bet · H901JuU1 · 2021-12-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till 1 230 miljoner mer än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för fem av anslagen. I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen och sex motionsyrkanden. Övriga motioner avstyrks. I betänkandet finns en reservation (M) och fyra särskilda yttranden (S, C, V, MP, L). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 4 Statens budget inom utgiftsområde 4 Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet, punkt 2 (M) 1.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndigande Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 4 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 4 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 4 punkt 1 och motionerna 2021/22:3360 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3904 av m.fl. (SD), 2021/22:3942 av m.fl. (L), 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4143 av m.fl. (C) och 2021/22:4192 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkandena 25, 27 och 28, 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4–16 samt 2021/22:4192 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 7–9. b) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 4 punkt 2. Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (KD), (M), (S)*, (M), (SD), (S)*, (C)*, (M), (SD), (S)*, (S)*, (L)*, (SD), (MP)*, (KD) och (V)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 4 Rättsväsendet och ett antal motions-yrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndigande samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Utskottets förslag till anslagsfördelning finns i bilaga 4. Under beredningen av ärendet har tjänstemän från samt företrädare för , , , Domstolar och Kriminalvården informerat utskottet när det gäller de anslag för vilka ändringar föreslås i förhållande till budgetpropositionen. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet till 62 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta ärende ska justitieutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 4 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 4. Slutligen redogörs för regeringens återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområde 4 avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. Verksamheten syftar till att öka tryggheten, upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som begått brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk och ge stöd till dem som drabbats av brott. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet, medan målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Målen är beslutade av (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1, rskr. 1997/98:87). Regeringens arbete ska även främja målen om jämställda, fredliga och inkluderande samhällen i linje med Agenda 2030. För att bedöma om målet för kriminalpolitiken uppfylls används följande indikatorer: – upplevelse av trygghet enligt Nationella trygghetsundersökningen – antal anmälda brott inom olika brottskategorier – utsatthet för brott enligt Nationella trygghetsundersökningen. Rättsväsendets mål, den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet, är komplexa begrepp som är svåra att fånga i enskilda indikatorer. Såväl rättssäkerheten som rättstryggheten förutsätter dock ett välutvecklat och välfungerande rättsväsende, vilket kan belysas med information som mäter kvaliteten och effektiviteten i rättsväsendet. Sådan information redovisas också i resultatredovisningen. En viktig del av rättsväsendets resultat är att följa upp hur de brott som anmäls hanteras i rättskedjans olika delar. Sådan information, tillsammans med information om brottsförebyggande arbete och stöd till brottsoffer, redovisas också. Rättssäkerheten och rättstryggheten är beroende av människors förtroende för rättsväsendet. Förtroendet är en viktig förutsättning för att människor ska anmäla brott, delta i brottsutredningar och ställa upp som vittnen. Förtroendet för rättsväsendet mäts genom Nationella trygghetsundersökningen (NTU) som är en frågeundersökning som (Brå) genomför . Undersökningen ställer frågor om utsatthet för brott, upplevelse av trygghet samt förtroende för och erfarenheter av rättsväsendet till ett urval av personer i befolkningen. reviderades undersökningens metod, flera nya brottstyper infördes och urvalet av personer utökades från 20 000 till 200 000. Resultatredovisningen i propositionen inleds med en uppföljning av de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet. Därefter beskrivs hur flödet i rättskedjan har utvecklats. Sedan följer regeringen mer i detalj upp det senaste årets måluppfyllelse inom verksamhetsområdena dömande verksamhet, brottsförebyggande arbete samt stöd till brottsoffer. Regeringen redogör därefter för hur rättsväsendets kostnader utvecklades –2020, för att slutligen redovisa sin bedömning av måluppfyllelsen. När det gäller upplevelse av trygghet uppger de flesta att de är trygga. har nivåerna av otrygghet varit något högre än åren . uppgav av befolkningen att de var otrygga när de vistades ute , vilket är en ökning jämfört med . Överlag upplever kvinnor betydligt större otrygghet än män. uppgav av kvinnorna att de känner sig otrygga när de vistas ute , att jämföra av männen. Otryggheten i samhället är ojämnt fördelad även på andra sätt. Exempelvis oroar sig betydligt fler äldre än yngre för brottsligheten i samhället. Även faktorer som utbildningsnivå, familjetyp och bostadstyp påverkar otryggheten. Otryggheten är särskilt utbredd i socialt utsatta områden. har antalet anmälda brott ökat. anmäldes ungefär 1,57 miljoner brott i , vilket är en ökning med drygt 18 000 brott eller jämfört med . Pandemins påverkan på utvecklingen av det totala antalet anmälda brott bedöms vara begränsad. Utvecklingen av antalet anmälda brott har i hög grad påverkats av att antalet anmälda bedrägerier ökat kraftigt. Detta beror i sin tur på ökad internetanvändning i samhället, vilket bidrar till nya metoder och möjligheter att begå bedrägeribrott. minskade antalet anmälda bedrägeribrott , vilket förklaras av att antalet anmälda kortbedrägerier minskade kraftigt. De anmälda tillgreppsbrotten och skadegörelsebrotten utgör en antalsmässigt stor del av samtliga anmälda brott. Antalet anmälda tillgreppsbrott har minskat . minskade dessa brott i jämförelse med året före, något som delvis bedöms vara en konsekvens av pandemin. Antalet anmälda skadegörelsebrott ökade 2020. Antalet anmälda narkotikabrott ökade 2020 jämfört med . Enligt regeringen kan polisens insatser inom ramen för Operation Rimfrost och tillfälliga resursomläggningar inom polisen till följd av pandemin ha bidragit till ökningen. De anmälda sexualbrotten fortsatte att öka, och anmäldes fler sexualbrott än . Majoriteten av anmälningarna rör våldtäkt eller sexuella ofredanden. Antalet anmälda våldtäkter ökade såväl mot flickor och kvinnor som mot pojkar. Antalet anmälda våldtäkter mot män var oförändrat. Antalet anmälda sexualbrott har länge ökat i , vilket enligt regeringen delvis kan förklaras av att en ökad uppmärksamhet kring sexualbrott sannolikt har resulterat i en högre benägenhet att anmäla sådana brott. En ökad tillgång till internet och smarta mobiltelefoner kan dessutom i viss mån ha bidragit till att öka förutsättningarna för förövare att begå vissa typer av sexualbrott. Över tid har antalet anmälda våldtäkter också påverkats av lagändringar som innebär att våldtäktsbegreppet har utvidgats. Antalet anmälda fall av misshandel minskade något 2020 i jämförelse med året före, vilket framför allt beror på att misshandel mot män eller äldre av obekant minskat. Det finns indikationer på att minskningen åtminstone delvis kan förklaras av ett begränsat nöjesliv till följd av pandemin. Även anmäld misshandel mot barn minskade, vilket kan bero på att barn vistats fysiskt i skolan i mindre utsträckning än tidigare på grund av pandemin. Anmäld misshandel mot kvinnor ökade totalt sett och ökningen skedde inom kategorin misshandel av bekant. Antalet anmälda brott är inte en tillförlitlig indikator på brottslighetens utveckling eftersom långt ifrån alla brott som begås anmäls och anmälningsbenägenheten kan variera och mellan olika brottskategorier. Frågeundersökningar som NTU är därför ett viktigt komplement för att kunna bedöma brottsutvecklingen. NTU omfattar ett drygt tiotal vanliga brottstyper som drabbar enskilda personer och hushåll. I NTU 2020, som avser utsatthet för brott , uppgav av de svarande att de utsatts för något brott mot enskild person. Det är något lägre än året före, då andelen var . Enligt NTU är hot, sexualbrott och trakasserier de vanligaste brotten. Män uppger i större utsträckning än kvinnor att de har utsatts för misshandel, personrån, hot och bedrägerier, medan en större andel kvinnor uppger att de har utsatts för sexualbrott och trakasserier. Det är också vanligare att kvinnor uppger att de har utsatts för brott av närstående. De allt fler anmälda bedrägerierna har också återspeglats i NTU, om än inte lika tydligt. En förklaring till detta kan vara att NTU inte omfattar brott som riktas mot företag. Utsattheten för bedrägerier var i princip oförändrad 2019 jämfört med . på lägre nivåer har utsattheten för misshandel ökat något , från till 2019. Utsattheten för misshandel bland unga män, som är den mest utsatta gruppen, är dock fortfarande lägre än i början av mätningarna. ökade den självrapporterade utsattheten för sexualbrott påtagligt, särskilt bland kvinnor. Utsattheten minskade dock både 2018 och 2019. Mest utsatta är yngre kvinnor. Enligt Brå (2019:5) avser de senaste årens ökningar i NTU främst mindre allvarliga sexualbrott vilket förmodligen beror på en ökad benägenhet att tala öppet om sin utsatthet. Utsattheten för allvarliga sexualbrott är betydligt mindre och har legat på en mer stabil nivå . Egendomsbrott mot hushåll har minskat sedan mätningarna började , vilket beror på att de fordonsrelaterade brotten har blivit färre. Andelen utsatta för egendomsbrott var oförändrad 2019 jämfört med . av hushållen uppger att de utsatts för bostadsinbrott , en siffra som varit relativt stabil . När det gäller självrapporterad utsatthet för hatbrott är sådana brott med främlingsfientliga motiv klart vanligast. Enligt de senaste resultaten, som avser ett medelvärde –2016, uppgav av befolkningen att de utsatts för främlingsfientliga hatbrott (Brå 2018:10). Utsattheten för brott är ojämnt fördelad i befolkningen. NTU 2020 visar att hade drabbats av tre fjärdedelar av de brott mot person som rapporterades i undersökningen. Särskilt utsatta grupper är ensamstående föräldrar och svenskfödda personer med två utrikesfödda föräldrar. Utsattheten för brott är högre i vissa socialt utsatta områden än i landet som helhet, men skillnaden är relativt liten och har minskat (Brå 2018:9). Trots det är otryggheten i dessa områden väsentligt mer utbredd. En möjlig förklaring till det kan vara att det där i högre grad förekommer brottslighet som inte fångas upp av NTU. Det finns även i olika grad en tystnadskultur mot rättsväsendet i socialt utsatta områden (Brå 2019:10). Det dödliga våldet fortsätter att öka Det går varken utifrån kriminalstatistik eller utifrån NTU att få en heltäckande bild av den brottslighet som begås av kriminella nätverk. Enligt Brå (2016:12) finns en bredd av aktörer och nätverk inom den organiserade brottsligheten med delvis olika sammansättning och karaktär. Enligt den myndighetsgemensamma lägesbilden om organiserad brottslighet 2019 påverkar den ökade globaliseringen och digitaliseringen den organiserade brottsligheten. Enligt har antalet skjutningar med dödlig utgång ökat kraftigt och enligt en studie från Brå (2020:4) var de inblandade yngre –2017 än i början. Enligt uppgifter från har även antalet personer som vårdats i sluten eller specialiserad öppenvård till följd av skottskada ökat . Det totala antalet skjutningar uppgick till 366, vilket är något fler än 2019 och 2018, då 334 respektive 306 skjutningar bekräftades. Antalet sprängningar minskade något 2020 jämfört med . Narkotikabrottsligheten är en central del av den brottslighet som har koppling till kriminella nätverk. Den är också nära kopplad till våldsbrottsligheten. Uppgifter från () visar att narkotikabruket har ökat något . Skjutvapenvåldet har ofta sin grund i konflikter med koppling till narkotikamarknaden eller i personliga relationer (Brå 2019:3 och . konstaterades 124 fall av dödligt våld. Det är 13 fall fler än . Antalet fall av dödligt våld med skjutvapen har ökat betydligt , medan dödligt våld mot barn och alkoholrelaterat dödligt våld mellan vuxna män har minskat. Sett ur ett längre tidsperspektiv och till befolkningsmängden är det dödliga våldet totalt sett lägre än vad det var . Det dödliga våldet mot kvinnor har också minskat under . Förtroendet för rättsväsendet fortsatte att öka 2020, då uppgav att de hade ganska eller mycket stort förtroende för rättsväsendet som helhet. Motsvarande andel 2019 var . Nivån på förtroendet skiljer sig åt mellan olika myndigheter i rättsväsendet, men ökade förtroendet för alla myndigheter i rättsväsendet jämfört med . En viktig del i bedömningen av rättsväsendets resultat är att följa upp hur de brott som anmäls hanteras i rättskedjans olika delar. Enligt den officiella kriminalstatistiken anmäldes ca 1,57 miljoner brott i , vilket är något fler än 2019. Efter att ha minskat har såväl antalet ärenden som redovisas till åklagare som antalet personuppklarade brott ökat. personuppklarades 224 000 brott, vilket är en ökning med i förhållande till 2019. Antalet ärenden som redovisade till åklagare ökade jämfört med . Vidare framgår av propositionen att antalet lagföringsbeslut har ökat och att det fattades ca 5 000 fler beslut än 2019. Antalet inkomna mål till domstolarna ökade 2020 jämfört med . Antalet avgjorda mål ökade . Den markanta ökningen av antalet inkomna mål som började fortsatte . Antalet inkomna mål har ökat i alla domstolsslag. Ökningen vid tingsrätterna kan främst hänföras till fler inkomna brottmål. var antalet avgjorda mål större än antalet inkomna mål. Antalet avgjorda mål har ökat i alla domstolsslag. Antalet dömda till fängelse och återfall i brott Sett ur ett längre tidsperspektiv har antalet domslut med påföljden fängelse minskat. Antalet domslut med påföljden fängelse ökade 2018 , en ökning som fortsatte . utdömdes färre fängelsepåföljder än . När det gäller återfall i brott noterar regeringen en positiv trend . återföll, enligt preliminär statistik, av dem som frigavs från fängelse , jämfört av dem som frigavs . En jämförelse visar att minskningen är särskilt tydlig bland dem som dömts till fängelsestraff på mellan och (en minskning med ). Enligt både Kriminalvården (2018) och Brå (Kortanalys 4/2017) kan den minskande andelen återfall i brott delvis förklaras av en förändrad klientsammansättning när det gäller exempelvis ålder, tidigare brottsbelastning och typ av brott. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet endast delvis har uppnåtts. Brottsutvecklingen är inte entydig, och otryggheten har inte minskat. Däremot har förtroendet för rättsväsendet ökat. Brottslighetens omfattning är svår att beskriva på ett heltäckande sätt. Antalet anmälda brott ökade marginellt jämfört medan utsattheten för brott mot person generellt minskade enligt NTU 2020. Regeringen följer brottsutvecklingen noga och insatser för att öka tryggheten samt bekämpa och förebygga brott är fortsatt högt prioriterade. Regeringen ser allvarligt på att nivåerna av otrygghet har legat på en högre nivå och på att otryggheten fortsätter vara särskilt utbredd bland kvinnor. Förtroendet för rättsväsendet fortsatte att öka . Regeringen konstaterar att allmänhetens förtroende är avgörande för att rättsväsendets myndigheter på ett effektivt sätt ska kunna förebygga, bekämpa och lagföra brott. Vidare noterar regeringen att rättsväsendet har fått betydande resursförstärkningar och att fler satsningar kommer att genomföras. Regeringen anser det vara av stor vikt att antalet redovisade ärenden från polis till åklagare och antalet personuppklarade brott fortsätter att öka, såväl sammantaget som sett till olika brottstyper. Inom har beläggningen i både häkten och anstalter ökat . Regeringen följer utvecklingen noga och vidtar de åtgärder som bedöms vara nödvändiga. Eftersom prognoserna över det kommande klientinflödet pekar på en fortsatt ökning är det angeläget att Kriminalvården fortsätter att vidta åtgärder för att utöka sin kapacitet på såväl kort som lång sikt. Regeringen anser, mot bakgrund av den mycket ansträngda beläggningssituationen och de utmaningar för verksamheten som pandemin har inneburit, att det är ett positivt resultat att deltagandet i återfallsförebyggande verksamhet i anstalt har varit i nivå samt att isoleringsbrytande åtgärder i häkte endast i mindre omfattning har minskat. Det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet har stor betydelse. Regeringen bedömer att det gemensamma arbetet ger ett tydligt mervärde i kampen mot den organiserade brottsligheten. Regeringens bedömning är att bl.a. satsningarna på har bidragit till det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Mäns våld mot kvinnor är dock alltjämt ett stort samhällsproblem och arbetet mot våldet måste fortsätta. Vidare bedömer regeringen att domstolarna har bidragit till målet om den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Med hänsyn till det höga antalet inkomna mål är det positivt att antalet avgjorda mål och produktiviteten ökat. Det höga antalet inkomna mål till Domstolar och de ökade omloppstiderna ger anledning för regeringen att följa utvecklingen noga. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att det har skett en positiv utveckling inom den brottsförebyggande verksamheten. Utvecklingen av det förebyggande arbetet måste dock fortsätta och det finns även ett behov av att utveckla det återfallsförebyggande arbetet och stödet till personer som vill lämna kriminella miljöer. När det gäller stödet till brottsoffer anser regeringen att målet för verksamheten delvis har uppnåtts men att det finns ett behov av att förbättra rättsväsendets bemötande av brottsutsatta. Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen i budgetpropositionen är utformad på ett pedagogiskt och tydligt sätt, vilket ger utskottet goda möjligheter att både bedöma resultaten och följa resultatutvecklingen . har beslutat att målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet samt att målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. När det gäller de redovisade resultaten för utgiftsområdet konstaterar utskottet att regeringen har gjort bedömningen att de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet endast delvis har uppnåtts. Utskottet delar regeringens bedömning och vill framhålla följande. Inledningsvis konstaterar utskottet att det är oroande att nivåerna av upplevd otrygghet har ökat och fortsatte att göra det även . Utskottet noterar dessutom att otryggheten är ojämnt fördelad. Bland annat är den betydligt högre bland kvinnor än män och särskilt utbredd i socialt utsatta områden. När det gäller brottslighetens omfattning är den, som regeringen också anför, svår att beskriva på ett heltäckande sätt. Antalet anmälda brott har ökat och ökade marginellt även 2020 jämfört .