en proposition till om inriktningen för forskning och innovation inom energiområdet 2021–2024. Utskottet noterar vidare att tillkännagivande om forskning om kärnkraft bereds vidare av regeringen. Utskottet ser därför inte att det finns skäl för något tillkännagivande. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om energiforskning I de aktuella motionerna förordas olika förslag som rör inriktningen för forskning och innovation på energiområdet och särskilda satsningar efterfrågas. Utskottet kan inledningsvis konstatera att energiforskningens nuvarande inriktning lades fast av (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164). Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är enligt beslutet att bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus för insatserna inom energiforskningen ska vara områden som har förutsättningar för tillväxt och för export. Som framgår av det föregående avser regeringen att överlämna en proposition till om inriktningen för forskning och innovation inom energiområdet 2021–2024. Utskottet ser ingen anledning för att föregå beredningen av regeringens aviserade proposition på området, och bör därför lämna förslagen utan vidare åtgärd. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om energipolitik Utskottets förslag i korthet avslår vissa övriga energipolitiska motionsförslag. Dessa handlar bl.a. om torv, export av klimatteknik, innovationskritiska metaller och och energideklaration på personbilar vid nybilsförsäljning. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående uppdrag och insatser. Jämför reservation 50 (M), 51 (SD), 52 (C), 53 (V) och 54 (L). ska ha ett tryggt och pålitligt el- och energisystem. Det anför m.fl. (M) i kommittémotion 2020/21:3484. Motionärerna konstaterar vidare att frågor om hot, förstörelse , it-attacker och säkerhet blivit allt viktigare. Givet frågornas vikt förordar motionärerna i yrkande 11 att regeringen bör initiera en bred kartläggning av risker och nödvändiga säkerhetsåtgärder. Regeringen bör därefter återkomma till med en återrapport samt nödvändiga förslag. Vidare föreslås i yrkande 14 att regeringen ser över samtliga stöd som ges till svensk energiproduktion och genomför en konsekvensanalys av stödens effektivitet. I kommittémotion 2020/21:662 av m.fl. (SD) anför motionärerna att torven är ett inhemskt långsamt förnybart bränsle eftersom den nybildas kontinuerligt. Torven klassas som förnybar i vid kraftproduktion och är berättigad till elcertifikat, medan den vid värmeproduktion omfattas av handel med utsläppsrätter eftersom EU klassar torven som fossil energi. Motionärerna anser i yrkande 25 att torven ska klassas som förnybar som elcertifikatssystemet fortfarande finns kvar och vill att regeringen ska verka för att torv klassas som förnybar i EU. Vidare framhåller motionärerna att torvland i en eller annan form anses utgöra av landyta men att utvinningen av torv bedrivs på av denna yta. Om det går att reducera importen av fossila bränslen genom torveldning vore det eftersträvansvärt enligt motionärerna. Torven kan också skapa arbetstillfällen på de platser där torvbrytning är möjlig och skulle kunna utgöra en viktig sysselsättningsfaktor på landsbygden. Motionärerna vill därför i yrkande 26 att förutsättningarna för en ökad brytning av torv på påverkad torvmark utreds. Även i kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) framhålls torvens potential. Motionärerna anser att det är orimligt att torv i ska vara klassificerat som ett fossilt bränsle eftersom förråd av torv växer. Motionärerna förordar därför i yrkande 42 att regeringen inom ska hantera torven som ett förnybart material och verka för att detta accepteras internationellt. har fantastiska förutsättningar att leverera de gröna innovationer som världen efterfrågar för att nå mål. Den uppfattningen anför m.fl. (C) i kommittémotion 2020/21:2922 (C). Utveckling och export av framtidens tekniker genererar inte bara fler jobb och företag i utan även klimatnytta långt bortom landets gränser. I yrkande 8 förordar motionärerna därför ett tillkännagivande om att investeringar i klimateffektiv teknik bör underlättas. Motionärerna vill även se ett mål om export av klimatsmart teknologi. För att ytterligare öka attraktivitet som innovationsland föreslår motionärerna i yrkande 9 att regeringen ska se över möjligheten att utlysa innovationstävlingar för att driva utvecklingen på områden med mindre kommersiell kraft. I yrkande 14 förordas att det ska införas energideklarationer på personbilar vid nybilsförsäljning. Detta kan leda till att fler gör ett medvetet val hos bilhandlaren och därmed i sin tur bidra till att minska de totala utsläppen av växthusgaser inom transportsektorn. I motionen konstateras vidare att det i finns ett stort antal reservgeneratorer, t.ex. i sjukhus, skolor och andra offentliga verksamheter men även i industrier och andra privata verksamheter. För att få fortsätta användas måste de kontinuerligt testköras. Motionärerna menar att det vore extremt gynnsamt om dessa skulle kunna testköras vid de tillfällen då elsystemet är mer ansträngt. I yrkande 26 föreslår därför motionärerna att får i uppgift att inventera tillgången på reservgeneratorer samt att utveckla system för hur dessa ska kunna integreras i exempelvis störningsreserven. I kommittémotion 2020/21:388 av m.fl. (V) konstateras att både energilagring och byggandet av förnybar energiproduktion som t.ex. solceller och vindkraft är beroende av olika . Motionärerna anser att målet ska vara att dessa i hög utsträckning ska kunna komma ur ett cirkulärt system där de framför allt återvinns. Fram tills det är möjligt menar motionärerna att det finns ett behov av att se över hur brytningen av kan ske på ett hållbart sätt. I yrkande 16 fördas därför att SGU ska få i uppdrag att redovisa vilka kritiska som behövs och är tillgängliga i för omställningen. I motionen framhålls vidare att det är ett problem både i elnäten och elproduktionen att det finns blinda fläckar i form av platser vars potential inte utnyttjas och vidare att vinsterna sällan kommer lokalsamhället och bygderna till del. Motionärerna anser att ett sätt att lösa båda dessa problem är att se över möjligheterna att utöka den offentligt producerade energin utanför . I yrkande 17 förordas därför ett tillkännagivande med den inriktningen, och motionärerna betonar att det ska gälla både statlig och nivå men ser en utredning på statlig nivå som ett första steg. Ingen människas liv ska behöva begränsas av brist på energi. Den uppfattningen framförs av Liberalerna i partimotion 2020/21:3679 av m.fl. Motionärerna anser därmed att det behövs en beredskap för en högre energianvändning. I yrkande 1 föreslås därför ett tillkännagivande om att i sitt arbete med att ta fram olika scenarion behöver ta höjd för en utveckling där energianvändningen och inte bara elanvändningen ökar. Motionärerna framhåller att det behövs en beredskap för att detta behov ska kunna tillgodoses hållbart. Vägledning om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp har fått i uppdrag att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. I uppdraget ingår att ta fram ett förslag på en vägledning t.ex. i form av en märkning som väger in energianvändning och koldioxidutsläpp och som tar hänsyn till fordonets hela livscykel. Även luftföroreningar ska beaktas. Myndigheten bör överväga såväl insatser på EU-nivå som nationella åtgärder. Vägledningen ska vara lättförståelig för konsumenten, och i genomförandet av uppdraget ska myndigheten föra en dialog med . Uppdraget ska redovisas . Innovationskritiska metaller och för klimatomställningen Regeringens nyindustrialiseringsstrategi innehåller insatser för kartläggning av innovationskritiska metaller och samt stärkt efterfrågan på hållbar utvinning. Medel tillförs för att växla upp arbetet med att identifiera och metaller nödvändiga bl.a. för miljö- och klimatomställningen och att säkerställa råvaror av hög kvalitet genom ansvarsfull och miljömässigt hållbar återvinning och utvinning. Råvaror från primära och sekundära (gruvavfall) källor ska identifieras och investeras. Därtill ska även förutsättningarna för att säkerställa hållbara värdekedjor för gruvnäringen undersökas. geologiska undersökning (SGU) har haft i uppdrag av regeringen att kartlägga möjligheterna för att i utvinna förekomsten av innovationskritiska metaller och . I uppdraget ingår kartläggning och kunskapsuppbyggnad av både primära och sekundära källor. Ett första uppdrag slutredovisades i en rapport . I rapporten presenteras en översikt över kritiska råmaterial utifrån EU:s kritiska lista, kritiska råmaterial för och konfliktmineral. I rapporten framgår att SGU i delrapporteringen av uppdraget bedömde att har geologisk potential för ett flertal innovationskritiska råmaterial och att det redan finns flera malmberäknade fyndigheter där dessa råmaterial ingår. I slutrapporten har information om malmberäknade fyndigheter uppdaterats och utökats till att inkludera flera råmaterial. SGU menar att mängden malmberäknade fyndigheter med kritiska råmaterial betonar den goda geologiska potential som har. Myndigheten har presenterat fördjupade kartläggningar av Bergslagen. Vidare kan nämnas att Tillväxtanalys haft i uppdrag att kartlägga framtida behov av kritiska metaller och för nya miljö- och teknikinnovationer. I uppdraget ingick även att analysera och ge underlag till vad som kan komma att krävas för att hela produktionskedjan från utvinning till färdig produkt ska kunna förläggas till . I rapporten analyseras båda frågorna. Bland slutsatserna i rapporten kan nämnas att Tillväxtanalys bedömer att har en fysisk potential för utvinning av innovationskritiska metaller och . Flera av de innovationskritiska metallerna och mineralen skulle kunna utvinnas i . Det gäller bl.a. sällsynta jordartsmetaller och grafit. Det finns även potential för utvinning av litium, nickel och och till viss del även kobolt. Enligt myndigheten finns den geologiska potentialen inte bara i nya gruvor utan även i gruvavfall. Den fysiska volymen för utvinning av flera av de metaller och som behövs för produktion av bränsleceller och solceller är däremot inte särskilt hög i . Även om det är tekniskt möjligt är det inte lönsamt eftersom det är mycket små kvantiteter i dessa produkter som också är under snabb utveckling i både design och materialval. Slutligen kan nämnas att regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att se över prövningsprocesser och regelverk i syfte att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och från primära och sekundära källor. Utredaren ska analysera och föreslå • förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas både till ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta (t.ex. minskad klimatpåverkan) • förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att en större andel av det värde som gruv- och mineralnäringen genererar kan komma hela landet till del. Uppdraget ska redovisas . I skrivelsen Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan har analyserat torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan. Skrivelsen var en avrapportering av ett uppdrag från regeringen att analysera och redovisa den svenska torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan, särskilt när det gäller miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan och Myllrande våtmarker, samt föreslå hur torvutvinningens negativa inverkan på måluppfyllelsen kan minska. fattade regeringen beslut om export- och investeringsstrategi. Strategin är framtagen av regeringen samt och Liberalerna. Bland de fem strategiska målsättningarna i strategin återfinns bl.a. att export ska öka, både i absoluta tal och som andel av BNP samt att innovationsledarskap ska användas för att stärka näringslivets exportförmåga och internationella konkurrenskraft. Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2019/20:NU15) redogjort närmare för innehållet i strategin när det gäller inriktningen och pågående och aviserade insatser för att nå de fem strategiska målen. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande förslag om torv som i de aktuella motionerna, (bet. 2019/20:NU14). Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till att det inte ser svensk torv som ett hållbart förstahandsalternativ för att ersätta importerade fossila bränslen. Ett liknande förslag som det i motion 2020/21:2922 (C) yrkande 14 om energideklaration på personbilar vid nybilsförsäljning avstyrktes av trafikutskottet (bet. 2019/20:TU11) med hänvisning till att en rad olika åtgärder vidtas för att påskynda omställningen till en fossilfri transportsektor. Utskottet har behandlat motionsförslag om exportfrämjande av klimatteknik inom ramen för handelspolitiken (senast i bet. 2020/21:NU13). Utskottet har avstyrkt förslagen med hänvisning till pågående insatser. Utskottet har också tidigare avstyrkt förslag om innovationstävlingar liknande det i motion 2020/21:2922 (C) yrkande 9 (bet. 2019/20:NU12). Utskottet hänvisade till pågående insatser. Även förslag om innovationskritiska metaller och har behandlats av utskottet tidigare. Senast var då utskottet avstyrkte förslagen med hänvisning till pågående insatser (bet. 2020/21:NU15). Förslag liknande de i motionerna 2020/21:3484 (M) yrkande 11 om säkerhetsåtgärder och yrkande 14 om en översyn av samtliga stöd som utgår till svensk energiproduktion, 2020/21:2922 (C) yrkande 26 om reservgeneratorer, 2020/21:3679 (L) yrkande 1 om scenarioarbete har inte behandlats av utskottet i närtid. I motion 2020/21:3484 (M) yrkande 11 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder för att säkerställa elnät och energisystem när det gäller hot, förstörelse och it-attacker. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller att elnätet och energisystemet är strategiskt viktig infrastruktur som behöver skyddas. Som framgår i avsnittet om energipolitikens inriktning har arbetsgrupp för elektrifieringsstrategin presenterat förslag på övergripande målbild och på inriktningen för det fortsatta arbetet med att ta fram den nationella elektrifieringsstrategin. Arbetsgruppen föreslår bl.a. ett mål för leveranssäkerhet och vill ha ett ökat fokus på driftsäkerhet, elkvalitet, beredskapsfrågor, it-säkerhet och totalförsvarets behov under elektrifieringen. Utskottet anser därmed att kan lämna förslaget utan åtgärd. Utskottet anser även att kan avslå förslaget i motion 2020/21:2922 (C) yrkande 26 om en översyn av tillgången på reservgeneratorer med hänvisning till arbetsgruppens pågående arbete. Arbetsgruppen kommer bl.a. att titta vidare på frågan om leveranssäkerhet i elsystemet och utskottet menar att inte bör förekomma det pågående arbetet. När det gäller den sistnämnda motionens yrkande 8 om ett mål om export av klimatsmart teknologi konstaterar utskottet att regeringen tagit fram en export- och investeringsstrategi. Export av klimatteknik framhålls ur flera aspekter som ett viktigt område i strategin. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om att export av grön och klimatsmart teknik både kan bidra till minskade klimatutsläpp och stärkt svensk konkurrenskraft. Utskottet ser dock inte något behov för att besluta om ett särskilt mål på området. Utskottet anser inte heller att bör göra något tillkännagivande med anledning av det som förordas i yrkande 9 om innovationstävlingar i samma motion. Utskottet konstaterar att det redan förekommer offentligt finansierade tävlingar vid myndigheter och offentliga forskningsinstitut som t.ex. , , , och Formas. Det förekommer även samarbeten mellan dessa. Infra är en del av , och Formas gemensamma satsning på strategiska innovationsprogram. anordnar Infra innovationstävlingar för en hållbar och innovativ transportinfrastruktur. I den sistnämnda motionen finns även ett förslag i yrkande 14 om att det ska införas energideklaration på personbilar vid nybilsförsäljning.