bet · H901NU2 · 2021-12-03 00:00:00 — Regeringen avser vidare att justera valutakursen från per euro till per euro för medel för perioden –2020 i förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder. Ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 beräknas därmed till , inklusive medel för React-EU och medel för lokalt ledd utveckling. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 . Verksamheten inom regionalfondsprogrammen omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027 får användas för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning för programperioden –2027. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027 . Medel till Fonden för en rättvis omställning beräknas uppgå till . Medlen från Europeiska regionala utvecklingsfonden inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt och Fonden för en rättvis omställning beräknas därmed uppgå till totalt ca för programperioden. Regeringen föreslår en omfördelning inom anslaget för att anpassa dess nivå till förväntade utgifter. Verksamheten inom regionalfonden och Fonden för en rättvis omställning omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027 ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2023–2030. I partimotion 2021/22:3194 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) förordas ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional utveckling uppgår till 5 . Det är mer än vad som föreslås i budgetpropositionen. Motionärerna föreslår ett riktat stöd i form av bidrag till ökad turism för kommuner med hög andel urskog. Förslaget innebär en ökning av anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder om 30 miljoner jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anför vidare att möjligheten att genomföra pilotprojekt kopplat till kommunens turismmöjligheter för statliga pengar skulle kunna öppna upp möjligheten för fler människor att få tillgång till semestermöjligheter i den kommun där de bor. Till detta föreslås en ökning av anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder om 30 miljoner jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2021/22:4013 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional utveckling uppgår till 5 . Det är mer än vad som föreslås i budgetpropositionen. Motionärerna anför att de satsar utöver vad som föreslås i budgetpropositionen för anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder. I yrkande 2 motiveras höjningen med att vill utöka det föreslagna investeringsstödet till drivmedelsstationer. I kommittémotion 2021/22:4123 av m.fl. (C) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional utveckling uppgår till 4 . Det är mindre än vad som föreslås i budgetpropositionen. I motionen anförs att anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder minskas med till följd av att den tillfälliga satsning som regeringen föreslår om regionala utvecklingsåtgärder för återstart avvisas. Vidare föreslår motionärerna att samma anslag ökas med jämfört med regeringens förslag till följd av att det föreslagna investeringsstödet för drivmedelsstationer förstärks. I kommittémotion 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional utveckling uppgår till 5 . Det är mer än vad som föreslås i budgetpropositionen. Motionärerna anför att de tillför anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder till särskilt driftsstöd för dagligvaruhandeln samt till drivmedelsstationer utöver regeringens förslag. I kommittémotion 2021/22:3960 av m.fl. (L) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional utveckling uppgår till 5 . Det är mer än vad som föreslås i budgetpropositionen. Motionärerna anför att anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder ökas med för att inrätta ett nationellt råd för validering. Vidare anförs att samma anslag ökas med ytterligare jämfört med regeringens förslag för att stärka de regionala strukturerna för validering. Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 19 föreslår ledamöterna att anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder minskas med 2022 i förhållande till regeringens förslag till följd av att förslaget i budgetpropositionen om att öka anslaget med 2022 för att stödja små och medelstora företag i behov av stöd för återstart efter coronapandemin avvisas till förmån för andra prioriterade reformer. Bakgrund och pågående arbeten Särskilt driftstöd till butiker Det särskilda driftstödet till butiker i sårbara och utsatta områden infördes baserat på förslaget i utredningen i glesbygds slutbetänkande (SOU 2015:35). Stödet regleras i förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service där det finns ett antal kriterier som butiker ska uppfylla för att kunna komma i fråga för stöd. Stödet är utformat för att vara förenligt med . Enligt utredaren beräknades kostnaden för stödet vara ca . I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder skulle öka med 2016–2019 för att finansiera det särskilda driftsstödet. I budgetpropositionen föreslogs en förstärkning av stödet om ytterligare , vilket även beräknades . beräknades stödet återigen totalt till . I enlighet med beslut omfattar stödet 2020–2022. Förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service förändrades i samband med att avståndskriteriet sänktes , vilket medförde att fler butiker blev berättigade att söka stödet. I budgetpropositionen föreslår regeringen att det särskilda driftstödet till dagligvarubutiker i sårbara områden permanentas . För detta beräknas anslaget 1.1 Regionala utvecklingsåtgärder öka med . –2020 beviljades i genomsnitt driftstödet till 274 butiker. Av regeringens resultatredovisning framgår att antalet dagligvarubutiker som beviljats stöd speglar antalet butiker som uppfyller kraven i förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Regeringen konstaterar att avståndet mellan butiker som beviljats särskilt driftstöd och närmaste dagligvarubutik har minskat från –2018–2020. Regeringens bedömning är att det särskilda driftstödet bidrar till att nedläggning av butiker som beviljats särskilt driftsstöd i dessa serviceglesa områden har avstannat. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om cisterner med anslutna rörledningar för brandfarliga vätskor Med anledning av förslagen i budgetpropositionen och motionerna om ett investeringsstöd till drivmedelsstationer i områden där servicen är gles kan följande nämnas. Föreskriften MSBFS 2018:3 beslutades av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och ersatte då den rådande . Föreskriften behandlar krav på konstruktion, tillverkning, installation och kontroll av cisterner med anslutna rörledningar eller slangledningar för hantering av brandfarliga vätskor, samt krav på korrosionsskyddssystem. I föreskriften framgår bl.a. krav på cisterner, rörledningar och korrosionsskyddssystem. I 2 kap. 3 § beskrivs exempelvis närmare att cisterner, rörledningar och slangledningar ska vara skyddade mot korrosion genom placering, materialval eller korrosionsskyddssystem. Rörledningar och slangledningar behöver dock endast vara skyddade på utsidan. Cisterner, rörledningar och slangledningar utomhus ska dessutom vara väderbeständiga samt motståndskraftiga mot UV-strålning. Vidare framgår det att en övergång till korrosionsbeständiga rörledningar ska vara gjord , och efter det får bl.a. befintliga varmförzinkade rörledningar i mark som inte är fuktisolerade inte längre användas. Enligt 7 kap. 1 § i föreskriften får Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i enskilda fall och om det finns särskilda skäl medge undantag från tillämpningen av denna författning. Besöksnäring på landsbygderna och i glesbygd I budgetpropositionen utgiftsområde 24 Näringsliv framhåller regeringen att coronapandemin fortsätter påverka besöksnäringen negativt. Regeringen anför att den mot bakgrund av detta föreslår att tillförs för en förlängning av de insatser som introducerades i budgetpropositionen 2021 för att möjliggöra omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring. Av dessa medel ska gå till ekoturism. Vidare föreslås att 2022 av satsningen tillförs Visit för att fortsätta marknadsföra svensk turism och besöksnäring samt att ytterligare medel skjuts till för att slutföra den pågående upprustningen av . Regeringen framhåller vidare att den nya nationella strategin för en hållbar turism och växande besöksnäring utgör en utgångspunkt för regeringens arbete och hänvisar till förslaget till revidering av det turismpolitiska målet i budgetpropositionen. Regeringens förslag på nytt turismpolitiskt mål är att ska ha en hållbar turism, med ett hållbart resande och en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för besökare, boende, företag och investeringar i hela landet. I sammanhanget kan vidare nämnas att mångbruk av skog för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet är ett av fem fokusområden i regeringens nationella skogsprogram som beslutades . Målet för fokusområdet inkluderar bl.a. ökad sysselsättning, stärkt hållbar tillväxt och landsbygdsutveckling med beaktande av skogens sociala värden. Vid sin beredning av statens budget för utgiftsområde 19 (bet. 2020/21:NU2) tog utskottet ställning till liknande förslag som de som delvis framförs i motion 2021/22:3194 (V) och till de som delvis framförs i motion 2021/22:4219 (KD). I sitt ställningstagande anförde utskottet bl.a. följande: När det gäller förslagen i motionerna 2020/21:2973 (V) och 2020/21:3499 (KD) som innebär att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ska ökas avstyrkte utskottet liknande förslag (bet. 2019/20:NU2). Utskottet vidhåller sin uppfattning att det inte ser något skäl att inrätta ett riktat stöd till kommuner med hög andel urskog för att främja turism. I likhet med tidigare vill utskottet hänvisa till pågående och aviserade insatser som redovisats i det föregående. Utskottet vill särskilt framhålla förslaget om insatser för besöksnäringens återhämtning om 2021 inom utgiftsområde 24 Näringsliv som bl.a. genom en satsning på ekoturism kommer att bidra till sysselsättning och attraktiva platser för boende, besökare, företag och investeringar i hela landet. När det gäller det särskilda driftstödet till dagligvarubutiker i glesbygd kvarstår utskottets bedömning att det förstärkta stödet på är väl avvägt. Utskottet konstaterar att den förordning som reglerar stödet har ändrats så att fler butiker är berättigade att söka stödet. uppgick stödet totalt till , och antalet butiker som beviljades stöd speglade antalet butiker som uppfyller kraven i förordningen. Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service är en viktig förutsättning för utvecklingskraft i alla delar av landet, och det är därför glädjande att det särskilda driftstödet har bidragit till att bromsa en trend av nedläggning av små dagligvarubutiker i sårbara och utsatta områden på gles- och landsbygder. Utskottet tillstyrkte därmed förslagen i budgetpropositionen och avstyrkte motionerna. har bifallit finansutskottets förslag om att ställa sig bakom det gemensamma förslaget från , och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 19 Regional utveckling till 4 2022 (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av det här betänkandet bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. I det följande redovisas utskottets ställningstagande till de olika förslagen till anslag och inriktning inom utgiftsområdet i propositionen och motstående förslag i motioner. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottets majoritet anför i betänkande 2021/22:FiU1 från sidan 56 om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för näringsutskottets ställningstagande i detta betänkande. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller utgiftsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen och stödjer därför det förslag till anslagsfördelning som ledamöter från , har presenterat i utskottet. När det gäller politikens inriktning inom utgiftsområdet vill utskottet inledningsvis framhålla att även företagare och boende på landsbygderna och i glesbygd drabbas av de problem som hela samhället står inför. Det handlar bl.a. om den grova brottsligheten, långtidsarbetslösheten och de växande vårdköerna. Utskottet anser därför att det är centralt att fokusera på dessa stora samhällsproblem för att kunna stärka den regionala utvecklingen i hela landet. Det är därför glädjande att riktlinjerna för den ekonomiska politiken och ramarna för utgiftsområdena som fastställt (bet. 2021/22:FiU1) till större del än vad som föreslogs i regeringens budgetproposition fokuserar på landets samhällsproblem genom att prioritera reformer som ökar tryggheten, leder till fler i arbete och stärker välfärden för svenska folket. I relation till detta välkomnar därför utskottet vidare de satsningar som föreslås i det gemensamma förslaget av , i betänkande 2021/22:FiU1 för att förbättra förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb kan skapas i hela landet. För att ska hålla ihop anser utskottet vidare att goda ekonomiska förutsättningar måste skapas för att underlätta för människor att kunna ta sig till arbetet samt för att träffa vänner och familj. Möjligheten att transportera sig på ett kostnadseffektivt sätt är särskilt viktig för människor som bor på landsbygderna och i glesbygd, där avstånden ofta är långa mellan exempelvis hemmet och arbetet. Förslaget om sänkta skatter på drivmedel anser utskottet vara betydelsefullt för dessa människor och de företag som är verksamma på landsbygderna och i glesbygd. Utskottet anser vidare att det är viktigt med tillgången till både offentlig och kommersiell service på landsbygderna och i glesbygd. På mindre orter är det inte ovanligt att drivmedelsstationerna har en viktig samhällsservicefunktion genom att också fungera som dagligvarubutik med ombudsservice för exempelvis post, apotek och systembolag jämte andra kommunala serviceuppdrag. För att kunna fortsätta bedriva sin verksamhet måste dessa drivmedelsstationer uppfylla skärpta miljö- och säkerhetskrav som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har beslutat om, vilket är en utmaning för framför allt många mindre drivmedelsstationer på landsbygderna och i glesbygd. Utskottet ser med viss oro på den uppkomna situationen och har därför i betänkande 2021/22:NU10 föreslagit att regeringen vidtar ett antal åtgärder för att komma till rätta med problemet. När det gäller förslagen om anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 19 Regional utveckling vill utskottet anföra följande. Utskottet föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder. Anslagsnivån motiveras med att utskottet förordar att anslaget minskas med 2022 i förhållande till regeringens förslag till följd av att utskottet avvisar förslaget i budgetpropositionen om att öka anslaget med 2022 för att stödja små och medelstora företag i behov av stöd för återstart efter coronapandemin. Utskottet ser liksom regeringen ett behov av att stötta små och medelstora företag i deras återstart efter coronapandemin. Till skillnad mot regeringen anser utskottet att det främst är mer långsiktiga och strukturella förändringar som kan bistå företagen och förslaget avvisas därför till förmån för andra prioriterade reformer som stärker förutsättningarna för företag i hela efter coronapandemin. Utöver det som utskottet nu framfört om anslagen gäller det som sägs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndigandena om ekonomiska åtaganden . Utskottet ställer sig därmed bakom det gemensamma anslagsförslaget från , och föreslår således att anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 i enlighet med tabellen i bilaga 4 och lämnar de beställningsbemyndiganden som regeringen har begärt i enlighet med tabellen i bilaga 3. beräknar utskottet att anslagen är på samma nivå som regeringen beräknar. Sammantaget innebär det att utskottet delvis tillstyrker propositionen. Statens budget inom utgiftsområde 19 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: fastställde genom sitt beslut att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 Regional utveckling inte får överstiga 4 (bet. 2021/22:FiU1). Eftersom har ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som regeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Med anledning av det förslag som , har presenterat för utskottet under beredningen av utgiftsområde 19 Regional utveckling vill vi inledningsvis anföra följande. Tillsammans med resten av världen kämpar mot coronapandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Vi kan konstatera att regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag under pandemin. Som framhålls i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Vi vill stärka utvecklingskraften i städer, tätorter samt gles- och landsbygder och förbättra möjligheterna att bo, leva och verka i hela landet. Energipolitiken behöver utvecklas och ta höjd för den ökade efterfrågan på el genom åtgärder bl.a. för effektiv användning, ny infrastruktur och säkrad tillförsel. Genom att främja ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv och underlätta för den som vill bli och verka och lyckas som företagare, stärks ekonomi. För att förbättra förutsättningarna för näringslivets omställning behöver också ett fortsatt fokus på samverkan och innovation. Vi anser att en hållbar regional utveckling där hela landet ges möjligheter att utvecklas utifrån sina särskilda förutsättningar behövs för att kunna möta de samhällsutmaningar som dagens samhälle står inför. En bredd av insatser inom i stort sett samtliga politikområden, samordning mellan statliga myndigheter och en väl fungerande samverkan med regioner och kommuner är därför viktigt för att kunna uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. För att uppnå målet inom såväl utgiftsområdet som de andra mål den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till är det därför viktigt med tvärsektoriell styrning, regional hänsyn och ett territoriellt perspektiv. Vi delar den uppfattning som regeringen har framfört i budgetpropositionen och ställer oss därför bakom den. Vi vill därtill understryka att det är positivt att regeringen lade fram en reformagenda för att lösa samhällsproblemen och bygga starkare och mer hållbart. Med anledning av det förslag till anslagsfördelning som , har presenterat för utskottet under beredningen av utgiftsområde 19 Regional utveckling vill vi anföra följande. För att kunna möta vår tids stora samhällsutmaningar behövs en hållbar regional utveckling där hela landet ges möjligheter att utvecklas utifrån sina särskilda förutsättningar. Vi vänder oss därför mot det förslag som lämnats om att avvisa regeringens satsning om för Regionala utvecklingsåtgärder för återstart inom anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder. Många små och medelstora företag har drabbats hårt av coronapandemin och är fortsatt i behov av stöd för att kunna återstarta sin verksamhet. Genom att denna viktiga satsning avvisas kommer flera företag att gå miste om möjligheten till en omstart och att fortsätta utveckla sin verksamhet, vilket är mycket olyckligt. Satsningen var därtill utformad för att vara i linje med regionala prioriteringar, klimatomställning och för att ta hänsyn till miljöeffekter. Den hade därmed kunnat bidra till en utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft och en hållbar utveckling i alla delar av landet. Vi ser vidare positivt på att regeringen i budgetpropositionen har föreslagit ett särskilt investeringsbidrag till drivmedelsstationer i områden där servicen är gles för att dessa drivmedelsstationer ska kunna uppfylla de skärpta miljö- och säkerhetskrav som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har beslutat om. På landsbygderna och i glesbygd fyller drivmedelsstationer ofta viktiga samhällsfunktioner, bl.a. genom att verka som ombud för post, hantera turisminformation och sälja livsmedel. Vi noterar därtill att , för inte gör någon annan bedömning än regeringen när det gäller omfattningen av regeringens föreslagna investeringsbidrag för att säkerställa att ägare av drivmedelsstationer får bättre möjligheter att genomföra nödvändiga miljö- och säkerhetsinvesteringar. Statens budget inom utgiftsområde 19 (C) (C) och (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 19. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vill däremot i det här särskilda yttrandet redovisa vår uppfattning om politikens inriktning och budgetförslag som avvisats. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4121. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 19. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 19 läggs fram i kommittémotion 2021/22:4123 (C). är ett av världens bästa länder att leva i, men är i behov av reformer. När coronapandemin nu förhoppningsvis snart är över vill vi att ekonomin ska återstartas fullt ut. Många delar av ekonomin saknar dock de förutsättningar som krävs för att bl.a. småföretagandet och jobbskapandet ska kunna blomma ut i hela landet, utsatta grupper ska kunna integreras och klimatmålen ska kunna nås. Vi menar att värdefull tid har gått förlorad med långtidsarbetslöshet, utanförskap och för höga klimatutsläpp som följd. Den ekonomiska politiken behöver därför inriktas på viktiga och kloka liberala reformer så att bl.a. arbetslösheten och utanförskapet kan bekämpas, det kan skapas en hållbar tillväxt i hela landet med fler och växande företag och klimatomställningen kan genomföras. budgetalternativ innehåller ett flertal sådana reformförslag som hade kunnat sätta på rätt kurs igen. När det gäller den politiska inriktningen för utgiftsområdet vill vi inledningsvis framhålla att landsbygdens villkor behöver förbättras kraftfullt: Det ska gå att bo, leva och arbeta i hela . Därför bör politiken utgå från regionala behov, och de regionala utvecklingsmedlen ska i första hand hanteras av regionerna och inte centralt. ska politiken även bidra till nationella mål.