bet · H801UbU14 · 2021-06-11 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:3528 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att studenter som är gravida och som har risker i sin praktikmiljö bör likställas med arbetstagare som har risker i sin arbetsmiljö, för att få rätt till anpassade arbetsuppgifter. I kommittémotion 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 11 framför motionärerna att lärosäten i samarbete med kommuner och Akademiska Hus bör anpassa antalet utbildningsplatser utifrån tillgången på studentbostäder. I kommittémotion 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 3 anför motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning för att utreda formerna för anslaget för stöd till studenter med funktionsnedsättning. Syftet med utredningen bör enligt motionärerna vara att säkerställa att alla studenter får det stöd de har rätt till. I samma motion yrkande 4 anför motionärerna att regeringen även bör tillsätta en utredning för att säkerställa den kompetens som krävs för att möta alla studenter med funktionsnedsättning. I kommittémotion 2020/21:301 av m.fl. (V) yrkande 4 anser motionärerna att det bör utredas om det kan ställas krav på att all kurslitteratur ska göras tillgänglig digitalt via högskole- och universitetsbiblioteken. Motionärerna menar att det är en stor ekonomisk börda för många studenter att köpa sin egen kurslitteratur och kan ses som ett avsteg från principen om avgiftsfrihet för utbildningen. I samma motion yrkande 5 anför motionärerna att regeringen bör utreda hur statsbidragen till studentkårerna kan utökas för att garantera alla studentkårers oberoende. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 96 framför motionärerna att det saknas lagrum för enskilda högskolor att teckna försäkring via Kammarkollegiet vid utlandspraktik. Motionärerna anför att en likvärdig lösning på försäkringsfrågan för högskolestuderande vid utlandspraktik bör lösas oavsett huvudman. I motion 2020/21:338 av (C) yrkande 1 anför motionären att studenthälsan bör finnas på alla platser där eftergymnasiala studier bedrivs. I yrkande 2 samma motion framför motionären att studenthälsan bör arbeta förebyggande med uppsökande arbete. I motion 2020/21:577 av (C) anser motionären att studenthälsan bör ha en större del i sjukskrivna studenters återgång till studier. I kommittémotion 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 10 anser motionärerna att lärosätenas arbete med förbättrad arbetsmiljö för studenter bör stärkas liksom tillgången till stöd för studenter som drabbas av psykisk ohälsa. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Enligt 9 a § första stycket förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning får en myndighet inte ingå hyresavtal för bostadslägenhet i syfte att upplåta lägenheten i andra hand för att förse någon enskild med bostad. Enligt 9 a § andra stycket får dock universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen ingå hyresavtal för bostadslägenhet för att upplåta lägenheten i andra hand till utländska studenter inom utbytesprogram med andra länder, eller gästforskare vid eller högskolan, under förutsättning att de inte är anställda där. Regeringen anför i propositionen En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337) att universitet och högskolor bör få möjlighet att upplåta lägenheter för bostadsändamål till alla studenter. Regeringen har beslutat att nio universitet och högskolor under en prövotid t.o.m. får upplåta lägenheter för bostadsändamål till alla studenter, dock inte till personer som är anställda vid respektive lärosäte (U2020/04021, U2018/03635, U2015/05797, U2013/03504 och U2010/04277). I forskningspropositionen 2021 anför regeringen att den avser att se över och vid behov ändra de regler som rör statliga lärosätens möjlighet att hyra ut bostäder i andra hand (prop. 2020/21:60 s. 161, bet. 2020/21/UbU16, rskr. 2020/21:254). Uppgifter om studier och studieresultat Varje högskola ska enligt 2 kap. 1 § förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor föra ett studieregister där uppgifter redovisas individuellt för varje student. I studieregistret ska bl.a. dokumenteras uppgifter om antagning, deltagande i utbildning och prov, studieresultat, betyg och examen (3 §). Uppgifterna i registret får lämnas ut till bl.a. en annan högskola, CSN, UHR, UKÄ, SCB, en studentkår eller en student om uppgifterna rör honom eller henne själv (6 §). Arbetsmiljöfrågor vid studier och studiepraktik Arbetsmiljölagen (1977:1160) reglerar skyldigheter för arbetsgivare och andra skyddsansvariga att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. Arbetsmiljön ska enligt 2 kap. 1 § bl.a. vara tillfredsställande med hänsyn till arbetets natur och den sociala och tekniska utvecklingen i samhället. Arbetsförhållandena ska anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Teknik, arbetsorganisation och arbetsinnehåll ska utformas så att arbetstagaren inte utsätts för fysiska eller psykiska belastningar som kan medföra ohälsa eller olycksfall. I 1 kap. 3 § framgår att bl.a. den som genomgår utbildning (med undantag för barn i förskolan och elever i fritidshemmet) ska likställas med arbetstagare vid tillämpning av 2–4 och 7–9 kap. i lagen. Den som genomgår utbildning ska även likställas med arbetstagare vid tillämpning av 5 kap. 1 och 3 §§. I fråga om dem som genomgår utbildning finns dessutom vissa särskilda bestämmelser i 6 kap och 7 kap. samt i 9 kap. Tillgänglighet och särskilt stöd till studenter med funktionsnedsättning Av förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderspolitiken framgår att myndigheter under regeringen ska utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderspolitiska målen. Myndigheterna ska särskilt verka för att deras lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. I diskrimineringslagen (2008:567) finns även bestämmelser om s.k. aktiva åtgärder. Aktiva åtgärder är ett förebyggande och främjande arbete för att, inom en verksamhet, motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett diskrimineringsgrund. För högskolans del innebär det bl.a. att undersöka om det finns risker för diskriminering, repressalier eller andra hinder för enskildas lika rättigheter och möjligheter i verksamheten, analysera orsaker till upptäckta risker och hinder, vidta de förebyggande och främjande åtgärder som skäligen kan krävas samt att följa upp och utvärdera arbetet. Vidare har ett s.k. särskilt åtagande att fördela medel för studenter med funktionshinder. Universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina får hos ansöka om bidrag för särskilt pedagogiskt stöd, inklusive teckenspråkstolkning, för studenter med funktionshinder i studiesituationen för de kostnader som överstiger av anslaget för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. I mån av behov ska fördela de nationella medel som anvisas för detta ändamål genom utbetalning till berört lärosäte. ska i sin årsredovisning redovisa vilka åtgärder som har vidtagits vid universitet och högskolor för att förbättra situationen för studenterna i fråga och kostnaderna för de pedagogiska stödåtgärderna. Vidare ska det kända antalet studenter med funktionshinder i studiesituationen med fördelning per funktionshinder och kön framgå. Sammanställningen ska redovisas på nationell nivå. Av universitets årsredovisning framgår att antalet studenter som beretts tillgång till pedagogiska stödresurser ökat stort . var antalet studenter som beretts pedagogiskt stöd 17 646 och 2020 var antalet studenter 22 912. Till åtagandet hör samverkan med övriga universitet och högskolor samt andra myndigheter och organisationer på området. Den primära samverkan sker framför allt genom ett nätverk för samarbete mellan alla lärosätens samordnare – – och i en nationell referensgrupp där nio lärosäten representeras. Vidare samarbetar även med Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), bl.a. med mentorsstöd. fick Universitets- och högskolerådet (UHR) i uppdrag av regeringen att sprida goda exempel på genomförda åtgärder i syfte att öka tillgängligheten och motverka diskriminering av studenter med funktionsnedsättning. Uppdraget redovisades till och resulterade i publikationen En högskola för alla – goda exempel som ökar tillgängligheten och motverkar diskriminering av studenter med funktionsnedsättning. Avgiftsfri kurslitteratur i högskolan Av högskolelagen (1992:1434) framgår att utbildningen ska vara avgiftsfri för studenter som är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller (4 kap. 4 §). I propositionen med lagförslaget konstaterar regeringen att det finns starka skäl för att genom skattemedel finansiera högre utbildning så att den är avgiftsfri för den enskilde. vidhöll regeringen i propositionen principen om att avgiftsfri utbildning även i fortsättningen ska innebära att studenten själv får stå för sådana kringkostnader som studenten tidigare betalat själv, t.ex. studiematerial, hjälpmedel, studieresor m.m. (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). Regeringen anför i forskningspropositionen 2021 att ett av delmålen i den nationella digitaliseringsstrategin rör moderniseringen av det svenska utbildningsväsendet. För att ska nå digitaliseringsmålet behöver den digitala kompetensen inom högre utbildning och forskning säkerställas långsiktigt, så att nya digitala tekniker och verktyg kan användas på ett effektivt, säkert och hållbart sätt. Här utgör högskolebiblioteken en viktig infrastruktur för stöd och kompetensförsörjning enligt regeringen. Därutöver konstaterar regeringen att öppna digitala lärresurser (open educational resources, OER) används i allt större utsträckning och att 2019 ställde sig bakom rekommendationer för användning och delning av öppna lärresurser (prop. 2020/21:60 s. 99–102, bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254). Regeringen anför i budgetpropositionen att studenterna och studentkårerna spelar en viktig roll i lärosätenas kvalitetsarbete. Med en större andel distansundervisning försvåras detta arbete och regeringen föreslår därför en satsning för att stärka studentkårerna (prop. 2020/21:1 utg. omr. beslutade i enlighet med regeringens förslag. I Kammarkollegiets regleringsbrev framgår att myndigheten efter rekvisition ska utbetala till . Medlen avser stöd till organisationens verksamhet med syfte att säkerställa ett nationellt studentinflytande. Vidare framgår av regleringsbrevet att medel har avsatts för studentinflytande i universitets och högskolors organ . Högskolans ansvar för försäkring av studenter I högskoleförordningen (1993:100) finns bestämmelser om universitet och högskolor som staten är huvudman för. Enligt förordningens 1 kap. 11 a § ansvarar en högskola för att studenterna är försäkrade för personskada. Försäkringen ska avse sådan skada som har uppkommit till följd av olycksfall eller framkallats av sådan smitta som avses i 5 § förordningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd, om skadan har inträffat i samband med högskoleutbildning i . Försäkringen tecknas genom att Universitets- och högskolerådet (UHR) och Kammarkollegiet respektive Myndigheten för () och Kammarkollegiet träffar överenskommelser om försäkringsvillkoren. Vidare framgår av högskoleförordningen (11 b §) att en högskola genom en överenskommelse med Kammarkollegiet även får teckna en försäkring för personskada som drabbar högskolans studenter i samband med en högskoleutbildning utanför . Försäkringen får dock bara avse studier som bedrivs vid en utländsk högskola enligt avtal mellan de berörda lärosätena. Försäkringen ska avse sådan sorts skada som avses i 11 a §. Villkoren för försäkringarna ändrades tillfälligt så att de skulle gälla även vid distansstudier som rekommenderade distansundervisning i högskolan och . Efter att rekommendation upphörde har en stor del av studierna inom högskolan och fortsatt att genomföras på distans och även i normalfallet bedrivs en betydande del av studierna inom dessa utbildningsformer på distans. Regeringen godkände därför att personskadeförsäkringen inom högskolan och även ska gälla efter covid-19-pandemin vid olycksfall under distansstudier om olycksfallet står i direkt samband med de studier som ska bedrivas (Pressmeddelande ). Högskolorna ska enligt 1 kap. 11 § högskoleförordningen (1993:100) ansvara för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård som har till ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa. Högskolorna ska även ansvara för andra uppgifter av studiesocial karaktär som stöder studenterna i deras studiesituation eller underlättar övergången till arbetslivet samt för att studenterna i övrigt har en god studiemiljö. gav regeringen () i uppdrag (U2019/03999/UH) att göra en kartläggning av universitets och högskolors arbete med studenthälsovård utifrån det krav som finns i högskoleförordningen. I uppdraget ingick att belysa studenternas tillgång till studenthälsovård samt skillnader i hur den är organiserad på olika universitet och högskolor. UKÄ skulle också belysa eventuella brister i hur studenthälsovården är organiserad på universitet och högskolor. I uppdraget ingick att särskilt belysa hur studenthälsovården fungerar för studenter som läser utbildningar på distans. Uppdraget redovisades till regeringen () . Av UKÄ:s redovisning i rapporten vid och högskolor (dnr 111-589-19) framgår bl.a. att alla statliga lärosäten erbjuder sina studenter studenthälsovård enligt högskoleförordningen. Då det finns många studenthälsor varierar de i storlek och i personaltäthet. Kurator är den vanligaste personalkategorin följt av sjuksköterska och psykolog. Studenthälsan erbjuder i första hand förebyggande hälsovård, ofta inriktad mot psykisk hälsa. Enligt rapporten är många kårer positiva till den studenthälsovård som erbjuds. Kårerna önskar dock ännu mer förebyggande verksamhet och att studenthälsan arbetar närmare utbildningsverksamheten. Kartläggningen visar enligt rapporten inte några tydliga och systematiska brister, men flera viktiga utvecklingsområden. Enligt Kammarkollegiets regleringsbrev ska myndigheten betala ut till landets studenthälsor för att stärka studenthälsan (anslag 2:64). Medlen ska bl.a. möjliggöra mer preventivt arbete för att minska studenternas psykiska och fysiska ohälsa samt stärka stödet för studieovana studenter. Universiteten och högskolorna ska i sina respektive årsredovisningar beskriva hur lärosätet utvecklat arbetet för att studenterna ska ha tillgång till förebyggande hälsovård som har till ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa. I redovisningen ska lärosätena särskilt fokusera på studenthälsovårdens arbete för att främja psykisk hälsa och hur studenthälsovården möter behovet hos studenter som undervisas på distans samt studieovana studenter. I redovisningen ska det även framgå hur lärosätet avser att arbeta för att stärka studenthälsovården. () har i uppdrag att följa och analysera de studerandes sociala och ekonomiska situation. I CSN:s regleringsbrev för angavs att myndigheten i detta arbete särskilt ska fokusera på studerandes psykiska hälsa. Av myndighetens rapportering i årsredovisningen framgår bl.a. att majoriteten av de studerande upplever att deras allmänna hälsotillstånd är mycket bra eller bra. Andelen som svarar att de mår bra eller mycket bra har dock minskat jämfört med undersökning vilket antas bero på den pågående pandemin. I CSN:s regleringsbrev framgår att myndigheten även fortsättningsvis ska följa och analysera de studerandes sociala och ekonomiska situation samt fokusera arbetet på de studerandes psykiska hälsa. Vidare har UKÄ genom ett ändringsregleringsbrev (U2020/05016) fått i uppdrag att följa upp konsekvenserna för högskolans verksamhet med anledning av beslut och insatser som vidtagits till följd av coronaviruset. Uppföljningen ska inkludera effekterna av övergången till distansundervisning och de insatser som har beslutats av regeringen i fråga om t.ex. högskolans utbyggnad. UKÄ ska löpande informera samt lämna en slutrapport . I en första delrapport (Rapport 2021:9) som lämnades framgår bl.a. att till följd av coronapandemin har stressen och oron ökat bland både studenter och personal. Studentkårerna har en betydelsefull roll bl.a. för kvalitetsarbetet inom lärosätena. Utskottet konstaterar att en särskild satsning görs för att stärka studentkårernas nationella inflytande. Ytterligare medel avsätts även för att stärka studentinflytandet i universitets och högskolors organ. Utskottet anser att lärosätenas arbete för att öka mångfalden och för att skapa lika möjligheter inom högre utbildning är mycket betydelsefullt. Det gällande regelverket för lärosätenas tillgänglighet för funktionsnedsatta är väl avvägt, och genom UHR:s uppdrag att sprida goda exempel på åtgärder som genomförts på lärosäten kan åtgärderna förväntas utvecklas kontinuerligt. I fråga om en översyn av formerna för anslaget för stöd till studenter med funktionsnedsättning inom den högre utbildningen anser utskottet att den nuvarande ordningen med bl.a. bidrag för särskilt pedagogiskt stöd är väl avvägd. Stödet skapar förutsättningar för lärosäten att ge det stöd och den kompetens som krävs för att möta studenter med funktionsnedsättning. Vidare konstaterar utskottet att nio lärosäten t.o.m. får hyra ut bostäder i andra hand till alla grupper av studenter, dock inte till personer som är anställda vid respektive lärosäte. Regeringen har i forskningspropositionen 2021 aviserat att den efter denna prövotid avser att se över och vid behov ändra de regler som rör statliga lärosätens möjlighet att hyra ut bostäder i andra hand. Utskottet gör bedömningen att erfarenheterna av den pågående prövotiden bör avvaktas. Utskottet ser inga skäl att vidga den krets som får ta del av de uppgifter som varje högskola ska föra när det gäller individuella studenters studier m.m. Utskottet konstaterar att det råder avgiftsfrihet för utbildning vid statliga universitet och högskolor. Denna princip inkluderar dock att studenten själv får stå för vissa kringkostnader, bl.a. kurslitteratur. I likhet med tidigare ser utskottet inget skäl att ändra dagens regelverk (bet. 2019/20:UbU15). Universitet och högskolor med staten som huvudman har enligt högskoleförordningen ansvar för att studenterna är försäkrade för personskada vid högskoleutbildningen i . Utskottet finner det motiverat att de högskolorna även har möjlighet att teckna försäkring för de av högskolans studenter som enligt avtal mellan de berörda lärosätena bedriver högskoleutbildning utanför . I fråga om arbetsmiljöfrågor vid studier och studiepraktik konstaterar utskottet att det av arbetsmiljölagen framgår att den som genomgår utbildning i huvudsak likställs med arbetstagare vid tillämpningen av lagen. Mot bakgrund av gällande rätt, pågående arbete samt planerade åtgärder finner utskottet inte skäl att föreslå någon ytterligare åtgärd. Utskottet avstyrker motionerna 2020/21:3102 (M) yrkande 46, 2020/21:3528 (M) yrkande 3, 2020/21:1932 (SD) yrkande 11, 2020/21:251 (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:301 (V) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:3626. (KD) yrkande 96. Utskottet vill understryka att frågor kring studenters hälsa är mycket angelägna. Inte minst effekterna av den pågående coronapandemin visar på behovet av att särskilt uppmärksamma studenthälsornas viktiga arbete. Utskottet konstaterar att ytterligare medel ska tillföras studenthälsorna bl.a. för att möjliggöra mer preventivt arbete för att minska studenternas psykiska och fysiska ohälsa. Vidare kan utskottet konstatera att CSN och UKÄ har pågående regeringsuppdrag att följa upp studenternas sociala och ekonomiska situation samt coronapandemins konsekvenser för högskolornas verksamhet. Med anledning av de beslutade och planerade åtgärderna avstyrker utskottet motionerna 2020/21:338 yrkandena 1 och 2, 2020/21:577 (C) samt 2020/21:3431 (L) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dimensionering av högskolan och Teach for . Jämför reservation 13 (M), 14 (SD) och 15 (M, KD). I motion 2020/21:864 av (S) anser motionären att det bör tas regional hänsyn vid fördelningen av högskoleprogram och platser till högskolorna. I motion 2020/21:1456 av m.fl. (S) framför motionärerna i yrkande 2 att möjligheten till samhällsbyggnadsutbildningar i bör förbättras. I motion 2020/21:2376 av m.fl. (S) anser motionärerna att en förstärkt politik för utbildning i hela landet genom distansstudier och lärcentrum bör övervägas. I kommittémotion 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkande 42 framför motionärerna att det bör genomföras en nationell översyn av behoven av ytterligare läkare till barnonkologin samt en samordning av utbildning av barnonkologer. I samma motion yrkande 43 framför motionären att det även bör genomföras en nationell översyn av behoven av ytterligare sjuksköterskor och barn- och undersköterskor till barnonkologi och samordning av utbildning. I kommittémotion 2020/21:3318 av m.fl. (M) yrkande 1 anför motionärerna att det bör införas olika sorters kortare utbildningar som kan kombineras med arbete och som kan genomföras på distans. I samma motion yrkande 22 anser motionärerna att utbildningsprogrammet bör få fortsätta att utvecklas. Teach for är ett utbildningsprogram som kombinerar studier och praktik för blivande lärare för att bl.a. studenter som inte valt lärarutbildningen senare ska kunna ta sig in i läraryrket. I kommittémotion 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 9 anser motionärerna att lärosätenas möjligheter att satsa på uppdragsutbildningar bör utökas för en snabb omställning av spetskompetens och nya forskningsrön i arbetslivet. I motion 2020/21:1163 av (M) anser motionären att möjligheten till kvalificerade samhällsbyggnadsutbildningar i bör förbättras. I motion 2020/21:3090 av och (båda M) anser motionärerna att möjligheten till popup-utbildningar från universitet och högskolor, till samarbeten med lärosäten i regioner med bristyrken inom ett specifikt område, bör ses över. I motion 2020/21:3627 av (M) yrkande 1 lyfter motionären fram frågan om att starta juristprogrammet på . I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 7 anser motionärerna att lokala utbildningar med anknytning till lokala näringar bör bevaras och utvecklas. I kommittémotion 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 17 anför motionärerna att möjligheten till en förkortad och individanpassad förskollärarutbildning med bibehållen kvalitet bör utredas. I motion 2020/21:276 av (KD) framför motionären att restaurang- och hotellhögskolan Campus bör utvecklas. I motion 2020/21:1426 av (L) yrkande 1 lyfter motionären fram frågan om utbildning och forskning inom utveckling av digitala spel. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Styrning av lärosäten sker i huvudsak genom de krav som ställs i högskolelagen (1992:1434) och de förordningar som ansluter till lagen, främst högskoleförordningen (1993:100) samt genom ett gemensamt regleringsbrev för universitet och högskolor. Dessutom utfärdar regeringen specifika regleringsbrev för varje universitet och högskola. Enligt 6 kap. 13 § högskoleförordningen ska utbildning bedrivas i form av kurser, och kurser får sammanföras till utbildningsprogram. Universitet och högskolor beslutar själva vilka utbildningar (program och kurser) som ska inrättas eller avvecklas. I högskolelagen finns bestämmelser om tillstånd att utfärda examina (1 kap. 11–13 §§). () beslutar om tillstånd att utfärda examina på grundnivå och avancerad nivå för universitet och högskolor. Tillstånd att utfärda examina utfärdas efter ansökan från det aktuella lärosätet. beslutar om ett anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för universitet och högskolor.