bet · H901MJU8 · 2021-12-07 00:00:00 — Regeringen borde ha varit med de andra länderna som protesterade mot kommissionens förslag, som vi hört här tidigare. Ett litet land som måste slå sig ihop med likasinnade även om vi inte delar varje ståndpunkt exakt. är det upp till regeringen att visa att jag har fel och komma hem från med ett resultat som är bra för och det svenska självbestämmandet över skogen. Jag vill avslutningsvis önska talmännen, alla tjänstemän och alla mina kollegor i utskottet en riktig god jul och ett gott nytt år. Våra skogar har många nyttor och ger oss många tjänster. Kolsänkan är en av de absolut viktigaste tjänsterna vår svenska skog ger oss. Den tar bort mer CO2 än våra svenska territoriella utsläpp. Räknar vi även in substitutionen är vi svenskar i stort sett CO2-neutrala tack vare skogen och det hållbara svenska skogsbruket. Skogen ger oss fantastiska och högkvalitativa råvaror i en mängd olika former. Allt som kan tillverkas av olja kan också tillverkas av trä. Skogen ger oss bränsle och därmed värme. Den ger oss möjligheter att skörda det naturen ger i form av bär, svamp och vilt. Vi kan finna rekreation och vila. Ja, listan kan göras betydligt längre. Skogsnäringen är en av våra största branscher och står för totalt cirka 115 000 arbetstillfällen. De skatter som sysselsatta inom skogsnäringen betalar till kommuner, regioner och stat har stor betydelse för välfärden i stora delar av . Sammanlagt finansierar dessa skatter till exempel 32 000 tjänster inom den offentliga sektorn. är världens femte största exportör sammantaget av massa, papper och sågade trävaror med ett exportvärde på . Skogen är alltså en av våra absolut viktigaste tillgångar. Men tyvärr behandlas både skog, skogsägare och skogsindustri ofta styvmoderligt. För oss svenskar är skogen en del av vår svenska identitet. Därför reagerar vi självfallet när man från EU-nivå kommer med pekpinnar och försöker tala om för oss hur vi ska bruka våra svenska skogar. Ofta kommer dessa pekpinnar från människor som själva bor i länder där man har helt annan geografi, helt annan syn på skog och på vad skogsbruk innebär. Vi kommer ofta tillbaka till att skogen inte nämns i . Det är något som vi gång på gång måste påpeka, vilket vi med stor frenesi gör både i miljö- och jordbruksutskottet och i . Därför var det glädjande att statsminister lyfte fram detta i sin regeringsförklaring. Dock verkade inte alltid hennes företrädare och ansvariga ministrar i regeringen ha samma syn. Tyvärr var inte heller engagemanget för skogsägare och den svenska skogsindustrin alltid högt prioriterat. Den nya socialdemokratiska regeringen har en del att bevisa, men den ska absolut få chansen. Tyvärr har också under S-MP-regeringen valt - som vi hört här tidigare - att inte delta i en del aktiviteter med likasinnade skogrika länder inom EU när de gemensamt arbetat för att försöka påverka kommissionen i rätt riktning. Det skickar oerhört olyckliga signaler både till , till den svenska skogsindustrin och till de 330 000 svenska skogsägarna. Kommissionen erkänner nationell kompetens. Men trots det försöker man att hitta andra vägar in för att ändå få påverka skogen och skogsbruket, och det på en mycket detaljerad nivå. Till exempel innehåller strategin skrivningar om att kalhyggesbruk inte ska få användas. Detta är verkligen att tala med kluven tunga. En skogsstrategi kan vara bra, men den måste vara balanserad. Jag konstaterar att det har skett förbättringar i den slutgiltiga versionen jämfört med tidigare utkast och läckta dokument. Men det är verkligen långt kvar tills vi har en europeisk samsyn om skogens och skogsindustrins bidrag till en grön omställning. Därför är ändå frågan om det är rätt med en helt gemensam europeisk skogsstrategi. Skogsstrategin är, som vi hörde tidigare, indelad i sex olika områden. Det första området handlar om "Stöd till skogarnas socioekonomiska roll för en levande landsbygd och främjande av en skogsbaserad bioekonomi inom hållbarhetsgränserna". Det låter bra, men om man ser på överskriften en gång till blir i varje fall jag lite konfunderad. I skogsstrategin får inte bioekonomin ens egen överskrift. I det arbete vi håller på med i utskott och har jag förstått att i alla handlingar rörande EU betyder vartenda ord verkligen någonting, och alla ord ska vägas på guldvåg. Jag kan då utifrån en EU-terminologi inte tolka detta på annat sätt än att något av det viktigaste skogen ger inte ges den betydelse det förtjänar. Varför är det så? Jo, man har helt enkelt inte kunskapen eller förståelsen. Det gör det än mer bekymmersamt att man ska besluta om skogen och då fatta beslut som kan få förödande konsekvenser för både bioekonomi och omställningen till ett förnybart samhälle. Det är ännu ett tydligt tecken på att EU ska hålla fingrarna borta från både skog och skogsbruk. Den presenterade strategin visar att apparaten inom EU vill bestämma hur medlemsstaterna ska sköta sina egna skogar. Någon hänsyn till de stora olikheter som råder inom EU när det gäller både tillgång till skog och skogsskötsel tas inte. Strategin är en tydlig illustration av klyftan mellan och den enskilde skogsägaren och dennes behov. Dessutom ignorerar den och rådets åsikter om våra skogars framtid. För att citera , generalsekreterare i lantbrukets samarbetsorganisation inom EU: "Vi måste undvika att denna strategi förvandlas till en tragedi för landsbygdssamhällen." Strategin missar tyvärr att poängtera skogens verkliga potential i klimatarbetet. Det svenska skogsbruket strävar efter hög tillväxt, vilket betyder att det också ger ett högt upptag av CO2. Att vi sedan kan bruka skogen för att ersätta CO2-intensiva material är ju ytterligare en klimatvinst. En del som varit ganska högt upp i debatten inför framtagandet av strategin är de så kallade kortlivade produkterna som skogen ger och kritiken mot dessa. Vem vill och kan i ärlighetens namn klara sig utan de kortlivade produkterna, som nedvärderar så starkt i strategin? Jag är ganska säker på att alla kommissionärer vill ha tillgång till produkterna. Jag är säker på att alla i den här salen vill ha tillgång till produkterna. Ja, fru talman, jag är säker på att alla i hela EU vill ha produkterna. Vem vill och kan klara sig utan toalettpapper, hushållspapper och andra hygienprodukter? Hur skulle våra vårdinrättningar, sjukhus etcetera klara sig utan de kortlivade produkterna som skogen ger? Om vi ska ställa om på riktigt, hur ska vi då kunna ställa om från fossil olja och plast om vi inte använder skogen till att tillverka papper och kartong? Återigen visar detta på en stor okunskap om både skogsbruk och hur träd används i skogsindustrin. En annan del som diskuterats flitigt och som har bäring på skogsstrategin är för biologisk mångfald, där vi både i miljö- och jordbruksutskottet och i har förhandlat många skrivningar för att få regeringens ståndpunkter dit vi önskar. En stor del av denna diskussion har gällt EU:s mål för skydd och strikt skydd av skog samt vad detta i verkligheten ska innebära. Enligt vissa läckta dokument skulle man, som vi hörde tidigare, inte ens få jaga eller fiska i de strikt skyddade områdena. Men de skulle få användas för andra ändamål som lämnar betydligt större spår efter sig än vad en fiskare gör när den sitter på ett berg och dricker kaffe och metar abborre. Återigen har man från kommissionens sida visat en förbluffande okunnighet, vilket tyvärr är alldeles för vanligt i dessa frågor. En annan utmaning som vi också hört om tidigare, fru talman, är hur man räknar skyddad skog och vad som ska räknas som skyddad skog. Detta leder också till konflikter då vi inte gör lika inom unionen. I strategin skriver kommissionen att alla urskogar och naturskogar måste omfattas av strikt skydd - detta utan att det finns någon definition av vad vare sig en urskog eller en naturskog är. Skydda det hela ska man göra, och det jättekvickt, men man vet inte vad det är man ska skydda. Ja, fru talman, jag kanske raljerar lite. Men det är så många skrivningar som visar på så oerhört stor kunskapsbrist, vilket återigen gör det relevant att ställa frågan om vi verkligen ska ha en gemensam skogsstrategi i EU. Vidare skriver man om återbeskogning och beskogning som ger skogar med biologisk mångfald. Man skriver då att man bland annat vill återbeskoga stadsnära områden och jordbruksareal. För del skulle vi i stället behöva mer jordbruksareal för att få en högre självförsörjningsgrad och mer inhemskt producerad mat. Att återbeskoga är verkligen inget problem på den svenska landsbygden, där gård efter gård lägger ned. Det är precis tvärtom, fru talman - vi håller på att växa inne när gamla åkrar och betesmarker växer igen eftersom de inte längre brukas. hade vi över hundra mjölkbönder i min hemkommun . har vi fyra kvar. Det bekymrar mig oändligt mycket mer än att jordbruksmark inte återbeskogas. Jag har haft en ganska negativ ton i mitt anförande, vilket även tidigare talare har haft. Det står jag för fullt ut. Ska vi få goda förutsättningar för ett hållbart skogsbruk och en hållbar omställning på riktigt måste någon med betydligt större skoglig kompetens än sitta i förarsätet. Klimatförändringarna och biomångfaldskollapsen måste stoppas. Enligt klimatforskarna går det inte att hejda klimatkrisen om vi inte också hejdar naturkrisen. Klimat och biologisk mångfald hänger ihop. Business as usual är inte möjligt i skogsbruket. Det har uppmärksammat i sin skogsstrategi, som är icke bindande och som vi debatterar här . EU:s stärkta klimatambition fick ett brett stöd här i , även om gärna hade sett högre ambitioner. EU:s klimatarbete påverkar alla samhällssektorer, även skogsbruket. Jag vill här rikta mig särskilt till , som i talarstolen alldeles ansåg att EU:s klimatpolitik inte ska drabba svenskt skogsbruk. Ska klimatpolitiken drabba alla sektorer utom just skogssektorn? Är det rimligt? EU:s klimatpolitik och strävan att nå måste påverka skogsbruket precis som alla andra sektorer i samhället. skogsstrategi kommer att vara avgörande för att skogsbrukets roll ska kunna utvecklas så att EU kan möta klimatutmaningen. Det handlar inte om detaljstyrning utan om en icke bindande strategi. Låt mig fokusera på några skogspolitiskt viktiga frågor. Dessa tre frågor tycker jag att skogsdebatten skulle handla mer om. Jag vill börja med skogsskadorna. Deras omfattning har ökat. Kallar vi det hållbart? I norra är skadeläget från törskatesvamp och andra svampar så alarmerande att man nu har frångått de praktiska skötselråden i skogsbruket. Man säger att det inte är möjligt att plantera skog. På av arealen dör skogen. Är det hållbart? senaste skaderapport visar tillståndet för skadorna. Rådgivning och brukningsmetoder måste förändras. Stora kala markytor och ensidigt plantmaterial är mycket riskabla för en föryngring. Klimatförändringarna är naturligtvis en drivande faktor bakom utvecklingen. Slutsatsen är att klimatanpassning av skogsbruket är mycket mer angeläget än vad som tidigare framkommit i debatten. En adaptiv förvaltning måste implementeras i det praktiska arbetet. Vi måste ha skogsbruksmetoder som ger säker återväxt. Skogsbruket måste förändras och bli hållbart. Min andra punkt är att skogsbruket förstör infrastruktur för miljonbelopp. Kallar vi det hållbart? har tagit fram en rapport som visar att ras och erosion kan fälla träd och elledningar, blockera vägar och förstöra järnvägar och byggnader. Avverkning nära en slänt kan skapa ett ras långt bort från det avverkade området, och det kan ske först . Ofta rasar marken efter ett kraftigt regn eller snösmältning. Det handlar om skador för mångmiljonbelopp. Antalet ras och erosionsskador har ökat kraftigt. Torka och skogsbränder väntas påverka ännu mer. Skogsbruket påverkas av klimatförändringarna. Det måste därför förändras och klimatanpassas. En tredje punkt handlar om lönsamheten för skogsägarna. Lönsamheten dalar kraftigt för de enskilda skogsägarna. Kallar vi det hållbart? ser bekymmer med att en så stor del av skogsdebatten sker utan landsbygdsperspektiv. Frågan om bristande lönsamhet i privatskogsbruket måste adresseras. Lönsamheten för enskilda skogsägare har successivt försämrats, enligt Skogforsk. Många skogsägare vill lämna över sin skog till nästa generation i ett mer värdefullt skick än när man tog över gården. Det är inte självklart att dagens modell av kalhyggesbruk där skogsägarna är i klorna på skogsindustrin är det bästa sättet att öka värdet på skogen. Skogsbruket måste förändras och bli mer hållbart. Förslagen från måste påverka vår skogspolitik mer. Vi måste ha en ny skogsvårdslag. håller inte med om utskottets ställningstagande, och jag håller inte med någon av herrarna som har talat före mig. Det pratas mycket om att en gemensam skogspolitik i EU skulle hindra det svenska skogsbruket. Men det förekommer faktiskt inte några skrivningar om en gemensam skogspolitik, och det finns inte heller med i Europeiska unionens fördrag. ska inte ta makten från oss i . Självklart måste vi inspireras av den och se hur vi ska kunna förändra vårt skogsbruk så att vi klarar av klimatutmaningen och naturkrisens krav på skydd av biologisk mångfald. Dock börjar det nu bli så många som har sagt att EU kommer att påverka skogsbruk mycket att jag tror att merparten av partierna här i börjar tro på det. Utskottet skriver i utlåtandet att det är olämpligt att kommissionen försöker styra olika skogsproduktionsmetoder. Men det stämmer ju inte. Det kommer inte att bli fråga om styrning från EU. Det finns en enighet i och i EU om att skogspolitiken är nationell. Däremot måste uppfylla sina internationella åtaganden för klimatet och för djur och natur, och därför behöver vår skogspolitik som sagt ändras. Utskottet delar inte heller kommissionens bedömning att den strategiska planeringen kring skogarna brister i EU:s medlemsstater. Jo, säger jag och . Det finns otroligt mycket förbättringspotential i det svenska skogsbruket och den svenska skogsförvaltningen. Jag har nämnt återväxten och att vi ska minska risken för ras, erosion och översvämningar. Jag har nämnt den biologiska mångfalden. Det är vanligt att skogar med extremt höga naturvärden huggs ned. Det är väl ändå en självklarhet att vi i bör spara de allra finaste urskogarna. Utskottet ifrågasätter också att man ska bygga upp en omfattande struktur för datainsamling i EU. Där håller vi i helt med. är i framkant vad gäller datainsamling, och här menar vi att det är viktigt att är med och bidrar. Sedan påstår utskottet att detta har reducerats till miljööverväganden utan hänsyn till socioekonomiska aspekter. Det här är ju allvarligt! Förstår man inte i miljö- och jordbruksutskottet att grunden för skogsbruket faktiskt är att vi har skogen och ett starkt ekosystem som är robust och fungerar? Med klimatförändringarna och hoten mot biologisk mångfald behövs större naturhänsyn för att vi ska ha ett långsiktigt hållbart skogsbruk i . Man är också väldigt kritisk mot kaskadprincipen. Det här gör mig riktigt upprörd. Vi kan inte göra dasspapper av urskogar. Vi kan inte använda det bästa timret till att göra papper. Det är väl en självklarhet att vi ska använda skogens resurser på ett smartare sätt, att vi ska använda timmer och fin råvara till att bygga mer trähus i . Det är en del av vår klimatstrategi. Det är väl också en självklarhet att vi ska bli ännu bättre och mer innovativa när det gäller att återanvända skogens alla typer av produkter så att vi kan göra det där dasspapperet av papper som kanske har använts en, två, tre, fyra eller tio gånger innan det slutligen blir dasspapper. Det är politikens uppgift att skapa goda förutsättningar för en hållbar cirkulär bioekonomi med hög klimat- och miljönytta. Då behöver skogens produkter användas mer hållbart och . Avslutningsvis, fru talman: skydda de naturvärden vi har i svenska skogar är en fråga om affärer. Det är en affärskritisk fråga. Om EU och omvärlden anser att svenskt skogsbruk borde bedrivas med mer naturhänsyn, att fjällskogarna borde skyddas och att urskogar borde få stå kvar kommer dessa åsikter också att kunna omvandlas till köpkrav på produkter från den svenska skogen. Då blir det ett slags hygienfaktor att skydda fjällskogarna och bedriva ett skogsbruk med större miljö- och klimatnytta för att säkra den svenska konkurrenskraften och den svenska skogsexporten. Jag tackar för anförandet. Jag skrev ned så många frågor att jag knappt vet var jag ska börja. säger att jag påstår att EU:s klimatpolitik inte ska drabba det svenska skogsbruket. Jag tror inte att vare sig jag eller någon annan som har stått i talarstolen har anfört det. Vi har anfört: Vem ska bestämma över det svenska skogsbruket? säger också att miljö- och jordbruksutskottet inte förstår. Det är bara som förstår hur det verkligen ligger till. Vem ska bestämma? Det är det som är frågan. Skogsskadorna ökar och vi behöver klimatanpassa och använda andra skogsbruksmetoder, men är det inte och de svenska skogsägarna som ska bestämma det? Är det verkligen EU eller som ska bestämma det? Detta är en affärskritisk fråga för skogsägarna, säger . Jag har inte träffat någon skogsägare som tycker att är bra för det affärsmässiga upplägget för svensk skogsindustri och svensk skogsnäring. Borde det inte vara och framför allt skogsägarna själva som bedömer det affärsmässiga? Ska verkligen EU göra det, över huvudet på skogsägarna? En ny skogsvårdslag måste till, säger vidare. Vad är det som vill tillföra i den skogsvårdslagen? Vill att staten ska återta detaljkontrollen över svensk skogsnäring? Ska vi gå ifrån det vi kallar frivillighet under ansvar och gå tillbaka till det vi hade tidigare, en hård detaljstyrning och reglering av skogsbruket? Tycker och MP att det fungerar dåligt ? Det var många frågor från , och jag tackar för dem allihop och ska försöka svara på så många jag bara hinner. Jag och och våra två partier har suttit i förhandlingar och , och vi har diskuterat och försökt mejsla ut en gemensam strategi för den svenska skogspolitiken. Det är inte hela den svenska skogspolitiken som har varit med i de här förhandlingarna, utan det är de delar som skogsutredaren tog upp, alltså de som handlar om äganderätten och skyddet av vår natur. Vi slog fast i vår gemensamma skrivning att den skyddsvärda skogen ska skyddas. Det står i den produkt som och har skrivit under och lämnat till riksdag. Det är precis samma sak som också står i materialet från , skulle jag vilja säga. Jag tycker att det är viktigt att ta upp ekonomin som är kopplad till skogsbruket. Jag nämnde att Skogforsk tydligt har visat att lönsamheten för de enskilda skogsägarna dalar väldigt kraftigt. Det är ett jättestort problem, för snart har inte skogsägarna i råd med vare sig skogsvård eller naturvård. En av de viktigaste delarna, där verkligen har satt ned foten och kommit med tydliga förslag, är att den naturvård som våra skogsägare i bidrar med ska löna sig. Den ska vi betala för. Men gick med och sa nej till det i budgetomröstningen. Den skyddsvärda skogen ska skyddas. Jag tror inte att det är någon som säger emot det. Sedan handlar det om nivån på hur mycket skog vi ska skydda. Borde det inte vara så att det är vi i som bestämmer vad som ska skyddas och inte EU? Ska vi inte äga de här frågorna själva? Varför ska vi lämna ifrån oss rätten att bestämma det? Det för mig direkt in på frågan om rapportering. Tycker att vi ska rapportera på samma sätt som alla andra länder gör och använda den modell som IUCN har tagit fram och som andra länder använder så att vi kan jämföra oss internationellt? Tycker att vi ska ändra vår referensnivå för biologisk mångfald så att den stämmer överens med andra länders referensnivå så att vi även där kan jämföra oss? skrev i sitt svar när det hade fått den här frågan att alla andra länder gör fel och fuskar och att vi därför inte ska göra som de. Det är kanske inte något bra argument när vi ska jämföra oss internationellt att anklaga andra länder för att fuska. Jag är lite intresserad av det här, för det är ganska viktigt om vi skyddar mest skog i EU eller om vi skyddar minst skog, och det beror på hur vi rapporterar. Vad tycker om det? Jag noterade en sak när höll sitt anförande, och det var att han betonade extra mycket att den kommissionär som är ansvarig för de här frågorna kommer från där det inte finns någon skog. Han hänvisade till Timmermans. Faktum är att den kommissionär som är ansvarig för de här frågorna, Virginijus Sinkevicius, var här i och besökte oss i miljö- och jordbruksutskottet . Frågan om att det mäts och vägs på olika sätt var uppe i en frågeställning till honom. Det kanske var som ställde den frågan. Det finns ett intresse från , men samma intresse finns också från oss här i riksdag, av att vi ska ha en bra rapportering som fungerar. Från sida gav vi i uppgift till , när vi satt i regeringen, att se över det här och komma med förslag på hur vi kan redovisa på ännu bättre sätt än vad vi gör. IUCN är den internationella naturvårdsorganisationen, och där är också miljöorganisationerna medlemmar. Jag är väldigt positiv till att talar väl om miljöorganisationerna. När det gäller den viktiga frågan om att skydda skog tror jag att vi måste vara väldigt noggranna med att komma ihåg att vi har en världsunik skog i längs vår fjällkedja, vår fjällskog. Den måste skyddas. När och nu har gått i opposition tänker jag att jag behöver förära en replik. När jag lyssnar på håller jag med om mycket av det som hon säger från talarstolen. Det som blir lite kontraproduktivt är att det mesta som säger handlar om det nationella perspektivet. Vad ska vi besluta om i ? Vad ska EU ha för inflytande på skogen? Vi har ju varit överens om att skogspolitiken är nationell lagstiftning. EU har en kompetens när det gäller miljö- och klimatmål, men det är som ska avgöra hur vi ska säkerställa den biologiska mångfalden och hur vi ska säkerställa klimatnyttan från skogen på bästa möjliga sätt. När man läser och går in på detaljerna rörande hur, när och varför olika insatser ska göras blir det svårt för oss då vi vet att EU gång på gång har försökt styra det här. Var ska besluten fattas? Är det markägaren i eller tillsammans med skogsansvariga myndigheter som med frihet under ansvar ska sköta det här, eller sköts det bäst från ? Det känns som att och gång på gång ramlar in i att det nog är bäst att har ett avgörande inflytande. Vi tycker inte det. Jag har också suttit och förhandlat skogspolitik med och inte bara med . Faktum är att vi är väldigt överens om att de svenska enskilda skogsägarna ska ha en tydligare roll i arbetet, men de ska också få betalt för den naturvårdsnytta som de bidrar med. har , och med ett tyst medgivande från omöjliggjort att den skogsproposition vi har lagt fram ska gå att betala för. Från sida tycker vi att det är jätteviktigt att har en bra skogsvårdslag . Den skogsvårdslag som vi har antogs 1993. Det var till och med innan gick med i EU. Lite mer kanske vi ändå ska bygga vår skogsvårdslag på så att vi ser till att de strategier som finns både för biologisk mångfald och för klimatet får påverka vår skogssektor. Jag undrar om inte Socialdemokraterna övertolkar lite grann och gör det smått medvetet för att det har kommit en sådan massiv kritik mot EU från den svenska skogsindustrin. Är det inte så, , att är icke bindande? Och vad innebär det egentligen? Vi har på flera områden sett så kallade icke bindande strategier, som till slut renderar i påverkan på EU:s medlemsstater. Jag tror att det är det som i grunden gör att man är orolig för att det kommer att påverka möjligheten att styra det egna skogsbruket. Om det görs felsteg, om man gör fel val i , om man planterar fel trädslag eller om man drabbas av storm eller torka, är det den svenska skogsägaren men också den nationella kompetensen som ska hantera det. Detsamma gäller om det blir torka i en spansk korkeksskog. Då tycker vi att det är själva som ska avgöra hur det ska hanteras. Vi tycker att strategin går in för mycket på enskilda detaljer och tar bort det egna ansvaret.