bet · H801KrU4 · 2021-03-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden med hänvisning till bl.a. pågående arbeten. Motionsyrkandena handlar om bl.a. kulturpolitikens inriktning, effekter av coronaviruset och Kultursamverkans-modellen. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sju särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Konst i det offentliga rummet Språkcentrum och resursbibliotek för meänkieli Motioner som bereds förenklat 1.Utredning av kulturpolitiken, punkt 1 (M, L) 2.Kulturpolitikens inriktning, punkt 2 (M) 3.Kulturpolitikens inriktning, punkt 2 (SD) 4.Kulturpolitikens inriktning, punkt 2 (L) 5.Effekter av coronaviruset, punkt 3 (SD) 6.Effekter av coronaviruset, punkt 3 (C) 7.Kultursamverkansmodellen, punkt 4 (M) 8.Kultursamverkansmodellen, punkt 4 (C) 9.Kultursamverkansmodellen, punkt 4 (KD) 10.Kultursamverkansmodellen, punkt 4 (L) 11.Tillgång till kultur, punkt 5 (V) 12.Konst i det offentliga rummet, punkt 7 (M) 13.Konst i det offentliga rummet, punkt 7 (SD) 14.Språkcentrum och resursbibliotek för meänkieli, punkt 8 (C) 15.Samisk kultur, punkt 9 (M) 16.Nordiskt samarbete, punkt 10 (V) 1.Språkfrågor, punkt 6 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (V) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (KD) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som bereds förenklat och avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 5 samt 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 5. Reservation 1 (M, L) 2020/21:2118 av i m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (L) 2020/21:2118 av i m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:2825 av (M), 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkandena 11, 12, 19 och 21. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) 2020/21:2386 av och (båda S), 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 7 (M) Reservation 8 (C) Reservation 9 (KD) Reservation 10 (L) 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2020/21:448 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 11 (V) 2020/21:2687 av (L) och 2020/21:3602 av (SD) yrkande 4. Konst i det offentliga rummet 2020/21:1571 av (S), 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 26 och 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Språkcentrum och resursbibliotek för meänkieli 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2020/21:3182 av och (båda C). Reservation 14 (C) 2020/21:3335 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 15 (M) 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 22. Reservation 16 (V) 2020/21:2818 av (M). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Lawen Redar (S), (L), (V), (M), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (SD), (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M) och (M). I betänkandet behandlar utskottet ca 80 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som bl.a. handlar om kulturpolitikens inriktning, effekter av coronaviruset och Kultursamverkansmodellen. Av dessa behandlas 44 yrkanden i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I bilaga 1 finns en förteckning över de förslag som behandlas i detta betänkande. Motionsförslag som bereds förenklat finns även i bilaga 2. informerade representanter från , , Stiftelsen och utskottet om lägesbilden när det gäller coronaviruset. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utredning av kulturpolitiken och finansiering av kultur med hänvisning till pågående utredningsarbete. Jämför reservation 1 (M, L). I kommittémotion 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkas att en utredning tillsätts för att ta fram en ny kulturpolitik för 2020-talet (yrkande 2) och att en utredning tillsätts om en bredare finansiering av kulturen i syfte att värna och möjliggöra en mångfald av finansiärer inom kulturområdet (yrkande 5). I kommittémotion 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkas att en utredning tillsätts för att öka mångfalden av finansieringen av kultur (yrkande 2) och att en ny kulturutredning tillsätts (yrkande 5). Utgångspunkten för den statliga kulturpolitiken är de nationella kulturpolitiska mål som antog (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). • kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund • alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken • främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor • främja kvalitet och konstnärlig förnyelse • främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas • främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan • särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. De nu gällande målen bygger på förslag som lämnades av i betänkandet grundanalys, Förnyelseprogram, Kultur-politikens arkitektur (SOU 2009:16). Regeringen tillsatte utredningen för kulturen – återhämtning och utveckling efter coronapandemin (dir. 2020:143). Utredningen, som har ett tydligt framtidsfokus, ska bl.a. analysera kultursektorns förutsättningar för att återhämta sig och ska vid behov lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att kultursektorn lättare kan återstarta, återhämta sig och utvecklas under och efter pandemin så att kulturen har förutsättningar att vara en stark och oberoende kraft i samhällsutvecklingen. Därutöver ska den synliggöra nya initiativ för att tillgängliggöra kultur som har etablerats eller utvecklats under pandemin och som har potential att positivt bidra till att nå de nationella kulturpolitiska målen. Utredningen ska också identifiera strukturella problem inom landets kultursektor och kulturella infrastruktur som har synliggjorts till följd av pandemin och vid behov föreslå åtgärder för att stärka kultursektorns hållbarhet. Ett syfte med utredningen är att möjliggöra ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av landet. Uppdraget ska slutredovisas . Myndigheten för kulturanalys fick i uppdrag av regeringen att göra en översyn av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. Utredningen ska, enligt regeringens uppdrag, särskilt belysa principen om armlängds avstånd. Uppdraget ska slutredovisas . Förutsättningarna för kultursektorn förändras ständigt till följd av bl.a. samhällsutvecklingen och händelser i omvärlden, vilket påverkar möjlig-heterna att ta del av, utöva och tillgängliggöra kultur. Som framgår ovan har Utredningen om återstart av kulturen ett tydligt framtidsfokus och ska bl.a. analysera kultursektorns förutsättningar för att återhämta sig och vid behov lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att kultursektorn lättare kan återstarta, återhämta sig och utvecklas under och efter pandemin så att kulturen har förutsättningar att vara en stark och oberoende kraft i samhälls-utvecklingen. Mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3249 (L) yrkandena 2 och 5 och 2020/21:3336 (M) yrkandena 2 och 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inriktningen för kulturpolitiken med hänvisning till pågående utredningar och beredningsarbete. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD) och 4 (L). I kommittémotion 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkas att det görs en översyn av kultursektorns myndighetsstruktur (yrkande 3). I kommittémotion 2020/21:2118 av i m.fl. (SD) yrkas att den politiserade detaljstyrningen vid stödgivning till svensk film minskar (yrkande 12). I kommittémotion 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkas att alla statliga bidrag och anslag till kulturskapande ändamål ska utformas så att de bidrar till kvalitetsutveckling (yrkande 4). Som framgått ovan tillsatte regeringen utredningen för kulturen – återhämtning och utveckling efter coronapandemin (dir. 2020:143). Utredningens uppdrag framgår ovan i avsnittet Utredning av kulturpolitiken. Den nationella kulturpolitiken är uppbyggd kring de tre övergripande målsättningarna 1) att kulturen ska vara en fri och obunden kraft (självständighetsmålet), 2) att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet (delaktighetsmålet) och 3) att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling (samhällsmålet). Myndigheten för kulturanalys har, som framgått ovan, i uppdrag att göra en översyn av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. I uppdraget ingår att analysera den statliga, regionala och lokala kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. På statlig nivå ska fokus för översynen ligga på bidragsgivningen, medan fokus på den regionala och lokala nivån ska vara på verksamhetsstyrningen. Utredningen ska, enligt regeringens uppdrag, särskilt belysa principen om armlängds avstånd. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har aviserat att en skrivelse om konstnärernas villkor ska lämnas till . Mot bakgrund av pågående utrednings- och beredningsarbete avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2118 (SD) yrkande 12, 2020/21:3249 (L) yrkande 4 och 2020/21:3336 (M) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. översyn av coronapandemins effekter med hänvisning till dels pågående utredningsarbete, dels uppdrag till och återrapporteringskrav för berörda myndigheter. Jämför reservation 5 (SD) och 6 (C). I motion 2020/21:2825 av (M) yrkas att kultursektorn delas in i flera delar. Skälet är att vissa segment av sektorn har drabbats hårdare än andra av covid-19-pandemin. Upplevelseindustrin och evenemangssektorn är särskilt utsatt. I kommittémotion 2020/21:2118 av i m.fl. (SD) yrkas att det utreds hur den svenska film- och biografkulturen kan bli mer motståndskraftig med hjälp av lärdomar dragna från coronakrisens effekter (yrkande 8). I kommittémotion 2020/21:3177 av Per Lodenius m. fl. (C) yrkas att coronapandemins effekter utreds (yrkande 2) samt att alla oavsett bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation ska ha tillgång till kultur när pandemin är över (yrkande 3). I motion 2020/21:3638 av m.fl. (MP) lyfts konsekvenserna av pandemin fram. Motionärerna yrkar att den geografiska kulturklyftan utjämnas så att fler får tillgång till kultur oavsett var i landet man bor (yrkande 11). I motionen yrkas också att villkoren ska vara trygga för enskilda kulturskapare för att garantera en levande breddkultur (yrkande 12), att digitaliseringen förstärks för att garantera ett rikt kulturutbud (yrkande 19) samt att en kulturkommission tillsätts med anledning av pandemin (yrkande 21). Vad gäller effekter som pandemin har haft på kulturlivet och vilka lärdomar som kan dras tillsatte regeringen, som framgått ovan, utredningen för kulturen – återhämtning och utveckling efter coronapandemin (dir. 2020:143). Utredningens uppdrag framgår ovan i avsnittet Utredning av kulturpolitiken. har i uppdrag att göra en uppföljning av de krisstöd som myndigheten har fördelat med anledning av det nya coronaviruset. , Stiftelsen och har motsvarande uppdrag. Myndigheten för kulturanalys har i uppdrag att göra en översyn av effekterna inom kulturområdet med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. I uppdraget ingår att kartlägga hur landets kulturliv och kulturella infrastrukturer, i ideell, kommersiell och offentlig regi, har drabbats av pandemin. Uppdraget ska redovisas och . har i uppdrag att analysera hur coronapandemin har påverkat konstnärers ekonomiska och sociala villkor. Uppdraget ska redovisas . har i uppdrag att analysera och presentera förslag på hur myndigheten kan vara ett stöd i museernas arbete med att anpassa sig till de förändrade förutsättningar som spridningen av sjukdomen covid-19 medför. I uppdraget ingår att kartlägga åtgärder som centrala, regionala och lokala museer har vidtagit och planerar att vidta för att möta de förändrade förutsättningarna. Uppdraget ska redovisas . Flertalet av myndigheterna inom kulturområdet ska enligt sina reglerings-brev redovisa konsekvenser av spridningen av det nya coronaviruset för respektive myndighets verksamhet. De statliga centrala museerna har i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits och som planeras att vidtas för att möta de förändrade förutsättningar som spridningen av sjukdomen covid-19 medför. Regeringen har vid ett flertal tillfällen beviljat stöd till kulturen. Sammantaget har ca avsatts till kulturområdet i olika krisstöd . har fördelats som särskilda krisstöd. Stöden ska bl.a. bidra till att det fortsatt finns en kulturell infrastruktur i hela landet, att konstnärer som förlorat inkomst på grund av coronapandemin kan försörja sig och att kultursektorn får en möjlighet till återhämtning. Huvuddelen av stödet fördelas av . Vidare fördelas stöd av Stiftelsen , , och . Coronapandemin har inneburit stora påfrestningar på samhällets alla sektorer. Utskottet instämmer i att effekterna på både kort och lång sikt av pandemin för kultursektorn behöver genomlysas grundligt. Mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet och lämnade uppdrag och återrapporteringskrav samt till det stöd som har betalats ut till kultursektorn under pandemin får motionsyrkandena till stor del anses tillgodosedda. Motionerna 2020/21:2118 (SD) yrkande 8, 2020/21:2825 (M), 2020/21:3177 (C) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3638 MP) yrkandena 11, 12, 19 och 21 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utveckling av Kultursamverkansmodellen. Jämför reservation 7 (M), 8 (C), 9 (KD) och 10 (L). I motion 2020/21:2386 av och (båda S) yrkas att Kultursamverkansmodellen ska utvärderas. Förbättringspotential finns enligt motionärerna, inte minst för en bättre kommunikation mellan staten, regionerna och kommunerna. I kommittémotion 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkas att Kultursamverkansmodellen ska utvecklas. Bland annat behöver kontaktytorna mellan kulturinstitutioner och fristående kulturutövare å ena sidan och nationella beslutsfattare å den andra förbättras (yrkande 4). Även i kommittémotion 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkas att Kultursamverkansmodellen ska stärkas och utvecklas. Det kan ske bl.a. genom att regionerna tar fram en nationell kulturplan samt att ett system för ett nationellt kulturhuvudstadsår inrättas (yrkande 4). I kommittémotion 2020/21:3143 yrkar m.fl. (KD) att Kultursamverkansmodellen utvecklas genom ökade samverkande insatser från staten till regionerna. Syftet är att undvika att statliga satsningar görs utanför modellen vilket riskerar att underminera kultursamverkansmodellens funktion (yrkande 7). I kommittémotion 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkas att Kultursamverkansmodellen bör utvecklas och att staten inte har tagit sin del av ansvaret för modellen sedan den infördes. Kultursamverkansmodellen skulle också enligt motionärerna kunna användas som modell för att bevara hotade kulturmiljöer i glesbygd (yrkande 10). Kultursamverkansmodellen infördes och innebär att varje region får en samlad summa statliga medel att fördela till regional kulturverksamhet i respektive region. Syftet är att föra kulturen närmare medborgarna och att ge regionerna ett ökat ansvar och en ökad frihet inom kulturområdet. Staten har ett fortsatt övergripande strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitiken. Modellen förutsätter samverkan mellan staten, regionerna, kommunerna och även det civila samhället och de professionella kulturskaparna. uppgår anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet till 1 . Anslaget får användas för statsbidrag till regionala och lokala kulturverksamheter inom professionell teater-, dans- och musik-verksamhet, museiverksamhet och museernas kulturmiljöarbete, bibliotek-, läs- och litteraturfrämjande verksamhet, professionell bild- och form-verksamhet, regional enskild arkivverksamhet, filmkulturell verksamhet samt främjande av hemslöjd. ansvarar för fördelning av huvuddelen av medlen och för nationell uppföljning av de medel som utbetalas. lämnade en rapport med utvärdering av modellen – rapporten allt möjligt. Av rapporten framgår att har reviderat prioriteringsgrunderna för Kultursamverkansmodellen . Målsättningen med nu gällande prioriteringar är att bidra till att regionala kulturverksamheter ökar tillgängligheten till kultur och skapar förutsättningar för ökad kvalitet och förnyelse. Till grund för de prioriteringar som görs inom verksamhetsbidraget ligger följande strategiska områden: • utveckla den regionala kulturella infrastrukturen, etablera och stärka samverkansformer och interregionala samarbeten • ge utrymme till konst- och kulturområden med en svag regional struktur • insatser som leder till att fler invånare deltar i kulturlivet. har vidare i uppdrag att inom ramen för sitt uppföljningsansvar av kultursamverkansmodellen se över hur regionerna arbetar med frågan om konstnärernas villkor och de konstnärspolitiska perspektiven. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill understryka den betydelse som kultursamverkansmodellen har för att skapa förutsättningar för tillgång till kultur i hela landet. Utskottet är inte berett att tillstyrka tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena men kommer att noga följa utvecklingen på området. Motionerna 2020/21:2386 (S), 2020/21:3143 (KD) yrkande 7, 2020/21:3177 (C) yrkande 4, 2020/21:3247 yrkande 10 (L) och 2020/21:3336 (M) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ökad tillgång till kultur för personer med funktionsnedsättning med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 11 (V). I kommittémotion 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkas att ett funktionshinderperspektiv ska ställas på all offentligt finansierad kultur och idrott (yrkande 14). är möjligheterna för denna grupp att delta i olika arrangemang begränsade som en följd av bl.a. bristande tillgänglighet. I kommittémotion 2020/21:448 av m.fl. (V) yrkande 1 yrkas att kultur tillgängliggörs i högre grad för personer med funktions-nedsättning. Rätten till delaktighet inom både kultur och idrott för personer med funktionsnedsättning regleras bl.a. av artikel 30 om deltagande i kulturliv, rekreation, fritidsverksamhet och idrott i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Regeringen gav Myndigheten för delaktighet i uppdrag att ta fram ett stödmaterial till kommuner och andra aktörer i syfte att främja en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska genomföras i dialog med Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Kommuner och Regioner och andra relevanta aktörer. Stödmaterialet ska ge exempel på hur kommuner och andra aktörer, med tillgängliga medel, kan främja ett fritidsutbud som är tillgängligt för personer med funktions-nedsättning. Kartläggningen av hur en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning främjas lokalt och regionalt ska innefatta både insatser för ökad tillgänglighet till hjälpmedel eller teknikbaserade stöd, och insatser för ökad tillgänglighet till fritidsaktiviteter i allmänhet. Myndigheten för delaktighet ska rapportera om det finns skillnader vad gäller insatser beroende på ålder eller kön. Uppdraget ska slutredovisas . Samtliga statliga museimyndigheter ska enligt respektive regleringsbrev redovisa de åtgärder som vidtagits för att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Av regeringens riktlinjer för framgår att den ”ska verka för god tillgänglighet till scenkonst i hela landet för personer med funktionsnedsättning. ska även fortsättningsvis bidra till att implementera utvecklad teknik i samverkan med nationella, regionala och lokala aktörer”. Utskottet instämmer i att kulturen ska vara tillgänglig för alla. noterar utskottet att en rad åtgärder i den riktningen redan har vidtagits och att samtliga statliga museimyndigheter enligt regeringens regleringsbrev är skyldiga att redovisa vad som har gjorts för att öka tillgängligheten. Motionerna 2020/21:167 yrkande 14 (V) och 2020/21:448 yrkande 1 (V) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur svenskan kan hämta inspiration från den isländska språkmodellen och om att engelska bör få status som officiellt andraspråk i . Jämför särskilt yttrande 1 (SD). I motion 2020/21:3602 yrkar (SD) att ser över hur det svenska språkets särart kan hämta inspiration från den isländska språk-modellen och tillkännager detta för regeringen. Isländskan iakttar stor restriktivitet gentemot utländska låneord och strävar efter att finna isländska ord på nya företeelser (yrkande 4). I motion 2020/21:2687 av (L) yrkas att möjligheten att införa engelska som officiellt andraspråk i utreds. En sådan ordning skulle locka kapital, företagande, forskare och arbetskraftsinvandrare till . beslutade om en samlad svensk språkpolitik med fyra överordnade mål (prop. 2005/06:2, bet. 2005/06:KrU4, rskr. 2005/06:89). Målen är att svenska språket ska vara huvudspråk i , att svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk, att den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig samt att alla ska ha rätt till språk, d.v.s. att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och att få möjlighet att lära sig främmande språk. Språklagen (2009:600) föreskriver att svenska är huvudspråk i . Det innebär att svenska är samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden. Det allmänna har enligt lagen ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. Språket i domstolar, förvaltnings-myndigheter och andra organ som fullgör uppgifter i offentlig verksamhet är enligt språklagen svenska. och folkminnen ska bl.a. ge råd och upplysningar i språkfrågor och följa tillämpningen av språklagen. Vid myndigheten ska det finnas en rådgivande . På har man vinnlagt sig om att försöka uppfinna nya ord på isländska för nya företeelser i stället för att importera det främmande nyordet (som inte sällan härstammar från engelskan). Det finns flera skäl till att isländskan utmärker sig på detta sätt: landets isolerade läge är ett, isländskans komplicerade böjningssystem gör också språket mindre mottagligt för låneord. Ytterligare ett skäl är att man på vill värna sitt språk och behålla det så nära de fornnordiska rötterna som möjligt. Utskottet finner inte skäl till tillkännagivanden i enlighet med motions-yrkandena. Motionerna 2020/21:2687 (L) och 2020/21:3602 yrkande 4 (SD) avstyrks. Konst i det offentliga rummet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att större hänsyn bör tas till konstnärlig utsmyckning vid nybyggnation med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 12 (M) och 13 (SD). I motion 2020/21:1571 av (S) yrkas på en undersökning av möjligheten att lagstifta om stöd till konstnärlig utsmyckning vid byggnation i regi av staten, regionerna, kommunerna eller det privata. Det vore enligt motionären önskvärt om enprocentsregeln blev lagstadgad så att alla nyuppförda eller renoverade offentliga byggnader och platser också blev en investering i konst. I kommittémotion 2020/21:3336 av m.fl. (M) framhålls i yrkande 12 att konst bör beaktas vid nybyggnation i det offentliga rummet och att staten bör föregå med gott exempel. I kommittémotion 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 6 begärs en utredning om en utvidgad enprocentsregel.