bet · H901AU2 · 2021-12-14 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 14 på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mindre än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen när det gäller sex anslag. I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. Därmed tillstyrker utskottet delvis budgetpropositionen och tre motionsyrkanden. Övriga motioner avstyrks. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 Statens budget inom utgiftsområde 14 Ytterligare förslag om ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring 1.Statens budget inom utgiftsområde 14 , punkt 1 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 14 , punkt 1 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 14 , punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 14 , punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 14 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 14 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 14 punkt 4 och motionerna 2021/22:3894 av m.fl. (SD), 2021/22:4036 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 2 och 9, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:2564 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 7, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:3270 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3322 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3571 av (M), 2021/22:3952 av m.fl. (L), 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 45, 2021/22:4036 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4, 5, 7 och 8, 2021/22:4129 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkandena 2–6, 8–16, 20 och 22–25, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 19, 20, 22 och 45 samt 2021/22:4213 av m.fl. (KD) yrkande 26. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 2. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 14 punkterna 2 och 3 samt avslår motion 2021/22:4129 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 2 och 3. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 14 punkt 5 och avslår motion 2021/22:4036 av m.fl. (M) yrkande 6. Ytterligare förslag om ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2021:64) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 14 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (L)*, (S)*, (M), (SD), (S)*, (M), (SD), (S)*, (KD), (MP)*, (L)*, (M), (S)*, (C)*, Ciczie Weidby (V)* och (SD). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 5. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Vid utskottets sammanträde fick utskottet information av regeringen genom dåvarande arbetsmarknadsministern . Information till utskottet har även lämnats av företrädare för Arbetsförmedlingen, , , Myndigheten för arbetsmiljökunskap och . Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Utskottet har enligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen inhämtat upplysningar från . Utskottets förslag till anslag finns i bilaga 4. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). beslutade att fastställa utgiftsramar för statens budget enligt ett förslag som lagts fram gemensamt av , (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). För utgiftsområde 14 innebär det att ramen har bestämts till 93 . Det är mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår arbetsmarknadsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 14 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp det tillkännagivande som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 14. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 14. I detta avsnitt behandlas även regeringens förslag om ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring som medför ökade utgifter inom utgiftsområdet. Slutligen behandlas ytterligare ett förslag om ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 Regeringen konstaterar att inom utgiftsområdet har beslutat om mål för arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken. Arbetsmarknadspolitikens mål är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. För arbetslivspolitiken är målet goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. För vissa av områdena har regeringen beslutat om delmål eller om strategier. När det gäller arbetsmarknadspolitiken framhåller regeringen att utvecklingen på arbetsmarknaden påverkas av en rad olika faktorer. Enligt regeringen är arbetsmarknadspolitikens bidrag ofta svårt att mäta och avgränsa från effekterna av såväl bidrag från andra politikområden som konjunkturutvecklingen och insatser av andra aktörer på arbetsmarknaden. Grunden för resultatredovisningen på området utgörs av flera olika indikatorer där ett antal huvudindikatorer särskilt pekas ut. Det är fråga om bl.a. sysselsättning och arbetslöshet, indikatorer som kan kopplas till Arbetsförmedlingens verksamhet och antalet personer med arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av måluppfyllelsen för arbetsmarknadspolitiken. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten har enligt regeringen genom bl.a. beslut om ersättningar och programinsatser motverkat pandemins negativa konsekvenser för arbetsmarknaden och bidragit till en, givet omständigheterna, mer välfungerande arbetsmarknad. Utöver det övergripande målet för arbetslivspolitiken anger regeringen följande delmål: • Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. • Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. • Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. När det särskilt gäller arbetsmiljön har regeringen beslutat om en arbetsmiljöstrategi –2025, En god arbetsmiljö för framtiden (skr. 2020/21:92), som är regeringens långsiktiga politiska inriktning på området. I strategin slås fast att ingen ska skadas eller bli sjuk av sitt arbete. Arbetslivet ska erbjuda var och en som arbetar utveckling och möjlighet till god hälsa. Strategin lägger fokus på att skapa friska arbetsplatser som en viktig del av att främja hälsa. Regeringen framhåller att utvecklingen på arbetslivsområdet påverkas av en rad olika faktorer och att arbetslivspolitikens bidrag ofta är svårt att mäta och avgränsa från effekterna av såväl bidrag från andra politikområden som samhällsutvecklingen och insatser av andra aktörer på arbetsmarknaden. Resultatredovisningen för respektive delområde styrs av ett antal huvudindikatorer. På arbetsmiljöområdet redovisas utvecklingen av bl.a. dödsolyckor och anmälda arbetsolyckor i arbetslivet, arbetssjukdomar, antalet förrättningar och inspektioner av , möjlighet till lärande och utveckling i yrket samt systematiskt arbetsmiljöarbete på arbetsplatser. På arbetsrättens område redovisas resultatindikatorer för bl.a. anställningsförhållanden enligt den officiella arbetsmarknadsstatistiken samt kollektivavtalstäckning och organisationsgrad. För lönebildningen redovisas resultatindikatorer för bl.a. antalet medlingsärenden, antalet förlorade arbetsdagar på grund av konflikt och löneutvecklingen på arbetsmarknaden. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av måluppfyllelsen för arbetslivspolitiken. Regeringen bedömer att det övergripande målet på arbetslivsområdet delvis har uppnåtts men att flera utmaningar återstår. Regeringen gör även bedömningen att insatser på området kan bidra till en hållbar utveckling i bredare mening i linje med målen för Agenda 2030, bl.a. mål 8 om en varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla. I budgetpropositionen redovisar regeringen behandlingen av ett tillkännagivande inom utgiftsområde 14. I riksdagsskrivelse 2019/20:128 tillkännagavs att regeringen ska göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar (bet. 2019/20:AU4 förslagspunkt 6). Regeringen hänvisar inledningsvis till att den i budgetpropositionen redovisades en revidering av ekonomiska mål och införandet av ett uppdragsmål om engagerade medarbetare samt sysselsättningsgraden inom bolaget. Vidare anför regeringen att del av anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. har ökats med i syfte att underlätta för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att få jobb samt för att upprätthålla det arbetsmarknadspolitiska uppdraget och en sund kapitalstruktur i bolaget (prop. 2020/21:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.7.4). Regeringen uppger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Utskottet konstaterar inledningsvis att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter. En central del i detta arbete är att fortsätta det utvecklingsarbete som bedriver med att förbättra regeringens resultatredovisningar till i budgetpropositionen. Utskottet vill betona vikten av en fortsatt dialog mellan och regeringen i utvecklingsarbetet. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Av budgetpropositionen framgår att interna riktlinjer för utformningen av regeringens resultatredovisning arbetades om inför budgetpropositionen . Enligt regeringen har detta utvecklingsarbete fortsatt för att resultatredovisningarna ska utformas i enlighet med riktlinjerna. Utskottet välkomnar denna inriktning. När det gäller arbetsmarknadspolitiken har utskottet tidigare välkomnat att regeringen minskat antalet huvudindikatorer och på så sätt förtydligat vilka resultat det är som framför allt ligger till grund för måluppfyllelsen. Utskottet välkomnar att denna struktur ser ut att vara oförändrad i årets budgetposition. Detsamma gäller den ordning i vilken resultat presenteras, tex. i avsnitten om sysselsättning och arbetslöshet där både situationen för arbetsmarknaden i stort och nedbrutet på olika grupper presenteras på ett förtjänstfullt sätt. Utskottet anser därmed att utvecklingen på området är positiv och ser fram emot en fortsatt utvecklad resultatredovisning på området. När det gäller arbetslivspolitiken har utskottet tidigare vid upprepade tillfällen konstaterat att strukturen på resultatredovisningen är väl avvägd. Utskottet anser att strukturen med en uppdelning på tre underliggande delmål med tillhörande resultatindikatorer fyller en viktig funktion genom att de preciserar det övergripande målet och dessutom ger en tydlig struktur för resultatredovisningen och den efterföljande analysen. Utskottet noterar även att regeringen beslutat om en arbetsmiljöstrategi –2025 som anger en strategisk inriktning för arbetsmiljöpolitiken. Utskottet välkomnar att regeringen i huvudsak behållit den renodlade struktur för de indikatorer som räknas upp som huvudsakliga indikatorer som infördes vid förra . Utskottet noterar att indikatorer som lagts till är möjlighet till lärande och utveckling i yrket samt systematiskt arbetsmiljöarbete på arbetsplatser, vilka redovisas i den arbetsmiljöundersökning som genomför . Som utskottet har framfört tidigare finns det skäl att betona vikten av analys och slutsatser av uppnådda resultat i förhållande till fastställda mål. Utskottet välkomnar att regeringen har fortsatt på linjen från förra med sammanfattande bedömningar av måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen för både arbetsmarknadspolitiken och arbetslivspolitiken. Av budgetpropositionen framgår att avsnittet Analys och slutsatser bytt namn till Regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet konstaterar att rubriken tydligare återspeglar det avsedda innehållet i avsnittet, som den typ av bedömning som regeringen gör i huvudsak liknar den från förra . Sammanfattningsvis välkomnar utskottet liksom utvecklingen på området och önskar att den framtida utvecklingen av strukturen i resultatredovisningen fortsätter på den inslagna vägen med att tydligt fokusera på resultaten inom respektive område. Det vore också önskvärt att regeringen ytterligare fördjupade sin bedömning av måluppfyllelsen. När det gäller regeringens redovisning av behandlingen av ett tillkännagivande inom utgiftsområde 14 har utskottet inga invändningar. I likhet med regeringen konstaterar utskottet att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. I sammanhanget vill utskottet påminna om att beslutat om ytterligare ett tillkännagivande om som innebär att regeringen bör tillsätta en extern utredning om och återkomma till med en redovisning av resultatet (bet. 2021/22:AU4, rskr. 2021/22:10). Statens budget inom utgiftsområde 14 Utskottets förslag i korthet anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt utskottets förslag, antar regeringens förslag till ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring och lämnar de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen föreslår. Utskottets förslag innebär avvikelser i förhållande till budgetpropositionen när det gäller sex anslag. Budgetpropositionen och tre motionsyrkanden bifalls delvis. Övriga motioner avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för Arbetsmarknad och arbetsliv sammanlagt ska bestämmas till 94 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 14 punkt 4). För vissa anslag föreslår regeringen också att den bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 5). Regeringen föreslår också ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring som medför ökade utgifter inom utgiftsområdet (punkterna 2 och 3). I det följande sammanfattas regeringens förslag till anslagsfördelning för respektive område inom utgiftsområde 14. Regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden framgår också av tabellerna i bilaga 2 och 3. 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget får bl.a. användas för Arbetsförmedlingens förvaltningsutgifter. Anslaget ökas för att Arbetsförmedlingen ska få förutsättningar att utföra uppdraget på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen föreslår också ökade resurser till kontrollarbete för att upptäcka oseriösa aktörer. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 7 . 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, statliga ålderspensionsavgifter samt statsbidrag till arbetslöshetskassor enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Anslaget ökas till följd av bl.a. minskat antal karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen. Anslaget minskas till följd av flera av de reformer som regeringen föreslår, bl.a. extratjänster och introduktionsjobb och förlängd tid i nystartsjobb för personer . Makroekonomiska förutsättningar, såsom effekten av ändrade antaganden om antalet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program påverkar också nivån på anslaget. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 42 . 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt utgifter för program och insatser för kvinnor och män som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Anslaget påverkas framför allt av satsningarna på extratjänster och introduktionsjobb, matchningstjänster och arbetsmarknadsutbildning som innebär att anslaget tillförs medel. Anslaget påverkas även bl.a. av den makroekonomiska utvecklingen. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 11 . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 6 2023–2031. 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för statsbidrag för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och statsbidrag till . Anslaget ökas framför allt på grund av den makroekonomiska utvecklingen. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 20 . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 14 2023–2026. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter vid Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). Anslaget får även användas för utgifter för nationell medfinansiering av s.k. tekniskt stöd inom Europeiska socialfonden och inom Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Anslaget ökas till följd av bl.a. att regeringen avser att utse Svenska till ansvarig myndighet för förvaltningen av bidrag från brexitjusteringsreserven. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020: Anslaget får användas för utgifter för utbetalningar av stöd från Europeiska socialfonden för programperioden –2020. Utbetalningarna avser delfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och syssel-sättning. Anslaget omfattar även särskilda EU-medel, utöver socialfonds-medel, för EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. Anslaget får även användas för viss statlig medfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet. Anslaget ökas till följd av bl.a. ändrad valutakurs. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 2 . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023–2024. 1:7 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027: Anslaget får användas för utgifter för utbetalningar av stöd från Europeiska socialfonden plus för programperioden –2027. Utbetalningarna avser delfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet 2021–2027. Anslaget får även användas för viss statlig medfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet. Regeringen anger att anslaget tillförs medel till följd av reformer och finansiering som föreslås i budgetpropositionen. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2023–2030. 1:8 utvärdering: Anslaget får användas för utvärderings (IFAU) förvaltningsutgifter och forskningsbidrag. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2024. 1:9 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: Anslaget får användas för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens förvaltningsutgifter. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:10 Bidrag till administration av grundbeloppet: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till administration av grundbeloppet enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslös-hetskassor för dem som inte är anslutna till någon arbetslöshetskassa. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:11 Bidrag till Stiftelsen : Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till Stiftelsen för verksamheten enligt den överenskommelse svenska staten har med och om anordnande av utbildningar samt kompensation för de ökade kostnader som uppstår för dessa länder till följd av att utbildningstjänsterna är mervärdesskattepliktiga i . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till .