bet · H801UbU8 · 2021-02-12 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om studiestöd med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. villkoren för studiemedel, studiemedel för omställning och livslångt lärande, studiemedelsberättigade utbildningar och studiemedel för studerande med funktionsnedsättning. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, V, KD, L) och fyra särskilda yttranden (M, SD, C, KD). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Återbetalning och avskrivning av studieskulder Studiemedel för studerande med funktionsnedsättning Motioner som bereds förenklat 1.Tilläggslån och merkostnadslån m.m., punkt 2 (M) 2.Tilläggslån och merkostnadslån m.m., punkt 2 (V) 3.Återbetalning och avskrivning av studieskulder, punkt 3 (SD) 4.Återbetalning och avskrivning av studieskulder, punkt 3 (KD) 5.Återbetalning och avskrivning av studieskulder, punkt 3 (L) 6.Studiemedel för studerande med funktionsnedsättning, punkt 5 (V) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 6 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Studiemedel för omställning och livslångt lärande 2020/21:1915 av (S), 2020/21:2378 av m.fl. (S) och 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 19. Tilläggslån och merkostnadslån m.m. 2020/21:461 av (C), 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 30. Reservation 1 (M) Reservation 2 (V) Återbetalning och avskrivning av studieskulder 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:3142 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) 2020/21:2736 av och (båda M) yrkande 6 och 2020/21:3122 av (SD) yrkande 1. Studiemedel för studerande med funktionsnedsättning 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. Reservation 6 (V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (L), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 39 motionsyrkanden om studiestöd från allmänna motionstiden /21. Av dessa bereds 25 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. villkoren för studiemedel, studiemedel för omställning och livslångt lärande, återbetalning och avskrivning av studieskulder, studiemedelsberättigade utbildningar och studiemedel för studerande med funktionsnedsättning. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. studiemedel för omställning och livslångt lärande och möjligheten att ta tilläggslån och merkostnadslån. Jämför reservation 1 (M) och 2 (V). Studiemedel för omställning och livslångt lärande I motion 2020/21:2378 av m.fl. (S) föreslås att ett korttidsstudiestöd införs som dels gör det möjligt att kombinera utbildning och arbete, dels ger fler möjligheter till utbildning senare i livet. I motion 2020/21:1915 av (S) anför motionären att man bör överväga en utredning om hur tiden med studiemedel kan förlängas och regelverket ändras för att stimulera till ett bättre lärande. Motionären föreslår bl.a. ett utökat antal veckor med studiemedel och höjd åldersgräns för studielån. I kommittémotion 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 19 föreslås regeländringar för att underlätta utbildning och kompetensutveckling i vuxen ålder. Motionärerna föreslår att det ska införas ett särskilt studiemedel för personer mitt i arbetslivet, för s.k. utvecklingstid, som syftar till att ge människor förutsättningar till fortbildning eller att utveckla ny kompetens för att stärka sina möjligheter på arbetsmarknaden. Tilläggslån och merkostnadslån m.m. I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 30 föreslår motionärerna att alla studenter ska omfattas av möjligheten att ta tilläggslån. Syftet är att förbättra studenternas boendesituation, att studenterna ska kunna efterfråga bostäder på marknadsmässiga villkor och att stimulera byggandet av nya studentbostäder. I motion 2020/21:461 av (C) föreslås en utredning om huruvida bör styra det akademiska läsåret. Enligt motionären bör det vara möjligt för lärosätena att förlägga läsåret friare över året som studenterna kan få studiemedel för heltids- respektive deltidsstudier utifrån lärosätenas läsperioder. I kommittémotion 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 5 anförs att regeringen bör återkomma till med förslag om förändrade regler för merkostnadslån för instrumentköp för deltagare på folkhögskolans kurser. Studiestödet är en del av utbildningspolitiken och har som mål att verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Studiestödet ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades genom beslut om budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Studiemedel, som är en del av studiestödet, består av en bidragsdel och en frivillig lånedel. Den som är kan ansöka om studiemedel för studier på grundskole- och gymnasienivå på komvux och folkhögskola eller på högskola, universitet eller yrkeshögskola. Nivån på studiemedlet beror bl.a. på studietakt, antal studieveckor och på övriga inkomster. Vidare får studiemedel lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid. Studierna måste dock pågå (3 kap. 2, 5 och 11–12 §§ studiestödslagen [1999:1395]). uppgår studiemedlen totalt till för heltidsstudier (för studier på heltid ). Studiemedel får lämnas längst t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller (3 kap. 3 § studiestödslagen). Rätten till studiemedel i form av lån är dock begränsad fr.o.m. det år den studerande fyller , vilket innebär att det högsta antalet veckor med studielån en studerande har rätt till minskar . Detta gäller oavsett studienivå. Från och med det år den studerande fyller upphör således både rätten till bidrag och rätten till lån (3 kap. 9 § studiestödslagen). Den senaste höjningen av åldersgränserna trädde i kraft . Då höjdes den övre åldersgränsen för studiemedel från 54 till , och nedtrappningen i rätten att låna höjdes med från 45 till . Syftet med höjningen var bl.a. att utöka möjligheten att finansiera studier med studiestöd för att göra det möjligt för fler att arbeta längre (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2 s. 29 f., rskr. 2013/14:105). För varje utbildningsnivå (grundskolenivå, gymnasienivå och eftergymnasial nivå) finns det gränser för antalet veckor med studiemedel. Beroende på vilken tidigare utbildning den studerande har kan studiemedel betalas ut för studier på grundskolenivå under 40, 80 eller och för studier på gymnasienivå under antingen 80 eller . För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel beviljas . När det gäller äldre studerande kan en person fr.o.m. det år då han eller hon fyller få studiemedel under ytterligare högst om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl avses om en person av arbetsmarknadsskäl eller av personliga eller andra liknande skäl behöver fullfölja en utbildning eller behöver en vidareutbildning eller en breddad utbildning som inte ryms inom det återstående antalet studiemedelsveckor. För att studiemedel ska kunna lämnas med hänsyn till särskilda skäl, bör det före studiernas början ha gått sedan den studerande hade studiestöd för studier på den aktuella studienivån (3 kap. 8–10 §§ studiestödslagen, 3 kap. 6 och 7 §§ studiestödsförordningen [2000:655] och 5 kap. 1 § CSN:s föreskrifter och allmänna råd om beviljning av studiemedel [CSNFS 2001:1]). Högre bidragsbelopp och tilläggsbidrag Till studerande på grund- och gymnasienivå får studiebidrag lämnas med ett högre belopp fr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . Ett högre bidragsbelopp får även lämnas till studerande på eftergymnasial utbildning om det finns särskilda skäl samt till studerande som är och som har ett särskilt behov av ett sådant stöd. (3 kap. 13 § studiestödslagen) Studiebidrag får även lämnas i form av tilläggsbidrag till studerande som har vårdnad om barn. För varje barn kan högst ett tilläggsbidrag motsvarande bidragsbeloppet vid heltidsstudier lämnas (3 kap. 13 a § studiestödslagen). Studielån får lämnas i form av tilläggslån till studerande fr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller och som året före studierna (2020) haft en inkomst som överstiger . Vid studier på heltid får tilläggslån lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör av prisbasbeloppet. Sådana lån får lämnas (3 kap. 14 § studiestödslagen). Mot bakgrund av utbrottet av det nya coronaviruset och dess effekter avsatte regeringen i budgetpropositionen medel för en tillfällig höjning av tilläggslånet. Regeringen framförde att pandemin bl.a. har inneburit att fler människor har blivit arbetslösa och att arbetslösheten kan antas öka ytterligare framöver. En del av dessa kommer att kunna återgå i arbete när pandemin klingar av, medan andra behöver utbilda sig för att inte riskera att hamna i arbetslöshet . Enligt regeringen kan det därför finnas skäl att tillfälligt underlätta för fler personer att studera. Efter höjningen uppgår tilläggslånet 2021 till vid heltidsstudier (2 c § förordningen (2020:201) om studiestöd vid spridning av viss smitta samt CSN:s webbplats, Tilläggslån). Studielån får även lämnas i form av merkostnadslån för extra kostnader i samband med studierna, exempelvis för pendlingsresor, utlandsstudier och undervisningsavgifter. Bestämmelser om merkostnadslån finns i 3 kap. 15 § studiestödslagen, samt i 3 kap. 13–14 § studiestödsförordningen. Av 3 kap. 14 § studiestödsförordningen framgår att CSN får meddela närmare föreskrifter om tilläggslån och merkostnadslån. Merkostnadslån för inköp av musikinstrument I CSN:s föreskrifter och allmänna råd om beviljning av studiemedel framgår de grundläggande villkoren för merkostnadslån (8 kap.). Merkostnadslån kan bl.a. lämnas för inköp av musikinstrument, för dubbel bosättning, för resor vid studier i eller i något annat nordiskt land eller vid studier i utlandet, för försäkring vid studier i utlandet, för resor och logi vid studie- och praktikresa samt för vissa undervisningskostnader. Om det finns andra särskilda skäl kan merkostnadslån även lämnas för andra kostnader. När det gäller köp av musikinstrument kan merkostnadslån lämnas i vissa fall. Av 3 kap. 13 § studiestödsförordningen framgår att detta endast gäller studerande vid en högskolas musikerprogram eller lärarutbildning som omfattar ämnet musik eller motsvarande utbildning samt att lånet gäller för inköp till skälig kostnad av ett musikinstrument som är nödvändigt för att genomföra utbildningen. Vidare framgår av CSN:s föreskrifter att en studerande även kan få merkostnadslån för renovering av ett musikinstrument. Merkostnadslån kan beviljas för inköp eller renovering av ett instrument med ett belopp som motsvarar den faktiska kostnaden för inköpet eller renoveringen, dock högst med ett belopp som totalt motsvarar av prisbasbeloppet (CSNFS 2001:1 8 kap. 7–7 a §§). Det akademiska årets indelning I 6 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100) anges att omfattningen av utbildningen ska anges i högskolepoäng där heltidsstudier under ett normalstudieår motsvarar 60 högskolepoäng. Det finns inga bestämmelser som reglerar hur många terminer som ska finnas eller som utbildning ska genomföras. Enligt 3 kap. 16 § studiestödsförordningen ska ett studieår anses omfatta och . Under en hösttermin ska 20 veckors studier i sin helhet anses pågå under det andra kalenderhalvåret även om en del av kurstiden är förlagd till januari månad följande kalenderhalvår. Generösare villkor för omskolning högre upp i åldrarna Av punkt 14 i den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna, det s.k. januariavtalet, framgår bl.a. att möjligheten att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna ska utökas och att det ska ges mer generösa villkor för detta inom studiemedelssystemet. hade en utredare i uppdrag att biträda med att ta fram förslag till åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna (U2019/01742/UH). Utredaren hade i uppdrag att bl.a. lämna förslag på en väl avvägd övre åldersgräns inom studiemedelssystemet. När det gäller förslag som rör den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel har utredaren även haft i uppdrag att lämna förslag på anpassningar av den s.k. lånetrappan, dvs. det regelverk som innebär att rätten till studielån successivt begränsas från en viss ålder, samt vid behov lämna förslag på förändrade återbetalningsregler och avskrivningsregler i syfte att bl.a. helt eller delvis identifiera en möjlig finansiering för övriga förändringar som föreslås. I promemorian Bättre studiestöd till äldre (U2019/04318/UH) lämnades förslag till åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna. I promemorian föreslogs bl.a. att åldersgränsen för rätt till studiemedel ska höjas från 56 till och att nedtrappningen i rätten att låna ska börja vid och sluta vid . Vidare föreslogs höjda åldersgränser för återbetalning av studielån och ett utökat antal veckor med studiemedel för personer . Åtgärder för att främja omställning och vidareutbildning I budgetpropositionen aviserade regeringen att den avser att återkomma till med förslag om åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna. Regeringen framförde att det mot bakgrund av att medellivslängden ökar och pensionsåldrarna höjs finns både samhälleliga och individuella behov av att arbeta högre upp . För att det ska vara möjligt att arbeta längre behövs möjligheter till omställning och kompetensutveckling under en större del av livet. Det krävs vidare, anförde regeringen, att den som funderar på att studera har möjlighet att finansiera studierna, så att utbildning och studiefinansiering framstår som ett möjligt alternativ. I propositionen beräknades även medel för att möjliggöra höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och studiestartsstöd samt ändrade återbetalningsregler (prop. 2020/21:1 utg.omr. 15 s. 25 f). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:UbU1, rskr 2020/21:141). Regeringen har därefter aviserat att en proposition om bättre studiestöd högre upp i åldrarna ska överlämnas till (Propositionsförteckning, Statsrådsberedningen ). har ett av världens mest generösa studiestöd. Studiestödet syftar bl.a. till att göra det möjligt för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studier. Genom jämlika och jämställda möjligheter till utbildning bidrar studiestödssystemet till mer kunskap, kompetens och bildning i samhället. I dagens kunskapssamhälle ställs det krav på kompetensutveckling under större delen av yrkeslivet. Studiestödssystemet är därmed även en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna, det s.k. januariavtalet, framfördes att det är centralt att utöka möjligheterna att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna. Därefter har regeringen aviserat att en proposition med förslag till åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna ska överlämnas till . Utskottet ser inga skäl till att föregripa beredningen av den kommande propositionen. När det gäller förslag om möjligheten till studiemedel för kortare utbildningsperioder eller för studier som bedrivs på deltid, vill utskottet påminna om att det är möjligt att ansöka om studiestöd för studier på minst halvtid . Mot denna bakgrund anser utskottet att studiestödssystemet även tillgodoser behoven för personer som studerar på deltid och . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1915 (S), 2020/21:2378 (S) och 2020/21:3050 yrkande 19 (MP). När det gäller förslaget om att utöka möjligheten att söka tilläggslån till samtliga studerande vill utskottet anföra följande. Enligt gällande regelverk kan studerande som har haft en viss arbetsinkomst före studiestarten ansöka om tilläggslån. har tilläggslånet tillfälligt höjts, bl.a. med hänvisning till att den pågående pandemin har medfört en högre arbetslöshet och därmed skäl att underlätta för fler personer att studera. Utskottet anser att de vidtagna åtgärderna och det gällande regelverket är väl avvägda och ser därför inget behov av att utöka möjligheten att söka tilläggslån i enlighet med motionärernas förslag. När det sedan gäller förslagen om förändrade regler för merkostnadslån för instrumentköp för studerande inom folkhögskolan och om ändringar i studieårets terminsindelning vill utskottet påminna om att dessa förslag gäller frågor som regleras dels i studiestödsförordningen, dels i CSN:s föreskrifter och allmänna råd. Utskottet är inte berett att ta initiativ till ett tillkännagivande i dessa frågor. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2020/21:461 (C), 2020/21:1308 yrkande 5 (V) och 2020/21:3102 yrkande 30 (M) avstyrks. Återbetalning och avskrivning av studieskulder Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. studieskuldsavdrag för lärare i glesbygd, anstånd med återbetalning och slopad avskrivning av studielån vid . Jämför reservation 3 (SD), 4 (KD) och 5 (L). I kommittémotion 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 15 föreslår motionärerna att det ska införas ett studieskuldsavdrag för lärare som tar anställning i glesbygd. Enligt motionärerna kommer det att åtgärda lärarbristen i glesbygden och bevara och återskapa en levande landsbygd. I kommittémotion 2020/21:3142 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås en översyn av rätten till anstånd med återbetalning vid nya studier. En huvudregel bör vara att man så länge man studerar ska slippa betala av på sitt studielån, menar motionärerna. I yrkande 5 föreslår motionärerna en förlängd möjlighet till återbetalning av studielån t.o.m. det år man fyller . I kommittémotion 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 8 föreslås en utredning för att se över om avskrivning av studielån kan slopas. Enligt motionärerna bör studielån jämställas med andra lån och i stället betraktas som ett lån för kompetensutveckling. Enligt studiestödslagen ska den som har fått studielån betala tillbaka lånet. På lånet ska en årlig ränta betalas. Regeringen fastställer före varje kalenderårs början den ränta som ska gälla . har räntan på studielån fastställts till (4 kap. 1 § studiestödslagen). Återbetalning av studielån ska börja när det vid ingången av ett kalenderår har gått efter utgången av den senaste tidsperiod för vilken låntagaren fått studiestöd. Om låntagaren har fått nya studielån , ska de nya lånen läggas samman med de tidigare lånen. Återbetalningen av det sammanlagda lånet börjar året närmast under vilket låntagaren tagit emot de nya studielånen (4 kap. 3 och 5 §§ studiestödslagen). Återbetalningstiden är som mest . Årsbeloppet beräknas utifrån skuldens storlek vid ingången av varje kalenderår, ränta för kalender-året och den återstående återbetalningstiden. Vidare beräknas årsbeloppet så att återbetalningen ökar , om full betalning sker och räntan enligt första stycket är oförändrad jämförd med föregående år (4 kap. 4 och 8 §§ studiestödslagen). Låntagaren får ansöka om nedsättning av årsbeloppet om låntagaren tar emot studiehjälp, studiemedel eller studiestartsstöd, om låntagaren fullgör grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer eller om det i något annat fall finns synnerliga skäl. Årsbeloppet får sättas ned till av låntagarens inkomst, beroende på om låntagaren är äldre eller . Årsbeloppet får sättas ned till noll om årsbeloppet understiger av prisbasbeloppet (4 kap. 12–14 §§ studiestödslagen). Studielån som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller ska skrivas av. Betalningsskyldigheten kvarstår dock för årsbelopp som har förfallit till betalning. Om det finns synnerliga skäl, får dock också sådana årsbelopp skrivas av. Lån ska också skrivas av om låntagaren avlider, har hel sjukersättning och en sammanlagd inkomst som inte överstiger garantinivån för hel sjukersättning enligt 35 kap. 18 § socialförsäkringsbalken eller om det annars finns synnerliga skäl till det (4 kap. 25 § studiestödslagen). Med synnerliga skäl avses exempelvis att låntagaren bedöms ha en varaktigt nedsatt betalningsförmåga på grund av sjukdom eller handikapp (prop. 1999/2000:10 s. 123). I promemorian Bättre studiestöd till äldre (U2019/04318/UH) föreslogs bl.a. att åldersgränsen för rätt till studiemedel ska höjas från 56 till och att nedtrappningen i rätten att låna ska börja vid och sluta vid . Vidare föreslogs höjda åldersgränser för återbetalning av studielån och ett utökat antal veckor med studiemedel för personer . Som framkommer i föregående avsnitt hade en utredare i uppdrag att ta fram förslag till åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna (U2019/01742/UH). Utredaren hade bl.a. i uppdrag att lämna förslag på förändrade återbetalningsregler och avskrivningsregler i syfte att bl.a. helt eller delvis identifiera en möjlig finansiering för övriga förändringar som föreslås. I budgetpropositionen aviserade regeringen att åldersgränserna för rätt till studiemedel och studiestartsstöd ska höjas för att förbättra möjligheterna till att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna. Regeringen framförde även att vissa återbetalningsregler bör förändras i samband med att höjda åldersgränser införs inom studiemedlen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 15 s. 26 och 34). Som även framkommer ovan har regeringen därefter aviserat att en proposition om bättre studiestöd högre upp i åldrarna ska överlämnas till (Propositionsförteckning, Statsrådsberedningen ). Särskilt om avskrivning av studieskulder Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om studieskuldsavskrivning för lärare i glesbygd, bl.a. i betänkande 2018/19:UbU15 Studiestöd och i betänkande 2019/20:UbU9 Studiestöd. Enligt gällande rätt finns det inga möjligheter att få sina studieskulder avskrivna för personer som tar arbete i någon särskild del av landet eller utbildar sig till ett visst yrke. föreslog den parlamentariska landsbygdskommittén (N2015:04) att regeringen skulle utreda om det ska bli möjligt att minska studieskulderna för personer som bor och är yrkesaktiva i de 23 kommuner som kommittén har identifierat där företagen har särskilda svårigheter när de ska utveckla sina verksamheter. Det innebär enligt kommittén att studieskulderna delvis ska kunna skrivas av för personer som väljer att bo och arbeta i landsbygdskommuner med särskilda utmaningar när det gäller demografi och produktionsförutsättningar. Om förslaget genomförs föreslog kommittén att studieskulderna ska skrivas ned , med ett tak på och (se Parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd [SOU 2017:1]).