bet · H801TU9 · 2021-04-14 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslog regeringen att totalt avsätts –2022 till regionala elektrifieringspiloter för tunga transporter, där även tankinfrastruktur för vätgas ingår. Utskottet välkomnar statsrådets uttalanden. När det gäller motionsförslag om förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar vill utskottet uppmärksamma den utredning som regeringen har tillsatt om just utfasning av fossila drivmedel och förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar. Utredningen ska redovisa sina resultat och utskottet finner mot den bakgrunden inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet anser vidare att det är positivt att regeringen har gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett konverteringsstöd. Utskottet välkomnar även att regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 20) anför att en premie för konvertering av bilar från fossil drift till biodrivmedel eller biogas bör införas för att minska utsläppen från den befintliga fordonsflottan. Enligt utskottets uppfattning är detta viktiga åtgärder för att ytterligare öka takten i omställningen och göra det möjligt för ägare till äldre bilar att minska sina utsläpp. Utskottet anser med hänvisning till vad som anförts ovan att det inte finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2020/21:597 (V) yrkande 12, 2020/21:1313 (V) yrkandena 5, 6, 19 och 22, 2020/21:2218 (SD) yrkande 80, 2020/21:2809 (KD) yrkande 13 och 2020/21:3171 (C) yrkandena 8 i denna del och 23 avstyrks därmed. Utskottet vill understryka att elektrifiering är en viktig åtgärd för transportsystemets omställning till fossilfrihet. Infrastrukturminister framhöll i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1692) att det behövs kraftfulla åtgärder för att utsläppen från transporter ska minska i snabbare takt. Statsrådet framhöll vidare att för att elektrifieringen ska lyckas krävs att såväl offentlig som privat sektor växlar upp samarbetet och gör sin del. inledde också regeringen arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi. Strategin ska bidra till att ge förutsättningar för en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. Utskottet har tagit del av att det hölls ett digitalt intressentmöte med cirka 165 representanter för olika delar av samhället för att diskutera arbetet med elektrifieringsstrategin. Syftet var att presentera slutsatser från förstudiefasen för strategin. På mötet presenterades förslag på målbild och inriktning för det fortsatta arbetet med strategin baserat på 12 punkter för en framgångsrik elektrifiering. Enligt den preliminära tidsplanen ska regeringen fatta beslut om strategin . Utskottet välkomnar arbetet med att ta fram en strategi för elektrifiering och kommer att följa arbetet med mycket stort intresse. Mot bakgrund av pågående arbete finner inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2020/21:2809 (KD) yrkande 6, 2020/21:3171 (C) yrkande 10 och 2020/21:3172 (C) yrkande 42 avstyrks därmed. Utskottet anser att elvägar kan bidra till att effektivisera godstransporterna och minska utsläppen av växthusgaser. Utskottet anser även att svensk kompetens på området kan skapa möjligheter till ett hållbart samhälle och även nya arbetstillfällen. Utskottet välkomnar därför de försöksverksamheter som bedrivs och anser att det behövs test- och demonstrationsmiljöer. Utskottet påminner om att regeringen utsåg en särskild utredare som ska analysera och föreslå hur en reglering av elvägar kan utformas och hur drift och underhåll av elvägar kan finansieras. En utgångspunkt ska vara att utbyggnad, vidareutveckling, drift och underhåll av statliga elvägar är ett statligt åtagande på samma sätt som ansvaret för annan statlig transportinfrastruktur. Utredaren ska redovisa sina förslag . Utskottet ser mycket fram emot resultatet och kommer att följa arbete noga. Utskottet vill även lyfta fram att regeringen gav i uppgift att samordna den del av det fransksvenska innovationspartnerskapet som avser elvägar. Inom ramen för uppdraget ska ta fram en handlingsplan för de konkreta åtgärder som ska vidtas inom ramen för samarbetet . Uppdraget ska redovisas till , med början 2020. Uppdraget ska slutredovisas . Mot bakgrund av pågående utredningsarbete finner inte utskottet att det finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2020/21:945 (M) yrkande 2, 2020/21:2218 (SD) yrkande 78, 2020/21:2809 (KD) yrkandena 5 och 7, 2020/21:3171 (C) yrkande 8 i denna del, 2020/21:3349 (M) yrkandena 21 och 22, 2020/21:3501 (KD) yrkande 30 samt 2020/21:3617 (M) avstyrks därför. Utskottet vill understryka att en viktig del i elektrifieringen av vägnätet är möjligheten till fossilfri laddning. Det är viktigt att en laddinfrastruktur byggs upp för att kunna nå etappmålet för inrikes transporter till 2030. En övergång till fossilfria vägtransporter och en elektrifiering av fordonsparken förutsätter också att det finns tillgång till bl.a. laddinfrastruktur i hela landet. Utskottet välkomnar därför att regeringen i uppdraget till om att ta fram ett inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för en ny planperiod framhåller att förutsättningar måste skapas för en snabb elektrifiering av transporter. Utskottet vill även peka på det regeringsuppdrag som redovisade till regeringen om bl.a. infrastruktur för snabbladdning av tunga fordon. Utskottet vill också lyfta fram det uppdrag fick av regeringen om att föreslå åtgärder för att förbättra tillgången till laddning vid hemmet. Utskottet vill vidare påminna om att i samband med behandlingen av budgetpropositionen beslutade om ett stöd för laddinfrastruktur längs större vägar för att täcka de vita fläckar där laddinfrastruktur annars inte skulle kunna anläggas. Utskottet vill i sammanhanget även framhålla att har fått i uppdrag att tillsammans med andra parter genomföra insatser för att öka kunskapen om att äga och köra eldrivna fordon. Särskilda insatser ska göras mot bilhandlare och aktörer med verksamhet som riktar sig till trafikanter längs större vägar. och har även ett uppdrag om hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet. Inom ramen för det uppdraget ska myndigheterna bl.a. hitta lösningar för laddning av elfordon i städer. Utskottet konstaterar att det pågår ett intensivt arbete inom regeringen, myndigheterna och branschen med att elektrifiera transportsektorn för att nå klimatmålen och fasa ut fossila bränslen, inte minst genom den som regeringen tillsatta och det pågående arbetet med en nationell strategi för elektrifiering. Utskottet har också tagit del av att ledamöter hade sitt andra möte där bl.a. frågor om en handlingsplan för elektrifiering av vägtransporterna, genomförandeplaner för att elektrifiera de regionala godstransporterna och den nationella elektrifieringsstrategin diskuterades. Utskottet följer arbetet med ett stort och aktivt intresse. Utskottet finner dock inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2020/21:945 (M) yrkande 1, 2020/21:2809 (KD) yrkande 4, 2020/21:2883 (SD) yrkandena 1, 6 och 7, 2020/21:3171 (C) yrkande 26, 2020/21:3349 (M) yrkande 16, 2020/21:3368 (M) yrkandena 4 och 7, 2020/21:3467 (M) yrkande 10, 2020/21:3468 (M) yrkandena 1–3 och 2020/21:3501 (KD) yrkande 28 avstyrks därmed. Andra styrmedel för att nå transportsektorns klimatmål Utskottet vill inledningsvis framhålla att i ett transporteffektivt samhälle kan tillgängligheten öka som den mängd trafik som krävs för att uppnå motsvarande tillgänglighet kan minska. Utskottet konstaterar att transporteffektivitet åstadkoms genom en rad olika åtgärder, bl.a. samhällsplanering, tillgång till tillförlitlig kollektivtrafik, samordnade godstransporter, överflyttning till mindre energiintensiva transportsätt och fordon samt innovativa mobilitetslösningar. Utskottet delar motionärernas uppfattning att behöver bli ett mer transporteffektivt samhälle, där trafikarbetet kan minska utan att avkall görs på tillgängligheten. Utskottet är också medvetet om att det pågår ett stort arbete inom regeringen, myndigheterna, branschen och inte minst civilsamhället. Utskottet vill påminna om det uppdrag som regeringen har gett till om att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. I uppdraget ingår att ta fram ett förslag på en vägledning, exempelvis i form av en märkning, som väger in energianvändning och koldioxidutsläpp och som tar hänsyn till fordonets hela livscykel. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill vidare peka på den förordning som trädde i kraft och som innehåller bestämmelser om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters inköp och leasing av bilar samt för myndigheters upphandling av bilhyra och taxiresor. Förordningens syfte är att främja användningen av miljöanpassade och trafiksäkra bilar och den gäller för myndigheter under regeringen. Utskottet har tagit del av att har fått i uppdrag av regeringen att lämna förslag på åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska kunna bidra till att nå klimatmål och för att de upphandlingsinsatser som ger störst klimatnytta för pengarna ska kunna prioriteras. Myndigheten har också tagit fram förslag på åtgärder som regeringen kan vidta för att offentlig upphandling ytterligare ska bidra till klimatmålen. Utskottet välkomnar detta. Utskottet finner inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2020/21:2922 (C) yrkande 13, 2020/21:3171 (C) yrkandena 8 i denna del och 25, 2020/21:3349 (M) yrkande 5 och 2020/21:3501 (KD) yrkande 27 som därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om miljökontroll i fordonsbesiktningen och obesiktigade fordon. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete för att säkerställa att fordonsbesiktningen är både träffsäker och rättssäker. Jämför reservation 18 (C), 19 (V), 20 (KD) och 21 (SD, C). I fordonsförordningen (2009:211) finns ett bemyndigande för Transportstyrelsen att meddela föreskrifter om bl.a. fordons beskaffenhet och utrustning, omfattningen av fordonskontrollen, den tekniska kompetensen och utrustningen samt kvalitetssäkringen hos besiktningsorgan och provningsorgan enligt fordonslagen (2002:574) samt utbildning och kompetens hos besiktningstekniker. Transportstyrelsen har också utnyttjat sitt bemyndigande och utfärdat föreskrifter om kontrollbesiktning, teknisk kontrollutrustning hos besiktningsorgan, registreringsbesiktning, mopedbesiktning och lämplighetsbesiktning samt utbildning och kompetens för certifiering av besiktningstekniker. Periodiskt återkommande kontrollbesiktning ska ske enligt 6 kap. fordonsförordningen (2009:211). Transportstyrelsen har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om kontrollbesiktning (TSFS 2017:54). Den som inte besiktigar ett fordon får automatiskt körförbud (s.k. inträtt körförbud). Fordonet får då bara köras kortast lämpliga väg till en verkstad för reparation och till besiktningsföretag för kontrollbesiktning, under förutsättning att fordonet är påställt. Om fordonet är avställt får man bara köra kortast lämpliga väg till ett besiktningsföretag. EU:s s.k. besiktningspaket består av dels och rådets direktiv /45/EU av om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv /40/EG, dels och rådets direktiv /47/EU om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv /30/EG. Det har genomförts i svensk rätt och tillämpas från . Med anledning av EU-direktiven har Transportstyrelsen reviderat sina föreskrifter samt genomfört en översyn av föreskrifterna i övrigt. I kommittémotion 2020/21:182 konstaterar m.fl. (V) att personbilar måste genomgå kontrollbesiktning regelbundet för att kunna bibehålla en hög standard när det gäller miljö- och trafiksäkerhet. Motionärerna föreslår flera åtgärder för en mer miljöanpassad fordonsbesiktning: nya föreskrifter för kontrollbesiktning där man återgår till de tidigare högre miljökraven för fordonsbesiktning (yrkande 1), uppdrag till Transportstyrelsen om att höja ambitionsnivån vid kontrollbesiktning genom åtgärder som inkluderar den tyska metoden för att räkna partiklar samt metoder för att mäta kväveoxider (yrkande 2), en uppdatering av besiktningsregelverket så att specifik kontroll av elsystemen införs vid besiktning av laddbara fordon (yrkande 3), en uppdatering av besiktningsregelverket för vätgasbilar som drivs med bränsleceller (yrkande 4) samt en utformning av regelverket på ett sätt som förbjuder besiktningsbranschen att ta ut en extra kostnad från fordonsägaren vid kontroll av gasfordonens gastankar och ledningar (yrkande 5). I motion 2020/21:318 yrkande 2 av (C) föreslår motionären att det på besiktningsprotokollet införs jämförelsenivåer när det gäller utsläpp. Motionären förklarar att det är ett sätt att skapa medvetenhet om den egna bilens utsläpp, men det ger också drivkraft till förbättring vid nästa bilköp. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 31 att regeringen bör återkomma med förslag på hur man kan förbättra miljökontrollen på fordon så att inte har betydligt lägre krav på miljökontroll av fordon än andra europeiska länder. Motionärerna påminner om att de nya besiktningsreglerna innebär att en bil som har felaktig avgasrening kan passera besiktningen helt utan anmärkning, trots att den släpper ut långt mer än vad som är tillåtet vid försäljning av bilen. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2020/21:3171 yrkande 27 att Transportstyrelsen får i uppgift att utvärdera de besiktningsregler som gäller för gasfordon för att se över om de är proportionerliga. m.fl. (M) konstaterar i motion 2020/21:1073 att brister hos fordon kan vara en stor säkerhetsrisk. Motionärerna påtalar att det inte kan anses vara förenligt med lagstiftarens intention eller allmän trafiksäkerhet att olagliga fordon får framföras på våra vägar oavsett skäl. I motionen understryks att regeringen bör se över detta. och (båda C) framhåller i motion 2020/21:2536 yrkande 3 att kriminaliseringen bör utökas när det gäller framförandet av obesiktigade fordon. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 4 att möjligheterna till förverkande av obesiktigade fordon ska bli större. tillämpas nya regler som en följd av EU:s besiktningspaket. Flera av motionsförslagen pekar på att det har inneburit en sänkning när det gäller de miljökrav som ställs på fordon. Utskottet kan också konstatera att det i bl.a. fordonsbesiktningsbranschens årsrapport har framförts kritik från branschen mot att de nya reglerna i för hur besiktningen ska gå till gör att många miljö- och hälsoskadliga fordon godkänns vid besiktningen. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla att regeringen har gett Transportstyrelsen och i uppdrag att analysera klimat- och miljöeffekter av föreskrifterna om kontrollbesiktning och annan reglering som rör kontroll av motorfordon. Analysen inkluderar effekterna av de ändringar av föreskrifterna om kontrollbesiktning som trädde i kraft . Utskottet har tagit del av att ändringarna i första hand blev nödvändiga på grund av ändrade EU-regler och innebar såväl höjningar som sänkningar av gränsvärden för fordons utsläpp av olika ämnen. På området finns harmoniserad EU-reglering som ska införas och respekteras men det finns möjlighet att göra vissa nationella tillämpningar. Utskottet konstaterar att Transportstyrelsen är ansvarig för att införa EU-regleringen så att den stämmer överens med olika villkor och på ett sådant sätt att fordonsägare kan få en rättssäker bedömning av sitt fordon. Utskottet har tagit del av att mer träffsäkra mätinstrument för kontroll av gränsvärden av utsläpp är under utveckling. Det kommer att göra det möjligt att minska osäkerheten i mätningarna. Utskottet finner därmed inte anledning att vidta någon åtgärd i denna fråga men anser att det är viktigt att fortsätta att följa utvecklingen. Utskottet konstaterar vidare att de nya besiktningsregler som gäller även gäller för fordon med bränslesystem för gas. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att regelverket inte motverkar människors vilja att ha ett miljövänligt fordon. Som nämnts ovan så pågår arbete för att säkerställa att fordonsbesiktningen är både träffsäker och rättssäker. Utskottet finner sammanfattningsvis inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionerna. Motionerna 2020/21:182 (V) yrkandena 1–5, 2020/21:318 (C) yrkande 2, 2020/21:2809 (KD) yrkande 31 och 2020/21:3171 (C) yrkande 27 avstyrks därmed. Framförande av obesiktigade fordon Fordonsbesiktningen fyller en viktig funktion inte bara för att säkerställa att fordonet är trafiksäkert utan också av miljö- och konkurrensskäl. Enligt EU-lagstiftningen ska också de flesta fordon besiktigas regelbundet. Utskottet vill påminna om att ett körförbud inträder automatiskt om ett fordon inte har besiktigats enligt nuvarande bestämmelser. Ett fordon kan likaså beläggas med körförbud om det vid en poliskontroll eller vid en kontrollbesiktning visar sig vara i så dåligt skick att det utgör en fara för trafiksäkerheten. Om fordonet har sådana brister att det inte kan godkännas vid en kontrollbesiktning men bristerna inte är så allvarliga att det blir aktuellt med ett körförbud föreläggs ägaren i stället att göra en efterkontroll. Bristerna bör åtgärdas och ägaren återkomma till en efterkontroll . Om efterkontrollen inte görs inom utsatt tid beläggs fordonet automatiskt med körförbud. Bötesbeloppet för att framföra ett obesiktigat fordon uppgår till . I sammanhanget påminner utskottet också om den möjlighet som finns att förverka fordon som har används vid trafikbrott. Utskottet finner inte anledning att ta några ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen och avstyrker därför motionerna 2020/21:1073 (M) och 2020/21:2536 (C) yrkandena 3 och 4. Tyngre och längre lastbilar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om längre och tyngre lastbilar. Utskottet framhåller att långa och tunga lastbilar bidrar till att öka möjligheterna för att effektivisera transportsystemet och minska miljöbelastningen från godstransporter på väg. Utskottet pekar även på pågående beredningsarbete och på att vägnätet för bärighetsklassen BK4 byggs ut steg för steg. Jämför reservation 22 (M, SD, KD). I lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner regleras bärighetsklass, BK, som är den klassificering som används för att gradera bärighet, dvs. hur tunga fordon en bro eller en väg i det allmänna vägnätet får belastas med. Reglerna för fordons vikter och dimensioner finns i trafikförordningens 4 kap. och bilagor. Enskilda vägar är inte klassificerade utan regleras med lokala bestämmelser. På det allmänna vägnätet, vägar och broar, har enligt bärighetsklass 1 (BK1) där max 64 tons bruttovikt tillåts. På vägar med klassificeringen BK2 gäller max 51,4 tons bruttovikt, och på vägar med klassificeringen BK3 gäller max 37,5 tons bruttovikt. För vägar med klassificeringen BK4 gäller max 74 tons bruttovikt. De första statliga BK4-vägarna öppnades för trafik . Av de statliga vägarna håller de högsta bärighetsklasserna BK1 och BK4, och på dessa vägar går av trafiken. Enligt byggs vägnätet för bärighetsklassen BK4 ut steg för steg. Föreskrifter om att en allmän väg ska tillhöra BK4 meddelas av väghållaren. Kommunen i egenskap av väghållare beslutar därför om föreskrifter för BK4. tog fram information och råd för kommuner om BK4. Där konstateras att det i många kommuner finns viktiga anslutningsvägar till bl.a. terminaler och större industrier, som utgör första eller sista delen för ett sammanhängande BK4-vägnät. bidrar med kunskap och information till kommuner i arbetet med att identifiera de mest optimala anslutningsvägarna som skulle kunna klassas om till BK4. Av regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) framgår att ambition är att den successiva utbyggnadsplanen för BK4-vägar ska bidra till att det statliga vägnätet som har bärighetsklass BK4 utvecklas från nuvarande till att upp emot av vägnätet är upplåtet för BK4 vid slutet av 2025. Vidare uppger regeringen att finansiering genom den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 gör det möjligt att öppna 70–av de viktigaste statliga vägarna för BK4 . gav regeringen i uppdrag att analysera om och var längre lastbilar kan tillåtas på det svenska vägnätet i syfte att öka transporteffektiviteten och minska godstransporternas klimatpåverkan. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten lastbilar på det svenska vägnätet – för mer hållbara transporter. Den konsekvensanalys som redovisas i rapporten visar på att storleken på nyttorna är svåruppskattad men att de sammanvägda effekterna av att tillåta längre lastbilar är otvetydigt positiva. Detta eftersom de positiva effekterna vida överstiger de negativa effekterna i den kvantitativa analysen, som de uppskattade kostnaderna för åtgärder i infrastrukturen bedöms vara marginella i sammanhanget. Detta grundar sig på antagandet om ett , oberoende upplåtande av vägnätet för tyngre lastbilar upp till . Vidare framhåller i rapporten att de som gynnas mest av ett upplåtande för längre lastbilar på det svenska vägnätet är fordonsägare och godstransportköpare, men även att klimatet och miljön samt trafiksäkerheten gynnas. Detta gäller åtminstone på det vägnät som är aktuellt i den samhällsekonomiska konsekvensanalysen. Storleken på nyttorna med att tillåta längre lastbilar avgörs enligt rapporten delvis av hur effekter på överflyttningar och inducerad trafik, dvs. den trafik som nygenereras av vägkapacitet, ser ut. Genom att kombinera ett upplåtande av vägnätet för längre lastbilar med tillgång till kombiterminaler samt styrmedel och andra incitament kan enligt en överflyttning till järnväg och sjöfart samt intermodala transporter snarare främjas. Myndigheten tillägger dock också att det generellt behövs mer kunskap om effekter på framför allt trafiksäkerhet, säkerställande av regelefterlevnad, överflyttningar och intermodala godsflöden för att kunna göra en mer nyanserad och fullständig analys av effekterna av att tillåta längre lastbilar på det svenska vägnätet. har varit på remiss och bereds enligt uppgift inom . riktade ett tillkännagivande till regeringen om dels behovet av att skyndsamt utarbeta nödvändiga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på (bet. 2014/15:TU12, rskr. 2014/15:206). I proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor, som utskottet behandlade i betänkande 2016/17:TU14, föreslog regeringen att en ny bärighetsklass (BK) införs i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Den nya bärighetsklassen BK4 skulle göra det möjligt att använda fordon och fordonskombinationer som väger maximalt på vissa delar av vägnätet jämfört med den tidigare maxvikten på . Utskottet motsatte sig dock regeringens uttalanden i propositionen om att upplåtandet av ett vägnät för BK4 skulle vägledas av principen att införandet av en ny bärighetsklass inte fick åsidosätta regeringens ambition att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Utskottet ansåg i stället att vägarnas bärighet ska vara avgörande för vilka delar av vägnätet som kan öppnas för fordon eller fordonskombinationer med den nya maxvikten. biföll utskottets förslag och riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet (rskr. 2016/17:238). Lagändringen trädde i kraft . avslog motionsförslag om längre och tyngre lastbilar.