bet · H901FöU1 · 2021-12-02 00:00:00 — deltagande i internationella militära insatser ska fortsätta och regeringen anser att ska bidra till Minusma, den globala koalitionens ansträngningar att besegra Daish i , Natos insatser i och i Kosovo, EU:s träningsinsatser och insatser, utbildningsinsatsen Operation Unifier i och Task Force Takuba i . Regeringen anger också att säkerhetspolitiska linje ligger fast. är inte med i någon militär allians men bygger säkerhet tillsammans med andra. ska arbetet fortsätta med att fördjupa bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten inklusive att så långt som möjligt utveckla gemensam operationsplanläggning med och samordna operationsplanläggning med , , , och Nato. När det gäller anslaget 1:8 ändrar regeringen anslagsändamålet för att det ska följa gängse principer för myndigheters förvaltningsanslag. Regeringen anför att någon ändring i sak inte är avsedd utan anslaget ska användas för utgifter för de uppgifter som myndigheten har enligt sin instruktion. 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 44 . Anslaget får användas för att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av , planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget får vidare användas till att finansiera åtgärder med avsikt att bibehålla materielens eller anläggningens tekniska förmåga eller prestanda samt åtgärder för att upprätthålla minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer samt för stöd till veteran- och anhörigorganisationer. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten får finansieras från detta anslag. Anslaget får vidare användas för det säkerhetsfrämjande samarbetet med andra länder samt till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn. 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för särutgifter för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av riksdag och regering. Vidare får anslaget användas för del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda insatser internationellt, som finansieras via den s.k. ATHENA-mekanismen. Anslaget får också användas för del av de gemensamma kostnaderna för EU:s utombudgetära fond Europeiska fredsfaciliteten (EPF). Vidare får anslaget användas för särutgifter för Försvarsmaktens bidrag till insatser internationellt som inte innebär sändande av väpnad styrka till andra länder, förutom militärobservatörer, samt sekondering av personal till internationella stabsbefattningar kopplade till pågående insatser. 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar Regeringen föreslår ett anslag på 19 . Anslaget får användas för att finansiera utveckling, anskaffning, återanskaffning och avveckling av anslagsfinansierad materiel och anläggningar. Anslaget finansierar även åtgärder, avseende anslagsfinansierad materiel och anläggningar, där avsikten är att förändra teknisk förmåga eller prestanda inklusive förlängning av livstiden. Vidare får anslaget användas för finansiering av förstagångsanskaffning av beredskapsvaror samt anskaffning med syfte att öka minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget finansierar omställnings- och avvecklingskostnader som kan komma att uppstå inom ramen för pågående omstrukturering av logistik- och materielförsörjningen samt forskning och utveckling. 1:4 Forskning och teknikutveckling Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera forskning och teknikutveckling. Anslaget får vidare finansiera det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), verksamhet vid luftstridssimuleringscentrum (FLSC) samt övrig flygteknisk forskning. Anslaget får också finansiera forsknings- och utvecklingsverksamhet som genomförs inom ramen för det svenska deltagandet i den europeiska försvarsbyrån (). 1:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten bedriver med att kontrollera försvarsunderrättelseverksamheten hos de myndigheter som bedriver sådan verksamhet, samt för att verkställa beslut om tillgång till signalbärare. 1:6 Totalförsvarets plikt- och prövningsverk Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för Totalförsvarets plikt- och prövningsverks förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för ersättningar för kost, resor och logi till totalförsvarspliktiga. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera det treåriga officersprogrammet och annan grundläggande officersutbildning vid . Vidare får anslaget finansiera forskning och utveckling m.m. inom vissa av högskolans kompetensområden. Anslaget får även användas för att finansiera kurser inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) samt viss forskning och analysstöd för regeringens behov. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för Försvarets radioanstalts förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget får även finansiera forskning avseende skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel (CBRN) samt forskning och analysstöd för regeringens behov. Anslaget får vidare finansiera forskning med inriktning mot och Säkerhetspolisens verksamhetsområden. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. Regeringen föreslår ett anslag på 2 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för myndighetens samhällsinvesteringar. Anslaget får även användas till utgifter för certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelsedomstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Tabell 1 Investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel Beräknat 2028–2033 Vidmakthållande av befintliga investeringar Varav investeringar i anläggningstillgångar Anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Anm: Till följd av anslagsstrukturförändringen som genomfördes har raden Varav projektrelaterade förvaltningsutgifter (anslag 1:11) utgått. Utfallet 2020 finansieras även med övriga intäkter om . Tabell 2 Investeringsplan för anskaffning av försvarsmateriel Beräknat 2028–2033 Anskaffning och utveckling av nya investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar Finansiering av anskaffning och utveckling Anslag 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar Anläggningstillgångar utgår från leveranser från till Försvarsmakten och visar bedömt årligt belopp som aktiveras i Försvarsmaktens balansräkning. Utfallen 2019 och 2020 finansieras även med övriga intäkter om 30 respektive . Överlåtelse av pjäser av artillerisystem Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om att överlåta ännu inte förbandssatta artilleripjäser av system för att möjliggöra en vidareförsäljning till samt att Försvarsmakten får disponera försäljningsintäkter eller motsvarande för pjäserna. Av propositionen framgår att har framställt om regeringens bemyndigande att disponera upp till 24 pjäser av artillerisystem för att möjliggöra en försäljning av artillerisystemet till . De pjäser som avses är övertagna norska pjäser som är placerade i Försvarsmaktens materielreserv. Enligt regeringens redovisning i budgetpropositionens tabell 3.5 hade 14 pjäser levererats till Försvarsmaktens materielreserv vid utgången av 2020. Det ekonomiska utfallet uppgick till ca . Regeringen redogör för att Försvarsmakten samtycker till åtgärden under förutsättning att motsvarande antal pjäser kan levereras till Försvarsmakten och med minst samma förmåga utan ytterligare kostnader. Regeringen bedömer att en försäljning av Archersystemet till skulle innebära försvarsnytta i form av kostnadsdelning för vidmakthållande av systemet, bredare bas för försörjningstrygghet i fråga om reservdelar och utbytesenheter, kostnadsdelning vid anskaffning av kvalificerad ammunition samt möjlighet till taktisk utveckling och träning genom samverkan på förbandsnivå. Bedömningen är att Försvarsmakten kan undvara artilleripjäserna till dess att ny materiel behöver tillföras artilleriförbanden i den utökade krigsorganisationen. Inriktning samhällets krisberedskap och det civila försvaret Det är av stor betydelse att samhället har god förmåga att förebygga bränder och andra olyckor samt genomföra säkra och effektiva räddningsinsatser, och regeringen anser att det är viktigt att MSB kan möta kommunernas kompetensbehov på området. Regeringen anger också att risken för naturolyckor ökar i ett förändrat klimat och att det är angeläget att samhället har en god förmåga att förebygga och hantera sådana naturolyckor. Regeringen föreslår att kommunerna får ökade medel för att förebygga jordskred och andra naturolyckor, vilket även kan bidra till att klimatanpassa samhället. Förstärkningar föreslås också till SOS Alarm för att upprätthålla verksamhet och förmåga. Vidare föreslår regeringen att tillförs medel för att upprätthålla och stärka sin verksamhet och förmåga. Att övervaka och skydda hav, större insjöar och kustområden är viktigt ur ett säkerhets- och miljöperspektiv och myndigheten behöver ha god förmåga att utföra sina uppgifter, vilket inkluderar bl.a. miljöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss, skydd av stora råvattentäkter och fiskerikontroller. Vidare är det angeläget att kan bidra med bl.a. personal till den nya europeiska gräns- och (Frontex). Regeringen föreslår också att tillförs extra medel för att genomföra utredningsåtgärder kopplade till . Utvecklingen av samhällets krisberedskap och det civila försvaret intensifieras . Regeringen redovisar att inriktningen för det fortsatta arbetet ges i totalförsvarspropositionen men att slutsatser och resultat från flera utredningar och uppdrag också kommer att utgöra viktiga underlag. Civilt försvar berör hela samhället och alla aktörer har ansvar för att stärka beredskapen och förmågan att genomföra verksamhet även under kris och ytterst i krig. Regeringen anser att denna utveckling kan intensifieras genom att medel från anslaget 2:4 Krisberedskap även används för att stödja projekt för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser att inrätta Myndigheten för psykologiskt försvar . Myndigheten ska ha i uppgift att dels leda arbetet med att samordna och utveckla myndigheters och andra aktörers verksamhet inom psykologiska försvar, dels lämna stöd till sådan verksamhet. Myndigheten ska också bidra till att stärka befolkningens motståndskraft. Den svenska försörjningsberedskapen behöver utvecklas och näringslivet involveras i ökad utsträckning. Regeringen har tillsatt en utredning om nationell samordning av försörjningsberedskapen och kommer också att inrätta ett tvärsektoriellt näringslivsråd. När det gäller personalförsörjning anser regeringen att det är viktigt att få kännedom om var personalförstärkningar kommer att behövas vid höjd beredskap och i krig. Resultatet av det uppdrag som MSB har på området, och som ska redovisas , kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta överväganden. Regeringen betonar också vikten av ett fortsatt aktivt samarbete inom civil krishantering och krisberedskap inom såväl som EU och Nato. Utvecklingen och etableringen av 2, som inleddes , ska fortsätta 2022 i syfte att kunna tillhandahålla nästa generations säkra, robusta och tillgängliga kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar samt för att kunna ersätta det befintliga Rakelsystemet. Regeringen föreslår att medel tillförs för detta syfte och anger att man avser att ge i uppdrag åt MSB och , med stöd av , att planera och förbereda för etableringen. När det gäller samhällets informationssäkerhet, har regeringen för avsikt att etablera ett nationellt samordningscenter på MSB kopplat till det europeiska kompetenscentret för cybersäkerhet. Regeringen ser också behov av att GNSS-tjänsten blir tillgänglig i för myndigheter och andra aktörer som ansvarar för samhällsviktig verksamhet och kritisk infrastruktur. Det nationella cybersäkerhetscentret kommer att fortsätta utveckla sin verksamhet. Regeringen redovisar att har lämnat en modifierad revisionsberättelse för MSB 2020 med en reservation som gäller ledningens efterlevnad av de föreskrifter som är tillämpliga för användning av anslag och inkomster. MSB har ackumulerat ett mindre underskott för uppdragsutbildning, logi m.m. som inte är förenligt med det ekonomiska målet om full kostnadstäckning. Regeringen anger att MSB har vidtagit åtgärder för att framöver kunna driva verksamhet i balans och att en dialog pågår mellan regeringen och myndigheten om hur underskottet ska hanteras. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser och finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för att finansiera vissa kostnader för stöd från andra länder till avseende räddningstjänst eller för beredskapsåtgärder för sådant stöd. Anslaget får också användas för bidrag för skogsbrandsbevakning. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. Anslaget får även i viss utsträckning användas för att finansiera offentliga aktörers kostnader i samband med extraordinära händelser. 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningsutgifter. Anslaget får finansiera verksamhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader beträffande Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Anslaget får även finansiera utbildningsverksamhet inom området. Anslaget får även finansiera verksamhet med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får även finansiera den verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedia. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Tabell 3 Investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Summa 2022–2024 Anskaffning och utveckling av nya investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar – maskiner, inventarier och installationer Finansiering av anskaffning och utveckling Övrig kreditram (lån i ) Övrig finansiering (balanserat överskott nuvarande Rakelverksamhet) Vidmakthållande av befintliga investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för myndighetens verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samverkan med berörda myndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. 2:8 Myndigheten för psykologiskt försvar Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för Myndigheten för psykologiskt försvars förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för utgifter för att finansiera förberedelser samt drifts- och investeringskostnader avseende 2. Regeringen anser att expertis och oberoende från industrin är centralt för att upprätthålla förtroendet för strålsäkerhetsarbetet i samhället. I en situation när delar av svensk kärnkraft avvecklas är det viktigt att myndighetens kompetens och oberoende från industrin förblir intakt. Regeringen understryker också betydelsen av en långsiktig och säker hantering av radioaktivt avfall och kärnavfall. Motståndskraften inom de viktigaste samhällsfunktionerna ska stärkas, däribland energiförsörjningen. Den aviserade förstärkningen fortsätter därför när det gäller arbete med civilt försvar inom områdena energiförsörjning och kärnvapen. Regeringen anser att beredskapen vid radiologiska olyckor behöver fortsätta att utvecklas och stärkas. Tillgången till kompetens är en förutsättning för att ska kunna hantera en större olycka, och därför är långsiktiga kompetensförsörjning inom strålsäkerhetsområdet viktig. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. Anslaget får även användas för statsbidrag till () samt till ideella miljöorganisationer. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:4014 att ska anvisa anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2 (yrkande 1). Motionärerna vill öka satsningarna på forskning, teknikutveckling och (yrkande 5) samt det nationella cybersäkerhetscentret (yrkande 6). En större satsning behövs också på för att stärka personaluppbyggnaden och för att myndigheten ska kunna fortsätta att sköta operativa uppgifter och bygga upp organisationen inför det ökande åtagandet i Frontex och inför uppbyggnaden av det civila försvaret (yrkande 7). När det gäller forskning och teknikutveckling, framhålls behovet av ökade satsningar även i yrkandena 3 och 9 i kommittémotion 2021/22:3643 av m.fl. (M). Även partimotion 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 10 tar upp behovet av ny teknik för att klara det moderna slagfältet. I kommittémotion 2021/22:3639 av m.fl. (M) anför motionärerna att inrättandet av det nya svenska cybersäkerhetscentret är ett viktigt steg för att stärka den svenska cybersäkerheten. Motionärerna yrkar på att cybersäkerhetscentret ska ges en ändamålsenlig budget och ett starkt mandat (yrkande 3). Detta föreslås även i yrkande 13 i kommittémotion 2021/22:3640 av m.fl. (M). I kommittémotion 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 13 föreslår motionärerna att regeringen snabbar på utbyggnaden av det nationella cybersäkerhetscentret för att göra det mer operativt. I partimotion 2021/22:4039 av m.fl. (M) konstateras att försvarsbeslutet är en viktig startpunkt för att på allvar stärka försvar under det närmaste årtiondet. hade velat se ökade anslag för att ytterst säkra att försvarsbeslutet kan genomföras i sin helhet, vilket även innebär att de 17 återstående åtgärder som finns med i försvarsbeslutet, men som inte har finansiering, kan genomföras. Motionärerna yrkar att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra och finansiera det innevarande försvarsbeslutet (yrkande 8). I motion 2021/22:1842 av (M) konstateras att hemvärnet stegvis får ny, mer ändamålsenlig och modern materiel men att flertalet hemvärnsförband saknar förmåga att strida fullt ut i mörker och att åtgärder bör vidtas för att åtgärda detta. I motionen föreslås därför att ställer sig bakom det som motionären anför om vikten av hemvärnets förmåga att strida i mörker och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2021/22:3902 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna att ska anvisa anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2. Förslaget innebär ökade medel till förbandsverksamhet och beredskap, anskaffning av materiel, forskning- och teknikutveckling, samt beredskapslager. I kommittémotion 2021/22:2531 av m.fl. (SD) lämnas ett antal förslag som innebär materiell förnyelse med syftet att stärka den operativa förmågan inom de områden som motionärerna prioriterar. I yrkande 8 anför motionärerna att försvarslogistiken måste förstärkas, vilket bl.a. innebär att en hel del ny materiel behöver tillföras. När det gäller hemvärnet anser motionärerna att det finns ett stort behov av upprustning av befintlig materiel, tillförsel av ny, modern materiel samt att vissa materiella satsningar hos Hemvärnet ska tidigareläggas och drönare köpas in (yrkande 20). Marinen behöver utformas på ett sätt som gör att långa kust kan försvaras vilket bl.a. innebär att marinen behöver växa och ytterligare ytstridsfartyg införskaffas och behöver ytterligare minröjningsförmåga tillföras flottan (yrkande 21). Motionärerna anser också att korvett typ behöver förses med robotluftvärn i samband med sin halvtidsmodifiering och bli en viktig del av det svenska luftförsvaret (yrkande 22). Motionärerna anför att luftvärnssystem 103 behöver tillföras egenskydd i form av ett luftvärnsrobotsystem som har förmåga att bekämpa kryssningsrobotar och föreslår att ett sådant system införskaffas (yrkande 24). Vidare föreslår de att basorganisationen utökas vilket kommer att kräva anskaffning av en stor mängd materiel, inklusive nya fordon (yrkande 25). Förmågan till stridsledning behöver stärkas. Detta kräver bl.a. att dagens sensorer omsätts omgående och en ersättare till den luftburna stridslednings- och luftbevakningsplattformen S102D/ASC890 behöver påbörjas under kommande försvarsbeslutsperiod (yrkande 26). När det gäller helikopterförbanden, anser motionärerna bl.a. att de sjöoperativa helikoptrarna behöver uppgraderas genom tillförande av ny länk och lätt torped (yrkande 27). Vidare behöver beslut fattas om att ersätta transportflygplanen TP 84 samt s.k. MATT-system köpas in för att förbättra förmåga att bekämpa skogsbränder (yrkande 28).