bet · H801UbU17 · 2021-05-21 00:00:00 — Enligt regeringen bör CSN ha möjlighet att efterkontrollera inkomsterna hos samtliga låntagare så att återbetalningen av studielån blir så rättssäker och effektiv som möjligt. Det innebär att CSN i praktiken även bör kunna efterkontrollera inkomsten för låntagare som har haft nedsättning något av före åldersavskrivning. För att det ska vara möjligt bör studiestödslagen ändras så att betalningsskyldigheten för årsbelopp som avser före åldersavskrivning ska kvarstå för samtliga låntagare. Den föreslagna ändringen bidrar enligt regeringen till att öka legitimiteten i systemet samt motverkar att felaktiga uppgifter lämnas och att låntagare undandrar sig betalningsskyldighet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det bör göras en lagändring som innebär att betalningsskyldigheten för årsbeloppen som avser före åldersavskrivning som utgångspunkt alltid står kvar. I praktiken medger detta att den kvarstående betalningsskyldigheten påverkas av att CSN efterkontrollerar inkomsterna även i de fall ett årsbelopp har blivit nedsatt något av före avskrivningen. Efterkontroll av inkomster bör alltså i dessa fall kunna äga rum efter tidpunkten för ordinarie åldersavskrivning. För att ändringen ska få önskvärd effekt är det av stor betydelse att den nya bestämmelsen omfattar både befintliga och nytillkommande låntagare. Detta förutsätter såväl en ändring i övergångsbestämmelserna till studiestödslagen som en särskild övergångsbestämmelse till den föreslagna ändringslagen. Sammanläggning av nya lån och ändrade betalningsvillkor Regeringen föreslår att studielån som har tagits enligt de nya återbetalningsvillkoren ska läggas samman med studielån som tagits inom samma system. De ska inte kunna läggas samman med äldre lån. Ändrade betalningsvillkor erbjuds för alla med äldre lånetyper som tar nya studielån. Enligt nuvarande bestämmelser ska nya lån som tas läggas samman med tidigare tagna lån (4 kap. 5 § studiestödslagen). Det har bl.a. betydelse för om en ny återbetalningstid ska bestämmas. Regeringen framhåller i skälen för sitt förslag att samma bestämmelse även bör gälla för studielån som tas enligt de nya återbetalningsvillkoren. Däremot bör lån tagna enligt de nya återbetalningsvillkoren inte läggas samman med lån som tagits enligt tidigare återbetalningsvillkor. Detta är, framför regeringen, något som kan regleras i övergångsbestämmelser. Den i promemorian valda lösningen att låta det komma till uttryck i den materiella bestämmelsen innebär dock att regleringen blir tydligare för tillämparen. Remissinstanserna har inte invänt mot förslaget. Regeringens förslag ansluter därför till detta. Regeringen föreslår därmed att det i bestämmelsen om sammanläggning av studielån som tagits inom samma system preciseras att en sammanläggning ska ske om lånen har samma villkor för beräkning av återbetalningstid och för avskrivning på grund av låntagarens ålder. Det innebär att det inte bör vara möjligt att lägga samman de nya lånen med äldre på begäran av låntagaren, utan låntagaren ska i stället kunna välja att ändra betalningsvillkoren för det äldre lånet så att de överensstämmer med villkoren för det nya. Låntagare som har återbetalningspliktiga studiemedel tagna eller studielån tagna mellan 1989 och kan begära att få ändra betalningsvillkoren och betala tillbaka helt enligt nuvarande bestämmelser. Det innebär att en ny återbetalningstid och ett nytt årligt belopp bestäms (punkt 9 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen). Enligt regeringen är det troligt att många av de låntagare som har lån som avser tiden före och som tar nya studielån för tid fr.o.m. har önskemål om att ändra betalningsvillkoren för de äldre lånen. Regeringen anger flera skäl till att ge låntagare möjlighet till ändrade betalningsvillkor, bl.a. att de nu föreslagna höjda åldersgränserna kan innebära att årsbeloppen blir lägre och mer förmånliga (se vidare s. 30 i propositionen). Regeringen bedömer vidare att låntagare som har äldre lån men inte tar lån inom det nya systemet inte har behov av att ändra betalningsvillkoren. Möjligheten till ändring av betalningsvillkoren för äldre lån bör regleras i en övergångsbestämmelse till den föreslagna ändringslagen. Regeringen anser även att det är viktigt att låntagare får så tydliga uppgifter om vilka villkor som gäller att de kan fatta välgrundade beslut. Den som har beviljats återbetalningspliktiga studiemedel eller äldre studielån samt studielån enligt nuvarande bestämmelser kan begära att lånen läggs samman. Det sammanlagda lånet ska återbetalas enligt nuvarande bestämmelser, men i fråga om nedsättning och avskrivning gäller fortfarande de äldre bestämmelserna i den del som avser de äldre lånen (punkt 10 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen). Det finns inget förslag om att ändra möjligheten till sammanläggning i dessa fall. Bestämmelserna för avskrivning och nedsättning skiljer sig åt mellan de olika lånesystemen. Regeringen bedömer att det skulle bli alltför komplicerat att lägga samman lån som tas enligt de nya bestämmelser som föreslås med lån tagna i något av de tidigare lånesystemen. Regeringen föreslår därför att det inte ska vara möjligt att lägga samman lån i dessa fall. Regeringen föreslår att lagändringarna i fråga om höjd övre åldersgräns för rätt till studiemedel och i fråga om höjd ålder i lånetrappan ska träda i kraft och tillämpas första gången för studiestöd som lämnas för tid fr.o.m. . Övriga lagändringar ska träda i kraft . För studiemedel som avser tid före ska fortfarande äldre föreskrifter om beviljande och återkrav gälla. För studielån som har lämnats före ska fortfarande äldre föreskrifter om återbetalning gälla. Den ändrade bestämmelsen om kvarstående betalningsskyldighet för årsbelopp, som utökar möjligheten till efterkontroll av inkomster hos låntagare, ska dock tillämpas även i fråga om äldre studielån när avskrivning sker efter ikraftträdandet. Regeringen framför i propositionen att den anser att det är angeläget att ändringarna träder i kraft eftersom en förändrad arbetsmarknad, ökad medellivslängd och justerade pensionsrelaterade åldersgränser gör att fler kommer att behöva utbilda sig genom hela arbetslivet. För att förslagen ska kunna genomföras krävs dock att CSN får en rimlig tid för att anpassa sina rutiner och system och tid för att informera studerande om de nya villkoren. De ändrade bestämmelserna om återbetalning och avskrivning bör enligt regeringen tillämpas enbart i fråga om nya lån. För att de inte ska få retroaktiv verkan behöver det föreskrivas att äldre bestämmelser fortfarande gäller i fråga om lån som har lämnats, dvs. betalats ut, före ikraftträdandet. Ändringen av bestämmelsen om kvarstående betalningsskyldighet för årsbelopp vid avskrivning utökar i praktiken möjligheten att efterkontrollera inkomster hos låntagare. För att ändringen ska få önskvärd effekt inom CSN:s återbetalningsverksamhet är det av stor betydelse att den nya lydelsen av bestämmelsen gäller både befintliga och nytillkommande låntagare. Regeringen föreslår därför att ändringen även ska gälla för studielån som har lämnats för tid före ikraftträdandet. Att ändringen ska gälla i fråga om lån som lämnats enligt nuvarande bestämmelser bör regleras i en övergångsbestämmelse till den ändringslag som föreslås. Att ändringen också ska tillämpas i fråga om äldre studielån (tagna –) bör i stället regleras genom en ändring i övergångsbestämmelserna till studiestödslagen. I kommittémotion 2020/21:3907 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att ska avslå proposition 2020/21:122 Bättre studiestöd högre upp i åldrarna punkt 1, i den del förslaget avser höjd avskrivningsålder från till . Enligt motionärerna påverkar en höjd avskrivningsålder främst personer som har låga inkomster och som inte klarar av att betala av sina studielån inom den utsatta tiden. Förslaget om höjd avskrivningsålder kommer även att hindra människor att studera och omskola sig till lågavlönade bristyrken inom välfärden. En förändrad arbetsmarknad, ökad medellivslängd och höjd riktålder för pension bidrar till ett ökat behov av omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna. Detta ställer krav på ändringar i studiestödssystemet som gör det möjligt att finansiera studier högre upp . Utskottet välkomnar de förslag om höjda åldersgränser och ändrade återbetalningsregler som regeringen lämnar i propositionen. Mot denna bakgrund ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om att höja åldersgränsen för rätt till studiemedel från 56 till . Enligt regeringen finns det inte något tydligt samhälleligt behov av att finansiera studier efter . Därutöver är det viktigt att det efter en höjning av åldersgränsen återstår så pass av arbetslivet att den subvention som studiestödet innebär är berättigad och att skuldsättningen inte blir alltför betungande för äldre personer. Det är även viktigt att statens kostnader för avskrivningar inte ökar samt att principen om att lån ska betalas tillbaka upprätthålls. Utskottet instämmer i denna bedömning och anser att en höjning av åldersgränsen för rätt till studiemedel till är väl avvägd. Detsamma gäller regeringens förslag om att justera åldersgränserna för nedtrappningen i rätten att låna (den s.k. lånetrappan). Som en konsekvens av ändringarna i rätten till studiestöd har regeringen dessutom föreslagit att även den åldersgräns som gäller för den ordinarie återbetalningstiden ska höjas med . Utskottet instämmer i att det bör finnas en jämvikt mellan utlåning och återbetalning och en realistisk möjlighet för låntagarna att betala tillbaka på lånet. Åldersgränsen för avskrivning ska enligt regeringen höjas med . Förslaget innebär att betalning av den eventuella resterande skuld som återstår efter utgången av det år då låntagaren fyller ska pågå tills full återbetalning har skett, som längst till utgången av det år då låntagaren fyller då återstående skuld och återkrav ska skrivas av. Utgångspunkten i studiemedelssystemet är att studielån i princip alltid ska betalas tillbaka och att den enskildes ansvar för upptagna lån ska vara tydligt. Som nämnts ovan instämmer utskottet i regeringens uppfattning att den nuvarande jämvikten mellan utlåning och återbetalning bör bevaras och i att åldersgränsen för betalning av återstående skuld därmed ska höjas. Utskottet ställer sig därmed även bakom regeringens förslag om att höja åldersgränsen för när studielån ska skrivas av och att åldersgränsen för att bevaka fordran på återkrav bör höjas till . Vidare instämmer utskottet i regeringens bedömning att det även framöver bör tas hänsyn till den återbetalningsskyldiges förmåga till återbetalning och att nuvarande trygghetsregler, t.ex. i form av möjligheter till nedsättning av årsbeloppet, bör vara oförändrade. Mot denna bakgrund anser utskottet att det motionsyrkande som yrkar avslag på förslaget om höjd avskrivningsålder bör avslås. Utskottet är medvetet om att den höjda åldern för avskrivning kan komma att medföra att fler pensionärer med begränsad betalningsförmåga i fortsättningen behöver betala på sina studielån. Som redan nämnts kvarstår dock möjligheten till nedsättning av årsbeloppet. Därutöver vill utskottet återigen understryka vikten av att upprätthålla principen om att lån ska återbetalas och att den nuvarande jämvikten mellan utlåning och återbetalning bevaras. Vidare ställer sig utskottet positivt till att CSN, med de föreslagna ändringarna om att den kvarstående betalningsskyldigheten ska omfatta årsbelopp som avser före åldersavskrivning, nu får möjlighet till efterkontroll av inkomster hos samtliga låntagare. Denna ändring är bl.a. viktig för att öka legitimiteten i systemet. Utskottet ställer sig även bakom regeringens övriga förslag och bedömningar, dels när det gäller att studielån som tas enligt de nya återbetalningsvillkoren endast ska kunna läggas samman med studielån som tagits inom samma system, dels när det gäller ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i propositionen punkt 1 om ändring i studiestödslagen och avstyrker motion 2020/21:3907 (V). Lagförslaget i fråga om ändring i lagen om studiestartsstöd Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen om studiestartsstöd. Ändringarna innebär att den övre åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd höjs från 56 till . Därmed avslås en motion som yrkar avslag på propositionen i denna del. Jämför reservation 2 (SD). Studiestartsstöd är ett bidrag som utgör ett komplement till studiemedelssystemet. Studiestartsstöd får lämnas till den som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet får lämnas till vissa personer som är arbetssökande, fr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller (5 § lagen om studiestartsstöd). För studiestartsstöd gäller en övre åldersgräns (5 § lagen om studiestartsstöd). Regeringens förslag och bedömningar Regeringen föreslår att den övre åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd ska höjas från till . gäller samma övre åldersgräns för studiestartsstöd som för rätt till studiemedel, dvs. t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . Regeringen bedömer att åldersgränsen inom studiestartsstödet behöver anpassas och höjas på samma sätt som åldersgränsen för rätt till studiemedel, dvs. t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . De skäl som anförs för att höja åldersgränsen för rätt till studiemedel gör sig enligt regeringen gällande på samma sätt i fråga om studiestartsstöd. Regeringen hänvisar bl.a. till den ökade efterfrågan på utbildning och studiestöd, en förändrad arbetsmarknad och justerade pensionsrelaterade åldersgränser. Eftersom studiestartsstödet är inriktat mot arbetssökande är det enligt regeringen särskilt angeläget att förbättra förutsättningarna för stödet. Spridningen av sjukdomen covid-19 har förändrat förutsättningarna och möjligheterna till arbete. Fler människor har blivit arbetslösa och arbetslösheten antas öka ytterligare framöver. Regeringen föreslår att lagändringarna i fråga om höjd övre åldersgräns för rätt till studiestartsstöd ska träda i kraft och tillämpas första gången för stöd som lämnas för tid fr.o.m. . I kommittémotion 2020/21:3890 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslår motionärerna att regeringens förslag under punkt 2 om ändring i lagen om studiestartsstöd ska avslås. Motionärerna framhåller att de är kritiska till studiestartsstödet och att stödet bör avskaffas i sin helhet, och föreslår därför att det inte ska göras någon sådan förändring som regeringen föreslår. När det gäller studiestartsstödet vill utskottet anföra följande. Studiestartsstödet är särskilt inriktat mot arbetssökande och syftar till att ge ekonomiska förutsättningar för arbetslösa personer med stort utbildningsbehov att ta steget till studier. När nu möjligheterna till arbete har förändrats, bl.a. mot bakgrund av spridningen av sjukdomen covid-19, är det enligt utskottets mening särskilt angeläget att ändra förutsättningarna för stödet och höja åldersgränsen för rätten till studiestartsstöd. Utskottet vill även påminna om den tillfälliga lättnad i arbetslöshetsvillkoret som infördes och som medför att fler arbetslösa personer med kort tidigare utbildning och stora utbildningsbehov kan ta del av studiestartsstödet (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:293–299). I budgetpropositionen tillfördes ytterligare medel till studiestartsstödet för att studerande som beviljats studiestartsstöd även i fortsättningen ska kunna beviljas stöd utan att tränga undan nya studerande. Mot bakgrund av utbrottet av det nya coronaviruset och de förändrade förutsättningarna på arbetsmarknaden anförde utskottet att det är av stor vikt att fler personer i målgruppen, varav en stor del är nyanlända, rekryteras till studier för att på så sätt stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden (bet. 2020/21:UbU2, rskr. 2020/21:147). Utskottet står fast vid att studiestartsstödet är viktigt för att rekrytera personer som står långt från arbetsmarknaden till studier. Utifrån det som anförs ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag om att åldersgränsen inom studiestartsstödet ska höjas och avstyrker motion 2020/21:3890 (SD) yrkande 2. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda studiemedelssystemet för att ytterligare underlätta studier i vuxen ålder. Jämför reservation 3 (M). I kommittémotion 2020/21:3920 av m.fl. (M) anför motionärerna att fler förändringar behöver göras och föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över studiemedelssystemet i syfte att ytterligare underlätta studier i vuxen ålder. Motionärerna framför att en sådan utredning exempelvis bör överväga höjda tilläggsbelopp och åtgärder för att öka möjligheten till stipendier. När det gäller förslag om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att se över studiemedelssystemet för att ytterligare underlätta studier i vuxen ålder vill utskottet anföra följande. Frågan om ändringar i studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna var senast föremål för en utredning . Uppdraget omfattade bl.a. frågan om höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och för återbetalning, ett utökat antal veckor med studiemedel för personer , höjda studiemedelsbelopp och högre fribelopp. Som framkommer ovan lämnade utredaren förslag som i vissa delar – när det gäller förslag om åldersgränser och återbetalningsregler – behandlas inom ramen för detta ärende. Utredaren bedömde däremot att ytterligare åtgärder inte är lämpliga. Det gäller exempelvis frågan om höjda studiemedelsbelopp, där risken finns att äldres studier översubventioneras, och att det redan finns en högre bidragsnivå inom studiemedelssystemet. Utskottet vill även påminna om att fattade beslut om en tillfällig höjning av tilläggslånet . Avsikten var att öka rekryteringen till studier och underlätta den ekonomiska situationen för studerande som drabbats av en tuffare arbetsmarknad till följd av effekterna av utbrottet av coronaviruset (prop. 2020/21:1 utg.omr. 15, bet. 2020/21:UbU2, rskr. 2020/21:147). Utifrån detta anser utskottet att det inte är aktuellt att se över studiemedelssystemet på nytt. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2020/21:3920 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ställa åldersgränserna i studiestödssystemet i relation till åldern för garantipension. Jämför reservation 4 (SD). I kommittémotion 2020/21:3890 av m.fl. (SD) yrkande 1 framförs att åldersgränserna i studiestödet kommer att behöva fastställas om igen, allt eftersom befolkningen lever och samhället utvecklas . Motionärerna föreslår därför att det införs en modell för framtida revideringar som innebär att åldersgränserna i studiestödssystemet ställs i relation till garantipensionsåldern. I den motion som här behandlas lämnas ett förslag om att det ska införas en modell i studiestödssystemet som innebär att åldersgränserna ställs i relation till åldern för garantipension. Motionärerna menar att åldersgränserna i studiestödet kommer att behöva fastställas om igen, allt eftersom befolkningen lever och samhället utvecklas . Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att det finns uppgifter som visar att intresset för studier och därmed behovet av studiestöd avtar bland personer som är eller äldre. Regeringen bedömer att det därmed inte finns något tydligt samhälleligt behov av att finansiera studier efter . Därutöver bedömer regeringen att den återstående tiden i yrkeslivet, trots justerade åldersgränser i pensionssystemet, är för kort för att motivera en högre åldersgräns. En ytterligare höjning av åldersgränserna riskerar även att skuldsättningsproblematiken bland äldre studerande ökar. Det är vidare av stor vikt att inte ytterligare öka statens kostnader för avskrivningar. Enligt regeringen bör denna bedömning stå sig även när de planerade ändringarna på pensionsområdet genomförs. Utskottet anser sammantaget att detta resonemang talar för att den nu föreslagna åldersgränsen är väl avvägd. Utskottet instämmer även i att det inte är önskvärt att ändra åldersgränser och återbetalningssystem varje gång åldersgränser inom pensionsområdet justeras. Regeringen har i sin bedömning tagit höjd för kommande justeringar av åldersgränserna inom pensionssystemet så att den ska kunna stå sig . Som framkommer ovan är det enligt utskottets mening inte aktuellt att utreda studiestödssystemet på nytt. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2020/21:3890 (SD) yrkande 1. Lagförslaget i fråga om ändring i studiestödslagen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) i de delar det avser ‑ 4 kap. 21 § tredje stycket, ‑ 4 kap. 25 § första meningen, och ‑ 5 kap. 6 § första stycket, b) antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) i de delar som inte omfattas av förslaget ovan. 2020/21:3907 av m.fl. (V) och bifaller delvis proposition 2020/21:122 punkt 1. Möjligheten för människor att studera långt upp i åldrarna är viktig. Jag välkomnar därför regeringens förslag om en höjning av åldersgränserna för att kunna få studiemedel, även om det är ytterst få som berörs av denna förändring. Regeringen har även föreslagit att avskrivningsåldern för studielån ska höjas till . Detta är en förändring som påverkar alla som har studielån, men framför allt påverkas låntagare som har låga inkomster och som inte klarar av att betala av studielån i utsatt tid. Det kan handla om människor som har blivit sjuka och inte kan jobba heltid, som har blivit arbetslösa eller som helt enkelt inte har en tillräckligt hög lön för att kunna betala av . Jag är emot en höjning av pensionsåldern i och anser att regeringen i stället borde fokusera på att alla ska orka arbeta ett helt yrkesliv. Det är viktigt att de som vill ska kunna omskola sig och studera senare i livet, men den höjda avskrivningsåldern är en avskräckande faktor som framför allt kommer att hindra människor från att studera till lågavlönade bristyrken inom välfärden. Mot denna bakgrund anser jag att bör avslå proposition 2020/21:122 punkt 1 i den del förslaget avser höjd avskrivningsålder från till . Lagförslaget i fråga om ändring i lagen om studiestartsstöd, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:527) om studiestartsstöd. 2020/21:3890 av m.fl. (SD) yrkande 2 och avslår proposition 2020/21:122 punkt 2. Regeringen föreslår i propositionen en ändring i lagen om studiestartsstöd, vilken vi föreslår att ska avslå. Vi anser att studiestartsstödet inte kan tolkas annorlunda än att det är avsett för nyanlända personer. Syftet med satsningen skapar orättvisa mellan grupper där andra än nyanlända är hänvisade till att finansiera sina studier med studielån. Studiestartsstödet som bidragsform innebär att den som får del av stödet slipper ta studielån . Vi anser att stödet därmed innebär en ojämlik snedvridning i studiefinansieringen. Då vi är mycket kritiska till studiestartsstödet och anser att det bör avskaffas i sin helhet, föreslår vi att någon ändring av lagen om studiestartsstöd inte ska göras. bör därför avslå proposition 2020/21:122 punkt 2. Utredning om studiestödssystemet, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3920 av m.fl. (M).