bet · H801SfU20 · 2021-04-09 00:00:00 — Vidare bör ändring i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) om nedsatt ersättning och indraget boende för personer med lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning utvärderas. En utredning bör tillsättas för att utvärdera lagändringens effektivitet och kostnader. Vidare bör det finnas en skyldighet för asylsökande att vara tillgängliga för . För att förebygga att personer avviker bör det därför införas en bestämmelse om att den som planerar att vara frånvarande från ett asylboende i måste anmäla detta i förväg. En person som registreras som avviken ska förlora sin rätt till boende och dagersättning när han eller hon skrivs ut från mottagningssystemet. Allmänt om mottagandet, punkt 15 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 16–19 och 21 samt 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2020/21:362 av (SD), 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 42, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkandena 23–25, 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 11. Det kommunala mottagandet av ensamkommande barn och vidarebosatta flyktingar bör utgå från kommunernas kapacitet och villkoras av samt dimensioneras efter att kommunerna självmant ingår avtal med . Ett frivilligt mottagande skulle underlätta för kommunerna att t.ex. behålla personal och kompetens samt inte tvingas till att ordna ett mottagande som de av olika anledningar inte klarar av. Dagersättningen till asylsökande bör behovsprövas. Detta kan göras genom ett system där asylsökandes tillgångar registreras och föremål eller tillgångar av väsentligt ekonomiskt värde används för att bekosta delar av personens asylmottagande. När det gäller asylsökande ensamkommande ungdomar i åldrarna 16–17 bör stödboende utgöra , då många av dessa ungdomar är vana vid autonomi och egenansvar. Att tvinga in dem i en barnroll är kontraproduktivt och en belastning på allmänna resurser. Vidare bör integrationsinsatser för asylsökande fokusera på de personer som har fått ett uppehållstillstånd. Innan ett formellt beslut har fattats bör därför den sökandes rätt att vistas i landet och ta del av samhället vara begränsad. Därför bör asylsökande inte ha rätt att ta del av särskilda integrationsinsatser, dock kan t.ex. studiematerial finnas tillgängligt för de som på eget initiativ vill lära sig om det svenska samhället eller studera svenska. Allmänt om mottagandet, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:362 av (SD), 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 16–19 och 21, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 42, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkandena 23–25, 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 11. Förändringen av lagen om mottagande av asylsökande (LMA), som innebär att den som får avslag på sin asylansökan, undantaget barn och barnfamiljer, mister rätten till bistånd och boende utgör det tydligaste exemplet på en lagändring som fått förödande effekter. Från att lagändringen trädde i kraft till hade, enligt uppgifter från , 24 841 personer fått besked om att deras rätt till bistånd enligt LMA hade upphört. Av dem hade 4 183 lämnat landet frivilligt. Omkring 6 000 tros ha gått under jorden. Ambitionen att öka återvändandet har därmed knappast uppfyllts. Regeringen bör därför riva upp förändringarna av LMA-lagen . I det fall regeringen inte vill riva upp lagändringarna direkt, bör den åtminstone utvärdera lagen och dess konsekvenser när den nu varit i kraft . Allmänt om mottagandet, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 42 samt 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 11 samt 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2020/21:362 av (SD), 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 16–19 och 21, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkandena 23–25 och 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkande 22. Anläggningsboenden som upphandlas av ligger ofta i glesbygd med sämre arbetsmarknadsanknytning. Boenden bör endast upphandlas på platser som uppfyller vissa krav, det kan handla om bl.a. förutsättningarna på arbetsmarknaden, graden av segregering i närliggande skolor, kommunens ekonomi och tidigare mottagningsvolym. Det bör inte upphandlas anläggningsboenden i särskilt utsatta områden. Vidare bör det vara möjligt för nyanlända att arbeta utan avräkning mot dagersättningen upp till en inkomst om brutto . Eget boende, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:1654 av m.fl. (S), 2020/21:2150 av och (båda S), 2020/21:2425 av m.fl. (S), 2020/21:3394 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 7. Enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. tillåts en asylsökande bosätta sig var som helst i landet genom eget boende, s.k. EBO. Den genomförda ändringen av EBO-reglerna som innebär att en asylsökande som bosätter i sig i ett område som av kommunen pekats ut som socioekonomiskt utsatt inte har rätt till dagersättning. Det har visat sig att flera kommuner har valt att peka ut hela kommunen, vilket inneburit att lagändringen inte uppnått sitt syfte. Möjligheten till eget boende bör i stället begränsas till att endast gälla asylsökanden med en egen arbetsrelaterad inkomst. Eget boende, punkt 16 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2020/21:1654 av m.fl. (S), 2020/21:2150 av och (båda S), 2020/21:2425 av m.fl. (S), 2020/21:3394 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 7. Bestämmelserna i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. som rör eget boende har bidragit till segregation och utanförskap, som de försvårar integration och återvändandearbetet. Det är orimligt att en utlänning vars status i vårt land är oklar ska kunna bosätta sig fritt var som helst. Den lagändring som infördes – som innebar att asylsökande som bosätter sig i ett område som pekats ut som socioekonomiskt utsatt inte har rätt till dagersättning – har inte löst de problem som eget boende medför. Asylsökandes rätt att fritt bosätta sig i eget boende bör helt tas bort eller begränsas så att kommunerna får full frihet att förbjuda bosättning av asylsökande. Eget boende, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:1654 av m.fl. (S), 2020/21:2150 av och (båda S), 2020/21:2425 av m.fl. (S), 2020/21:3394 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 22. Boendeformen eget boende (EBO) bidrar i allt för hög utsträckning till att cementera segregationen i . behöver ha en jämnare fördelning av – och bättre planering för - asylsökande. bor en stor del av de som kommer till i eget boende i redan hårt ansträngda förorter, eller i kommuner hos sina landsmän. Därför bör rätten till eget boende slopas helt och anläggningsboende bör i fortsättningen vara den boendeform som erbjuds från staten. Väljer en asylsökande att inte bo i ett anläggningsboende ska denne förlora rätten till ersättning och bidrag, i enlighet med förslagen i (SOU 2018:22). Asylboende och utsatta grupper, punkt 17 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 22 och 23 samt 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 16, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3410 av m.fl. (KD) yrkande 2. Det är väsentligt att och kommunernas kostnader för boenden hålls nere. Det har dock framkommit att boenden som tillhandahållits för asylsökande varit obrukbara när de lämnats. Asylsökande bör därför i högre utsträckning hållas ansvariga för de boenden de erbjudits, och det bör utredas om de kan bli ersättningsskyldiga för skador som uppkommit på boenden. Det har vidare visat sig att ensamstående kvinnor, kristna och hbt-personer riskerar att utsättas för hot och våld på boenden där främst ensamstående män från länder med starkt patriarkala system är i stor majoritet. Därför bör särskild hänsyn tas när minoritetsgrupper boendeplaceras, och att det vid hot- och våldssituationer ska vara gärningspersonerna som omgående omplaceras eller sätts i förvar. Asylboende och utsatta grupper, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3410 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 22 och 23 samt 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 16. En lång handläggningstid för asylsökande leder ofta till ovisshet om framtiden och passivitet. Asylsökande bör därför ha ett arbetskrav på sig om vid det egna asylboendet. Det innebär att den asylsökande förväntas bidra med exempelvis lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster, alltså uppgifter som åligger asylboendets personal att sköta. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. Det hälsosamtal som erbjuds asylsökande är frivilligt. För att öka andelen som genomför hälsosamtalet bör det bli obligatoriskt. Vidare bör hälsosamtalen kvalitetssäkras så att vårdens resurser används effektivt och det bör införas en gemensam standard för vad som ska ingå i hälsosamtalen. Om fler asylsökande tar del av en hälsoundersökning och därmed ges information om svensk hälso- och sjukvård kan det förebyggande arbetet förbättras och asylsökande får bättre kunskap om att gå vidare med eventuell provtagning eller undersökningar. Vidare innebär en lång väntetid på asylboendet av sysslolöshet, passivitet, frustration och osäkerhet. Flera rapporter om tillbud, motsättningar och incidenter vittnar om boendemiljöer som i många fall är allt annat än önskvärda. Kristna, ateister, homosexuella och muslimska minoriteter är – vid sidan om kvinnor – några utsatta grupper på boendena. bör därför få i uppdrag att rikta särskild uppmärksamhet mot utsatta grupper på asylboenden, såsom kvinnor, hbtq-personer och konvertiter. Asylboende och utsatta grupper, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 22 och 23, 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3410 av m.fl. (KD) yrkande 2. Mottagandet av asylsökande måste ske på ett sätt som tydligt värnar hbtq-personers lika rättigheter. Återkommande inträffar allvarliga incidenter på boenden där asylsökande hbtq-personer har utsatts för hot eller attacker från andra boende. Hot eller kränkningar får aldrig accepteras, och alla incidenter som utgör lagbrott ska polisanmälas. Om en persons säkerhet inte kan garanteras på grund av att andra inte accepterar personens sexuella läggning eller könsuttryck är det den hotande som ska flytta. Det är därför av största vikt att gör allt vad som krävs för att upprätthålla de boendes trygghet, och att det klargörs vilka lagar som gäller i . Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 18 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 7, 11, 14–17 och 19 samt 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:517 av (SD), 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 18, 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 24 och 25, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11, 14, 20, 28 och 29, 2020/21:2803 av (M) yrkande 7, 2020/21:3153 av (SD) yrkande 2 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 34, 36, 37 och 39. , och Kriminalvården ska ges i uppdrag att påtagligt öka antalet verkställda utvisningsbeslut. Det bör också tydliggöras att ett återvändande kommer att verkställas genom myndigheternas försorg om personen inte återvänder självmant. arbete med självmant återvändande behöver intensifieras och effektiviseras. Nya arbetsmetoder, informationsinsatser och stödprogram bör utvecklas och bör redan tidigt i asylprocessen fokusera på återvändande. Vidare bör fler myndigheter få i uppdrag att prioritera ett fungerande återvändande. Arbetet kan omfatta informationsplikt till och när en person utan tillstånd vistas i landet. Avreseboenden i regi bör införas och den som har fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut ska bo på ett sådant. Personer som kommer från länder med hög avslagsfrekvens med möjlighet till en snabb verkställighet bör bo på avreseboenden . På boendena kan myndigheterna samarbeta och samla sina resurser. Anmälningsplikt (boendeskyldighet) vid boenden bör införas liksom elektronisk övervakning som komplement till förvar. Det kan t.ex. handla om att den enskilde behöver anmäla sig eller måste vara på boendet mellan vissa klockslag. Det bör utredas hur processen om verkställighetshinder kan effektiviseras. Det är ett vanligt problem att personen som ska verkställas yrkar på verkställighetshinder precis före avresan, för att på detta sätt förhindra verkställigheten. Utredningen kan t.ex. ta upp frågan om att se över kravet på giltig ursäkt för att omständigheten åberopas sent i asylprocessen eller att ett yrkande i vissa fall ska framföras direkt till domstol i stället för till . Verkställighetsdatum bör även sekretessbeläggas för att säkerställa ett ordnat återvändande. Preskriptionstiden för avslagsbeslut i asylärenden ska förlängas från fyra till eftersom den nuvarande preskriptionstiden bidrar till att människor håller sig undan myndigheterna. Ett beslut om avvisning vid nekad inresa förenas med ett återreseförbud. Det är inte ovanligt att personer som nekats inresa ansöker om asyl för att komma in i landet. En vanlig ordning är då att upphäver sitt meddelade beslut och överlämnar till att pröva frågan om avvisning på nytt samt att asylansökan därefter återkallas, vilket leder till att beslutar om avvisning men utan återreseförbud. Beslutet om nekad inresa bör därför förenas med beslutet om avvisning till ett gemensamt beslut som endast ska kunna upphävas genom beviljat uppehållstillstånd eller av en överinstans. Vidare bör en lagstiftning införas som gör det möjligt att i en krissituation avvisa asylsökande till ett annat säkert land. Detta bör gälla om den asylsökande kommer via en annan medlemsstat där personen inte registrerats som asylsökande. Lagstiftningen ska kunna aktualiseras genom ett regeringsbeslut och det ska då krävas att antalet asylsökande som söker sig till allvarligt påverkar viktiga funktioner i samhället. Tydligare krav bör ställas på att länder som tar emot svenskt bistånd samarbetar i återvändandearbetet. Det bör också övervägas att finansiera återetableringsstöd genom biståndsbudgeten när det är möjligt. Konsekvensen av att vägra att ta emot sina medborgare som nekats rätt att vistas i bör vara att hela eller delar av biståndet dras in. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 18 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 18, 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 24 och 25, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11, 14, 20, 28 och 29 samt 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:517 av (SD), 2020/21:2803 av (M) yrkande 7, 2020/21:3153 av (SD) yrkande 2, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 7, 11, 14–17 och 19 samt 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 34, 36, 37 och 39. Arbetet med verkställighet av avvisningar och utvisningar behöver förbättras. För att minska möjligheten för en utlänning att stanna kvar i landet utan tillstånd bör alltid ha rätt att använda tvång när utvisningar genomförs. Stöd i lag behövs för detta. Asylsökande ska utan undantag kunna hållas under uppsikt. Formen för uppsikt bör variera beroende på t.ex. praktiska förhållanden. Asylsökande som enligt EBO-reglerna väljer ett eget boende bör erbjudas ett frivilligt alternativ som elektronisk fotboja eller armband eller motsvarande. Till dess att de föreslagna transitcentren har införts bör det införas öppna förvar utan större säkerhetsanordningar, främst för asylsökande som inte kan styrka sin identitet. Det är angeläget att myndigheterna får de verktyg och befogenheter de behöver för att kunna fastställa en persons identitet vid en inre utlänningskontroll. De problem som finns, t.ex. åtkomst till information i databaser, omnämndes i utredningsbetänkandet Klarlagd identitet (SOU 2017:93). Det är viktigt att förslagen i utredningsbetänkandet läggs fram för . Verkställigheten av utvisningsbeslut försvåras av att många håller sig undan myndigheterna, och ett stort antal personer blir kvar i . Preskriptionstiden för utvisningsbeslut bör därför avskaffas. Det är också vanligt att efter ett avslagsbeslut får upprepade ansökningar om uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder, ofta helt utan grund. Detta medför ett stort slöseri med resurser och möjligheten att ansöka om prövning av verkställighetshinder bör därför begränsas. Det s.k. transportörsansvaret bör också utökas. Återreseförbud ska bli norm vid utvisningsbeslut från . En utlänning som har fått ett avslag bör alltid få återreseförbud om han eller hon inte återvänder frivilligt under tidsfristen. Om en tidsfrist inte meddelats bör utlänningen alltid få ett återreseförbud. Vissa ärendeslag, såsom asyl, medför att den sökande får en rad friheter och rättigheter i . Kostnaden för mottagande av asylsökande är också stor. En asylsökande som av bedömts sakna asylskäl och som fått beslutet bekräftat i överklagandeprocessen, bör därför också alltid få ett återreseförbud. Om en utlänning som fått skydd i begår ett synnerligen grovt brott ska han eller hon efter avtjänat straff utvisas från på livstid. är bundet av åtaganden inom bl.a. som gör det omöjligt att utvisa våldsbrottslingar om de riskerar hot mot liv eller frihet i hemlandet. Regeringen bör därför arbeta aktivt för att ska få självbestämmande över denna fråga och alltid kunna utvisa utlänningar som begår synnerligen grova brott. I vissa fall är det inte möjligt att utvisa utlänningar till hemlandet, och ibland går det inte att avgöra vilket land som utlänningen ska utvisas till. I sådana fall bör det utredas om särskilda avtal kan slutas med säkra tredjeländer, dit utlänningar kan utvisas. Vid behov ska internationellt bistånd och handelsrelationer användas för att få till stånd ett fungerande samarbete. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:517 av (SD), 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 18, 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 24 och 25, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11, 14, 20, 28 och 29, 2020/21:2803 av (M) yrkande 7, 2020/21:3153 av (SD) yrkande 2, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 7, 11, 14–17 och 19 samt 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 34, 36, 37 och 39. I utredningsbetänkandet Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription (SOU 2017:84) föreslås bl.a. ett förtydligande av lagstiftningen så att den vars avvisnings- eller utvisningsbeslut inte kan verkställas av skäl som ligger utanför individens kontroll beviljas uppehållstillstånd. Vidare föreslås att frågan om statslösas rättsliga ställning utreds vidare. Regeringen bör återkomma med förslag utifrån utredningsbetänkandet. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 34, 36, 37 och 39 samt 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:517 av (SD), 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 18, 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 24 och 25, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11, 14, 20, 28 och 29, 2020/21:2803 av (M) yrkande 7, 2020/21:3153 av (SD) yrkande 2, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 7, 11, 14–17 och 19. En möjlighet till boendeskyldighet i samband med avvisnings- eller utvisningsbeslut bör införas. Ett beslut om boendeskyldighet ska fattas om det efter tiden för frivillig avresa bedöms att en verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut kommer att ske inom en relativt snar framtid. Regeringen bör ge i uppdrag att förbereda för boendeplatser utifrån att möjligheten att fatta beslut om boendeskyldighet införs. Vidare bör återetableringsstödet förbättras. Det finns uppgifter om att stödet inte når fram. En förlängning av preskriptionstiden för att kunna söka asyl en andra gång bör utredas. Den nuvarande preskriptionstiden kan vara för kort för att få fler att återvända frivilligt. Förvar och kontrollåtgärder, punkt 19 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkande 28 och 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 25 och 26 samt 2020/21:1872 av (M). Den obligatoriska domstolsprövningen av förvar bör avskaffas. Reglerna bör ändras så att en omprövning av förvarsbeslut bara behöver göras vid ändrade omständigheter, och inte med hänsyn till den tid en utlänning har hållits i förvar. Vidare bör rymning från förvar kriminaliseras. Straffet bör främst vara böter, men isolering och förlust av förmåner inne i förvaret bör också förekomma. En utlänning som försökt rymma bör få ett livslångt återreseförbud.