bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — Motionärerna menar att besked om tillåtlighet bör kunna utformas så pass generellt att ytterligare reaktorer kan läggas till vid en befintlig anläggning utan att frågan behöver passera regeringen igen. Kravet att regeringen ska meddela tillåtlighet oavsett en reaktors storlek behöver också ses över. Motionärerna anser även att tillstånd att uppföra reaktorer behöver kunna meddelas för flera reaktorer , även om de inte byggs eller på samma plats. Enligt vad som förordas i yrkande 6 bör vidare tiden för tillståndsgivningen kortas ned avsevärt så att inte tillståndsgivningen blir tidsstyrande för framtida reaktorer eller andra kärntekniska anläggningar. I motionen förordas vidare i yrkande 7 att instruktion skrivs om så att de målkonflikter som finns där försvinner. Motionärerna framhåller att det inte är möjligt för myndigheten att verka för att det ska bli möjligt att avveckla kärnkraften och att så kostnadseffektivt som möjligt nå de klimatpolitiska målen. Detta innebär enligt motionärerna att myndigheten lägger alldeles för lite kraft på att undersöka hur den nya väderberoende elproduktionen ska kunna samverka effektivt med den befintliga kärnkraften. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 8 ett tillkännagivande om att i allt sitt arbete ska behandla de fossilfria kraftslagen teknikneutralt. Konkret innebär detta att myndigheten inte får exkludera kärnkraften på förhand i sina analyser och att möjligheten att använda småskalig kärnkraft för andra tillämpningar än elproduktion behöver inkluderas i myndighetens analyser. Vidare förordas i yrkande 10 att ska inkludera kärnkraft i sin forskning. Motionärerna anser bl.a. att det behövs analyser och forskningsinsatser kring hur kärnkraftens tillämpningar utöver elproduktion ska kunna tas till vara i en svensk kontext. Motionen omfattar även förslag som rör . Motionärerna förordar i yrkande 12 att myndigheten ska skaffa sig beredskap att ta emot en ansökan om att bygga en liten reaktor i . I närtid menar de att det behövs en beredskap för att ta emot ansökningar om att bygga vattenkylda reaktorer i olika storlekar, och på lite sikt behöver myndigheten även bygga upp en förmåga att utvärdera ansökningar om att uppföra icke-vattenkylda reaktorer. För att sänka tröskeln för någon att ansöka om att bygga en reaktor som i något avseende skiljer sig från de reaktorer som är i drift anser motionärerna vidare att det behövs tydliga och relevanta regler som är enkla att använda. bör därför enligt yrkande 13 få i uppdrag att anpassa sina föreskrifter så att små reaktorer, reaktorer med andra tillämpningar än elproduktion och reaktorer baserade på annan teknik än de befintliga effektivt kan uppföras. Myndigheten bör också i enlighet med yrkande 14 få i uppdrag att utarbeta en kraftigt förenklad process för hur andra länders typgodkännanden av reaktorer, system och komponenter ska kunna accepteras i . Detta skulle göra att ansökningsförfarandet kan genomföras både snabbare och billigare. Motionärerna anser vidare att kärnteknikområdet är eftersatt när det gäller den fria rörligheten inom EU och menar att otaliga handelshinder skulle kunna tas bort utan att det för den skull påverkar reaktorsäkerheten negativt. I yrkande 15 förordas därför att även får i uppdrag att aktivt arbeta för att reaktorer, system och komponenter godkända i en EU-medlemsstat ska kunna anses godkända i hela unionen. Slutligen bör myndigheten enligt vad som anförs i yrkande 16 få i uppdrag att ta fram en process för en tidig dialog med reaktorleverantörer där besked om förväntningar och utmaningar kan lämnas till en intresserad leverantör innan det finns en formell ansökan om att bygga en reaktor eller ens en utpekad beställare. Motionärerna anser vidare att behöver ta en mycket mer aktiv roll i de internationella organisationerna för att frigöra kraften i kärnkraften som verktyg i det globala klimatarbetet och förordar ett tillkännagivande om detta i yrkande 17. bör också enligt yrkande 18 utan dröjsmål ansluta sig till . Som har redovisats tidigare i betänkandet fastställde ett mål för energipolitiken med innebörden att elproduktionen 2040 ska vara förnybar (bet. 2017/18:NU22). I anslutning till det slogs det även fast att detta mål inte ska ses som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inte heller innebär en stängning av kärnkraft genom politiska beslut. I propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) redovisades bl.a. att kärnkraften ska bära sina egna kostnader, och principen om att kärnkraften inte ska subventioneras består. Även övriga principer från proposition 2008/09:163 (som genomfördes när biföll prop. 2009/10:172) kvarstår. Dessa principer har redovisats tidigare i betänkandet. I propositionen Energipolitikens inriktning konstaterade regeringen att de genomförda eller snart aktuella nedläggningarna av fyra reaktorer kommer att innebära stora utmaningar för elsystemet, bl.a. i ljuset av att det pågår en ökad elektrifiering inom transportsektorn och processindustrin. Regeringen redovisade också att kärnkraften utöver el tillför effekt och andra viktiga systemtjänster till elsystemet. En stängning av flera kärnkraftsreaktorer påverkar således elsystemets robusthet negativt. Av den anledningen ansåg regeringen att tillgången till och utvecklingen av nya och alternativa systemtjänster behöver ses över. Enligt 17 kap. 6 a § ska regeringen vid sin prövning av en ny kärnreaktors tillåtlighet endast få tillåta denna reaktor om den är avsedd att ersätta en kärnkraftsreaktor som efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi och som kommer att vara permanent avstängd när den nya reaktorn tas i kommersiell drift uppföras på en plats där en kärnkraftsreaktor efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi. beslutade om den aktuella bestämmelsen som ett led i den dåvarande regeringens strävan att skapa förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26, rskr. 2009/10:359). I svaret på en skriftlig fråga från (SD) om utplacering av SMR-reaktorer och förändring i (fr. 2020/21:2200) konstaterade statsrådet inledningsvis att regleringen i som åsyftades i frågan togs fram av den dåvarande regeringen och syftade till att skapa förutsättningar för ett kontrollerat generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet, principer som senare bekräftades i energiöverenskommelsen . Statsrådet konstaterade vidare att generationsskiftet i det svenska kärnkraftsbeståndet regleras i och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Avslutningsvis anförde statsrådet att små modulära reaktorer är på utvecklingsstadiet och att det inte planeras för några förändringar i lagstiftningen. Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2019/20:NU14) redogjort för beslut om en förtida stängning av –2020. togs ur drift och . Efter det att effektdriften upphört påbörjas arbetet med att tömma reaktorn på kärnbränsle, därefter börjar anläggningen förberedas för avveckling. uppger på sin webbplats att nedmonteringen av kommer att starta i större skala och förväntas vara avslutad . För de återstående reaktorerna gäller alltjämt de befintliga planeringsförutsättningarna om drift för de båda anläggningarna. Statsrådet besvarade en skriftlig fråga från (SD) om nedläggningen av och vilka skäl som låg till grund för regeringens ställningstagande att inte förhindra beslut (fr. 2020/21:1198). I sitt svar uppgav statsrådet att har beslutat att affärsmässigt ska bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Vidare påminde statsrådet om att bolagen med statligt ägande liksom övriga svenska aktiebolag lyder under aktiebolagslagen (2005:551) och att det är styrelsen som har ansvar för hur bolaget organiseras och förvaltas utifrån bolagets bästa. Statsrådet anförde avslutningsvis att AB:s beslut att avveckla Ringhalsreaktorerna är baserat på en affärsmässig bedömning. Något om internationellt utvecklingsarbete på kärnenergiområdet Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) forsknings- och utbildningsprogram drivs parallellt med Horisont , EU:s ramprogram för forskning och innovation för åren 2021–2027. Syftet med programmet är att stimulera forskning och utbildning för att minska kärnsäkerhetsrisker och andra säkerhetsrisker, utveckla säker kärnteknik och förbättra strålskyddet. Programmet anses bl.a. leda till att medlemsstaternas forskningsansträngningar på området samordnas. Totalt har det en budget om (åtagande priser) 2021–2027. Förutom insatserna inom Euratom är kärnkraft också ett av tio områden inom den strategiska EU-planen för energiteknik (Plan, SET-Plan). Verksamheten betecknas SNETP (Platform) och syftar bl.a. till att utveckla nästa generation av mer hållbara reaktortekniker samt utveckla nya tillämpningar för kärnkraft. Förslag liknande de i motionerna 2020/21:662 yrkandena 7, 11 och 12, 2020/21:972 (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:976 (M), 2020/21:996 (M) yrkande 2, 2020/21:2626 (M) yrkande 2, 2020/21:3242 (L) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3368 (M) yrkande 30, 2020/21:3483 (M) yrkandena 2 och 6 och 2020/21:3501 (KD) yrkandena 12 och 14 behandlades (bet. 2019/20:NU14). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena bl.a. med hänvisning till den inriktning för energipolitiken som beslutade och till att utveckling av det som brukar betecknas den fjärde generationens kärnkraft bör bedrivas inom ramen för olika europeiska samarbeten. Förslag liknande de i motionerna 2020/21:720 (SD) yrkande 1, 2020/21:3301 (SD) yrkande 4, 2020/21:3368 (M) yrkande 31, 2020/21:3484 (M) yrkande 3 och 2020/21:3501 (KD) yrkande 11 om en fortsatt drift av liksom vissa andra frågor om uppdrag och verksamhet i motionerna 2020/21:946 (M) och 2020/21:720 (SD) yrkande 1 avstyrktes av utskottet med hänvisning till de grundläggande principerna för förvaltningen av statliga företag och att det är ägarna och som självständigt och på affärsmässiga grunder beslutar i dessa frågor (bet. 2019/20:NU4 och 2019/20:NU14). Förslag liknande de i motionerna 2020/21:1602 (SD), 2020/21:3301 (SD) yrkandena 5 och 6 och 2020/21:3242 (L) yrkandena 1, 4–8 och 12–18 har inte tidigare behandlats av utskottet. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Fortsatt drift av – Bestämmelser om nya kärnreaktorers tillåtlighet – Kärnkraftens ekonomiska förutsättningar – Kärnkraft och standardisering – Översyner, myndighetsuppdrag och internationellt arbete om kärnkraft – Vissa övriga frågor om kärnkraft. I flera motioner förordas tillkännagivanden om en fortsatt drift av och i motion 2020/21:3301 (SD) yrkande 4 föreslås att minst en av reaktorerna vid ska drivas vidare. Utskottet kan inledningsvis konstatera att elproduktionen i avslutades i enlighet med beslut . Utskottet vill i likhet med tidigare sammanhang då liknande förslag behandlats påminna om innehållet i uppdrag som beslutades av 2010. Uppdraget innebär bl.a. att ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. verkar dessutom på en konkurrensutsatt marknad och beslut som bolaget fattar på marknadsmässiga grunder – i enlighet med uppdraget – bör enligt utskottets uppfattning inte uttala sig om. Utskottet vill också påminna om att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Med hänvisning till detta ser utskottet ingen anledning för att uttala sig om driften vid eller någon av de andra reaktorerna vid . Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Bestämmelser om nya kärnreaktorers tillåtlighet I flera motioner förordas tillkännagivanden om en översyn av lagstiftningen med syfte att avskaffa begräsningarna i 17 kap. 6 a § (1998:808) om kärnreaktorers tillåtlighet. Bakgrunden till förslagen är att motionärerna vill anpassa lagstiftningen till den tekniska utvecklingen av små modulära reaktorer och möjliggöra för etableringen av ny kärnkraft i . Utskottet konstaterar att generationsskiftet i det svenska kärnkraftsbeståndet regleras i och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Vidare noterar utskottet statsrådet svar på en skriftlig fråga som refererats i det föregående där statsrådet bl.a. konstaterar att små modulära reaktorer är på utvecklingsstadiet och uppger att det inte planeras för några förändringar i lagstiftningen. Utskottet anser inte heller att bör ta något initiativ för att förändra lagstiftningen. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. I två motioner förordas tillkännagivanden om att värna den svenska kärnkraften. Utskottet har ingen annan uppfattning än att kärnkraften spelar en viktig roll i det svenska energisystemet och att dess betydelse sannolikt kommer att bestå ytterligare flera decennier. Detta konstaterande innebär emellertid inte att utskottet sluter upp bakom förslaget i dessa motioner att det bör genomföras en oberoende bedömning av de ekonomiska förutsättningarna att driva befintliga reaktorer vidare. Som tidigare konstaterats i betänkandet är frågan om fortsatt drift av svenska kärnreaktorer, så länge politiken inte beslutat om ett stoppdatum, en fråga för bolagens ägare och styrelse. Utskottet anser därför inte att det är motiverat för att agera i frågan. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. I motion 2020/21:3501 (KD) yrkande 12 förordas ett samarbete med andra kärnkraftsländer för att utveckla standardiserade kärnkraftverk och kärnkraftskomponenter. Utskottet konstaterar att det redan finns etablerade samarbeten inom ramen för Euroatom och EU:s s.k. SET-plan. Därtill vill utskottet påpeka att det inte kan anses vara en uppgift för att så specifikt som föreslås i motionen peka ut – och därmed i någon utsträckning även begränsa – vilken inriktning bör förespråka inom ramen för dylika samarbeten. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Översyner, myndighetsuppdrag och internationellt arbete om kärnkraft I motion 2020/21:3242 (L) yrkandena 1, 2, 4–8, 12 och 14–18 lämnas flera förslag som syftar till att säkerställa långtidsdrift av befintliga kärnreaktorer, undanröja hinder, korta ledtider och sänka kostnader för ny kärnkraft, förändra inriktningen på arbetet vid och samt utvecklar sitt internationella samarbete om kärnkraft. Utskottet har i ett tidigare ställningstagande i detta betänkande redogjort för sin syn på kärnkraften och anser att de här aktuella förslagen kan avslås med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört. När det gäller förslagen som rör vill utskottet därutöver påminna om att regeringen mot bakgrund av ett tillkännagivande från om kärnenergiforskning i regleringsbrevet till myndigheten förtydligat att har ansvar för strategiarbete och har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Vissa övriga frågor om kärnkraft I motionerna 2020/21:720 (SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:946 (M) och 2020/21:3301 (SD) yrkande 5 förordas tillkännagivanden som på olika sätt berör verksamhet i förhållande till kärnkraft. Utskottet vill här påminna om att beslutade uppdrag till innebär att bolaget ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. verkar på en konkurrensutsatt marknad och ska fatta sina beslut på marknadsmässiga grunder. Utskottet anser inte att bör agera utifrån de aktuella förslagen. I motion 2020/21:662 (SD) yrkandena 7 och 11 föreslås tillkännagivanden om en långsiktig satsning på kärnkraft respektive att bör ta fram en strategi för utvecklingen av små modulära reaktorer. I motion 2020/21:1602 (SD) förordas att ska ta initiativ för att bygga ett nytt kärnkraftverk i och i motionerna 2020/21:972 (M) yrkandena 1 och 2 och 2020/21:3301 (SD) yrkande 6 finns mer generella förslag som på olika sätt berör utbyggnad av kärnkraft. Utskottet vill med anledning av dessa förslag än en gång påminna om att det tidigare i betänkandet konstaterat att kärnkraften har en viktig roll i den svenska energimixen och att denna roll med största sannolikhet kommer att bestå under ytterligare decennier. När det gäller kärnkraft i ett längre perspektiv har det tidigare framgått av detta betänkande att partier har olika syn på vilken roll kärnkraften bör och kan spela . Utskottet anser inte att de aktuella förslagen bör leda till några tillkännagivanden. Detsamma gäller förslaget i motion 2020/21:3242 (L) yrkande 10 om inriktningen för arbete i detta specifika avseende. När det gäller motion 2020/21:996 (M) yrkande 2 om kärnkraftens betydelse för klimatet och fossilfri energiproduktion anser utskottet att kan avslå förslaget med hänvisning till det ställningstagande som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår förslag i motioner som på olika sätt gäller energieffektivisering. Utskottet hänvisar till pågående insatser som exempelvis det s.k. Energisteget och sektorsstrategier för energieffektivisering. Därtill konstaterar utskottet att regeringen avser att överlämna en proposition till som syftar till att genomföra EU:s omarbetade energieffektiviseringsdirektiv. Jämför reservation 20 (SD), 21 (V) och 22 (L). I kommittémotion 2020/21:662 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att energieffektivisering har en betydande potential, inom både transport, industri och den offentliga sektorn. Energieffektivisering är ofta samhällsekonomiskt lönsamt eftersom många åtgärder kan genomföras till ett lägre pris än vad ny elproduktion skulle ha kostat. Motionärerna menar vidare att miljöeffekten dessutom är större när utsläpp minskas till följd av ett lägre energibehov och via renare framställning. Ur ett resurs- och konkurrensperspektiv är det en självklarhet att resurserna används på ett så effektivt sätt som möjligt eftersom den som ligger i framkant därigenom får en konkurrensfördel. Motionärerna begär därför i yrkande 28 ett tillkännagivande om energieffektivisering. I kommittémotion 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 14 efterfrågas en nationell plan för energibesparing och energieffektivisering. Motionärerna framhåller vikten av energieffektivisering för en hållbar energiförsörjning och konstaterar att energieffektivisering sällan sker av sig självt. För att nå målsättningen om att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med finns det enligt motionärerna ett behov av verkningsfulla åtgärder. I partimotion 2020/21:3679 av m.fl. yrkande 40 anför Liberalerna att energieffektivisering bör motiveras utifrån att klimatpåverkan behöver minska, och menar att klimatargumentet haltar för t.ex. den svenska elanvändningen. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att klimatarbetet ska vara överordnat energieffektivisering. I de fall då energieffektiviseringsmålet står i konflikt med klimatarbetet eller riskerar att begränsa den ekonomiska tillväxten anser motionärerna att det måste stå tillbaka. Ett system med lagstadgade energieffektiviseringar, en s.k. kvotplikt, bör införas i . Det föreslår (MP) i motion 2020/21:2724 yrkande 1. Vidare förordas i yrkande 2 att regeringen säkerställer myndigheters arbete för energieffektivisering samt underlättar för finansieringslösningar av industrins energieffektivisering. Regeringens bedömning av måluppfyllelse I budgetpropositionen (bet. 2020/21:1 utg.omr. 21 Energi) gjorde regeringen bedömningen att energiintensitetsmålet till 2020 kan uppnås, men konstaterade att det ännu var för tidigt att avgöra vilken påverkan utbrottet av sjukdomen covid-19 skulle få för måluppfyllelsen. När det gäller målet om effektivare energianvändning 2030 (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2018/19:411) var dock regeringens bedömning att målet skulle vara svårt att nå utan ytterligare åtgärder. Regeringen anförde att detta också var något som framgick i senaste långsiktiga scenarier (ER 2019:7) som räknar med effekter av beslutade styrmedel. Enligt regeringens uppfattning är en bidragande orsak till att energiintensitetsmålet inte bedöms nås att BNP-utvecklingen, redan före utbrottet av covid-19, bedöms ha mattats av jämfört med när målet formulerades. Regeringen uttalade vidare uppfattningen att EU:s målsättning för energieffektivisering till 2030 bör skärpas. Den lagstiftning som öppnas upp till följd av ambitionshöjningarna ska enligt regeringen vila på robusta konsekvensanalyser och oberoende vetenskapliga kalkyler, som respekterar att en effektiv omställning kan se olika ut i EU:s medlemsländer. Politikens inriktning enligt budgetpropositionen I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 Energi) framhåller regeringen att den ser ett fortsatt behov av effektivare energianvändning, vilket kan bidra till att stärka konkurrenskraft, minska klimat- och miljöpåverkan och bidra till försörjningstryggheten. Regeringen konstaterar att det finns behov av ytterligare insatser för att nå det mål om effektivare energianvändning 2030 som har beslutat om. Regeringen framhöll vidare sin bedömning att Energi- och klimatrådgivningen fyller en viktig funktion genom att stödja hushåll och mindre företag med kunskap om energieffektiviseringsåtgärder, förnybar energi och minskad klimatpåverkan utifrån lokala förutsättningar. Regeringen föreslog att rådgivningen skulle breddas till att även genomföras på andra språk än svenska och därigenom nå en större målgrupp. För att nå målen om energieffektivisering anförde regeringen vidare att det är viktigt att stärka policyarbete och marknadskontroll för ekodesign och energimärkning. Regeringen föreslog därför en resursförstärkning till för att kunna genomföra dessa uppgifter. En satsning på utveckling av testverksamhet för energieffektiva produkter stärker enligt regeringen det långsiktiga arbetet med policyutveckling och marknadskontroll. Regeringen framhöll även sin avsikt att sträva efter att ekodesigndirektivet fortsätter att utformas för att bidra till förbättrad resurseffektivitet och framhöll även att omställningen till en cirkulär ekonomi i enlighet med regeringens strategi bidrar till en ökad energieffektivisering. Inom ramen för arbetet med EU:s energiunion har kommissionen sett över all lagstiftning som gäller energieffektivitet. Förhandlingarna om kommissionens initiativ energi för alla avslutades och resulterade bl.a. i att målen för energieffektivisering för EU 2030 skärptes. Energieffektiviseringen ska uppgå till med en möjlighet att revidera målet 2023. Vidare föreslogs ändringar i energieffektiviseringsdirektivet och i direktivet om byggnaders energiprestanda som anpassar lagstiftningen till 2030-ramverket och energiunionen. Därtill föreslogs ändringar som syftar till att förenkla bestämmelserna och underlätta genomförande på nationell nivå. En reviderad version av energieffektiviseringsdirektivet trädde i kraft . Revideringen innebär bl.a. ändrade bestämmelser om nationella energisparkrav för perioden –2030. I enlighet med artikel 7 i direktivet ska medlemsstaterna redovisa ett nationellt kumulativt energisparkrav för perioden –2020. kumulativa energisparkrav uppgår till . Den kumulativa energibesparingen –uppgick till . I den propositionsförteckning som presenterades anges det att regeringen avser att överlämna en proposition till med den preliminära titeln ändringar i energieffektiviseringsdirektivet om värme, kyla och tappvarmvatten för hushållsbruk. Utredning om hinder och lösningar för energieffektivisering, småskalig elproduktion och ellagring tillsatte regeringen en särskild utredare (dåvarande riksdagsledamoten (MP)) med uppdraget att identifiera eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig förnybar elproduktion och hur dessa hinder kan undanröjas (dir. 2017:77).