bet · H901KU3 · 2021-11-10 00:00:00 — Dessutom sammanträder gruppledarna betydligt oftare än riksdagsstyrelsen, vilket medför en större flexibilitet vid talmannens samråd. Övervägande skäl talar därför enligt utredningen för att talmannens samråd om kammarens planering ska ske med gruppledarna i stället för med riksdagsstyrelsen. Även med en sådan ordning kommer enligt utredningen att ha en central roll i processen. När det gäller vem som ska ha förslagsrätten för vilken dag ett nytt ska inledas konstaterar utredningen att talmannen redan lämnar förslag till kammaren när det gäller andra datum och tidsfrister. Det är enligt utredningen rimligt att det är talmannen som efter samråd med gruppledarna föreslår för kammaren vilken dag nästkommande ska inledas. Förslagen innebär ändringar i tilläggsbestämmelser i . Kammarens föredragningslista i vissa fall Riksdagsstyrelsen föreslår att det ska tydliggöras att det bara är prövningen av ett yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, ett förslag till ny statsminister eller ett yrkande om misstroendeförklaring som ska tas upp som första punkt på kammarens föredragningslista. Talmannen ska enligt 6 kap. 13 § RO till varje sammanträde som huvudregel upprätta en föredragningslista över vad som ska behandlas under sammanträdet. Föredragningslistan ska göras tillgänglig för ledamöterna. Vid sammanträdet ska ärenden och val behandlas i den ordning som de har tagits upp på föredragningslistan. I tilläggsbestämmelse 6.13.1 anges vilka yrkanden som ska tas upp först på föredragningslistan. Yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, statsministeromröstning enligt 6 kap. 3 § RF, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring, ska enligt bestämmelsen tas upp som första punkt på föredragningslistan. Om det finns fler än ett sådant yrkande, ska de tas upp i den nämnda ordningen. Talmannen får bestämma en annan ordning mellan statsministeromröstning och ett yrkande om misstroendeförklaring. I framställningen anförs att det med den föreslagna ändringen tydliggörs att det inte är nödvändigt att själva framläggandet eller bordläggningen av sådana förslag tas upp som första punkt på föredragningslistan. Det är därmed bara när dessa ärenden ska avgöras av kammaren som den nämnda ordningen ska gälla. Förlaget innebär en ändring i en tilläggsbestämmelse i RO. Delegationer till mellanfolkliga organisationer Riksdagsstyrelsen föreslår att bestämmelsen i 13 kap. 19 § RO ersätts med en mer allmänt formulerad bestämmelse om att talmannen efter samråd med gruppledarna får – besluta att riksdagsledamöter ska delta i ett internationellt parlamentariskt samarbete som inte bygger på en internationell överenskommelse – utse ledamöter i en sådan delegation – besluta hur en sådan delegation ska redovisa sin verksamhet. Riksdagsledamöter deltar i delegationer till ett antal interparlamentariska församlingar. Om deltagandet bygger på en internationell överenskommelse enligt 10 kap. 1 § RF väljs de svenska delegationerna av kammaren (13 kap. 18 § RO och tilläggsbestämmelse 13.18.1). Andra delegationer utses av talmannen efter samråd med gruppledarna. Riksdagsstyrelsen anför att vilka mellanfolkliga samarbeten svenska riksdagsledamöter deltar i kan ändras . Det är därför önskvärt att regleringen i RO omfattar alla de delegationer som talmannen utser efter samråd med gruppledarna. Genom den föreslagna regleringen skapas enligt styrelsen ett uttryckligt lagstöd för den ordning som redan tillämpas. Det bör också tydliggöras att talmannen efter samråd med gruppledarna också beslutar hur delegationerna ska redovisa sin verksamhet. Förslagen innebär dels att en huvudbestämmelse i RO upphör att gälla, dels ändringar i huvud- och tilläggsbestämmelser i . Regleringen av vice gruppledare Riksdagsstyrelsen föreslår att det av RO ska framgå att en partigrupp kan utse en eller flera personliga ersättare för gruppledaren. Med gruppledare avses enligt 1 kap. 3 § RO den särskilda företrädare som är utsedd av en partigrupp som i riksdagsvalet har fått av rösterna i hela riket för att samråda med talmannen. Partigrupperna ska enligt 4 kap. 3 § RO utse en gruppledare och en personlig ersättare för denne (vice gruppledare). Riksdagsstyrelsen konstaterar att det i praktiken förekommer att partigrupper har mer än en vice gruppledare och anför att RO bör avspegla detta förhållande. Förslaget innebär en ändring i en huvudbestämmelse i RO. Beslutsordningen för tecknande av kollektivavtal och stridsåtgärder Riksdagsstyrelsen föreslår att beslutanderätten när det gäller kollektivavtal, förutom beslut om att teckna huvudavtal, och stridsåtgärder flyttas från riksdagsstyrelsen till riksdagsdirektören. ska ge ett arbetsgivarkollegium med representanter för myndigheter möjlighet att framföra synpunkter i förhandlingsfrågor som rör dessa myndigheter när ett centralt kollektivavtal ska slutas och när i övrigt företräder myndigheter som arbetsgivare. Riksdagsstyrelsen konstaterar att de flesta kollektivavtal som tecknar till stor del är likalydande med de avtal som tecknar. Det anförs att den nuvarande ordningen är omständlig och tidskrävande och att det inte behöver vara styrelsen som beslutar om kollektivavtal som inte är huvudavtal. Förslagen innebär ändringar i lagen (2011:745) med instruktion för . Utskottet konstaterar att det finns fördelar med ett erfarenhetsutbyte mellan utskotten och med att arbetsformerna i de olika utskotten inte avviker från varandra i alltför stor utsträckning. En sammanfattning och spridning av ordförandekonferensens slutsatser kan i ett sådant sammanhang bidra till mer enhetliga arbetsformer. Utskottet, som i likhet med riksdagsstyrelsen vill framhålla att sådana slutsatser emellertid aldrig bli rättsligt bindande och att det ytterst är varje utskott som inom ramen för riksdagsordningen och andra lagar beslutar om sina arbetsformer, ställer sig bakom riksdagsstyrelsens förslag om ordförandekonferensens roll och sammansättning. När det gäller förslaget om yttranderätten i debatter som inte gäller ärenden, s.k. särskilt anordnade debatter, konstaterar utskottet att ledamöter och statsråden av regeringsformen garanteras rätt att yttra sig i kammaren (4 kap. 6 § RF). Ledamöternas fria yttranderätt är av central betydelse i riksdagsarbetet och i utövandet av deras uppdrag. Grundlagsregleringen gäller emellertid inför ärendenas avgörande, och yttranderätten i sådana fall påverkas inte av det nu aktuella förslaget. De debatter som omfattas av förslaget gäller inte ärenden och ska inte föregå någon votering i kammaren. Utskottet konstaterar också att förslaget innebär en reglering av en redan gällande och inte ifrågasatt praxis, och har mot denna bakgrund inte någon invändning mot förslaget i denna del. Utskottet ställer sig härutöver bakom förslagen om talmannens och gruppledarnas samråd vid planeringen av kammarens arbete, utformningen av kammarens föredragningslista i vissa fall, regleringen av delegationer till mellanfolkliga delegationer, regleringen av vice gruppledare samt beslutsordningen för tecknande av kollektivavtal och stridsåtgärder vid . Utskottet föreslår en redaktionell ändring i form av en rubrik närmast före 13 kap. 18 § RO. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2020/21:RS5 riksdagsöversyn: 1.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om medalj. 2.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i regeringsformen. 3.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. 4.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. 6.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 7.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203). 8.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för . 9.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för . 10.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. 1 Ändring i riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Innan riksdagsstyrelsen gör en framställning till ska den under de förutsättningar som anges i 8 kap. 21 § regeringsformen inhämta yttrande från Lagrådet. Innan riksdagsstyrelsen gör en framställning hos ska den under de förutsättningar som anges i 8 kap. 21 § regeringsformen inhämta yttrande från Lagrådet. Styrelsen får, utöver de skäl som anges i 8 kap. 21 § tredje stycket regeringsformen, avstå från att inhämta yttrande från Lagrådet om styrelsen bedömer att ett sådant yttrande i stället bör inhämtas av berört utskott inom ramen för beredningen av styrelsens framställning. Om riksdagsstyrelsen inte har inhämtat ett yttrande från Lagrådet ska styrelsen i sin framställning redovisa skälen för detta. 2 Ändring i riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Innan ett riksdagsorgan gör en framställning hos ska det inhämta behövliga upplysningar och yttranden. Innan riksdagsstyrelsen gör en framställning hos ska den inhämta behövliga upplysningar och yttranden. och finansutskottet ska bereda val av råd för . Av det sammantagna antalet ledamöter och suppleanter i rådet ska hälften nomineras av bland dess ledamöter och suppleanter och den andra hälften av finansutskottet bland dess ledamöter och suppleanter. Av det sammantagna antalet ledamöter och suppleanter i rådet ska hälften nomineras av bland dess ledamöter och suppleanter och den andra hälften av finansutskottet bland dess ledamöter och suppleanter. Nomineringen av ordförande och en eller flera vice ordförande ska göras med minst en person från vardera utskottet. Utskotten får lägga fram en gemensam lista om förslaget är enhälligt. Utskotten får lägga fram en gemensam lista om förslaget är enhälligt. 3 Ändring i riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för Om nämnden fattar ett beslut som innebär att medel på ett anslag tas i anspråk, ska nämnden genast underrätta den myndighet som anvisats anslaget om beslutet. Nämnden ska genast underrätta och om beslut som innebär återbetalning av arvode, jämkning av inkomstgaranti och om beslut om utbetalning på nytt av inkomstgaranti. Nämnden ska genast underrätta och om beslut om återbetalning av arvode, om jämkning av inkomstgaranti och om utbetalning på nytt av inkomstgaranti. 4 Ändring i riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter En ledamot som har varit frånvarande vid av voteringstillfällena i kammaren under ett kvartal ska betala tillbaka ledamotsarvode enligt 3 kap. 1–4 §§ för om 1. ledamoten har uteblivit från voteringar på motsvarande sätt under ett föregående kvartal , och 2. talmannen efter har erinrat ledamoten om ledamotens frånvaro och återbetalningsplikt. En ledamot som har varit frånvarande vid av voteringstillfällena i kammaren under ett kvartal ska betala tillbaka ledamotsarvode som avses i 3 kap. 1–4 §§ för , om 1. ledamoten har varit frånvarande vid av voteringstillfällena i kammaren även under ett föregående kvartal , och 2. talmannen efter det kvartal som avses i punkt 1 har erinrat ledamoten om ledamotens frånvaro och återbetalningsplikt. ska på begäran av överlämna uppgifter om en ledamots närvaro vid voteringstillfällen och andra uppgifter som nämnden behöver för sin prövning. Innan ett beslut om återbetalning fattas ska inhämta yttrande från den ledamot som anmälan avser och från den partigrupp som ledamoten tillhör eller har tillhört. Innan ett beslut om återbetalning fattas ska ge den ledamot som anmälan avser tillfälle att yttra sig. Nämnden ska även inhämta yttrande från den partigrupp som ledamoten tillhör eller har tillhört. framställer krav på återbetalning i enlighet med arvodesnämnds beslut. Ett belopp som återkrävs får i stället avräknas mot kommande utbetalningar av arvodet. En sådan avräkning får inte ske förrän beslutet har fått laga kraft. framställer krav på återbetalning i enlighet med arvodesnämnds beslut. Ett belopp som återkrävs får i stället avräknas mot kommande utbetalningar av arvodet. Om återbetalning inte har skett inom en månad från det att ett krav på återbetalning framställts ska den återbetalningsskyldige betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) på det obetalda beloppet till dess betalning sker. får efter skriftlig ansökan från ledamoten besluta att återkravet och kravet på ränta ska efterges helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. Den som har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i har rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt då arvodet upphör. I den sammanhängande tiden i inräknas tid som ledamot av före . Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 § ska inte räknas in. Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11 § ska inte räknas in. Rätt till inkomstgaranti gäller inte för tid då ledamoten får ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. För den som har varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin 1. i längst om ledamoten inte har uppnått , 2. i längst om ledamoten har uppnått 40 men inte , och 3. längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon har uppnått . I den sammanlagda tiden i inräknas tid som ledamot av före . Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 §§ ska inte räknas in. Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11 § ska inte räknas in. Under det första garantiåret lämnas inkomstgaranti med ett månatligt belopp som uppgår till av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tiden därefter lämnas inkomstgaranti med ett månatligt belopp som motsvarar följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i : av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , och av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp . I den sammanlagda tiden i inräknas tid som ledamot av före . Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 §§ ska inte räknas in. Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11 § ska inte räknas in. Vid beräkning av tider enligt 5 och 6 §§ ska hänsyn inte tas till tid då ledamoten har fått ålderspension eller sjukpension enligt bestämmelser i denna lag. Ledighet som har beviljats av eller av talmannen begränsar inte rätten till förmåner enligt detta kapitel. Detsamma gäller vid sjukfrånvaro. Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 §§ ska inte räknas in som grund för förmåner enligt detta kapitel. Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11 § ska inte räknas in som grund för förmåner enligt detta kapitel. Beslut av enligt 3 kap. 14 §, 12 kap. eller 13 kap. får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Beslut av enligt 3 kap. 14 § och 17 § tredje stycket, 12 kap. eller 13 kap. får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Ett beslut enligt 3 kap. 1 § får inte överklagas. Lagrådsyttrande som utskottet begärt Jag ska tala för hela . Jag har fått det uppdraget av mitt utskott, och vi lägger fram ett enigt betänkande för debatt och beslut . Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Vad betyder den spännande rubriken "riksdagsöversyn"? Betänkandet behandlar förslag från den parlamentariska kommitté som beslutades av riksdagsstyrelsen , bland annat med anledning av tillkännagivanden som kom från . Det är talmannen som har lett kommittén, och den antog namnet riksdagsöversyn. Betänkandet från kommittén överlämnades till riksdagsstyrelsen. har behandlat förslagen som kommer från riksdagsstyrelsen med grund i kommitténs betänkande. ställer sig i huvudsak bakom riksdagsstyrelsens överväganden och förslag, men vi lämnar förslag på några mindre ändringar. Jag återkommer till dem. Det är ett omfattande betänkande, och det är många förslag. Men jag ska försöka gå igenom huvudförslagen. Riksdagsstyrelsens förslag innebär bland annat följande. Sista dag för att lämna budgetpropositionen de år det är val till eller september kopplas till den obligatoriska statsministeromröstningen. Om regeringen sitter kvar efter statsministeromröstningen ska budgetpropositionen lämnas . Om i stället väljer ny statsminister ska den nya regeringen, liksom , lämna budgetpropositionen efter att den har tillträtt. Ytterligare ett förslag handlar om krigsdelegationens verksamhet. Här föreslås att det ska vara möjligt att besluta om tystnadsplikt i krigsdelegationens förberedande verksamhet på samma sätt som i utskotten och i . Det finns också två förslag som rör riksdagsledamöter. Det första handlar om att en ledamot som lämnar sin partigrupp också ska lämna de uppdrag i utskott och andra riksdagsorgan som ledamoten har valts till av kammaren i kraft av sin partigruppstillhörighet. Det föreslås också att en ledamot som inte deltar i riksdagsarbetet kan bli skyldig att återbetala ledamotsarvodet. Omfattningen av deltagandet ska avgöras av närvaron vid voteringstillfällen i kammaren. Det finns också ett förslag om att riksdagsstyrelsen ska inhämta Lagrådets yttrande innan den föreslår en lag eller ändring i en lag som faller inom området för Lagrådets granskning. Riksdagsstyrelsen, , ombudsmän och ska inhämta behövliga upplysningar och yttranden innan de gör en framställning hos . Det här är vad riksdagsstyrelsen föreslår. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT riks-dagsöversyn Talmannen ska få besluta att dela ut medalj till ledamöter som lämnar tjänstgöring i följd. Det föreslås också att medalj ska få delas ut till andra än ledamöter för särskilt eller synnerligen förtjänstfulla insatser för . Vidare ska och finansutskottet föreslå val till råd för med gemensam lista. Detta var alltså förslagen, och de ändringar utskottet föreslår innebär följande. Det ska även i fortsättningen vara möjligt för riksdagsstyrelsen att avstå från att inhämta yttrandet från Lagrådet om styrelsen bedömer att ett sådant yttrande i stället bör inhämtas av berört utskott inom ramen för beredningen av styrelsens framställning. Skyldigheten att inhämta behövliga upplysningar och yttranden innan en framställning görs hos ska gälla för riksdagsstyrelsen men inte för övriga riksdagsorgan, det vill säga , ombudsmän och . Vi föreslår också att det regleras att nomineringen av ordförande och en eller flera vice ordförande i råd för ska göras med minst en person från respektive finansutskottet. En del av detta kan tyckas vara tekniska och administrativa ändringar, men det är så att man behöver göra den typen av ändringar . Det bygger på behov. Jag skulle vilja kommentera några av dessa förslag, som också har väckt intresse. Det första är kanske mer internt för men ändå en förändring, och det handlar om ett grundlagsförslag som innebär inhämtande av yttrande från Lagrådet och förslag om beredningskrav. Detta föreslår vi att ska anta som vilande, med vissa ändringar, eftersom det är ett grundlagsförslag. Jag vill också kommentera förslaget om åtgärder mot ledamöter som inte deltar i riksdagsarbetet. Riksdagsstyrelsens förslag innebär att en ledamot som inte deltar i riksdagsarbetet ska kunna krävas på återbetalning av arvodet. Genom förslaget ska en ledamot som under ett kvartal har varit frånvarande vid av voteringstillfällena i kammaren under vissa förutsättningar betala tillbaka ledamotsarvodet för . Detta gäller inte om man har varit sjukskriven eller föräldraledig, och det finns en mängd villkor som ska vara uppfyllda. Från utskottets sida vill vi ändå betona vikten av riksdagsledamotens roll. All offentlig makt i utgår enligt regeringsformens portalparagraf från folket, och den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick. Riksdagsledamöterna har en central och mycket betydelsefull roll som det svenska folkets representanter i . Att vara ledamot av är därmed förenat med ett mycket stort ansvar. Vi vill framhålla - och detta har utskottet betonat - att en riksdagsledamot är förtroendevald, inte anställd av eller . Han eller hon är mot den bakgrunden fri att under eget ansvar och inom vissa ramar själv bestämma hur uppdraget ska utföras. Man får också själv bestämma sin arbetsinsats; det finns inga formella krav på hur stor arbetsinsatsen ska vara. Uppdraget som riksdagsledamot utförs ju inte bara i verksamhet i formell mening utan även utanför , inte minst i den egna valkretsen. Det är ledamotens ansvar att leva upp till det givna förtroendet - och i nästa val avgör väljarna om förtroendet ska förnyas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT riks-dagsöversyn Vi vill alltså framhålla vikten av att värna den enskilda riksdagsledamotens ställning. Att en ledamot som och utan godtagbar anledning väljer att inte delta i riksdagsarbetet ändå uppbär fullt arvode riskerar dock att skada väljarnas förtroende inte bara för den ledamoten utan för hela och det demokratiska systemet. Detta är mycket ovanligt, men om det ändå inträffar innebär förslaget att man som ledamot under vissa förutsättningar och med upprepad frånvaro kan bli återbetalningsskyldig. Den andra frågan som berör riksdagsledamöter handlar om den som väljer att lämna sin partigrupp. I folkmun kallas det ibland att bli vilde; här kallar vi det partilös. Om man väljer att lämna sin partigrupp är det rimligt att man också behöver lämna de uppdrag man har i kraft av sin partigruppstillhörighet, det vill säga platser i utskott, och annat. Tanken med dessa platser är nämligen att man, inte minst i arbetet med att förbereda ärenden för kammarbeslut, ska spegla hur de politiska majoritetsförhållandena i kammaren ser ut. Då blir det en snedfördelning om man sitter kvar som partilös. Det är dock samma sak här: Det gäller att vara varlig, för man är fortfarande vald. Det kan finnas tillfällen som vi kanske inte är vana vid i vår riksdag men där det blir sådana förändringar i partiers både program och organisation att man väljer att lämna partiet. Att man då behöver lämna sina uppdrag som man har i kraft av medlem av det partiet kan utskottet acceptera. Ytterligare förslag som finns i det här betänkandet handlar som sagt om tystnadsplikt i krigsdelegationens verksamhet. Tyvärr har ju omvärldsutvecklingen gjort att krigsdelegationen har behövt bedriva mer förberedande verksamhet under de senaste mandatperioderna, och det är rimligt att det finns möjlighet att kräva tystnadsplikt när det gäller förberedande verksamhet. Jag har även beskrivit en ny reglering när det gäller budgetpropositionens avlämnande, utdelande av medalj och val av råd för .