bet · H801SfU21 · 2021-04-19 00:00:00 — En utmaning som är särskilt tydlig vid psykisk ohälsa är enligt utskottet svårigheterna för vården att bedöma individens arbetsförmåga. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet och av modell för försäkringsmedicinsk analys. Översynen ska avse handläggningen vid psykiatriska diagnoser och särskilt vid samsjuklighet (bet. 2018/19:SfU13, rskr. 2018/19:145). Utskottet noterar att regeringen har gett och i uppdrag att verka för att samarbetet och dialogen mellan och hälso- och sjukvården förbättras när det gäller sjukskrivningsprocessen och läkarintygen. Detta s.k. dialoguppdrag har redovisats . Regeringen beslutade att ge myndigheterna ett nytt uppdrag om att vidareutveckla sjukförsäkringshandläggningen i dialog med hälso- och sjukvården. Vid genomförandet av uppdraget ska myndigheterna beakta tillkännagivande. Uppdraget ska redovisas . Vidare har och i uppdrag att i nära samverkan med flera myndigheter, bl.a. , lämna in ett underlag till regeringen inför en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicid prevention. Myndigheterna ska göra en individuell analys av nuläget inom sina respektive verksamhetsområden, identifiera områden som bör prioriteras i en nationell strategi, analysera målgrupper som berörs av uppdraget och i förekommande fall peka på utvecklingsbehov inom det egna verksamhetsområdet (S2020/06171 m.fl.). Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser att pågående arbete bör avvaktas. Utskottet förutsätter att arbetet bedrivs skyndsamt. Motion 2020/21:3527 (M) yrkandena 2 och 7 avstyrks med detta. Utskottet håller med om att ideellt arbete och politiska uppdrag är värdefullt och kan gynna den enskildes rehabilitering och återgång i arbete. Utskottet finner dock inte skäl att föreslå någon översyn av dessa regler eller reglerna för bedömning av arbetsförmåga för rätt till sjukpenning. Motion 2020/21:1306 (V) yrkande 8 avstyrks därför. Rehabiliteringskedjan innebär att gör vissa prövningar av arbetsförmågan i sjukperioden för samtliga sjukskrivna. I och ovan nämnda dialoguppdrag har lagts till att myndigheterna ska säkerställa att vidtagna åtgärder implementeras i handläggningen för att öka tryggheten för patienter med någon av diagnoserna ME/CFS eller postcovid eller någon annan symtombaserad diagnos. Reglerna har ändrats vad gäller prövning av den sjukskrivnes arbetsförmåga vid dag 180. Lagändringen innebär att prövningen mot normalt förekommande arbete skjuts upp om övervägande skäl talar för att den sjukskrivne kan gå tillbaka till sitt arbete vid dag 365, i samma omfattning som före sjukskrivningen. Avsikten är att öka tryggheten för långtidssjukskrivna, bl.a. de som är långtidssjuka i covid-19 eller har s.k. symtomdiagnoser. Utskottet noterar att regeringen i avvaktan på lagändringen tillfälligt stoppade de s.k. 180-dagarsprövningarna genom en förordning som gällde från till dess att lagändringen trädde i kraft . I sammanhanget noteras att regeringen avlämnat proposition 2020/21:171 Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begriplig sjukförsäkring till . Propositionen syftar till att åstadkomma en ökad konkretisering i bedömningarna av arbetsförmåga vid dag 180 i rehabiliteringskedjan. Bedömningen ska göras mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Ändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen avser vidare att ge Arbetsförmedlingen och i uppdrag att, i samråd med arbetsmarknadens parter, utveckla ett kunskapsmaterial om vilka krav på aktivitetsförmågor som arbeten inom olika yrkesgrupper ställer. Materialet ska bli ett stöd för vid bedömningarna. När det gäller frågan om prövning av arbetsförmågan vid dag 365 finns det ett förslag av utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum (SOU 2020:6) om att försäkrade som har haft nedsatt arbetsförmåga ska kunna få sin arbetsförmåga fortsatt bedömd mot arbete hos arbetsgivaren om hög grad av sannolikhet talar för återgång i detta arbete senast vid dag 550. Särskilda regler föreslås för försäkrade som har fyllt . Förslagen bereds inom . Sjukförsäkringen ska ge de försäkrade ersättning för inkomstbortfall vid sjukdom och rehabilitering. Försäkrade ska också känna sig trygga med att de får det stöd de behöver för att kunna återgå i arbete. Om den försäkrade behöver ställa om till ett nytt arbete där hans eller hennes kompetens och erfarenhet kan tas till vara ska hon eller han får adekvat stöd i den omställningen. Detta är en förutsättning för legitimiteten i sjukförsäkringen och det allmänna trygghetssystemet. Utskottet anser att regeringens förändringsarbete är viktiga steg mot en bättre balans mellan trygghet och omställning i sjukförsäkringen. Utskottet välkomnar därför att rehabiliteringskedjan i sjukpenningen vid dag 180 har blivit mer flexibel för att stärka den ekonomiska tryggheten för långtidssjuka. När det gäller fortsatt sjukpenning och kriterierna för prövning av arbetsförmåga i rehabiliteringskedjan anser utskottet att finns det skäl att avvakta beredning av propositionen och beredning av utredningens förslag. Med hänsyn till det avstyrks motionerna 2020/21:1836 (SD) yrkande 4, 2020/21:1306 (V) yrkande 22 och 2020/21:1307 (V) yrkande 9. Motionerna 2020/21:1836 (SD) yrkande 3 och 2020/21:1306 (V) yrkande 4 om prövning av fortsatt sjukpenning efter dag 180 får anses i vart fall delvis tillgodosedda. har flera uppdrag som ska förstärka myndighetens arbete och samverkan med aktörerna i rehabiliteringsarbetet. Inom ramen för lagstadgade samordningsansvar har i uppdrag att förstärka arbetet med arbetsgivaren genom att ge stöd till individen (S2020/06863). Enligt regleringsbrevet ska stärka arbetet med att identifiera individer som kan ha behov av förberedande eller arbetslivsinriktade insatser i samverkan med Arbetsförmedlingen genom samordningsförbunden. Vidare ska förbättra kvaliteten i ärenden om rätt till sjukpenning (S2020/06863). I uppdraget ingår att ska redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att säkerställa att behovet av rehabiliteringsinsatser utreds och vid behov vidtas . I uppdraget ingår också frågor om övergången till Arbetsförmedlingen. Uppdraget lämnades mot bakgrund av tillkännagivande om att regeringen bör ta ett helhetsgrepp för att underlätta återgång i arbete för den som nekats sjukpenning (bet. 2020/21:SfU10, rskr. 2020/21:111). I betänkandet pekar utskottet på att samarbetet och informationsutbytet mellan Arbetsförmedlingen och behöver effektiviseras och att omställningsmöten måste ske tidigt i processen. Vidare behöver effektiva åtgärder för att underlätta återgången i arbete tas fram och implementeras. Det är också viktigt att det sker ett informationsutbyte mellan och arbetsgivaren före dag 180 inför ett beslut om nekad sjukpenning. har också i uppdrag att skapa förutsättningar för systematiska uppföljningar av läkarintyg på vårdenhetsnivå. Uppdraget lämnades mot bakgrund av tillkännagivande att följa upp läkarintygsskrivande (bet. 2019/20.SfU13, rskr. 2019/20:171). Uppdraget genomförs i samråd med . har även i uppdrag att vidareutveckla sjukförsäkringshandläggningen i dialog med hälso- och sjukvården (S2019/04627). Vidare har och , till följd av ett tillkännagivande till regeringen från , i uppdrag att göra en översyn för att vidareutveckla det försäkringsmedicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys (S2019/046279). ISF har två uppdrag som ska redovisas . ISF ska utvärdera om en plan för återgång i arbete bidrar till att stärka försäkrades möjligheter till rehabilitering och ökar förutsättningarna för en tidigare återgång i arbete (S2019/03299). Vidare ska ISF följa upp och utvärdera reformen om förstärkt rehabilitering för återgång i arbete vilken trädde i kraft (S2019/03299). tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över sjukersättningen och aktivitetsersättningen (dir. 2020:31). Av kommittédirektivet framgår att utredaren också ska se över regelverket för förebyggande sjukpenning. Av direktivet framgår att det kan finnas skäl att pröva om den nuvarande konstruktionen för förebyggande sjukpenning kan utgöra hinder för möjligheten att nyttja förmånen för att förebygga eller förkorta sjukdom. Uppdraget ska redovisas . När det gäller samverkan lämnar har utredningen samordnare för en välfungerande sjukskrivningsprocess lämnat flera rekommendationer om samverkan mellan aktörerna (SOU 2020:24). Bland annat anges att det behövs en aktörsgemensam definition av sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen samt en gemensam syn på vad processen syftar till, ökade drivkrafter och ökat stöd för arbetsgivares förebyggande insatser och arbetsplatsinriktat stöd, konsultation av expert vid bedömning av arbetsplatsinriktat stöd för återgång i arbete och ett mer utvecklat samarbete mellan och Arbetsförmedlingen samt en gemensam digital yta för planering i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Utredningens rekommendationer bereds inom . Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att det bedrivs arbeten inom många områden och att flera uppdrag genomförs till följd av tillkännagivanden. Utskottet anser inte att det finns anledning att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om åtgärder för att ytterligare förändra arbete och samverkan med aktörerna i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Motionerna 2020/21:3527 (M) yrkandena 5 och 8, 2020/21:1798 (M), 2020/21:2645 (M), 2020/21:1836 (SD) yrkande 6, 2020/21:2955 (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3317 (KD) yrkandena 2, 3, 7, 8 och 9, 2020/21:3229 (L) yrkande 7, 2020/21:3269 (L), 2002/21:3423 (L), 2020/21:843 (S), 2020/21:1679 (S), 2020/21:1849 (S), 2020/21:2190 (S) yrkandena 2 och 3, 2020/21:2191 (S) yrkande 4 och 2020/21:3649 (MP) yrkande 1 avstyrks därför. När det gäller likvärdig, tydlig och förutsägbar regeltillämpning har som redan nämnts i uppdrag om förbättrad kvalitet i ärenden om rätt till sjukpenning (S2020/06863). Syftet med uppdraget är bl.a. att identifiera och åtgärda eventuella brister i handläggningen. ISF har granskat och analyserat hur tillämpar bestämmelsen om utredningsskyldighet i 110 kap. 13 § socialförsäkringsbalken, vid handläggningen av ärenden om sjukpenning där ansökan om ersättning har avslagits (ISF 2021:3). ISF anger i rapporten att det förekommer brister i kommuniceringen och hanteringen av ärendena. ISF rekommenderar att bl.a. utvecklar stödet när det gäller tillämpningen av utredningsskyldigheten och tar en mer aktiv roll när det finns indikationer på att personen kan omfattas av ett undantag i lagstiftningen. Utskottet noterar att har aviserat att myndigheten kommer att genomföra en omfattande genomlysning av hela organisationens arbete med sjukförsäkringen (årsredovisning 2020). En likvärdig, tydlig och förutsägbar regeltillämpning är enligt utskottets mening av stor vikt för en hållbar sjukförsäkring och för förtroendet för . Utskottet anser emellertid att pågående arbete bör avvaktas. Motionerna 2020/21:1836 (SD) yrkandena 13 och 17 om parlamentarisk kommitté och stärkt skydd mot godtyckliga avslag samt 2020/21:1306 (V) yrkande 18 om mer utförliga utredningar avstyrks därför. Utskottet håller med om att verksamhet måste vara väl förberedd på pandemier och andra krissituationer. Utskottet ser därför positivt på att har i uppdrag att i närtid och på analysera hur den förändrade situationen inom vården på grund av pandemin inverkar på sjukförsäkringen samt de sjukskrivnas rätt till ersättning och stöd för återgång i arbete (S2020/06726). ska också säkerställa att det finns förutsättningar att följa upp pandemins påverkan på socialförsäkringen i övrigt. Motion 2020/21:3527 (M) yrkande 1 om att utreda kapacitet och andra frågor om hantering av ersättningar under pågående pandemier får därmed anses delvis tillgodosett och avstyrks. En lagstadgad skyldighet för regionerna att erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter trädde i kraft . Utskottet anser att det är för tidigt att utvärdera och utöka koordineringsinsatserna. bör således inte nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om detta. Motion 2020/21:1836 (SD) yrkandena 22 och 23 avstyrks därför. När det gäller samordningsförbunden har ISF i uppdrag att utvärdera förbundens verksamhet. ISF har lämnat delrapporterna Samordningsförbundens organisation och verksamhet (2019:1) och någon skillnad? (2019:4). Uppdraget ska slutredovisas senast . Utskottet anser att pågående arbete bör avvaktas. Motionerna 2020/21:2955 (C) yrkande 10, 2020/21:1306 (V) yrkandena 15 och 16, 2002/21:1641 (S), 2020/21:2368 (S) yrkandena 1–3 och 2020/21:3637 (MP) yrkande 55 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. de ekonomiska villkoren inom aktivitets- och sjukersättningen samt övergången mellan aktivitetsersättning och sjukersättning. Jämför reservation 29 (SD), 30 (C), 31 (V) och 32 (KD). Aktivitetsersättning kan beviljas en försäkrad som är och som har en långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Aktivitetsersättning kan beviljas i två olika former, dels på grund av nedsatt arbetsförmåga, dels på grund av förlängd skolgång (36 kap. 15 § SFB). Sjukersättning kan beviljas en försäkrad som är mellan 19–(33 kap. 16 § SFB). Före juli 2017 kunde personer endast beviljas aktivitetsersättning. Både aktivitets- och sjukersättning lämnas dels i form av en inkomstrelaterad ersättning, dels i form av garantiersättning till den som har inga eller låg inkomstrelaterad ersättning (35 kap. 2 § SFB). Förmånerna kan lämnas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Till den vars arbetsförmåga är helt eller i det närmaste helt nedsatt lämnas hel förmån. ska fr.o.m. se till att särskilda insatser kommer till stånd för att den som får tre fjärdedels sjuk- eller aktivitetsersättning ska kunna få en anställning motsvarande den återstående arbetsförmågan. Den försäkrade ska samtycka till insatserna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om de särskilda insatserna (33 kap. 26–28 §§ SFB). Av 34 kap. SFB framgår att den inkomstrelaterade aktivitets- och sjukersättningen beräknas på grundval av en fastställd antagandeinkomst. Antagandeinkomsten utgörs av de inkomster som den försäkrade hade i anslutning till försäkringsfallet. Nuvarande regler innebär att den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten tillämpas även när den försäkrade som har haft partiell aktivitets- eller sjukersättning beviljas sådan ersättning i högre omfattning, exempelvis från en halv till hel ersättning. Antagandeinkomsten anknyts till prisbasbeloppet då ersättningen ska börja lämnas och räknas om vid förändringar av detta belopp. En försäkrad som haft aktivitetsersättning kan få behålla ersättningen för att studera under en prövotid (36 kap. 9 a § SFB). Om den försäkrade därefter vill fortsätta att studera kan han eller hon ansöka om vilande aktivitetsersättning för studier , dvs. rätten till aktivitetsersättning kvarstår men ersättningen betalas inte ut. Om den försäkrade har haft aktivitetsersättning och vill prova att arbeta kan ersättningen förklaras vilande. En försäkrad kan ha vilande sjukersättning i högst (36 kap. 10, 12 och 15 §§ SFB). Vilandeförklaring får avse hel aktivitetsersättning eller del av ersättningen. Vid arbete har den försäkrade rätt till ett skattefritt belopp som motsvarar av den ersättning som är vilande, förutom lönen (36 kap. 18 § SFB). Om den försäkrade haft sjukersättning och vill prova att arbeta eller studera kan han eller hon ansöka om vilande sjukersättning (36 kap 10 och 14 §§ SFB). Vid arbete har den försäkrade rätt till ett skattefritt belopp som motsvarar av den ersättning som är vilande, förutom lönen. Vid studier ska dock alltid den beviljade förmånen i sin helhet förklaras vilande (36 kap. 12 och 18 §§ SFB). För försäkrade som hade rätt till icke tidsbegränsad sjukersättning gäller att de kan förvärvsarbeta, studera, m.m. och använda en arbetsförmåga som han eller hon antogs sakna när beslutet om sjukersättning fattades, utan att rätten till sjukersättning påverkas. Den utbetalda sjukersättningen minskas dock till viss del med hänsyn till arbetsinkomstens storlek (37 kap. SFB). Möjligheten att få bostadstillägg finns kvar , dvs. maximalt 24 månader. Det innebär att också den som fått hela sin aktivitets- eller sjukersättning förklarad vilande kan få bostadstillägg om reglerna för inkomstberäkning medger det (101 kap. 4 § SFB). I kommittémotion 2020/21:1836 av m.fl. (SD) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att stärka sjukersättningen. Det bör utredas om sjukersättningen kan höjas för att stärka ekonomin för de mest utsatta i samhället. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om möjligheten till tillfällig sjukersättning. Försäkrade som inte har rätt till sjukersättning kan fastna i långa sjukskrivningar. Den tidsbegränsade sjukersättningen bör därför återinföras med kontroller av arbetsförmågan genom omprövning, och med koppling till insatser för vård och rehabilitering. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om studier som rehabilitering. Den försäkrade bör få rätt att behålla sin sjukersättning vid studier, även om studietakten är lägre än . I kommittémotion 2020/21:2955 av m.fl. (C) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att det behövs tydliga åtgärder för att göra det möjligt för försäkrade med funktionsnedsättning att driva företag. Försäkrade med funktionsnedsättning ska inte förlora sin aktivitetsersättning när de startar ett företag. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att se över aktivitets- och sjukersättningen för att fler ska kunna komma i arbete. Unga funktionshindrade bör få studera på deltid med bibehållen hel ersättning. Vidare bör försäkrade med aktivitets- och sjukersättning ha möjlighet att söka arbete utan att förmånen inklusive bostadstillägget minskar. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) begär i kommittémotion 2020/21:1306 yrkande 20 ett tillkännagivande om att regeringen bör ge ett tilläggsdirektiv till utredningen mer ändamålsenligt regelverk i aktivitets- och sjukersättningen och för förmåner vid rehabilitering (dir. 2020:31) om att se över modellen för beräkning av antagandeinkomst. En försäkrad med hel sjukersättning får i praktiken i genomsnitt kvar av sin tidigare lön. Det är inte rimligt och beror på att även andra inkomster än de senaste helårslönerna, t.ex. sjukpenning, kan ingå vid beräkningen. I kommittémotion 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om förbättrade regler för aktivitets- och sjukersättning för yngre. En ung persons kapacitet och utvecklingsmöjligheter bör så långt det är möjligt tillvaratas innan han eller hon ska behöva komma i fråga för sjukersättning. bör alltid pröva om sjukersättning är mer ändamålsenlig, även om ansökan avser aktivitetsersättning. m.fl. (S) begär i motion 2020/21:737 yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att regeringen bör verka för att stärka aktivitets- och sjukersättningen samt att se över prövningarna så att försäkringen används på det sätt som det är tänkt. är det orimligt svårt för försäkrade att beviljas sådan ersättning även om de har en långvarigt nedsatt arbetsförmåga. I motion 2020/21:879 av (S) begärs ett tillkännagivande om att övergången mellan aktivitets- och sjukersättning bör säkras så att ingen faller mellan stolarna. I motion 2020/21:887 av (S) begärs ett tillkännagivande om bostadstillägget vid aktivitets- och sjukersättning. Bostadstillägget bör ses över och höjas. Enligt granskning kan en fjärdedel av de berättigade ha missat sin rätt till bostadstillägg. Informationen om bostadstillägget och hur en ansökan går till bör därför stärkas. (S) begär i motion 2020/21:1843 ett tillkännagivande om att reglerna för sjukersättning bör ses över för att skapa goda förutsättningar att studera deltid med bibehållen sjukersättning. I kommittémotion 2020/21:3649 av m.fl. (MP) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en reformerad aktivitets- och sjukersättning. Reglerna behöver göras mer generösa för att minska upprepade förlängningar av sjukskrivningen samt förbättra försäkrades ekonomiska situation. Exempelvis bör en försäkrad få pröva att arbeta utan att sjukersättningen dras in. En särskild utredare ska se över sjuk- och aktivitetsersättningen (dir. 2020:31). Utredaren ska ge förslag som säkerställer att sjuk- och aktivitetsersättningen ger trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, god förutsebarhet för den enskilde samt stabilitet i tillämpningen . Regelverkets krav för att en försäkrad ska beviljas förmånerna ska bli mer ändamålsenliga och i möjligaste mån ta till vara den försäkrades arbetsförmåga. Vidare ska utredningen se till att skapa ett mer modernt regelverk som kan bidra till att förebygga ohälsa och ge stöd vid såväl rehabilitering som omställning till ett annat arbete. Regelverket för arbete, studier, bisysslor, uppdrag eller liknande under tid med sjukersättning och aktivitetsersättning ska också göras mer förutsebart och enklare för både den försäkrade och . Reglerna ska harmoniera med angränsande regelverk och vara enkla att förstå och att administrera. Uppdraget ska redovisas . Förutom översynen av regelverket har i uppdrag att förbättra stödet till unga som får avslag på sin ansökan om aktivitetsersättning (S2019/03413). De som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning ska få hjälp och stöd för att kunna arbeta eller studera. Vidare har och Arbetsförmedlingen i uppdrag att se till att den som har aktivitetsersättning utvecklar eller återfår arbetsförmågan och därmed kan återgå i, eller få, ett arbete. Uppdraget ska redovisas . ISF har i en rapport granskat och analyserat hur tillämpar bestämmelsen om utredningsskyldigheten i handläggning av ärenden om aktivitetsersättning där ansökan om ersättning har avslagits (ISF 2021:3). ISF anser att det finns en del brister och rekommenderar att bl.a. bör utveckla det interna stödet för handläggning, ta en mer aktiv roll och säkerställa en enhetlig hantering av ärenden om aktivitetsersättning där läkarutlåtande saknas. Utskottet konstaterar att regeringen arbetar med att utveckla och öka tryggheten i försäkringen samt förbättra möjligheterna för försäkrade med aktivitets- och sjukersättning att arbeta med stöd av olika åtgärder och att studera. Utskottet anser att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna. Motionerna 2020/21:1836 (SD) yrkandena 9 och 15, 2020/21:255 (C) yrkandena 7 och 8, 2020/21:1306 (V) yrkande 20, 2020/21:3317 (KD) yrkande 18, 2020/21:737 (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:844 (S), 2020/21:879 (S) och 2020/21:3649 (MP) yrkande 3 avstyrks därmed. Garantiersättningen för aktivitets- och sjukersättningen höjdes med 2018. Även beräkningen av bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget som knyts till aktivitets- och sjukersättningen har höjts 2018. Utskottet anser att eventuellt höjda ersättningsnivåer måste ses i ett större sammanhang och får behandlas i samband med fastställandet av statsbudgeten. Det finns inte anledning för att nu göra ett tillkännagivande om att utreda och ytterligare höja ersättningarna. Motionerna 2020/21:1836 (SD) yrkande 8 och 2020/21:887 (S) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att arbetsskadeförsäkringen bör inkomstindexeras och att ett arbetsmedicinskt råd bör inrättas. Jämför reservation 33 (C) och 34 (V). Med arbetsskada avses en skada till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. En skada ska anses ha uppkommit av sådan orsak, om övervägande skäl talar för det (39 kap. 3 § SFB). En försäkrad har vid arbetsskada rätt till samma förmåner enligt socialförsäkringsbalken som han eller hon har rätt till vid annan sjukdom (40 kap. 2 § SFB).