bet · H801AU9 · 2021-03-25 00:00:00 — Utskottet har i ett tidigare avsnitt pekat på att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag och bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Även det utvecklingsarbete som gäller uppföljningen av socioekonomisk segregation som nämndes ovan anser utskottet vara relevant. Tills vidare anser utskottet att detta arbete, dvs. budgetprocessen där resultatredovisningen är en del, jämte andra sedvanliga processer för politiskt beslutsfattande, där bl.a. utredningsväsendet och uppgift att kontrollera regeringen ingår, är tillräckligt för att utveckla integrationspolitiken. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2183 av (M) och 2020/21:173 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 4. När bosättningslagen trädde i kraft ställdes krav på kommunerna att tillhandahålla bostad till en anvisad del av nyanlända. Lagen specificerar däremot inte kommunen har detta bostadsförsörjningsansvar, vilket har lett till olika tolkningar kommuner emellan. Många bostadssökande har känt sig orättvist behandlade när nyanlända, utan att ha stått i bostadskö, snabbt får tillträde till bostäder. Skattebetalarna har ifrågasatt rimligheten i att kommuner tvingas köpa bostadsrätter, i brist på annat alternativ, för att uppfylla sina krav enligt bosättningslagen. Lagens nuvarande bestämmelser har ställt grupp mot grupp i ett samhälle där statens och kommuners fokus måste vara enighet och förståelse, inte misstänksamhet och motsättningar. Vi menar att det är rimligt så som vissa kommuner, tex. , och har tolkat lagstiftningen, att kommunens bostadsförsörjningsansvar ska gälla som etableringstiden, dvs. På detta sätt skapas en helhetssyn kring integrationen i det svenska samhället där utbildning, jobb och bostad hänger ihop och skapar en överskådlig bild av vilka förväntningar som ställs på den som är nyanländ. Vi menar att utskottet skjuter problemet framför sig när det inte nu tar initiativ till en utvärdering av lagen och därmed fortsätter att medverka till en otydlig situation som riskerar att underblåsa motsättningar på bostadsmarknaden och leda till att människor ifrågasätter mottagandet i sin helhet. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör utreda och komma med förslag på en nationell reglering som innebär att nyanlända som omfattas av bosättningslagen maximalt erbjuds bostad av kommunen . Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:173 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:2183 av (M) och 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 4. Vi delar som bekant inte utskottets uppfattning om vad som är ett ansvarsfullt flyktingmottagande, bl.a. när det gäller kommunernas ansvar och skyldigheter. För är det en självklarhet att kommunernas förmåga att ta emot nyanlända invandrare ska vara avgörande för deras mottagande. Bosättningslagen, som tvingar kommuner att ta emot nyanlända invandrare, är ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. Detta är något som vi påtalat redan från början, när regeringen påbörjade förberedelserna för denna lag. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör verka för att bosättningslagen avskaffas. Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:173 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:2183 av (M) och 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 4. Jag anser att bosättningslagen till viss del har uppfyllt sitt syfte, men lagen har också visat sig ha vissa brister, något som har påtalat vid ett flertal tillfällen. En sådan brist är att det inte finns möjlighet att rikta sanktioner mot de kommuner som vägrar att ta emot de nyanlända som anvisats till kommunen. Ett annat problem är en otydlighet kring hur långt kommunens ansvar sträcker sig , vilket har lett till att vissa kommuner endast ordnat boende , dvs. Jag anser därför att regeringen bör genomföra en översyn av bosättningslagen. Ett syfte bör vara att göra lagen mer flexibel så att de kommuner som önskar kan få ta emot ett större antal nyanlända. Översynen bör också ha som inriktning att förtydliga lagstiftningen så att det framgår att kommunernas ansvar inte tar slut . Ersättningsnivåerna och stödet till kommunerna bör också ingå i översynen, samt slutligen möjligheten att införa sanktioner mot de kommuner som inte följer lagen. Samhällsinformation, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3471 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 35. De barn, ungdomar och vuxna som kommer till från andra länder utgör inte en homogen grupp. Många härstammar dock från länder där mänskliga fri- och rättigheter, kvinnors rättigheter och barns rättigheter kränks allvarligt. Vi anser därför att det finns behov av ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända invandrare om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, , hedersrelaterat våld och förtryck, könsstympning samt skyldigheter och rättigheter i . Vi välkomnar att det pågår ett arbete med att ta fram en obligatorisk samhällsintroduktion för asylsökande, men delar inte utskottets bedömning att vårt förslag härmed är tillgodosett. När det gäller exempelvis spridning och målgrupper framstår regeringens satsning som väsentligt smalare. Vi menar att informationsmaterialet bör skrivas både på hemspråken och på lätt svenska samt spridas brett i genom olika kanaler som till exempelvis undervisningen i svenska för invandrare (sfi), komvux, skolor inklusive förberedelseklasser, förskolor, asylboenden, familjehem, hem för vård eller boende, andra hem för ensamkommande barn, mödravårdscentraler (för att nå blivande föräldrar), barnavårdscentraler, , , rättsväsendet och ideella organisationer. Vi anser därför att regeringen bör se till att det tas fram ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial för nyanlända invandrare i enlighet med vårt förslag. Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m., punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:919 av (SD) och 2020/21:173 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:1004 av och (båda KD) yrkande 2, 2020/21:1946 av Boriana (M), 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 16, 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 9, 11 och 12, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 8. I motsats till vad som verkar vara utskottets inställning anser vi att möjligheten till ett särskilt lån enbart riktat till nyanlända invandrare för inköp av hemutrustning är såväl orättvist som stötande. Inte minst eftersom många svenskar, och särskilt ungdomar, lever under mycket knappa förhållanden. Vi menar att standarden i boenden i regi bör tillgodose behoven för den som är på flykt och att ytterligare hemutrustning bör finansieras av egna medel. Vi anser därför att regeringen bör avskaffa hemutrustningslånet. När det gäller etableringsprogrammet och etableringsersättningen vill vi hänvisa till budgetförslag som innebär att etableringsprogrammet bör upphöra och därmed också möjligheterna till etableringsersättning till nyanlända (kommittémotionerna 2020/21:3107 och 2020/21:3403). Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m., punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2020/21:173 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:919 av (SD), 2020/21:1004 av och (båda KD) yrkande 2, 2020/21:1946 av Boriana (M), 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 16, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 9, 11 och 12, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 8. Jag anser att nyanlända invandrare i högre grad bör kunna bidra till den långsiktiga finansieringen av sin försörjning. Ett sätt att åstadkomma detta är att i stället för etableringsersättning införa ett etableringslån, ett lån som återbetalas , och enligt betalningsförmåga, på ett sätt liknande studielån. På samma sätt som studenter försörjer sig med hjälp av studielån bör nyanlända kunna försörja sig med hjälp av lån under sin första tid i . Till skillnad från utskottet anser jag därför att regeringen bör se över möjligheten att införa ett etableringslån. Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m., punkt 3 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:173 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:919 av (SD), 2020/21:1004 av och (båda KD) yrkande 2, 2020/21:1946 av Boriana (M), 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 16, 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 9, 11 och 12, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 8. De aktiviteter som i högre grad leder till arbete påbörjas normalt i slutet av etableringstiden, och i många fall når deltagarna inte dit . De fastnar i stället i förberedande aktiviteter. Även om andra program tar vid när etableringstiden tar slut finns inte alltid samma aktiviteter att tillgå i dessa program. Jag håller inte med utskottet om ett den nuvarande ordningen ger tillräckliga möjligheter till en flexibel och långsiktig planering av etableringen på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Den korta etableringstiden riskerar också att lägga över ett större ansvar, alltför tidigt, på kommunerna. Vidare när det gäller etableringsprogrammet har ett antal utredningar och granskningar genomförts som visar att Arbetsförmedlingen behöver förbättra jämställdheten i sin verksamhet. Bland annat har det visat sig att kvinnor i lägre utsträckning än män får ta del av arbetsnära insatser, som arbetsmarknadsutbildningar, arbetspraktik, instegsjobb och nystartsjobb. Som en möjlig förklaring har bl.a. framförts att arbetsförmedlare har olika föreställningar om kvinnor och män som påverkar den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. Jag anser därmed att regeringen bör låta utvärdera etableringsprogrammet utifrån ambitionen att man bör kunna delta i det tills man kommer i arbete. Regeringen bör också åtgärda den bristande jämställdhet som karakteriserar etableringsprogrammet. Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m., punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 9, 11 och 12, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2020/21:173 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:919 av (SD), 2020/21:1004 av och (båda KD) yrkande 2, 2020/21:1946 av Boriana (M), 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkande 3. Jag kan konstatera att efter avslutat etableringsprogram har de flesta inte kommit tillräckligt långt i sin integrering för att få ett arbete eller språkkunskaper nog för att gå en reguljär utbildning. Detta gäller särskilt utrikes födda kvinnor. Givet att en liten andel av de som går etableringsprogrammet går vidare i arbete eller utbildning framstår det som att programmet inte uppfyller behoven. Med ett flexibelt etableringsprogram skulle en nyanländ som fortfarande bedöms behöva insatser kunna få förlängt program och med det också tvingas fortsätta sin utbildning för att bli anställningsbar i till. Med ett förlängt program kan också utbildningen fortsätta inom samma struktur, något som kan ge en bättre kontroll över den nyanländas fortsatta integrationsprocess. Jag håller inte med utskottet om att möjligheten till övergång till Arbetsförmedlingens övriga program ger samma möjlighet till långsiktighet och kontroll över integrationsprocessen som ett flexibelt etableringsprogram skulle göra. Jag anser därför att regeringen bör införa ett flexibelt etableringsprogram med möjlighet till förlängning upp till . Vidare anser jag att i ett sådant flexibelt etableringsprogram ska vara obligatoriska. Denna del i programmet ska till stor del vara ägnad svenskundervisning, samhällsorientering och arbetsmarknadsförberedande utbildning, och blir därför av särskild vikt för en introduktion till livet i . I det fall den nyanlände uppnår egen försörjning eller uppvisar adekvata kunskaper i svenska språket inom ska det obligatoriska deltagandet upphöra. Jag håller inte med utskottet om att möjligheten till sanktioner såsom indragen ersättning är tillräckligt för att uppnå det deltagande i etableringsprogram som jag anser behövs. Jag anser därför att regeringen bör se till att deltagande i etableringsprogrammet blir obligatoriskt. är rörligheten inom gruppen nyanlända mycket stor , vilket innebär att många nyanlända flyttar mellan olika kommuner – ibland . Följden blir att de inte kommer igång med svenskundervisning och samhällsorientering under den första viktiga delen av etableringstiden. Det behövs därför, menar jag, en bosättningsplikt under de första, obligatoriska två åren av det etableringsprogram jag redogjort för ovan. Om den nyanlände lär sig tala och förstå svenska språket tidigare ska bosättningsplikten upphöra. Om man däremot flyttar till en annan kommun utan att ha lärt sig tala eller förstå svenska ska man förlora sin etableringsersättning. Jag anser att regeringen bör införa en bosättningsplikt i enlighet med vad som beskrivits ovan. I omfattas bara anhöriga till flyktingar och skyddsbehövande av etableringsprogrammet även om andra anhöriginvandrare också har problem att ta sig in på arbetsmarknaden, företrädesvis kvinnor som anhöriginvandrat tillsammans med arbetskraftsinvandrare. När det gäller anhöriginvandrare som senare väljer att stanna och ansöka om permanent uppehållstillstånd anser jag till skillnad från utskottet att de bör erbjudas möjlighet att gå etableringsprogrammet. Jag anser att denna grupp också har ett behov av stöd och särskilda etableringsinsatser, annars är risken stor att de inte lär sig språket och inte kommer i egen försörjning. Jag anser därför att regeringen bör göra det möjligt för alla anhöriginvandrare från länder utanför EU/EES att delta i etableringsprogrammet. Etableringsprogrammet och etableringsersättningen m.m., punkt 3 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2020/21:173 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:919 av (SD), 2020/21:1004 av och (båda KD) yrkande 2, 2020/21:1946 av Boriana (M), 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 9, 11 och 12, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 8. Vi anser att möjligheterna att dra in ersättningen för dem som skolkar från sfi-undervisningen behöver ses över. Om man deltar i programmet på heltid utgår en ersättning på skattefritt per dag. saknas det dock bestämmelser om att ersättningen ska vara kopplad till närvaro. Först efter 30 dagars frånvaro i följd skrivs en person ut från etableringsprogrammet. Vi anser därför att regeringen bör utreda om ersättning bör slopas helt för en månad om man uteblir utan giltiga skäl från sfi-undervisningen. Etableringsinsatser m.m., punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3347 av (M) yrkandena 1–7 och 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 11 samt 2020/21:1702 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1893 av (S), 2020/21:2351 av Boriana (M), 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 4, 2020/21:2792 av (M), 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 15 och 21 samt 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 15 och 16. Den stora klyftan i dagens finns mellan de som har ett jobb och de som inte har det. Det är uppenbart att regeringen inte lyckades använda den långvariga högkonjunkturen till att minska de integrationsproblem som har. En viktig grundprincip för de integrationssatsningar som ska göras bör vara att tydligt ta sikte på självförsörjning och anpassa bidrags- och ersättningssystemen efter de förändringar som sker på arbetsmarknaden. Vi anser att regeringen måste vidta kraftfulla åtgärder så att drivkrafterna för att arbeta alltid måste vara starkare än drivkrafterna att försörjas av bidrag – arbetslinjen ska gälla lika för alla. Integrationen måste börja fungera, och det svenska språket är nyckeln till det svenska samhället – till arbete, social rörlighet och förståelse för våra institutioner. Fler måste lära sig det svenska språket snabbare än vad som sker . Vi är väl medvetna om att januariöverenskommelsen innehåller förslag om språkkrav för medborgarskap och ett integrationsår med en kedja av språkintensiva och yrkesnära insatser. Vi motsätter oss inte dessa förslag men till skillnad från utskottet anser vi att mer måste göras. Januariöverenskommelsen, som slöts mellan partier som egentligen bara förenas i vad de är emot, är definitivt inte tillräcklig och ger inte förutsättningar för en framgångsrik integrationspolitik. Vi anser därför att regeringen skyndsamt bör verka för fler integrationsinsatser med fokus på tydliga krav på att invandrare ska lära sig grundläggande svenska, så att fler kan komma in på arbetsmarknaden snabbare än . Samhällsorienteringen är avgörande för att ge nyanlända en grundläggande förståelse för det svenska samhället. Vi menar att utskottet inte på något övertygande sätt ger besked om hur den kan förbättras. Vi har en rad konkreta förslag för att förbättra och förstärka samhällsorienteringen. Vi menar att regeringen behöver ta initiativ till en reformering som behöver innefatta följande: att införa en nationell examination i samhällsorientering, att öka antalet timmar i ämnet, att erbjuda samhällsorientering redan under asylprocessen, att införa olika spår i samhällsorienteringen för nyanlända invandrare med olika utbildningsnivåer, att nyanlända invandrare ska omfattas av krav på att delta i samhällsorientering samt en tydligare nationell kursplan för samhällsorienteringen. I vårt förslag till budget för utgiftsområde 13 (mot. 2020/21:3581) föreslår vi att samhällsorienteringen ska utökas så att den även ska omfatta äldre nyanlända invandrare. Knappt hälften av alla som är inskrivna i etableringsuppdraget har en förgymnasial utbildning. Vägen till ett jobb kommer därför ofta att behöva gå via den kommunala vuxenutbildningen. Inom ramen för migrations-överenskommelsen 2015 drev på för en utbildningsplikt för vuxna nyanlända med kort utbildning. En form av utbildningsplikt har införts, men resultatet är blygsamt, och dessutom är utbildningsplikten i sig oklar och behöver förtydligas. Vi delar inte utskottets uppfattning om det lämpliga i att invänta eventuella åtgärder från regeringens sida. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för nyanlända invandrare med kort utbildning anser vi att regeringen bör förtydliga utbildningsplikten. Etableringsinsatser m.m., punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 15 och 16 samt 2020/21:1702 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1893 av (S), 2020/21:2351 av Boriana (M), 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 4, 2020/21:2792 av (M), 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 15 och 21, 2020/21:3347 av (M) yrkandena 1–7 och 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 11. Arbetsgemenskap är centralt för integrationen och för att personer som kommit till ska kunna komma i egen försörjning. Utrikes födda som har en lägre utbildningsbakgrund har ofta haft ett praktiskt arbete i hemlandet och har erfarenheter som kan komma väl till pass i en rad bristyrken i . För att matcha denna grupp krävs utbildningsinsatser i såväl språk som yrkesutbildning i ett tidigt skede i etableringen. I snabbspåren ingår insatser för att snabbt göra nyanlända redo för ett jobb inom bristyrken i . Nyanlända med akademisk bakgrund kan få insatser för att kunna få sin utbildning validerad och färdigställd, nyanlända inom yrken med legitimationskrav kan förberedas för en sådan process. Arbetsförmedlingen har dock dragit ned på snabbspåren som insats, till följd av deras prioriteringar inom ramen för ett mindre budgetanslag. Insatserna är dock viktiga för dessa nyanlända och för svensk arbetsmarknad. Jag beklagar att utskottet inte ser detta behov och anser att regeringen bör se till att snabbspåren prioriteras och vidareutvecklas. Utbildningsplikten som infördes innebär att den som inte bedöms vara matchningsbar mot arbetsmarknaden ska gå en utbildning . var det ca 13 000 personer som omfattades av utbildningsplikten, men endast 1 200 personer gick komvux på grundläggande nivå, och antalet med yrkesinriktad sfi var endast 47 personer. Detta antal skulle sannolikt kunna vara större enligt som granskat de krav som ställs för att nyanlända ska få komma vidare i sin utbildning. Granskningen visar att det vanligtvis förekommer formella språkkrav trots att det inte finns lagstöd för det. Det behörighetskrav som finns är att individen ska ha ”förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen”. bedömer att fel ställda krav riskerar att försvåra integrationsprocessen då en kombinerad yrkesinriktning med svenskkurser inte erbjuds. Jag noterar att utskottet förvisso gör en liknande tolkning av situationen, men till skillnad från utskottet anser jag att regeringen skyndsamt bör tydliggöra att det ska göras en individuell bedömning av en persons förutsättningar att klara en utbildning inom komvux eller någon annan yrkesrelaterad utbildning. Arbetsförmedlingens upphandlingar av utbildningar tar och riktas framför allt till de större kommunerna. Det innebär svårigheter för många nyanlända att delta i dessa utbildningar eftersom möjlighet till pendling med kollektivtrafik ofta saknas mellan boende- och utbildningsorten.