bet · H901NU3 · 2021-12-03 00:00:00 — Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av betänkandet bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningarna att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. I det följande redovisas utskottets ställningstagande till de olika förslagen till anslag och inriktning inom utgiftsområdet i propositionen och motstående förslag i motioner. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottets majoritet anför i betänkande 2021/22:FiU1 från sidan 56 om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för näringsutskottets ställningstagande i detta betänkande. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller utgiftsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning, fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet och bemyndiganden än det som återges i budgetpropositionen och stödjer det förslag till anslagsfördelning och bemyndiganden som ledamöter från , har presenterat i utskottet. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av en tillförlitlig energiförsörjning och långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden för konkurrenskraft och svenska jobb. Utskottet konstaterar att energisystem står inför stora utmaningar som måste lösas, både för att ska klara klimatomställningen och nå de ambitiösa klimatmålen och för att möjliggöra ett robust elsystem som inte minst behövs för att förse svenska företag och industrier med el. Ett fungerande fossilfritt energisystem är avgörande för näringslivets konkurrenskraft och centralt för klimatomställningen. Det är utskottets uppfattning att varje kraftslag har olika för- och nackdelar och att kraftslagen inte bör ställas mot varandra då det är mixen av olika kraftslag som ger en robust och hållbar energiförsörjning. Den stora utmaningen är att långsiktigt säkra och tillhandahålla el till internationellt konkurrenskraftiga priser. För att fortsätta att värna svenska jobb och konkurrenskraftiga elpriser är det därför viktigt att något energislag inte straffas ut . Därtill kommer forskning och ny teknik inom olika energiområden att vara centralt för att också ska ha ett stabilt el- och energisystem. Det är därför av stor betydelse att forskning på energiområdet inkluderar samtliga relevanta kraftslag, inklusive kärnkraft, liksom andra tekniker inom områden som lagring, överföring, elektrifiering och digitalisering. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi och de övriga anslagsanknutna förslag som läggs fram i propositionen och motionerna vill utskottet anföra följande. Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering. Anslagsnivån motiveras med att utskottet förordar att anslaget minskas med 2022 i förhållande till regeringens förslag till följd av att utskottet avvisar insatser för energieffektivisering till förmån för andra prioriterade reformer. Utifrån det ovan anförda ser utskottet inget behov av ett beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering och föreslår därmed att beställningsbemyndigandet för anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion anser utskottet att anslagets namn och ändamål ska förtydligas mot samma bakgrund som utskottet redogör för när det gäller anslaget 1:4 Energiforskning nedan, och att beslut därmed bör inkludera att ordet ”förnybar” ersätts med ”fossilfri” såväl i anslagets namn som i anslagets ändamål. Ändamålet för anslaget bör också förtydligas så att det framgår att tidigare ingångna åtaganden för anslaget fortfarande gäller och ska belasta anslaget trots namnbytet. Utskottet föreslår således att namnet på anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion ändras till 1:3 Insatser för fossilfri elproduktion och att anslagets ändamål får följande lydelse: Anslaget får användas för arbete med informations-, utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser i syfte att underlätta för utvecklingen av fossilfri elproduktion. Anslaget får även användas för utgifter för stöd till länsstyrelser, kommuner och regioner samt föreningar för samordnings- och informationsinsatser. Anslaget får användas för studier av miljöeffekter av etableringar av fossilfri elproduktion inklusive utveckling av tekniska och andra lösningar för att underlätta samexistens med övriga samhällsintressen. Anslaget får vidare användas för att infria tidigare ingångna åtaganden som gjorts för anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion. Även när det gäller anslaget 1:4 Energiforskning finns det enligt utskottet ett behov av att förtydliga ändamålet för anslaget. Enligt ändamålet får anslaget användas bl.a. för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Utskottet kan konstatera att regeringen mot bakgrund av tidigare uttalanden från tydliggjort att anslaget även kan användas för fossilfria energislag som kärnkraft genom att ändra villkoren för anslaget i regleringsbrev. kan utskottet konstatera att någon förändring av anslagets ändamål inte har skett. Mot denna bakgrund bör beslut inkludera att ordet ”förnybara” ersätts med ordet ”fossilfria” i anslagets ändamål och att det tydliggörs i ändamålet att anslaget får användas såväl till kärnteknisk forskning som till forskning om förnybar energi. Utskottet föreslår således följande lydelse när det gäller ändamålet för anslaget 1:4 Energiforskning: Anslaget får användas för utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på fossilfria energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget får därmed användas såväl till kärnteknisk forskning som till forskning om förnybar energi. Anslaget får även användas för myndighetens arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. Utskottet föreslår vidare att anvisar till anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter. Anslagsnivån motiveras med att utskottet förordar att anslaget minskas med 2022 i förhållande till regeringens förslag till följd av en omfördelning av medlen till ett nytt anslag för laddinfrastruktur inom utgiftsområde 20. Utskottet noterar att det finns ingångna åtaganden för anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter och hänvisar till miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU1 när det gäller de ingångna åtagandena och villkoren för det nya anslaget för laddinfrastruktur. När det gäller anslaget 1:7 Energiteknik föreslår utskottet att anvisar . Utskottet förordar därmed att anslaget minskas med 2022 i förhållande till regeringens förslag till följd av en omfördelning av medlen till ett nytt anslag för biogasstöd inom utgiftsområde 20. Utöver det som utskottet nu framfört om anslagen gäller det som sägs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndigandena om ekonomiska åtaganden . Utskottet ställer sig därmed bakom det gemensamma anslagsförslaget från , och föreslår således att anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 i enlighet med tabellen i bilaga 4. Vidare föreslår utskottet att bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden i enlighet med vad utskottet föreslår i tabell 5. När det gäller har utskottet inget att invända mot regeringens förslag till investeringsplan 2022–2024 för affärsverket utan tillstyrker förslaget. Vidare tillstyrker utskottet även regeringens förslag om finansiella befogenheter för och regeringens förslag till avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften då utskottet inte heller i dessa fall har något att invända. Utskottet beräknar att liknande prioriteringar inom energipolitiken och för anslagen 1:2 Insatser för energieffektivisering och 1:7 Energiteknik bör göras även , vilket skulle innebära att ramen för utgiftsområdet skulle vara lägre än regeringens preliminära utgiftsramar. Merparten av minskningen beror fortsatt på att medel överförs till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Sammantaget innebär det att utskottet delvis tillstyrker propositionen och tre motionsyrkanden. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Statens budget inom utgiftsområde 21 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: fastställde genom sitt beslut att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga 3 2022 (bet. 2021/22:FiU1). Eftersom har ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som regeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 Energi. Med anledning av det förslag som , har presenterat för utskottet under beredningen av utgiftsområde 21 Energi vill vi inledningsvis anföra följande. Tillsammans med resten av världen kämpar mot coronapandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Vi kan konstatera att regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag under pandemin. Som framhålls i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Vi vill stärka utvecklingskraften i städer, tätorter samt gles- och landsbygder och förbättra möjligheterna att bo, leva och verka i hela landet. Energipolitiken behöver utvecklas och ta höjd för den ökade efterfrågan på el genom åtgärder bl.a. för effektiv användning, ny infrastruktur och säkrad tillförsel. Genom att främja ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv och underlätta för den som vill bli, verka och lyckas som företagare, stärks ekonomi. För att förbättra förutsättningarna för näringslivets omställning behöver också ett fortsatt fokus på samverkan och innovation. ska bli världens första fossilfria välfärdsland och ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. För att nå dit menar vi att det krävs stora offentliga och privata investeringar i klimatsmart teknik och därför bör både det s.k. Industri- och Klimatklivet förstärkas för att ytterligare stärka och påskynda industrins klimatomställning och för att möjliggöra klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. När det gäller utsläppen ska dessa minskas genom en omfattande elektrifiering av bl.a. transporter och industrin, varför den s.k. elektrifieringsstrategin bör förstärkas och det s.k. Energisteget återstartas. Vi anser att borttagande av investeringsstödet för energieffektivisering och en sänkning av skatten på bensin och diesel är helt fel väg att gå som är inne i en brinnande klimatkris. Med anledning av det förslag till anslagsfördelning som , har presenterat för utskottet under beredningen av utgiftsområde 21 Energi vill vi anföra följande. Vi vänder oss mot utskottets förslag om att sänka ambitionsnivån när det gäller energieffektivisering genom att anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering minskas med 2022. Vi ser ett behov av ytterligare stödinsatser till energieffektivisering för att ska nå det riksdagsbundna målet om effektivare energianvändning 2030. Genom den föreslagna neddragningen av anslaget blir nu stödinsatser till energieffektivisering inom industrin genom det s.k. Energisteget inte möjliga vilket är mycket olyckligt. Vi vänder oss också mot utskottets förslag om att ändra ändamålen för anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion och anslaget 1:4 Energiforskning. Förslaget att ersätta ordet förnybart med fossilfritt skickar enligt vår uppfattning en politisk signal som inte gynnar klimatpolitiska arbete med att öka tillförsel och användning av förnybar energi. När det gäller förslaget om minskade medel till anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter och anslaget 1:7 Energiteknik noterar vi att , vill göra liknande satsningar som regeringen på laddinfrastruktur och biogas men att dessa finansieras genom utgiftsområde 20. Sammantaget innebär det gemensamma förslaget från , att mindre än regeringens förslag anvisas till utgiftsområde 21 Energi . Statens budget inom utgiftsområde 21 (C) (C) och (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vill däremot i det här särskilda yttrandet redovisa vår uppfattning om politikens inriktning och budgetförslag som avvisats. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4121 (C). Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 21. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 21 läggs fram i kommittémotion 2021:22/4136 (C). är ett av världens bästa länder att leva i, men är i behov av reformer. När coronapandemin nu förhoppningsvis snart är över vill vi att ekonomin ska återstartas fullt ut. Många delar av ekonomin saknar dock de förutsättningar som krävs för att bl.a. småföretagandet och jobbskapandet ska kunna blomma ut i hela landet, utsatta grupper ska kunna integreras och klimatmålen ska kunna nås. Vi menar att värdefull tid har gått förlorad med långtidsarbetslöshet, utanförskap och för höga klimatutsläpp som följd. Den ekonomiska politiken behöver därför inriktas på viktiga och kloka liberala reformer så att bl.a. arbetslösheten och utanförskapet kan bekämpas, det kan skapas en hållbar tillväxt i hela landet med fler och växande företag och klimatomställningen kan genomföras. budgetalternativ innehåller ett flertal sådana reformförslag som hade kunnat sätta på rätt kurs igen. När det gäller energipolitiken ser vi stora utmaningar för den globala energisektorn givet behovet av att minska påverkan på klimatet. Då den pågående omställningen väntas leda till att behovet av elenergi ökar kraftigt är det viktigt att planera för ökad efterfrågan och öka hållbarheten i energisystemet. Vi menar att det behöver gå snabbare att ställa om och vill därför se riktade satsningar på den teknik som stärker det förnybara energisystemet som t.ex. batterier, vätgas, överföringskapacitet och digitalisering. Dessa tekniker kan bidra till ökad effektivitet och möjliggöra flexibel användning, smarta elnät, energilagring och balansering. Vi vill också se ett förnyat fokus på energieffektivisering som snabbt kan medföra stor skillnad i områden som har kapacitetsproblem. För att möta en ökad efterfrågan på elenergi räcker det inte med att bygga ny storskalig elproduktion eftersom flaskhalsar i näten sätter gränser för distributionen. Vi behöver därför öka den lokala kraftproduktionen, stärka överföringskapaciteten och korta tillståndsprocesserna för nya ledningar och produktionsanläggningar. Med god tillgång till stora mängder vind-, vatten-, sol- och biokraft som förser med el, energi och bränslen med låg klimatpåverkan finns det fantastiska förutsättningar för ett robust och förnybart elsystem. Det ökar också självförsörjningsgrad och motståndskraft och är oberoende av oroväckande förändringar på världsmarknaden. Mot denna bakgrund hade vi velat se en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 21 Energi. Vi anser att anslaget 1:1 borde ha ökats med 2022 i jämförelse med regeringens förslag för att myndigheten skulle fått ett uppdrag i syfte att formulera planeringsmål, garantera långsiktig leveranssäkerhet samt snabbare utbyggnad av kapaciteteten i elnäten. Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering borde ha minskats med 2022 i jämförelse med regeringens förslag till följd av att vi avvisar satsningen på Energisteget. Vidare borde anslaget 1:4 Energiforskning, i jämförelse med regeringens förslag, ökats med 2022 till förmån för en särskild satsning på energiforskning med fokus på energilager, batterier och vätgas, samt på forskning, utveckling och kommersialisering av elektrobränslen. Vi anser därutöver att de anslag som omfattas av pris- och löneomräkning borde ha sänkts jämfört med regeringens förslag. Dessa anslag inkluderar anslaget 1:1 , anslaget 1:6 och anslaget 1:11 , där anslaget 1:1 borde ha sänkts med 2022. Vidare anser vi att borde fått i uppdrag att prioritera elområde 4, SE4, för ett pilotprojekt för havsbaserad vindkraft. Statens budget inom utgiftsområde 21 (V) (V) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelning och väljer i stället att i detta särskilda yttrande redovisa politik när det gäller utgiftsområdet. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278. Motionen behandlas i betänkandet 2021/22:FiU1, och partiets samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 21. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 21 Energi läggs fram i partimotion 2021/22:3190 (V). I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen lämnade företrädare för , ett gemensamt budgetförslag, vilket jag anser har försvårat budgetprocessen. har slutit en överenskommelse med regeringen om framtida samarbetsformer, kraftigt höjda pensioner för de pensionärer som har det sämst ställt, förbättringar i sjukförsäkringen som den s.k. Arnepensionen, höjda ersättningar och borttagen s.k. funkisskatt. Därför stödde i andra hand, efter att vårt eget förslag till budget fallit, regeringens budgetförslag i kammaren framför förslaget från , . Jag anser att regeringens förslag i sin helhet är bättre för eftersom det har andra utgångspunkter än de nationalkonservativa värderingar som förslaget från , innehåller. Jag anser vidare att behöver en grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. För detta krävs en röd politik för en grön omställning samt reformer för att båda återstarta och ställa om den svenska ekonomin efter coronapandemin. Satsningar behövs för jobben, klimatet och ökad jämlikhet istället för nyliberala reformer som bl.a. privatiseringen av Arbetsförmedlingen. För mig står det nu klart att den nyliberala ekonomiska politiken inte bara drabbar jämlikheten och välfärden, utan också tillväxten. I stället för skattesänkningar förordar jag därför omfattande investeringar som syftar till att påskynda den gröna omställningen, stärka landsbygden och kommunsektorn, samt rusta upp trygghetssystemen och sjukvården. Med en sådan politik får bl.a. småföretagare bättre förutsättningar och infrastrukturen och transportsektorn byggs ut. huvsakliga mål när det gäller inriktningen för energipolitiken är stora reformer i syfte att bygga ut den förnybara energin och ställa om samhället från fossila bränslen till förnybara bränslen där transport- och industrisektorns klimatomställning till stor del sker genom elektrifiering. Jag anser att det finns utrymme inom energiområdet för satsningar som inte bara är viktiga för klimatomställningen utan som även skapar arbetstillfällen och får fart på ekonomin. De budgetförslag som föreslår omfattar tre olika stödformer för att underlätta omställningen till förnybar energi och säkra den lokala energiförsörjningen. Anslaget 1:1 borde, i jämförelse med regeringens förslag, ha ökats med 2022 för att finansiera ett nytt stöd för produktion av förnybar el avsett för investeringar som främjar lokalsamhällen och lokala företag. Jag anser vidare att ett nytt anslag för sol- och vindkraft på offentliga byggnader borde ha inrättats och att borde ha avsatts 2022 för ett riktat stöd för investeringar i förnybar energiproduktion i offentliga byggnader. För att förbättra överföringskapaciteten på lokal nivå borde även ett stöd i form av kreditgarantier för elnätsinvesteringar inrättats och avsatts för ändamålet 2022. Statens budget inom utgiftsområde 21 (L) (L) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vill däremot i det här särskilda yttrandet redovisa min uppfattning om politikens inriktning och Liberalernas budgetförslag som avvisats. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4181 (L). Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och partiets samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 21. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 21 läggs fram i kommittémotion 2021/22:3958 (L). För mig är det tydligt att det behövs en ny start för . behöver en liberal ekonomisk politik som fokuserar på att återställa tillväxten, hålla uppe sysselsättningen och ge människor framtidstron tillbaka. Sedan coronapandemin utbröt har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Återhämtningen är på gång och det är positivt att det svenska näringslivet i grunden står starkt. har dock många av strukturella problem med t.ex. en hög arbetslöshet förstärkts genom krisen. För att ska kunna få en ny start som bygger på en hållbar tillväxt och komma till rätta med problemen behöver viktiga liberala reformer genomföras. Liberalernas budgetalternativ innehåller många sådana förslag som bl.a. innebär ökade möjligheter för företagande, bättre förutsättningar för industrins omställning, säkrade elleveranser och en god tillgång till fossilfri energi. En huvudfråga inom ramarna för Liberalernas energipolitik är att de fossila bränslena ska avvecklas. För att eliminera dem krävs det två saker, för det första att hitta alternativ som ersätter olja, gas och kol m.m. och för det andra en omfattande utbyggnad av produktionen och leveranserna av fossilfri energi. Ett ökat uttag av biobränslen kan stå för en del av behovet men jag menar att en stor del måste komma från de tre kraftslag som går att bygga ut i stor skala dvs. sol, vind och kärnkraft. Att alla dessa tre levererar el sätter kraftsystemet i fokus. Prognoser tyder på att systemet behöver byggas ut till dubbel eller tredubbel kapacitet jämfört med . Det är viktigt att den kommande utbyggnaden sker på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och att leveranssäkerheten garanteras under hela expansionen. Övergången från fossil energi i kombination med en växande export av klimatsmarta varor och tjänster innebär att efterfrågan på fossilfri energi kommer att växa dramatiskt, särskilt på el. Jag anser att det är långt ifrån tillräckligt att förstärka elnäten utan anser att det också behövs nya kraftverk. Kraftslagen måste byggas ut i balans, annars slutar kraftsystemet att fungera, och det som behövs är framför allt planerbar elproduktion. Det enda fossilfria planerbara kraftslaget som kan byggas ut i tillräcklig omfattning är kärnkraften. Jag menar också att den svenska energiforskningen behöver byta kurs.