bet · H801JuU23 · 2021-06-07 00:00:00 — För att öka effektiviteten och uppnå en större likvärdighet över landet när det gäller arbetssätt, brottsutredningars kvalitet och utredningsresultat måste uppföljningen av polisens resultat förbättras. För detta krävs enligt utskottet att har tydliga och mätbara mål för verksamheten. Dessa mål måste också följas upp såväl internt inom myndigheten som av en extern aktör. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:92). Vid behandlingen av budgetpropositionen vidhöll utskottet sin tidigare redovisade uppfattning att resultaten i den brottsutredande verksamheten inte lever upp till förväntningarna och att en större effektivitet i polisorganisationen är av största angelägenhet. Utskottet ansåg att det var viktigt att hela rättskedjan stärks för att säkerställa en högre andel lagförda brott. Utskottet noterade dock att tidigare tillkännagivanden om en effektivare polis (bet. 2015/16:JuU1, rskr. 2015/16:106) och om tydligare och mätbara mål (bet. 2017/18:JuU1, rskr. 2017/18:92) inte var slutbehandlade samt att Statskontorets slutrapport om polisens ombildning bereddes i . Utskottet konstaterade vidare att det numera fanns en bred samsyn om en satsning på resursförstärkningar till , som innebär att myndigheten till 2024 ska ha ökat antalet anställda med sammanlagt 10 000 personer jämfört med . Utskottet noterade också den återrapportering som gjorts till regeringen i fråga om resultat och långsiktiga mål. Utskottet utgick därför från att regeringen följer frågan noga. Därför ansåg utskottet att det inte fanns skäl att föreslå ett tillkännagivande om att stärka polisens kapacitet, om en mer effektiv polis eller om lokal brottsstatistik (bet. 2019/20:JuU1 s. 60). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:103). Liknande yrkanden om mål behandlades av utskottet även (bet. 2019/20:JuU25 s. 16 f.). Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning att en större effektivitet i polisorganisationen är av största angelägenhet men fann bl.a. mot bakgrund av det tidigare tillkännagivandet om tydliga och mätbara mål inte anledning att göra ett nytt tillkännagivande. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). Tillkännagivandet om tydliga och mätbara mål redovisades som slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 s. 37 f.). I samband med behandlingen av budgetpropositionen avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att åtgärderna inte var tillräckliga och att yrkandet därför borde redovisas som öppet och inte som slutbehandlat (bet. 2020/21:JuU1 s. 37 f.). följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:124). Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att en större effektivitet i polisorganisationen är av största angelägenhet. Som framgår har utskottet också efterfrågat tydliga och mätbara mål för verksamheten för att kunna öka effektiviteten och uppnå en större likvärdighet över landet när det gäller arbetssätt, brottsutredningars kvalitet och utredningsresultat. Detta kan även förväntas leda till bättre möjligheter att kunna följa resultaten på lokalnivå. Mot bakgrund av tidigare tillkännagivanden och vad som redovisats ovan om det arbete som pågår inom finns det enligt utskottet inte anledning att göra sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar i fråga om redovisning och uppföljning av resultat, effektivisering och samordning. Motionerna 2020/21:2957 (C) yrkandena 11 och 19, 2020/21:3300 (M) yrkande 14 och 2020/21:3365 (M) yrkande 26 avstyrks därför. Utskottet finner inte heller skäl att ställa sig bakom förslaget i motion 2020/21:91 (V) yrkande 4 om att stärka skrivningarna om polisens trygghetsskapande uppdrag i polislagen. När det gäller medborgarlöften konstaterar utskottet att bedriver förbättringsarbete i denna fråga, bl.a. i samråd med Brå som gjorde en utvärdering av polisens arbete med medborgarlöften 2018. Mot denna bakgrund anser utskottet att frågan är uppmärksammad och att det saknas anledning att göra ett sådant tillkännagivande som begärs i motion 2020/21:91 (V) yrkande 5. Antalet poliser och deras placering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om antalet poliser och deras placering. Jämför reservation 5 (M, SD, KD), 6 (M, SD, KD), 7 (SD) och 8 (KD, L). I kommittémotion 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om fler poliser. Enligt motionärerna bör ett rikttal om minst 250 poliser per 100 000 invånare fastställas och löpande utvärderas. Förslag om fler poliser finns också i kommittémotionerna 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 1. Poliser i yttre tjänst I partimotion 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 22 och i kommittémotion 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs fler poliser i yttre tjänst. Ett liknande yrkande finns i motion 2020/21:2064 av och (båda S) yrkande 2. I kommittémotion 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att det bör anges i regleringsbrevet för att tillväxten av poliser i yttre tjänst och utredningsverksamhet ska prioriteras av myndigheten. (M) föreslår i motion 2020/21:1149 att en kriskommission ska tillsättas när det gäller det minskande antalet poliser i yttre tjänst. (L) anför i motion 2020/21:1528 att en myndighetsananalys av behöver göras i syfte att avbyråkratisera myndigheten, för att frigöra resurser till lokalpolisområdena. I motion 2020/21:1715 av (M) efterfrågas en utredning om hur antalet poliser i yttre tjänst och fortbildade ordningsvakter snabbt ska kunna öka tryggheten på gator och torg. I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 14 begärs en förbättring av polisens förmåga att göra snabba utryckningar på landsbygden. och (båda S) framhåller i motion 2020/21:1810 vikten av att säkerställa en rimlig polisär närvaro i hela landet. I kommittémotion 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 1 efterfrågas att polisens synlighet i lokalsamhället ökar. Enligt motion 2020/21:2780 av Kopparklint (M) bör antalet poliser i Polisregion utökas för att bekämpa gängkriminalitetens utveckling i . Regeringen har satt upp ett mål om att ska växa med 10 000 fler anställda . har i en rad budgetar tillförts medel i syfte att möjliggöra denna expansion och i regleringsbrev fått återrapporteringskrav om hur arbetet med att uppnå målet går. I regleringsbrevet anges att månatligen ska redovisa särskilda nyckeltal som visar personaltillväxten mot 2024. I detta ingår att tydliggöra prognoser över förväntat antal anställda, poliser respektive civila, . I budgetpropositionen anger regeringen att antalet anställda hade ökat med mer än hälften av de totalt 10 000 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 s. 38). I årsredovisning (s. 116) anges att tillväxten i början av planeringsperioden fokuserat på civil kompetens i enlighet med myndighetens intentioner, medan tillväxten av poliser ligger i den senare delen av perioden. Vid utgången av uppgick antalet civilanställda till en högre nivå än vad som har prognostiserats till utgången av 2024. Antalet poliser låg något under plan vid utgången av 2020. Färre studenter än beräknat antogs till polisutbildningen , men fler återrekryteringar och färre avgångar bland poliser kompenserade delvis. har antagit en tillväxtstrategi (PM 2020:9) och reviderat sin kompetensförsörjningsplan. Vid finns också ett tillväxtråd som består av ledamöter från den nationella strategiska ledningsgruppen. Rådets syfte är att identifiera möjligheter och hinder för tillväxten, och att vara ett stöd till rikspolischefen och den nationella strategiska ledningsgruppen i tillväxtarbetet. fattade rikspolischefen ett beslut om att det ska finnas minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden, särskilt utsatta områden och riskområden. Områdespoliserna ska arbeta fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete till av sin arbetstid. gjorde en enkätundersökning till samtliga 32 lokalpolisområden för att följa upp beslutet, inom ramen för en granskningsrapport om polisens arbete i utsatta områden. granskning visar att beslutet att det ska finnas minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden inte var genomfört i 10 av 32 lokalpolisområden (). Den högsta observationen var 7,1 fredade områdespoliser per 5 000 invånare och den lägsta var 0. Sammantaget motsvarar resultatet 1,9 områdespoliser, relaterat till den totala befolkningen i de utsatta områdena. Slutsatserna i granskning är att beslutet var genomfört sett till totalsumman områdespoliser som är fördelade över befolkningen i samtliga utsatta områden, men att det finns stora variationer mellan lokalpolisområdena (Rätt insats på rätt plats – polisens arbete i utsatta områden, RiR 2020:20 s. 51 f.). I regleringsbrev (s. 2) anges följande återrapporteringskrav: ska fortsatt redovisa vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. Särskild vikt ska läggas vid att redovisa hur resurser fördelas så att det finns en stark lokal närvaro i utsatta områden. Myndigheten ska härutöver redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden ska särskilt redovisas. En redovisning över antalet kommunpoliser och fördelningen av dessa i hela landet ska också lämnas. Stark lokal närvaro är ett av tre långsiktiga mål enligt den strategiska verksamhetsplanen. Enligt planen ska aktiviteter genomföras för att öka den polisiära närvaron i lokalsamhället, i hela landet. Delmålet om stark lokal närvaro ska bl.a. följas upp utifrån följande indikatorer: andelen anställda respektive antalet anställda i ingripandeverksamheten på lokalpolisområdesnivå, antalet områdespoliser per 10 000 invånare samt tider för påbörjat uppdrag och beordrad patrull enligt prio 1-larm. började en pilotverksamhet med att använda en ny modell för schemaläggning för ingripandeverksamheten, den s.k. 8+2-modellen. Syftet är att göra polisen mer tillgänglig för medborgarna genom att få ut fler poliser i tjänst framför allt när behovet av polisen är som störst. Pilotverksamheten utvärderades av Brå , som i huvudsak ansåg att schemamodellen var positiv både ur ett verksamhets- och arbetsmiljöperspektiv (8+2 – En utvärdering av polisens nya modell för schemaläggning, rapport 2020:5). Mot bakgrund av detta permanentades det tillfälliga lokala kollektivavtalet som tillämpningsområdet breddades, och kommer dialoger om fortsatt förändringsarbete att ske genom regionernas kanslichefer (årsredovisning , s. 126). Vid behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2015/16:JuU1) föreslog utskottet bl.a. tillkännagivanden om redovisning av åtgärder för en effektivare polis och om fler poliser. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:106). I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2017/18:75) anförde regeringen att tillkännagivandet om fler poliser var slutbehandlat (s. 25). Utskottet anförde i samband med behandlingen av budgetpropositionen bl.a. följande (bet. 2020/21:JuU1 s. 34 f.): Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. För att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället krävs både ett effektivt brottsbekämpande arbete och ett brottsförebyggande arbete som involverar många aktörer i samhället. Det är centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. För att den målsättningen ska bli verklighet krävs det enligt utskottet satsningar på breda och långsiktiga åtgärder. I årets budgetproposition har regeringen föreslagit en fortsatt satsning på , vilket utskottet är positivt till. Enligt regeringen innebär satsningen att till 2024 ska ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 personer jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. Ambitionen är att upprätthålla fördelningen mellan civilanställda och poliser. Även om har stärkt sin rekryteringskapacitet delar utskottet regeringens uppfattning att det även i fortsättningen behövs åtgärder för att bygga ut kapaciteten och göra polisyrket attraktivare. Utöver att anställa ny personal är det som regeringen framhåller viktigt att behålla de redan anställda samt att återrekrytera poliser som har slutat. Utskottet ser positivt på att detta arbete har varit framgångsrikt, eftersom den tidigare utvecklingen mot att allt fler poliser slutar nu har brutits, och mer än var fjärde polis som slutat har återanställts. Åtgärder för såväl bättre arbetsvillkor och karriärvägar som bättre arbetsmiljö och säkerhet är viktiga delar i arbetet med att öka attraktiviteten i polisyrket. Utskottet instämmer även i att det parallellt med utbyggnaden behövs ett kontinuerligt arbete för att öka polisväsendets effektivitet sett till resursanvändning och resultat samt för att stärka den lokala polisiära närvaron. Utskottet har föreslagit tillkännagivanden till regeringen om betydelsen av en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet, (bet. 2017/18:JuU1). Utskottet anförde då följande (s. 89 f.): Utskottet vidhåller sin uppfattning om den lokala polisens betydelse. Den lokala polisnärvaron brister dock på många håll i landet och många poliser upplever att de egna resurserna inte räcker till. Lokalt arbetande poliser flyttas inte sällan till andra arbetsuppgifter som gränskontroller eller hantering av gängskjutningar och annan grov kriminalitet i andra delar av landet. Enligt utskottet ska man kunna känna trygghet i att polisen är närvarande oavsett var i man bor. Poliser ska vidare vara lokalt förankrade och de som bor i området ska veta vilka poliserna är. Med kontinuitet och erfarna poliser som stannar i samma tjänst kan långsiktiga kontakter mellan polisen och medborgarna skapas. Därmed underlättas det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet. Medborgarnas förtroende för polisen bygger på att man inte bara hinner med att bekämpa grov kriminalitet utan även s.k. vardagsbrottslighet som skadegörelse, stölder och buskörningar. […] Även om tidigare tillkännagivanden åter står som öppna anser utskottet att frågan är så angelägen att det finns anledning att åter uppmärksamma regeringen på vikten av en lokalt närvarande polis. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet och tillkännager detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:92). I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) anförs följande när det gäller tillkännagivandena om en lokalt förankrad polis (s. 28 f. och 51 f.). Ett av syftena med ombildningen av polisen har varit att säkerställa en lokalt förankrad och synlig polis i hela landet. Regeringen delar utskottets uppfattning att det är viktigt att på olika sätt säkerställa polisreformens intentioner rörande lokalt polisarbete och har därför begärt in återrapportering av olika slag. fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. lämnade Statskontoret sin slutrapport. Med utgångspunkt i slutrapporten fortsätter sitt utvecklingsarbete för att uppnå reformens intentioner, ett arbete som regeringen följer noga och får löpande information om. I regleringsbreven ställde regeringen krav på att löpande hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen skedde bl.a. på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. I regleringsbrevet fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. Av redovisningen framgick att fortsatte arbetet med att stärka det lokala polisarbetet utifrån inriktningen att mer än hälften av resurserna i en polisregion ska finnas i lokalpolisområdena. Genom att öka resurserna vid lokalpolisområdena har det skapats bättre förut-sättningar för att bedriva polisverksamheten nära medborgarna. finns även kommunpoliser i samtliga kommuner. redovisades att av regionernas resurser finns på lokal-polisområdesnivå. Av myndighetens årsredovisning framgår att andelen hade ökat till . I regleringsbrevet fick i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten hade kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. skulle också bedöma hur väl myndigheten svarar upp mot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i myndighetens årsredo-visning . Genom den verksamhetsuppföljning som månatligen redovisar till Regerings-kansliet har utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen kunnat följas upp. I regleringsbrevet ålade regeringen också att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare skulle analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsföre-byggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Återrapporteringen gjordes i årsredovisningen . För att säkerställa fortsatt återrappor-tering från avseende myndighetens arbete med att åstadkomma en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet har regeringen gett fortsatta uppdrag i regleringsbreven , 2020 och 2021. I regleringsbrev har myndigheten fått ett nytt återrapporteringskrav om ett ökat antal områdespoliser och kommunpoliser. Av regleringsbrevet framgår att fortsatt ska redovisa vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. Särskild vikt ska läggas vid att redovisa hur resurser fördelas så att det finns en stark lokal närvaro i utsatta områden. Myndigheten ska härutöver redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden ska särskilt redovisas. En redovisning över antalet kommunpoliser och fördelningen av dessa i hela landet ska också lämnas. behov av fler anställda, både poliser och civilanställda, har medfört att regeringen i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser. Regeringens satsning på ska ge myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. har haft regeringens uppdrag att redovisa hur resursförstärkningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. har genom uppdraget tagit fram en plan för hur myndigheten ska kunna öka antalet anställda med 10 000 till 2024. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla polisutbildning. finns det fem sådana lärosäten. Antagningen till polisutbildningen har mer än fördubblats jämfört med nivåerna . Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) samt i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 avsnitt 2.7). Punkten är inte slutbehandlad. Utskottet behandlade motionsyrkanden liknande de som behandlas (bet. 2018/19:JuU10 s. 35 f.). Utskottet ansåg då att det inte fanns tillräckliga skäl att föreslå något nytt tillkännagivande om fler poliser eller om ett rikttal för antalet poliser. Vidare vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning att själv bör förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras och bestämma hur personalstyrkan ska fördelas mellan olika delar av landet. Utskottet noterade att aktivt arbete pågick för att åstadkomma en större lokal polisnärvaro och att en ökning hade skett sedan föregående år vad gäller resurser på lokalpolisområdesnivå. Enligt utskottet fanns det inte heller tillräckliga skäl för ett nytt tillkännagivande om polisens lokala närvaro. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet samtliga motionsyrkanden i avsnittet. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Vid behandlingen av liknande yrkanden vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning att det är som bör förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras och uttalade också att det är en fråga för myndigheten att bestämma hur personalstyrkan ska fördelas mellan inre och yttre tjänst (bet. 2019/20:JuU1 s. 65 f.). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:103). Det är alltjämt utskottets uppfattning att måste öka antalet anställda väsentligt för att klara sina uppgifter. har i linje med detta också, på utskottets förslag, beslutat att i budgeten för tidigare och innevarande år ska få ökade resurser. Satsningen innebär enligt regeringen att vid utgången av 2024 ska ha ökat antalet anställda med 10 000 personer jämfört med antalet anställda vid ingången av 2016. Utskottet välkomnar den fortsatta satsningen på och anser att det inte finns tillräckliga skäl att föreslå något nytt tillkännagivande om fler poliser eller att antalet poliser ska bestämmas i enlighet med ett rikttal. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:639 (SD) yrkande 1, 2020/21:3300 (M) yrkande 1 och 2020/21:3307 (KD) yrkande 1. Vidare vidhåller utskottet sin tidigare redovisade inställning att det är som bör förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras inom ramen för det anslag som myndigheten tilldelas och bestämma över fördelningen av poliser mellan yttre och inre tjänst. Utskottet ser därför inte något skäl att ställa sig bakom motionsyrkandena om att antalet poliser i yttre tjänst ska öka samt att myndigheten ska utreda och prioritera arbetet med att genomföra detta. Motionerna 2020/21:639 (SD) yrkande 2, 2020/21:1149 (M), 2020/21:1528 (L), 2020/21:1715 (M), 2020/21:2064 (S) yrkande 2, 2020/21:3300 (M) yrkande 2 och 2020/21:3365 (M) yrkande 22 avstyrks därmed. Utskottet riktade ett tillkännagivande till regeringen om vikten av en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet. Mot bakgrund av vad som redovisats ovan om de åtgärder som har vidtagits och pågående arbete finner utskottet inte skäl att åter rikta tillkännagivanden till regeringen om detta. Utskottet gör ingen annan bedömning än tidigare i fråga om att det bör vara upp till att bestämma hur poliserna ska placeras geografiskt i landet. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2020/21:700 (SD) yrkande 14, 2020/21:1810 (S), 2020/21:2780 (M) och 2020/21:3272 (L) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att inrätta en beredskapspolis och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motionsyrkanden om att införa poliser och åklagare med specialisering inom klotter, om att knyta en polis till varje skola och om avtal för helikoptertjänster för polisens fjällräddning. Jämför reservation 9 (S, C, L, MP) och 10 (C, KD) samt särskilt yttrande 1 (S, MP) och 2 (C, L). I kommittémotion 2020/21:639 av (SD) yrkande 27 begärs att beredskapspolisen återinförs. Liknande yrkanden framställs även i kommittémotionerna 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 18, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 12, 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 12. (M) efterfrågar i motion 2020/21:1966 yrkande 2 en översyn av möjligheten att införa poliser och åklagare som är specialiserade på klotter. En polis knuten till varje skola Enligt kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 33 bör förutsättningarna för att knyta en polis till varje skola utredas. I motion 2020/21:1819 (S) av och (båda S) yrkande 2 efterfrågar motionärerna att bör ges möjlighet att ingå mer lokala avtal om helikoptertjänster för fjällräddning i syfte att uppnå större flexibilitet.