bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — För basindustrin i , som till övervägande del består av energiintensiv verksamhet, är just energieffektivisering av stor betydelse med potential till betydande kostnadsbesparingar. Även i den offentliga sektorn är det viktigt att sträva efter en energieffektiv verksamhet genom upphandling av ny och innovativ energieffektiv teknik i alla led från produktion till slutanvändning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Energieffektivisering, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:2724 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 40. Behovet av el och hållbar energiproduktion kommer alltid att finnas. är det både möjligt och nödvändigt att ställa om till en mer effektiv energianvändning. Genom ny teknik och energibesparing menar jag att kan göra betydande energieffektiviseringar. Hur omfattande utbygganden av förnybara energikällor behöver vara är avhängigt hur stora energibesparingar och energieffektiviseringar som kan genomföras i samhället. Även om har ett elöverskott är det viktigt att energieffektiviseringen görs i så pass hög takt att klarar av ett ökat behov av el i nya sektorer. Energiöverenskommelsen innebär i förlängningen en målsättning om att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med . Jag välkomnar detta mål men vill understryka att det måste till verkningsfulla åtgärder för att ambitionen inte ska stanna vid tomma ord. Jag saknar fortfarande en sammanhållen planering för hur denna målsättning ska nås. Regeringen bör därför återkomma till med en nationell plan för energibesparing och energieffektivisering. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Energieffektivisering, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 40 och 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2020/21:2724 av (MP) yrkandena 1 och 2. har fastställt målet att energianvändning normerat mot BNP ska vara halverad 2030 jämfört med . Jag anser att det är riktigt att ha ett mål för hur energianvändningen ska effektiviseras eftersom effektivisering kan ge svensk industri en konkurrensfördel. Historiskt har energieffektivisering haft stor betydelse för vårt välstånd. Att kunna åstadkomma mer med samma insats är grunden i ekonomisk tillväxt. Jag vill understryka vikten av att minnas att detta är drivkraften för energieffektiviseringen. Så länge energin har en klimatpåverkan kan energieffektiviseringen också motiveras utifrån att klimatpåverkan behöver minska. Jag menar dock att klimatargumentet haltar när det gäller t.ex. den svenska elanvändningen. Vid elbesparingar blir det tvärtom viktigt att säkerställa att energieffektiviseringsåtgärderna i sig inte har en för stor klimatpåverkan. När energisystemet är hållbart återstår i princip bara de ekonomiska argumenten för att energieffektivisera. Jag vill se fortsatta ansträngningar för energieffektivisering, men ser jag att det finns ett behov och ett stort utrymme för att öka energianvändningen. I de fall då energieffektiviseringsmålet står i konflikt med klimatarbetet eller riskerar att begränsa den ekonomiska tillväxten menar jag att energieffektiviseringen måste stå tillbaka. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Solenergi, punkt 13 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2020/21:570 av och (båda C) yrkandena 1–3. Vi menar att det finns goda förutsättningar att öka andelen solenergi i energimix, om det inte vore för att det finns regler som sätter käppar i hjulen för utvecklingen och skapar en onödigt betungande administrativ process för den som vill bidra till den gröna omställningen. Regelverken är förlegade och motsvarar inte utvecklingen på marknaden. Det måste bli enklare att göra rätt. Till detta anser vi att det är olyckligt att Försvarsmakten och i flera fall satt stopp för utbyggnad av förnybar elproduktion, särskilt eftersom tekniska lösningar finns tillgängliga för att tillmötesgå anledningarna till att projekten hindras. I stället för att totalförbjuda solceller och tillsätta tungrodda utredningar bör det ställas krav på den teknik som används såsom att endast störningsfria optimerare får användas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Solenergi, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2020/21:570 av och (båda C) yrkandena 1–3 och 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 25. Solenergi står för en aldrig sinande energikälla och dess effektivitet har ökat markant. har tämligen bra förutsättningar för solenergi då solcellerna mår bra av lite kyligare klimat och soltimmarna är jämförbara med i . Det krävs dock en politisk vilja och handlingskraft för att öka produktionen av solenergi. Det är ingenting som kan lämnas åt marknaden att sköta. Jag kan dessvärre konstatera att det inte finns något planeringsmål för solceller i . Bristen på ett sådant mål gör att det saknas tydliga signaler från statsmakterna om solenergins betydelse, vilket gör att ambitionshöjningar på detta område försvåras. Jag vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin i . Detta menar jag kräver både öronmärkta stöd i det korta perspektivet och långsiktiga styrmedel. Ett planeringsmål skulle ge branschen och hushållen en tydlig signal om att det är värt att satsa på solenergi. Regeringen bör därför inrätta nationella planeringsmål för solel och solvärme. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vindkraft, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:941 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2722 av (MP) yrkande 3. Som ett av de största energibolagen och som statligt ägt menar jag att på alla sätt bör gå i bräschen för omställningen till förnybart. Bolaget arbetar med förnybar produktion, men med den unika position bolaget har anser jag att det måste göra mer. bör vara formulerade på ett sådant sätt att det bidrar till målen för den svenska energipolitiken. uppdrag är att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet. Bolaget ska vidare vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar energiproduktion. Jag menar att det finns en motsättning mellan kraven på marknadsmässig avkastning och på att vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar utveckling. Det behöver därför tydliggöras att ska öka sina investeringar i vindkraft även om detta görs på bekostnad av avkastningskravet. Regeringen bör därför ge i uppdrag att bygga mer vindkraft. bör vidare be regeringen återkomma med förslag på hur avkastningskravet för kan sänkas för att underlätta investeringar i svensk vindkraft. har ett avkastningskrav på . Detta gör att vattenkraft i med snabbt sjunkande elpriser skulle ha andra förutsättningar än resten av marknaden. Jag förespråkar därför en sänkning av avkastningskrav med motkravet att pengarna i stället ska investeras i utbyggnaden av svensk vindkraft. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regeringens myndighetsstyrning, punkt 15 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 16. Vattenkraften spelar en viktig roll i det svenska elsystemet. Den bidrar med mycket el, låga utsläpp och en flexibilitet som är helt avgörande för att ska kunna ha ett fungerande och tryggt elsystem. fattade beslut om en ny vattenlagstiftning. Den nya lagen innebar ingen materiell skärpning av miljöreglerna. Däremot anfördes såväl i propositionen som i beslut att vattenkraften ska värnas och utvecklas, och det klargjordes tydligt att alla undantag i EU:s vattendirektiv ska nyttjas. Vi menar att beslut om att värna och utveckla vattenkraften inte fått fullt genomslag hos berörda myndigheter. Hur landets domstolar dömer kan och ska inte regeringen eller blanda sig i. Däremot anser vi att det är rimligt att regeringen styr berörda myndigheter på ett sådant sätt att uttalade önskan om att värna och utveckla vattenkraft får genomslag i praktiken i handläggningen hos berörda myndigheter. Regeringen bör därför använda flera olika verktyg som t.ex. regleringsbrev, myndighetsdialog eller utredningsuppdrag i sin styrning av berörda myndigheter för att beslut ska få ett större genomslag i praktiken. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om vattenkraft, punkt 16 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 15, 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 30 och 31. fattade ett beslut om ett tillkännagivande om att regeringen särskilt skulle ta sig an och värna den småskaliga vattenkraften. Vi utgår från att regeringen fullföljer detta riksdagsbeslut. Vattenkraftens betydelse i det svenska elsystemet kan inte nog understrykas. Vattenkraften bidrar med mycket el, låga utsläpp samt en flexibilitet som är helt avgörande för att ska ha ett fungerande och tryggt elsystem. Vi anser att tidigare tillkännagivande ska kompletteras så att regeringen får i uppdrag att säkerställa att både små- och storskalig vattenkraft värnas och utvecklas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om vattenkraft, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 28, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 30 och 31. Vattenkraften är tillsammans med kärnkraften basen för elproduktion. Eftersom vattenkraften är förhållandevis enkel att reglera används den, till skillnad från kärnkraften, också som en reglerkraft vid snabba förändringar av efterfrågan eller ojämn försörjning från t.ex. vindkraft. Den storskaliga utbyggnaden av vattenkraft anser vi får ses som ett avslutat kapitel. Vi vill bevara de orörda nationalälvarna från utbyggnad, men vi menar att det finns potential till effektiviseringar av befintliga anläggningar. produceras närmare elenergi från de drygt 1 900 småskaliga vattenkraftsstationerna. De tillför även en effekt om nästan 1 000 MW. Effektiviteten i dessa kraftstationer kan dessutom ökas ytterligare utan att behöva öka vattenflödet, och de utgör därför en stor potential. Därtill finns nästan lika många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. är det angeläget att kraftproduktionsintresset är välbalanserat med naturintressena. Den småskaliga vattenkraften har även en större potential att delta på reglermarknaden med ny teknik som redan tillämpas i . Vi menar därför att det finns skäl att utreda förutsättningarna för den småskaliga vattenkraften och hur denna potential skulle kunna förverkligas. Vi anser vidare att förutsättningarna för en ökad magasineringskapacitet för vattenkraften bör utredas. Den ökade andelen väderberoende och därmed icke planerbar kraftproduktion i och dess närområde har medfört att en stor del av elproduktionen inte infaller som efterfrågan är som störst. Detta produktionstillskott har även lett till att numera har en stor elexport. Vi menar att det problematiska med denna export är att det saknas marknadsmässiga mekanismer eftersom denna överproduktion inte sammanfaller med när elen efterfrågas. Det leder till att det ekonomiska värdet av elen blir väldigt lågt, vilket ofta innebär att försäljningspriset vida understiger kostnaden för att producera elen. En ökad magasineringskapacitet skulle kunna utöka uthålligheten i den svenska vattenkraften till tidpunkter där elenergin efterfrågas mer, och därmed kan den ekonomiska avsättningen öka. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om vattenkraft, punkt 16 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 30 och 31. Vattenkraften spelar en central roll för att ska nå målet om förnybar elproduktion till 2040. Genom den nya lagstiftningen om vattenkraft har det skapats enklare regler och rimliga krav som förenar miljöåtgärder med långsiktig lönsamhet för vattenkraften, ökad produktion av förnybar el och fortsatt skydd för utveckling av infrastruktur, bostadsbyggande och gröna näringar. Vi vill understryka vikten av att den nya lagstiftningen får genomslag i myndigheters och domstolars arbete och prövningar. Vi anser därför att myndigheterna med utgångspunkt i principerna för den nya lagstiftningen ska se över alla relevanta regelverk och föreskrifter så att regelkrånglet minskar, miljöprövningarna blir mindre kostsamma och möjligheterna att utveckla den förnybara elproduktionen får fullt genomslag. Arbetet med att värna, utveckla och stärka lönsamheten för vattenkraften och dess viktiga roll i ett helt förnybart energisystem genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten samt effektiva och proportionerliga miljöåtgärder med rimliga kostnader behöver fortsätta och få genomslag i praktiken. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om vattenkraft, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 30 och 31 samt 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 28, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 15. Vattenkraften är klimatsmart och spelar en mycket viktig roll för svensk energiförsörjning, och kommer även att göra det . Jag anser att vattenkraften ska utvecklas genom effektiviseringar som inte skadar miljön ytterligare som outbyggda vattendrag inte exploateras. De fyra nationalälvarna ska fredas från utbyggnad, liksom övriga i lag skyddade vattendrag, bäckar, åar och andra mindre vattendrag. Den ökande andelen väderberoende elproduktion gör att vattenkraften behöver köras på ett nytt sätt. Snabbare och större förändringar av flöden är att vänta, något som jag kan konstatera redan märks längs älvarna. De förändrade flödena håller sig inom de gällande vattendomarna, men kan ändå upplevas som en stor förändring för människor som bor längs vattendragen, och de nya körmönstren har redan väckt reaktioner. Jag menar att regeringen bör ge i uppdrag att prognostisera och bedöma konsekvenserna av ändrade körmönster i vattenkraften. Vidare anser jag att det är viktigt att föra en dialog med de boende längs älvarna eftersom de förändrade flödena för många är en oönskad, och i många fall oväntad, effekt av den pågående expansionen av vindkraften och solelproduktionen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energigaser, punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 23 och 24, 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:982 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 16, 17 och 20. I egenskap av förnybar energikälla förväntas biogasen spela en allt viktigare roll. Dessvärre hotas den svenska biogasproduktionen av hård konkurrens från importerad biogas, bl.a. från danska anläggningar. Konkurrens är något vi välkomnar, men i det här fallet är marknadssituationen snedvriden till men för de svenska producenterna som en följd av att stödsystemen i respektive inte är harmoniserade. Vi anser att det är olyckligt att konkurrensen inom EU snedvrids till följd av statliga subventioner och menar att regeringen bör verka för en harmonisering av systemet mellan de berörda länderna i syfte att uppnå en gemensam, långsiktig och välfungerande inre marknad för biogas och andra höginblandade förnybara bränslen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energigaser, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 23 och 24 samt 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:982 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 20, 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 16, 17 och 20. har en outnyttjad potential för framställning av metangas av olika avfallsprodukter såsom avloppsslam, matrester, slaktavfall, stallgödsel och annan biomassa. Metangas med detta ursprung brukar samlas under beteckningen biogas. Biogas går att använda till både el- och värmeproduktion, men eftersom den även fungerar utmärkt som fordonsbränsle är den extra intressant. Metangas av restavfall kan aldrig ensamt ersätta dagens fossila bränslen inom transportsektorn, men biogas kan bidra dubbelt i målsättningen att sänka landets utsläpp av växthusgaser. Metangas är dels förnybar och ger därmed inte några nettoutsläpp av koldioxid, dels medför användningen av biogas att avgången av metangas, som klassas som en växthusgas, reduceras. Som biobränsle har biogas från avfall flera fördelar. Det har en bra koldioxidbalans, produceras huvudsakligen i och reducerar beroendet av fossila bränslen. Biogasproduktionen gynnas av att biogasanvändningen är skattebefriad. Trots detta är den svenska biogasproduktionen satt under hård press. I och finns ett integrerat gasnät, vilket medför att svenska producenter konkurrerar med danskproducerad biogas som får produktionsstöd och som dessutom blir skattebefriad när den används i . Vi ser inte produktionsstöd för biogas som en idealisk lösning, men givet den snedvridna marknadssituationen som på ett otillbörligt sätt missgynnar de svenska producenterna är det angeläget att konkurrensförhållandena harmonieras på något sätt. Regeringen bör därför skyndsamt utreda frågan, och arbetet med att åstadkomma rimliga förutsättningar för att bedriva rötning av matavfall bör fortgå. Vi vill vidare framhålla att en central faktor för att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är att producenterna kan ansluta sig till gasnätet. Sådana anslutningar finns på vissa håll, men eftersom gasnätet är begränsat till de sydvästra delarna av finns det enligt vår uppfattning skäl för regeringen att verka för en utbyggnad av gasnätet. Primärt bör målsättningen vara att nätet når ut i de jordbruksintensiva regionerna där potentialen att utnyttja stallgödsel är stor. Vidare vill vi framhålla vikten av att ta till vara den potential som finns för att skapa energi och gödselprodukter av alger och tång och förordar därför att regeringen tillsätter en utredning för att samla kunskap i ämnet. Slutligen anser vi att ett nationellt samordnande av kompetens som drar upp riktlinjerna för en nationell gasstrategi för maximal samhällsnytta bör komma till stånd. Generella regelverk för hela behöver inte nödvändigtvis vara det mest samhällsekonomiskt korrekta. Snarare kan det skapas stordriftsfördelar genom att investeringar koncentreras till geografiskt begränsade områden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energigaser, punkt 18 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 23 och 24, 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:982 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 16, 17 och 20. När det kommer till att balansera det förnybara systemet kan vätgas komma att spela en viktig roll. Vätgas kan också användas vid säsongslagring av energi. Vi menar att det finns en rad tekniska lösningar som möjliggör ett förnybart energisystem. Det finns dock ett behov av ett systemtänk där rätt tekniska lösningar paras ihop med utmaningar i det förnybara energisystemet. Regeringen bör därför utreda vätgasens potential att bidra till samhällsekonomiska fördelar såsom utsläppsminskningar såväl som att möjliggöra ett förnybart energisystem. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energigaser, punkt 18 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 16, 17 och 20 samt 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 23 och 24, 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:982 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 34. Jag anser att vätgasproduktion genom ångmetanreformering av fossilgas bör fasas ut helt på relativt kort sikt eftersom varje ton vätgas som framställs genom metoden innebär att koldioxid släpps ut. Jag menar att behöver driva på inom EU för en snabb övergång till elektrolys som metod för att producera vätgas. Vätgas som produceras genom elektrolys med el från väderberoende kraftkällor är dock inte konkurrenskraftig i jämförelse med ångmetanreformering, men vätgas producerad med el från befintliga kärnreaktorer står sig tämligen väl ekonomiskt. Jag anser att kommissionen behöver ta fram en plan för en snabb utfasning av ångmetanreformering av fossil gas för produktion av vätgas i hela EU, och regeringen bör därför verka inom EU med den inriktningen. För att få till stånd en förändring i anser jag vidare att behöver jobba aktivt med raffinaderierna för att fasa ut ångmetanreformering. Så snart kraftsystemet klarar av att leverera tillräckligt stora volymer el till raffinaderierna anser jag att verksamheten med ångmetanreformering för att producera vätgas bör avslutas.