bet · H801TU7 · 2021-03-19 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om olika sjöfartsfrågor, bl.a. om svensk sjöfarts konkurrenskraft, organisationsfrågor inom sjöfarten, sjöfartsavgifter och vissa miljöfrågor. Utskottet avstyrker motionsyrkandena främst med hänvisning till planerade eller redan vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 27 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Ett hundratal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten Vissa frågor om hamnar Vissa miljö- och klimatfrågor 1.Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten, punkt 1 (M) 2.Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten, punkt 1 (SD) 3.Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten, punkt 1 (C) 4.Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten, punkt 1 (KD) 5.Sjöfartsverkets verksamhetsform och finansiering, punkt 2 (SD, KD) 6.Sjöfartsverkets verksamhetsform och finansiering, punkt 2 (L) 7.Sjöfartsverkets farleds- och lotsavgifter, punkt 3 (SD) 8.Sjöfartsverkets farleds- och lotsavgifter, punkt 3 (L) 9.Farledsavgifternas miljöstyrande effekt, punkt 4 (M, SD, L) 10.Farledsavgifternas miljöstyrande effekt, punkt 4 (C) 11.Isbrytning, punkt 5 (SD, KD) 12.Isbrytning, punkt 5 (C, L) 13.Främjande av inlandssjöfart och kustsjöfart, punkt 6 (SD) 14.Främjande av inlandssjöfart och kustsjöfart, punkt 6 (KD, L) 15.Pråmtrafik, punkt 7 (SD, L) 16.Vissa frågor om hamnar, punkt 8 (SD) 17.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (M) 18.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (SD) 19.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (C) 20.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (KD) 21.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (L) 22.Bemanning och arbetsförhållanden, punkt 10 (M) 23.Bemanning och arbetsförhållanden, punkt 10 (SD) 24.Bemanning och arbetsförhållanden, punkt 10 (V) 25.Vissa internationella frågor, punkt 11 (SD) 26.Båtregister, punkt 13 (C) 27.Sjömätning, punkt 14 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten 2020/21:1939 av Boriana (M), 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 38 och 40, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 20, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 18, 2020/21:3469 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 7, 2020/21:3612 av (M) yrkande 3 och 2020/21:3634 av (M). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) 2020/21:1042 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 4 i denna del. Reservation 5 (SD, KD) Reservation 6 (L) 2020/21:775 av (C), 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 14 och 20, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 4 i denna del och 2020/21:3612 av (M) yrkande 2. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (L) 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2020/21:3048 av och (båda MP) yrkande 1, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 5, 2020/21:3469 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 9 (M, SD, L) Reservation 10 (C) 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 39, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 10, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 11 (SD, KD) Reservation 12 (C, L) Främjande av inlandssjöfart och kustsjöfart 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 15, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 43, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3612 av (M) yrkande 5 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (KD, L) 2020/21:1970 av Boriana (M), 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 15 (SD, L) Vissa frågor om hamnar 2020/21:152 av (KD), 2020/21:1973 av (M) yrkande 2, 2020/21:2075 av m.fl. (S) och 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 16 (SD) Vissa miljö- och klimatfrågor 2020/21:1605 av (C), 2020/21:1969 av (M), 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 24–27, 2020/21:2496 av (S), 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkandena 17–19, 2020/21:2758 av (M) yrkande 1, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkandena 25–28, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 45, 2020/21:3048 av och (båda MP) yrkandena 3–6, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 15, 16.1 och 17, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 8, 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkandena 5, 7 och 8, 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 3, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 30, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 18, 2020/21:3469 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 11 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 5, 6 och 8. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (C) Reservation 20 (KD) Reservation 21 (L) 2020/21:791 av (C) yrkandena 1–3, 2020/21:1314 av m.fl. (V) yrkandena 1–8, 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2020/21:3469 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 22 (M) Reservation 23 (SD) Reservation 24 (V) 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 22. Reservation 25 (SD) 2020/21:3148 av (SD). 2020/21:2426 av (S) yrkande 2, 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 31. Reservation 26 (C) 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2020/21:2250 av (M) yrkandena 2 och 3. Reservation 27 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (KD), (S), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 104 motionsyrkanden om sjöfartsfrågor från allmänna motionstiden /21. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilagan. Utskottet avser att behandla vissa frågor om sjöfartens infrastruktur senare under i betänkande 2020/21:TU16. Inrikesminister lämnade information till utskottet om . ledamöter inbjöds även att ta del av den information som inrikesministern lämnade om vid utrikesutskottets sammanträde . Företrädare för intresseorganisationen informerade om aktuella sjöfartsfrågor vid utskottssammanträdet. Vid informationen medverkade även företrädare för Svensk sjöfart, Skärgårdsredarna, och hamnar. Företrädare för Region , Trafikråd och lämnade information till utskottet inför den kommande upphandlingen av Gotlandstrafiken. Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om svensk sjöfarts konkurrenskraft och samverkan inom sjöfarten. Utskottet hänvisar bl.a. till att flera satsningar har genomförts och att olika uppdrag har lämnats när det gäller att stärka sjöfartens konkurrenskraft, främja en överflyttning av godstransporter på väg till sjöfart och ta till vara sjöfartens fördel från miljösynpunkt. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). Den havsgående sjöfarten regleras i stor utsträckning av internationella bestämmelser och konventioner som har införlivats i svensk lagstiftning. Det finns ett drygt hundratal nationella lagar, förordningar och föreskrifter för sjöfarten. Att sjöfarten i stor utsträckning styrs av folkrättsliga regler och internationellt samarbete innebär att flagg- och kuststaterna har begränsade möjligheter att påverka hur sjöfarten ska bedrivas. har varit aktivt i arbetet med att genomdriva regionala regelverk som bl.a. utsläpps-kontrollområden för kvävedioxider (Nitrogen Oxides Emissions, NECA) och svaveldioxider (Sulphur Oxides Emissions, SECA) och förbud mot toalettvattenutsläpp (se vidare i avsnittet om vissa miljöfrågor). Dessa regelverk utarbetas och drivs fram regionalt och beslutas sedan av den inter-nationella sjöfartsorganisationen (). , som antogs 1982 och trädde i kraft , reglerar olika aspekter på havens och havsbottnens fredliga användning, inte minst på miljöområdet. Internationella regler för sjösäkerhet, sjöfartsskydd och skydd för den miljön utarbetas framför allt inom IMO, men även på EU-nivå tas olika instrument fram som påverkar den europeiska sjöfartsnäringen, fartyg som framförs inom EU och fartyg som är registrerade i något EU-medlemsland. För sjötrafik inom Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon gäller de internationella sjövägsreglerna samt de tillägg till och undantag från dessa regler som finns föreskrivna. Det ligger administrativt under Transportstyrelsen. I processerna för registrering och certifiering av fartyg som varit registrerade i ett annat land, s.k. inflaggning, ingår olika steg såsom t.ex. att säkerställa att ägare och fartyg uppfyller relevanta krav, inflaggningsbesiktning av fartyget, och inflaggningsmöte. När sedan fartyget är registrerat och har ansetts sjövärdigt utfärdas certifikat och fartyget kan tas i drift. För att ett skepp (fartyg med en längd överstigande ) ska kunna registreras i det måste äganderätten till skeppet kunna härledas till den som senast var inskriven ägare i ett lands officiella inskrivningsregister för fartyg. Därför behöver Transportstyrelsen få ett avregistreringsintyg från skeppets tidigare hemland. Om skeppet aldrig har varit registrerat i ett utländskt register krävs ett icke-registreringsintyg från skeppets tidigare hemland. Om skeppet aldrig har varit registrerat tidigare krävs dessutom ett s.k. builder’s certificate, eftersom äganderätten måste kunna härledas till tillverkningsvarvet. Det krävs också ett beslut om säkerhetsbesättning eller, för de fartyg som inte ska ha säkerhetsbesättning, att kraven i Transportstyrelsens bemanningsföreskrifter är uppfyllda. Tillstånd, tillsyn och registerhållning av svenskregistrerade fartyg är en avgiftsfinansierad verksamhet . Huvudprincipen är att varje enskild tillståndshavare betalar de kostnader som ärendet genererar. Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. I propositionen Regelförenkling för sjöfarten (prop. 2016/17:205, bet. 2017/18:TU3, rskr. 2017/18:25) föreslogs vissa lagändringar i syfte att underlätta för sjöfartsnäringen, t.ex. att definitionen av skepp ändras, att registreringen av mindre skepp förenklas och att en villkorad registrering möjliggörs i syfte att underlätta överföringen av skepp som förvärvats i utlandet till det . De nya reglerna började gälla . Sjöfartsstöd lämnas enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd till fysiska och juridiska personer samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på fartyg som är registrerade i ett nationellt fartygsregister i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet under förutsättning att fartyget i sin näringsverksamhet används i trafik som är utsatt för internationell konkurrens på sjöfartsmarknaden, utbildningsplatser ställs till förfogande ombord på fartyget enligt Transportstyrelsens föreskrifter eller beslut i enskilda fall och det finns tillräckliga försäkringar för fartyget och dess drift. Sjöfartsstöd lämnas till arbetsgivare för skatt på sjöinkomst och för arbetsgivarens kostnader för arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. Beslut om sjöfartsstöd fattas av Delegationen för sjöfartsstöd, ett särskilt beslutsorgan inom , vars ledamöter förordnas av regeringen. Stödprocessen är uppdelad i två delar – på årsbasis och på månadsbasis. ansöker arbetsgivaren om att förklaras vara berättigad till sjöfartsstöd för ett visst fartyg under nästkommande år. För nya fartyg som blir aktuella , t.ex. vid inflaggning eller ägarbyte, kan arbetsgivaren lämna in en ansökan . Efter att arbetsgivaren har godkänts för att få sjöfartsstöd ansöker denna om sjöfartsstöd för besättningens ersättning . I början av månaden lämnar arbetsgivaren in en ansökan om sjöfartsstöd som avser föregående månad. Delegationen granskar ansökan och fattar ett preliminärt beslut. Sjöfartsstödet krediteras därefter på sökandens skattekonto den 12 , som arbetsgivarens skattedeklaration för den aktuella månaden ska vara inlämnad. Sjöfartsstödet motsvarar därmed den deklarerade skatten och arbetsgivaravgiften för personalen, och arbetsgivaren behöver därför inte betala in dessa till . Den 19 lämnar arbetsgivaren in en mer utförlig redovisning av den föregående månadens ersättning och skatteredovisning. Baserat på denna redovisning fastställer delegationen slutligt rederiets stödbelopp för den aktuella månaden. Trafikanalys uppföljning av sjöfartens konkurrenssituation Trafikanalys genomför i enlighet med sin myndighetsinstruktion en årlig uppföljning av den svenska sjöfartens internationella konkurrenssituation och det svenska sjöfartsstödets effekter. Den senaste rapporten från Trafikanalys redovisades . Av rapporten framgår att det ökade med fem fartyg . Även den svenskkontrollerade flottan ökade något i antal fartyg. Däremot minskade den svenskkontrollerade flottan något i termer av tonnage. En viktig åtgärd som har vidtagit är att införa ett tonnageskattesystem. omfattade systemet sammanlagt 11 företag vilket kan jämföras med de 23 företag som tonnageskatteutredningen räknade med för systemet. Trafikanalys konstaterar att den rådande coronapandemin har påverkat sjöfarten kraftigt. Trafiken till de svenska hamnarna har minskat, främst passagerartrafiken, rederierna gör stora förluster och många sjömän är varslade eller arbetslösa. För att lindra krisen för sjöfarten har Transportstyrelsen i enlighet med regelverket gjort en del undantag och justeringar bl.a. för att förenkla besättningsbyten och minska smittspridning. Trafikanalys pekar också på att flera av Transportstyrelsens åtgärder, som t.ex. utvecklingen av en inflaggningsportal, även kan komma att förbättra den svenska sjöfartens långsiktiga förutsättningar att konkurrera när marknaderna har återhämtat sig. Enligt Trafikanalys har myndigheternas handlingskraft under krisen setts som positiv av branschen. Eftersom andra länders register och regelverk gör insatser för ökad attraktivitet och konkurrenskraft, gäller det för att fortsatt försöka springa snabbare än andra för att nå målet i den maritima strategin om att ha det bästa regelverket i . Boriana (M) föreslår i motion 2020/21:1939 att möjligheterna att tillsätta ett sjöfartsråd ses över. Ett sjöfartsråd bör enligt motionären ges mandat att arbeta långsiktigt för en gemensam strategi i syfte att stärka hela den maritima näringens konkurrenskraft. Ambitionen skulle vara att skapa en samverkansplattform där industri, fackliga parter, universitet, utbildningsinstitutioner och myndigheter inom sjöfarten gemensamt tar fram förslag på åtgärder som kan bidra till tillväxt av svensk sjöfart och den maritima industrin. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:2211 att ett sjöfartsråd inrättas (yrkande 1). För att stärka den långsiktiga konkurrenskraften och säkerställa en positiv utveckling inom den maritima näringen bör rådet ges mandat att ta fram en långsiktig strategi för hela den maritima näringen och rapportera till regeringen. Enligt motionärerna bör rådet ha en allsidig sammansättning där även internationell kompetens kan ingå. Fokus bör vara att lägga fram förslag för stärkt svensk sjöfart med liknande villkor och förutsättningar som konkurrerande sjöfartsnationer. mål bör enligt motionärerna vara att ta fram väl förankrade underlag som kan ligga till grund för politiska beslut. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2020/21:2809 att det tillsätts ett partsöverskridande sjöfartsråd där rederier, fackförbund, utrustningsföretag, hamnar, skolor, akademi m.fl. samverkar med politiska institutioner och myndigheter för att bidra med kompetens och förslag på åtgärder för utveckling (yrkande 38). Rådet ska arbeta med att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft. Motionärerna framhåller vidare i samma motion behovet av att införa ”En dörr in” (yrkande 40). Motionärerna pekar på att rederier kan vara tvungna att vända sig till olika myndigheter och att myndighetskontakten ofta är byråkratisk. För att minska tiden som rederierna behöver lägga på administration vill motionärerna att det införs en garanti så att företag bara behöver lämna uppgifter en gång till myndigheterna som sedan slussas vidare till aktuell myndighet. m.fl. (C) framför i kommittémotion 2020/21:3171 att regeringen bör ta fram en grön svensk kustfartsstrategi som lyfter fram både den svenska maritima strategin och den nationella godshandlingsplanen (yrkande 20). Motionärerna pekar på att har antagit en grön kuststrategi som syftar till att minska koldioxidutsläpp, skapa gröna arbetsplatser och stimulera grön teknikutveckling. I strategin ingår aktörer inom rederinäringen, kommuner och nationella myndigheter samt transportköparna. Till strategin har det knutits en budget ur vilken man kan söka medel för gröna investeringar. Motionärerna anser att det norska angreppssättet är värt att eftersträva från svenskt håll. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2020/21:3172 en översyn av möjligheterna till en stärkt konkurrenskraft samt en mer effektiv och bättre analyserad miljöstyrning inom sjöfarten, vilket också inkluderar intermodala transportlösningar som stimulerar ett transportslagsövergripande godsflöde och överflyttning av gods till sjöfarten (yrkande 18). m.fl. (M) påtalar i kommittémotion 2020/21:3469 behovet av förhandsbesked för sjöfartsstöd (yrkande 2). Motionärerna pekar på att sjöfartsstödet för rederier är en förutsättning för de fartyg som finns i det och att en försvårande omständighet är att rederier inte på förhand kan få besked om de är berättigade. Långsiktighet är enligt motionärerna en viktig och bärande del för sjöfartsnäringen och stödet bör därför utformas på ett sådant sätt att besked ges för en rimligt . Motionärerna vill därför att regeringen utreder en modell som ger förhandsbesked angående sjöfartsstöd. Motionärerna efterlyser vidare förenklade myndighetskontakter för svensk sjöfartsnäring (yrkande 3). När taxor för den statliga tillsynen och godkännandet utformas är det enligt motionärerna viktigt att det görs ur ett effektivitetsperspektiv med utgångspunkt från brukaren. För att minska den byråkratiska bördan för sjöfartsbranschen anser motionärerna att en s.k. one-stop shop för myndighetskontakter bör övervägas där det räcker med en enda kontakt in i myndighetsvärlden. Motionärerna anser att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning för att förenkla de administrativa rutinerna. Motionärerna föreslår vidare en översyn som säkerställer att sjötrafikens olika avgifter och skatter inte sammantaget försämrar svensk sjöfarts konkurrensvillkor (yrkande 7). En stärkt konkurrenskraft bidrar enligt motionärerna till att den svenska sjöfarten kan fortsätta utvecklas, växa och ha en hög innovationstakt. Motionärerna pekar på att det är mycket viktigt att sjötrafikens olika avgifter och skatter, t.ex. farledsavgifter, lotsavgifter och stämpelavgifter, inte sammantaget innebär konkurrensnackdelar för svensk sjöfart. (M) påtalar i motion 2020/21:3612 behovet av att ta fram en strategi för konkurrenskraften för sjöfarten i förhållande till andra transportslag (yrkande 3). Ett uppdrag bör lämnas att vidta konkreta åtgärder för att nå de nationella och internationella ambitionerna om att flytta gods till sjöfart. Utvecklingen av grönare sjöfart bör stödjas. Man bör även stärka och dra nytta av klimatsmarta investeringar samt övriga miljöinvesteringar och därmed stimulera s.k. early movers genom t.ex. investeringsincitament. (M) föreslår i motion 2020/21:3634 att de ekonomiska förutsättningarna för den svenska sjöfartsnäringen ses över. Enligt motionären behöver svensk sjönäring få till rimligare förutsättningar för svenskflaggade fartyg. Motionären pekar på att branschen genom samarbete mellan parterna har presenterat ett antal punkter som skulle innebära skillnaden mellan stabila och instabila förutsättningar för den svenska sjöfarten och skulle kunna bidra till att vända den nedåtgående trenden och öka inflaggningen. Insatser för stärkt konkurrenskraft för svensk sjöfart Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringens målsättning är att ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Det finns enligt regeringen en outnyttjad potential på sjön som regeringen vill ta till vara. Sjöfarten kan också bidra än mer till stärkt svensk export eftersom den är en livsnerv för handel med omvärlden och därmed för välstånd. En stark sjöfart skapar jobb och tillväxt både till sjöss och på land. måste dock även sjöfarten minska sin klimat- och miljöpåverkan. Regeringen arbetar därför aktivt med detta både inom FN och EU. Utskottet välkomnar regeringens arbete på området och påminner om att sjöfartens viktiga roll i det svenska transportsystemet, inte minst för de svenska exportnäringarna, även beaktades i den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21). Utskottet har återkommande behandlat frågor om den svenska sjöfartens konkurrenskraft. I detta sammanhang vill utskottet särskilt framhålla den uppföljning som utskottet presenterade (2014/15:RFR9). I uppföljningen studerades bl.a. vilken effekt svensk sjöfartspolitik och beslutade statliga insatser hade haft för att tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor. Utskottet konstaterade i anslutning till detta att det fanns utrymme för förbättringar för att stärka sjöfartens konkurrenskraft och underströk bl.a. vikten av att har en konkurrenskraftig inhemsk sjöfartsnäring (bet. 2014/15:TU11). beslutade om ett svenskt tonnagebeskattningssystem med syftet att öka den svenska handelsflottans konkurrenskraft och öka andelen svenskregistrerade fartyg (prop. 2015/16:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). De nya reglerna som trädde i kraft innebär att kvalificerade rederier ska kunna välja mellan vanlig bolagsbeskattning och tonnagebeskattning. Tonnagebeskattning innebär att rederiernas inkomst bestäms schablonmässigt utifrån fartygens last- och passagerarkapacitet, dvs. fartygens tonnage, oberoende av inkomster och utgifter. Utskottet vill även påminna om att regeringen presenterade den maritima strategin och sin vision för det fortsatta arbetet: konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. har en åtgärdslista avrapporterats och en rad regeringsuppdrag gått ut. Exempel på ämnen som uppdragen hanterat är de integrerade maritima indikatorerna för strategin, en analys av sjöfartens konkurrensvillkor och senast en genomgång av nytta och förutsättningar för att reglera sjöfartens utsläpp av skrubbervatten (rökgastvättar). Med anledning av den maritima strategin beslutade regeringen om olika uppdrag. Ett av dessa gick till Havs- och vattenmyndigheten (HaV) som fick i uppdrag att dels vidareutveckla ett begränsat antal indikatorer för en årlig uppföljning av utvecklingen inom perspektiven och de olika åtgärdsområdena i strategin, dels genomföra en fördjupad uppföljning . HaV redovisade uppdraget . Regeringen lämnade ett nytt uppdrag till HaV i vilket det ingick att följa upp maritima strategi och vidareutveckla det uppföljningssystem och de indikatorer som tagits fram för årlig och fördjupad uppföljning, inom ramen för tidigare regeringsuppdrag. Uppdraget genomfördes i samarbete med ett stort antal nationella myndigheter och en rapport redovisades . Utskottet vill även påminna om att regeringen beslutade om en nationell godstransportstrategi, Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi (dnr N2018/03939/TS). Av strategin framgår att ett nationellt godstransportråd inrättas, med ett fyraårigt uppdrag. Det nationella godstransportrådet ska bl.a. bidra till arbetet för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter och till genomförandet av godstransportstrategin. Verksamheten inom det nationella godstransportrådet ska bidra till att de transportpolitiska målen nås, stärka näringslivets konkurrenskraft och främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Utskottet vill vidare påminna om att i budgetpropositionen (prop.