bet · H901AU2 · 2021-12-14 00:00:00 — Förslagen om subventionsgraden i nystartsjobben samt om handledarstöd finns också i kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 20. 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med . vill reformera etableringsersättningen och har i sitt s.k. asylprogram förslag om att göra det möjligt för asylsökande att arbeta och tjäna utan att etableringsersättningen minskas. Som en del av förslaget vill partiet att etableringsersättningens nivå sänks med per dag. Anslaget minskas även till följd av att inte vill begränsa antalet föräldrapenningdagar för nyanlända föräldrar med barn . Partiets förslag om att individualisera etableringstillägget i etableringsersättningen innebär också en besparing inom anslaget. Förslagen om etableringsersättningens nivå och etableringstillägget finns även i särskilda yrkanden (yrkandena 24 och 25). I kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD) återkommer förslaget om sänkt nivå för etableringsersättningen (yrkande 45) och förslaget om att reformera etableringsersättningen (yrkande 22). Jobbstimulans för grupper med dubbelt jobbskatteavdrag: förslag innebär ett nytt anslag och att 1 anslås . föreslår ett dubbelt jobbskatteavdrag för unga upp till inom arbetsmarknadspolitiska åtgärder och för nyanlända under deras fem första år efter uppehållstillståndet. Vidare föreslås ett dubbelt jobbskatteavdrag för personer som har tagit en akademisk examen före utgången av det år de fyller 25 och för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete. Det förstärkta jobbskatteavdraget betalas ut som en jobbstimulans i form av ett kontantbidrag och medför därför ökade utgifter. Förslagen om dubbelt jobbskatteavdrag finns även i särskilda yrkanden (yrkandena 2–6). Tillfällig flyttpeng för arbetslösa: förslag innebär ett nytt anslag och att anslås . Partiet föreslår en flyttpeng för att underlätta för arbetssökande som har försörjningsstöd eller arbetslöshetsersättning och tar ett arbete utanför normalt pendlingsavstånd för att komma ur sin arbetslöshet. Förslaget om flyttpeng finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 13). Inför matchningsanställningar: förslag innebär ett nytt anslag och att anslås . Matchningsanställningar innebär att personer med längre frånvaro från arbetsmarknaden får en anställning hos en matchningsaktör som i sin tur rustar och ger stöd till dessa personer och hyr ut dem till olika företag och arbetsplatser. Målgruppen för matchningsanställningar ska vara personer som varit långtidsarbetslösa än och tidigare tagit del av arbetsmarknadsåtgärder, men av olika skäl inte lyckats komma tillbaka i arbete. Enligt förslaget ska den anställde arbeta och få lön av tiden och delta i kompetenshöjande och stödjande insatser . Förslaget om matchningsanställningar finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 12) och i kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 19. I kommittémotion 2021/22:3952 av m.fl. (L) lämnar Liberalerna förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med och att 13 anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. Liberalerna föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bil. 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget minskas med . Liberalerna avvisar regeringens satsning på ökade resurser till Arbetsförmedlingen. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget minskas med . Liberalerna avvisar regeringens förslag om att minska antalet karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen och sparar därför medel inom anslaget. Under utskottets beredning av ärendet har Liberalerna förtydligat att deras förslag även innebär att partiet yrkar avslag på regeringens lagförslag i denna del. Partiet avvisar även regeringens satsning på extratjänster vilket innebär att anslaget ökas. Vidare vill partiet sänka taknivåerna i arbetslöshetsförsäkringen till vad som gällde före pandemin. Liberalernas förslag inom utgiftsområde 10 om att återinföra en gräns för sjukskrivning innebär att anslaget tillförs medel. 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med . Liberalerna avvisar regeringens förslag om att förstärka arbetsmarknadsutbildning och extratjänster. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i : Anslaget minskas med till följd av en justering av pris- och löneomräkning jämfört med regeringens förslag. 1:8 utvärdering: Anslaget minskas med till följd av en justering av pris- och löneomräkning jämfört med regeringens förslag. 1:9 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: Anslaget minskas med till följd av en justering av pris- och löneomräkning jämfört med regeringens förslag. 1:10 Bidrag till administration av grundbeloppet: Anslaget minskas med till följd av en justering av pris- och löneomräkning jämfört med regeringens förslag. 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget ökas med . Liberalerna förespråkar en utbyggnad av antalet nystartsjobb. 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Som en följd av att Liberalerna avvisar regeringens satsning på extratjänster ökas anslaget med . 2:1 : Anslaget minskas med till följd av en justering av pris- och löneomräkning jämfört med regeringens förslag. 2:2 Arbetsdomstolen: Anslaget minskas med till följd av en justering av pris- och löneomräkning jämfört med regeringens förslag. 2:4 : Anslaget minskas med till följd av en justering av pris- och löneomräkning jämfört med regeringens förslag. 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap: Anslaget minskas med till följd av en justering av pris- och löneomräkning jämfört med regeringens förslag. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottet anför om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (bet. 2021/22:FiU1 s. 56 f.). De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för utskottets ställningstagande i detta betänkande. Trots det positiva konjunkturläget släpar arbetslösheten efter och riskerar att bita sig fast. Utvecklingen är avsevärt sämre än i andra länder, som också har drabbats av coronakrisen. Regeringen lovade EU:s lägsta arbetslöshet men fick i stället EU:s fjärde högsta. Enbart , och har högre arbetslöshet. Jämfört med andra liknande länder är kontrasten påtaglig. Arbetslösheten i är t.ex. dubbelt så hög än i både , och . Att utvecklats sämre än andra länder beror framför allt på att regeringen misslyckats med jobben – inte på coronakrisen eller på att arbetskraftsdeltagandet har ökat. För utskottet framstår den rekordhöga långtidsarbetslösheten som särskilt problematisk. Nästan 200 000 personer är långtidsarbetslösa, dvs. nästan hälften av alla arbetslösa. Långtidsarbetslösheten har ökat och , till en stor kostnad för både enskilda och samhälle. Trots en bättre konjunktur väntas inte regeringen kunna få ned antalet långtidsarbetslösa under 170 000 personer de närmaste kvartalen enligt Arbetsförmedlingens bedömningar. Ju en person befinner sig i arbetslöshet, desto svårare blir det att komma tillbaka till arbetsmarknaden i reguljär sysselsättning. Utskottet anser att den politiska inriktningen för arbetsmarknadspolitiken måste vara att ska ha full sysselsättning, vilket innebär att alla som kan och vill arbeta också ska ha ett arbete att gå till. Det är viktigt för den enskildes ekonomi och för samhällsekonomin, men det ligger också ett värde i att alla får möjlighet att tillhöra en arbetsgemenskap. Problemen som står i vägen för att vi ska nå full sysselsättning skiljer sig . Under det tidiga var den viktigaste uppgiften att bryta det breda utanförskap som drabbade människor som förtidspensionerades och sjukskrevs bort från arbetsmarknaden och lämnades därhän. För att bryta den negativa utvecklingen krävdes genomgripande strukturreformer som ökade arbetsutbudet, förstärkte möjligheterna till återgång i arbete och gjorde det mer lönsamt att arbeta. har utmaningen skiftat och är det främst utomeuropeiskt födda och personer med lägre utbildning som hamnar utanför. För att få fler i arbete måste det bli mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Den som kan jobba ska jobba – inte alltid av heltid, men av sin förmåga. kan den sammantagna nivån på bidrag och ersättningar innebära att det inte lönar sig tillräckligt att börja jobba i stället för att leva på bidrag. Det är utskottets bestämda uppfattning att det är det nödvändigt att genomföra reformer för att förhindra att människor hamnar i långvarigt bidragsberoende och för att underlätta för dem som befinner sig i det att ta sig ur. Vad det handlar om är sänkt skatt på arbete och sänkta kostnader för företag som anställer långtidsarbetslösa. Det handlar också om skärpta krav på den som invandrat att lära sig svenska och göra sig anställningsbar. Det handlar om bidragssystem som uppmuntrar till arbete och om en tillväxtpolitik som gör att företag kan växa och anställa. De höga kostnaderna för att anställa en person med bristande erfarenhet eller kort utbildning leder till att inträdande grupper har en svagare ställning än den etablerade arbetskraften. Genom att sänka kostnaderna för att anställa personer som står längre från arbetsmarknaden eller som saknar erfarenhet från den svenska arbetsmarknaden vågar fler öppna dörren. Detta minskar också osäkerheten genom förbättrade möjligheter att pröva om en arbetssökande fungerar på arbetsplatsen och för de specifika uppgifter som ska utföras. Utskottet anser alltså att anställningsstöd är viktiga för att sänka anställningskostnaderna för grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Nystartsjobb innebär lägre anställningskostnader för arbetsgivare som anställer personer som har varit utan arbete , personer som har deltagit i arbetsmarknadspolitiska program och personer som saknar en fast anknytning till arbetslivet. Utskottet bedömer att nystartsjobb leder till kortare arbetslöshetstider och att en större kostnadssänkning leder till mer positiva sysselsättningseffekter. Efter att regeringen genomförde flera försämringar av nystartsjobben för att i stället prioritera extratjänsterna började antalet nystartsjobb minska. Trots att långtidsarbetslösheten är högre än någonsin har bara hälften så många ett nystartsjobb nu jämfört med innan försämringarna. För att motverka att långtidsarbetslösheten biter sig fast anser utskottet att nystartsjobben behöver utökas. bör extratjänsterna fasas ut eftersom de är dyra och sällan leder till reguljära jobb. De resurser som frigörs bör användas till att stärka arbetslinjen i skattesystemet och sänka anställningskostnaderna för långtidsarbetslösa. Att sänka kostnaderna för att anställa långtidsarbetslösa har visat sig vara ett effektivt verktyg för att få människor tillbaka på arbetsmarknaden. Utskottet konstaterar att arbetsmarknadsforskningen visar att de arbetsmarknadsinsatser som mest liknar ordinarie arbeten är de mest effektiva när det gäller att föra arbetslösa närmare arbetsmarknaden. Utskottet konstaterar också att regeringen i budgetpropositionen bedömer att nystartsjobben är den åtgärd som oftast leder till osubventionerat arbete. Utskottet är fast övertygat om att nystartsjobben behöver bli fler och bättre för att färre personer ska fastna i långtidsarbetslöshet. Kombinationen av att det lönar sig bättre att arbeta för den enskilde och att kraftigt sänka kostnaderna för att anställa en person som länge stått utanför arbetsmarknaden är en effektiv jobbpolitik. , har under utskottets beredning av utgiftsområde 14 presenterat ett gemensamt förslag som innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen när det gäller sex anslag. Utskottet ställer sig bakom detta förslag. Nedan redogör utskottet för de avvikelser som föreslås i förhållande till budgetpropositionen. Anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökas med 2022, och beräknas öka med 2023 och 2024, till följd av att ytterligare extratjänster och introduktionsjobb avvisas. Anslaget minskas med 2022, och beräknas minska med 2023 och 2024, till följd av att satsningen på ytterligare arbetsmarknadsutbildningar delvis avvisas. Anslaget beräknas minska med 2023 och 2024 till följd av att nystartsjobben förstärks som nya anvisningar till extratjänster stoppas fr.o.m. . Sammantaget innebär det att anslaget ökas med 394 miljoner 2022. När det gäller anslaget 1:2 noterar utskottet regeringens lagförslag som hör samman med förslaget om att tillfälligt minska antalet dagar i karensvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen och har inga invändningar mot lagförslagens utformning. Anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser minskas med 2022, och beräknas minska med 2023 och 2024, till följd av att ytterligare extratjänster och introduktionsjobb avvisas. Anslaget minskas med 2022, och beräknas minska med 2023 och 2024, till följd av att satsningen på ytterligare arbetsmarknadsutbildningar delvis avvisas. Anslaget minskas med 2022, och beräknas minska med 2023 och 2024, till följd av att nystartsjobben förstärks som nya anvisningar till extratjänster stoppas fr.o.m. . Sammantaget innebär det att anslaget minskas med 2022. Anslaget 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar ökas med 2022, och beräknas öka med 2023 och 2024, till följd av att nystartsjobben ändras enligt följande. Ersättningen för personer som varit arbetslösa mellan ett och höjs från en till två arbetsgivaravgifter. För personer som varit arbetslösa mellan två och höjs ersättningen från två till två och en halv arbetsgivaravgifter och för personer som varit arbetslösa i mer är eller är nyanlända invandrare höjs ersättningen från två och en halv till tre arbetsgivaravgifter. Förstärkningen gäller i motsvarande omfattning även för övriga grupper som genom nystartsjobb kvalificerar för nedsatt anställningskostnad om en, två respektive två och en halv arbetsgivaravgifter. Förstärkningen är tillfällig och gäller beslut som fattas t.o.m. . Förstärkningen gäller även efter 2023 för beslut fattade inom angiven tidsperiod. Anslaget 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare ökas med 2022, och beräknas öka med 2023 och 2024, till följd av att ytterligare extratjänster och introduktionsjobb avvisas. Anslaget beräknas minska med 2023 och 2024 till följd av att nystartsjobben förstärks som nya anvisningar till extratjänster stoppas fr.o.m. . Anslaget 2:1 ökas med 2022, och beräknas öka med 50 miljoner 2023 och 50 miljoner 2024. För att ska kunna motverka arbetslivskriminalitet, stärka sitt tillsynsarbete och genomföra ett ökat antal arbetsplatsinspektioner anser utskottet att myndighetens förvaltningsanslag bör förstärkas. Anslaget 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap ökas med 2022, och beräknas öka med 2023 och 2024. För att stärka Myndigheten för arbetsmiljökunskaps kunskapssammanställningar på arbetsmiljöområdet anser utskottet att myndighetens förförvaltningsanslag bör förstärkas. Enligt utskottet bör det utredas vilka konsekvenser pandemin har medfört för vårdpersonal och löntagare som arbetat hemifrån . Sammanfattningsvis innebär utskottets ställningstagande att utskottet delvis tillstyrker budgetpropositionen och motionerna 2021/22:4036 (M) yrkande 1, 2021/22:3894 (SD) och 2021/22:4198 (KD) yrkande 1. Övriga motioner avstyrks. Ytterligare förslag om ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Utskottet hänvisar till de skäl som anförs i budgetpropositionen. Enligt 35 § första stycket lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring anses en företagare som upphör att bedriva verksamhet vara arbetslös när det inte vidtas några åtgärder i verksamheten. Om näringsverksamheten återupptas av företagaren eller av en närstående person till honom eller henne får en bedömning av företagarens arbetslöshet göras tidigast från det att näringsverksamheten återupptogs, den s.k. femårsregeln. Regeln innebär en begränsning av företagares möjligheter att få arbetslöshetsersättning vid upprepade uppehåll i verksamheten. För att minska de negativa konsekvenserna för företagare under pandemin har det införts en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen ska kunna meddela föreskrifter om undantag från femårsregeln för företagare. Upplysningsbestämmelsen upphör att gälla . Regeringen framhåller att den rådande pandemin fortfarande medför en svår situation för många företagare. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att möjligheten att göra undantag från femårsregeln för företagare ska förlängas att gälla till och med (prop. 2021/22:1 utg.omr. 14 punkt 1). Regeringen anger att förslaget bedöms få mycket begränsade ekonomiska konsekvenser för statens budget eftersom det i sig inte innebär att fler kvalificerar sig för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet anser att regeringens lagförslag är ändamålsenligt utformat och att det bör antas av de skäl som anförs i propositionen. Statens budget inom utgiftsområde 14 , punkt 1 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Som framhålls i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Genom reformer ska takten i klimatomställningen öka, fler ska komma i arbete, köerna i sjukvården ska kortas och gängkriminaliteten ska övervinnas. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag när världsekonomin kraftigt försämrades till följd av pandemin. Åtgärder som tillsammans med det svenska välfärdssystemet bidragit till att hålla uppe såväl sysselsättningsgraden som arbetskraftsdeltagandet. Som anförs i budgetpropositionen kan dock inget land rädda alla jobb när en kris slår till, hur starka offentliga finanser det än har. finns en oro för att arbetslösheten ska bita sig fast, särskilt bland unga och utrikes födda. Som framhålls i budgetpropositionen är det därför viktigt att inte strama åt ekonomin för tidigt utan skapa jobb genom att investera i det som bygger starkt och hållbart. För att fler ska komma i arbete är det också viktigt att jobbpolitiken fortsätter att skapa förutsättningar för fler vägar in på arbetsmarknaden. Därför bör ett nytt system för omställning införas, byggas ut och antalet extratjänster, introduktionsjobb, praktikplatser och matchningstjänster utökas. Vi välkomnar att även den nytillträdda regeringen har en tydlig inriktning för jobbpolitiken där den som saknar arbete ska möta en tydlig förväntan men också erbjudas goda möjligheter att komma i arbete. Alla som kan jobba ska jobba. har genom sitt beslut bifallit ett förslag från , och fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 14 inte får överstiga 93 2022 (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. Vi hänvisar till reservation 1 i finansutskottets betänkande Statens budget 2022 – Rambeslutet (bet. 2021/22:FiU1). Vi kan konstatera att , accepterar stora delar av regeringens budgetproposition, men också att deras justeringar inte löser samhällsproblemen. När det gäller det gemensamma förslaget inom utgiftsområde 14 föreslås bl.a. nedskärningar om totalt för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Nedskärningar inom arbetsmarknadspolitiken kommer inte att leda till färre arbetslösa. Tvärtom riskerar nedskärningarna att leda till att långtidsarbetslösheten biter sig fast i ett läge där den redan är hög på grund av coronakrisen. De kraftigt minskade anslagen till extratjänster och introduktionsjobb innebär minskade jobbchanser inte minst för utrikes födda kvinnor. Eftersom extratjänster också fungerar som en väg in i viktiga välfärdsyrken där det råder brist på arbetskraft finns det risk för negativa konsekvenser även här. Det förslag som tycks vinna stöd innebär också kraftiga nedskärningar i fråga om arbetsmarknadsutbildningar. Vi anser att arbetsmarknadsutbildningar bidrar till att möta efterfrågan inom bristyrken och stärka kunskaperna hos de arbetssökande. De fyller en viktig funktion både under en pågående kris och i ett läge då ekonomin har börjat återhämta sig men då det finns brist på arbetskraft. Neddragningarna på arbetsmarknadsutbildningen riskerar även att leda till kompetensbrist. Över huvud taget anser vi att det är självklart att arbetsmarknadspolitiken bör utformas med inriktning på att den i möjligaste mån ska få människor att komma i arbete och lämna liv i utsatthet. Förslagen i budgetpropositionen är enligt vår mening utformade för att nå grupper som står långt från arbetsmarknaden, bl.a. långtidsarbetslösa och nyanlända invandrare. Detsamma kan inte sägas om det förslag som lagts fram av , . Enligt vår mening framstår det som att denna nya konstellation – som alltså går fram med ett gemensamt program – mest verkar vara upptagna med vad arbetsmarknadspolitiken inte ska ägna sig åt. Vi delar inte denna negativa syn på vad arbetsmarknadspolitiken kan och bör vara. Jämfört med utskottets förslag anser vi att förslagen i budgetpropositionen har bäst förutsättningar att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt så att fler ska kunna ställa om, komma i arbete och ges den självständighet som följer av egen försörjning genom arbete. Statens budget inom utgiftsområde 14 , punkt 1 (C) (C) anför: har genom sitt beslut bifallit ett förslag från , och fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 14 inte får överstiga 93 2022 (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Riksdagsmajoriteten har därmed i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar. budgetalternativ bör ses som en helhet. Mot denna bakgrund väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom området arbetsmarknad och arbetsliv. I partimotion 2021/22:4121 presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 6 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 14. Förutsättningarna för att pressa ned arbetslösheten och långsiktigt stärka jobbskapande och företagande behöver förbättras. Anställningsstöden ska fokusera på det som fungerat, och därför bör nystartsjobben förstärkas rejält, matchningstjänsterna fördubblas och Arbetsförmedlingen reformeras. förslag inom utgiftsområde 14 läggs fram i kommittémotion 2021/22:4129. För de utsatta grupper som redan före pandemin befann sig i ett långvarigt utanförskap menar jag att det nu krävs reformer för att de ska komma i arbete och för att minska tudelningen på arbetsmarknaden. I annat fall riskerar arbetslösheten att permanentas på oacceptabelt höga nivåer. Jag anser att det är angeläget att det reformarbete som inleddes med januariavtalet fortsätter, bl.a. när det gäller arbetsrätten, ingångslöner, Arbetsförmedlingen, arbetslöshetsförsäkringen och integrationen av nyanlända. Dessa reformer är nödvändiga också för att åstadkomma en bättre återhämtning av arbetsmarknaden efter pandemin. Efter pandemin har ett mycket högt antal arbetssökande och en mycket hög arbetslöshet. Matchningen mellan arbetslösa och arbetsgivare är otillräcklig, och det offentliga stödet via Arbetsförmedlingen är inte tillräckligt effektivt. Alldeles för många arbetssökande får inte den hjälp de behöver eller ingen aktiv hjälp alls, när resurser i stället går till extremt dyra subventioner.