bet · H901MJU2 · 2021-12-03 00:00:00 — Utskottet konstaterade att fokus i analysen låg på den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter, vilket inte utgör en utpekad indikator eller bedömningsgrund. Utskottet välkomnade att resultatområdet Företagsvillkor och förenkling i livsmedelskedjan hade tillkommit i förra årets budgetproposition. Det innebar enligt utskottet att det blir enklare att bedöma måluppfyllelsen för det strategiska målet Regler och villkor. Utskottet noterade att vissa indikatorer, t.ex. Förändringar i kväve- och fosforutnyttjande i den svenska jordbrukssektorn och Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning, inte kommenterades med motiveringen att det saknades aktuell statistik. Enligt utskottet var det önskvärt att indikatorer som ligger till grund för regeringens bedömning av det övergripande målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, inklusive målen för de tre strategiska områdena, åtminstone kommenteras kortfattat även om de är uppdaterade eller inte. Utskottet betonade återigen att i den mån det inte är möjligt att ha indikatorer för ett resultatområde bör skälen för detta tydligt anges. Enligt utskottet var det önskvärt att regeringen övervägde att identifiera indikatorer eller bedömningsgrunder i nästa års budgetproposition för regelförenklingar och administrativa lättnader eftersom området är en central del av det strategiska målet. Enligt utskottets mening kunde regeringen överväga att hänvisa till utgiftsområde 24 när det gäller hur förenklingsarbetet och arbetet med att skapa goda företagsvillkor har bedrivits i fråga om företagen i jordbruks- och livsmedelssektorn. Utskottet välkomnade att arbetet med att ta fram mer långsiktiga indikatorer när det gäller jakt- och viltförvaltning skulle påbörjas . noterade utskottet att regeringen inte kommenterade arbetet med att utveckla indikatorer för hållbar jordbruksproduktion i budgetpropositionen . Det vore enligt utskottet angeläget att regeringen i största möjliga utsträckning redovisade statistik som täcker tioåriga tidsserier för de olika indikatorerna. Sådana tidsserier innebär att långsiktiga trender framgår tydligare och underlättar slutsatser om huruvida vidtagna åtgärder bidrar till att nå de strategiska målen och övergripande mål för utgiftsområdet. Utskottet ansåg att det vore värdefullt om regeringen i nästa års budgetproposition på ett tydligare sätt redovisade statistik för indikatorn Det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde. 5.2 En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Det vore enligt utskottet önskvärt om regeringen i nästa års budgetproposition på ett samlat sätt redogör för vidtagna åtgärder inom de tre strategiska områdena, åtgärdernas resultat och en bedömning av om och hur dessa satsningar har bidragit till att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. 5.3 Regler och villkor Enligt utskottet borde regeringen återkomma med en förklaring till det låga utfallet i fråga om användningen av medel till investeringar i produktionen av förnybar energi i nästa års budgetproposition. Utskottet konstaterade att antibiotikaresistensen inom svensk djurhållning är låg sett i ett internationellt perspektiv. Det vore enligt utskottet värdefullt om regeringen kunde återkomma med en redovisning av det arbete som bedrivs i fråga om djurhälsoläget i i en separat resultatskrivelse. Utskottet välkomnade att länsstyrelserna nådde målet att antalet i förväg planerade och riskbaserade kontroller skulle vara minst lika stort som antalet anmälningskontroller . konstaterades att det fanns stora skillnader i måluppfyllelsen mellan olika länsstyrelser. Av den anledningen underströk utskottet återigen vikten av att regeringen återkommer med en redogörelse i nästa års budgetproposition för hur den avser att arbeta vidare för att skapa förutsättningar för en väl fungerande och likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. En sådan redogörelse borde även omfatta andra aspekter som bedöms vara relevanta för denna frågeställning. I budgetbetänkandet 2019 hade utskottet ansett att regeringen kunde kommentera om den avsåg att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att hantera de utmaningar som det svenska vattenbruket stod inför med anledning av de problem som hade uppdagats i halvtidsutvärderingen av handlingsplanen för utvecklingen av detsamma. Utskottet konstaterade att regeringen inte kommenterade dessa problem, Enligt utskottet borde regeringen överväga att i budgetpropositionen redogöra för användningen av och uppnådda resultat till följd av de två nya anslagen inom området fiske och vattenbruk samt anslaget som rör åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet. Utskottet välkomnade att regeringen hade tillfört resurser för perioden –2025 så att länsstyrelsernas kontroller av livsmedel och foder i primärproduktionen kan öka. Det vore enligt utskottet önskvärt om regeringen återkom med en redogörelse för utfallet av denna resursförstärkning i nästa års budgetproposition. 5.4 Konsument och marknad Enligt utskottet presenterades en mer rättvisande bild i budgetpropositionen än 2020 av antalet utbrott av vissa livsmedelsburna zoonoser hos människor. 5.5 Kunskap och innovation I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning skulle ökas med med anledning av den forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Det vore enligt utskottet värdefullt med en fördjupad redovisning av hur det ökade anslaget har använts i nästa års budgetproposition. Utskottet ansåg att det vore värdefullt om regeringen kunde sätta utvecklingen av antalet helårsstudenter i förhållande till den nationella kompetensförsörjningen och ange om det finns något mål för antalet helårsstudenter för . Slutligen noterade utskottet att jämfört med föregående år redovisades inte antalet aktiva forskarstudenter. Enligt utskottet vore det värdefull information om SLU:s forskningsverksamhet som regeringen kunde överväga att redovisa även om det inte är en indikator eller bedömningsgrund för det strategiska målet. 6 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar vid årets uppföljning 6.1 Allmänt om resultatredovisningen Miljö- och jordbruksutskottets uppföljningsgrupp (nedan gruppen) välkomnar att regeringen aviserar att man kommer att fortsätta den återkommande dialogen med utskottet om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. Gruppen betonar att denna dialog är viktig för att resultatredovisningen ska fortsätta att utvecklas. Gruppen vidhåller att det finns utrymme för att utveckla och förbättra resultatredovisningen ytterligare. Kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat kan förbättras och resultatredovisningen bör enligt gruppen så långt det går koncentreras till att redovisa resultaten av och effektiviteten i insatserna, dvs. inte en redovisning av insatserna i sig. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen bör i högre utsträckning koppla till de indikatorer som har valts för att följa resultatutvecklingen för det strategiska målet. I förra årets budgetbetänkande lämnade utskottet ett antal synpunkter och önskemål som det önskade få besvarade i årets budgetproposition. Gruppen konstaterar att ett antal av dessa synpunkter och önskemål inte kommenteras av regeringen i årets budgetproposition, vilket utvecklas nedan. Gruppen vill understryka vikten av att regeringen besvarar dessa. I den mån frågorna är av mer långsiktig natur och det är svårt att på kort sikt genomföra önskade förändringar bör det framgå hur regeringen avser att arbeta vidare med frågan. Gruppen betonar vikten av att regeringen utökar sin redovisning i nästa budgetproposition med konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som i så fall uppstår. Det är viktigt att regeringen på detta sätt redovisar en helhetssyn. Enligt gruppen är en brist, vilket poängterades också , att alltför få indikatorer refereras till i regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Inte minst gäller det de tre centrala indikatorerna för livsmedelskedjan. När det gäller regler och villkor finns t.ex. ingen eller en svag koppling till resultatindikatorerna för jordbrukets utveckling, genomförandet av landsbygdsprogrammet, fiskeripolitik och vattenbruk samt genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet. Gruppen beklagar att regeringen, liksom i förra årets budgetproposition, inte presenterar statistik för indikatorn Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning. Det är problematiskt att information om denna indikator återigen saknas då det innebär att det blir mycket svårt att bedöma i vilken utsträckning målet för det strategiska området Kunskap och innovation nås eller inte. påpekade utskottet att det för detta strategiska område förutom nämnda indikator endast finns indikatorer som rör SLU:s verksamhet. Det innebär enligt gruppen att det blir ännu viktigare att redogöra för indikatorn Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning för att kunna följa måluppfyllelsen för det strategiska området. Jämfört med har det gjorts få förändringar av utgiftsområdets centrala indikatorer och andra bedömningsgrunder. Gruppen vill understryka att det är bra eftersom det skapar en kontinuitet som förbättrar möjligheten att följa resultatutvecklingen . I årets budgetproposition har det tillkommit tre resultatindikatorer – en indikator för att följa jordbrukets utveckling Jordbruksmark i samt två indikatorer för att följa genomförandet av landsbygdsprogrammet Antal deltagare på utbildningar och Procentandel av jordbruksföretag som fått startstöd. Det är enligt gruppen positivt att regeringen på ett tydligt sätt motiverar varför indikatorerna har tillkommit. Regeringen skriver vidare att de utvalda indikatorerna inte täcker alla verksamheter inom utgiftsområdet men att de trots det bedöms ge tillräcklig information för att möjliggöra generella bedömningar av resultatet. Gruppen anser att det är olyckligt att viktiga resultatområden saknas bland indikatorer och bedömningsgrunder. Gruppen vidhåller att det därför är viktigt att regeringen tydligt anger skälen till att indikatorer saknas för ett resultatområde. Indikatorer och bedömningsgrunder saknas för ett flertal resultatområden inom det strategiska området Regler och villkor, inte minst gäller det arbetet för att förenkla för företagen i livsmedelskedjan. Det är enligt gruppen önskvärt att regeringen identifierar indikatorer eller bedömningsgrunder i nästa års budgetproposition som täcker in detta resultatområde, inte minst för att regelförenklingar och administrativa lättnader är en central del av det strategiska målet. Av samma skäl borde regeringen också överväga att ta fram indikatorer eller bedömningsgrunder som rör den gemensamma jordbrukspolitiken. Gruppen vill även informera regeringen om miljö- och jordbruksutskottets uppföljning av lantbrukets sårbarhet (2020/21:RFR7). Den visar bl.a. på faktorer som är betydelsefulla för att minska sårbarheten; bl.a. ökad lönsamhet och konkurrenskraft, samt säkrad tillgång till insatsmedel lyfts fram. Gruppen noterar också att regeringen inte specificerar kompletterande indikatorer för ett antal resultatområden inom det strategiska området Konsument och marknad. Enligt det strategiska målet ska konsumenterna kunna göra medvetna och hållbara val. Gruppen vill därför understryka vikten av att regeringen inleder ett arbete med att utveckla indikatorer som täcker detta område. Det faktum att det enligt gruppens mening inte finns utpekade indikatorer innebär att det är svårt att bedöma i vilken utsträckning vidtagna åtgärder har bidragit till att nå det strategiska målet I årets, liksom förra årets, budgetproposition anför regeringen att det mellan enskilda år inte går att dra några mer långtgående slutsatser när det gäller utvecklingen av jordbrukets miljömässiga hållbarhet, eftersom miljöpåverkan från jordbruket beror på många faktorer. Gruppen delar denna uppfattning men menar också att det är ett problem om de identifierade indikatorerna inte kan användas för att återkommande följa resultatutvecklingen. Enligt gruppen kunde regeringen överväga att koppla indikatorernas långsiktiga förändring till utvecklingen och måluppfyllelsen. Gruppen konstaterar att det saknas information om regeringens arbete med att ta fram mer långsiktiga indikatorer när det gäller jakt- och viltförvaltning i årets budgetproposition. Vidare konstaterar gruppen att regeringen i årets budgetproposition inte heller kommenterar arbetet med att utveckla indikatorer för hållbar jordbruksproduktion. Det vore enligt gruppen önskvärt om regeringen i högre utsträckning redovisade statistik som täcker tioåriga tidsserier för de olika indikatorerna. Sådana tidsserier gör det enklare att utläsa långsiktiga trender och underlättar slutsatser om huruvida vidtagna åtgärder bidrar till att nå de strategiska målen och övergripande mål för utgiftsområdet. I den mån det är möjligt och lämpligt bör regeringen eftersträva att redovisa tidsserier för samma tioårsintervall för de olika indikatorerna. Gruppen välkomnar att regeringen har tydliggjort dels arbete med att förenkla för företagen i jordbruks- och livsmedelssektorn, dels uppgifter om det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde. 6.2 En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Enligt gruppen är livsmedelsstrategin central för att nå dels de strategiska målen, dels det övergripande målet för utgiftsområdet. Gruppen noterar att anslaget som ligger under livsmedelsstrategin (1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor) ligger på de kommande två åren för att därefter minska till 2024. Gruppen saknar en långsiktig analys av vilka eventuella negativa effekter den aviserade sänkningen av anslaget kan tänkas medföra. Det vore enligt gruppen önskvärt om regeringen i nästa års budgetproposition på ett samlat sätt redogör för hur anslaget har använts inom de tre strategiska områdena och åtgärdernas resultat. Den nuvarande redovisningen av livsmedelsstrategin är enligt gruppen alltför knapphändig. Regeringen hänvisar dock till handlingsplan 1, 2 och 3 och exempel på åtgärder som ingår i de olika delarna. En tydligare redovisning av livsmedelsstrategin och hur anslaget har använts är viktigt då regeringen gör bedömningen att de initiativ som har tagits inom livsmedelsstrategin främjar utvecklingen mot en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och bidrar till att nå det övergripande målet för utgiftsområdet. 6.3 Regler och villkor Gruppen noterar, liksom , att en hög andel av åtgärdsbudgeten som har avsatts inom landsbygdsprogrammet har använts till livsmedelskedjan och djurvälfärd samt miljöersättningar. Samma slutsats gäller den nytillkomna indikatorn Andel av jordbruksföretag som har fått startstöd. Gruppen konstaterar likaledes att utfallet för fokusområdet och investeringar i produktion av förnybar energi har förbättrats, även om det finns relativt svaga marknadsutsikter och en otillräcklig prisbild för den producerade energin har påverkat efterfrågan på sådana investeringsmedel negativt. Gruppen vill återigen understryka betydelsen av att fortsätter att ha ett gott djurhälsoläge. I samband med förra årets möte om resultatredovisningen erbjöd statssekreteraren vid att departementet skulle presentera det svenska djurhälsoarbetet, inklusive om antimikrobiell resistens, muntligt för utskottet. Detta initiativ välkomnades av gruppen. En redogörelse gjordes i utskottet . Gruppen ser positivt på det nya sättet att hantera utestående frågor om resultatredovisningen. Gruppen välkomnar att länsstyrelserna även detta år nådde målet att antalet i förväg planerade och riskbaserade kontroller ska vara minst lika stort som antalet anmälningskontroller. kvarstår stora skillnader i måluppfyllelsen mellan olika länsstyrelser. Det vore enligt gruppen angeläget att regeringen arbetar vidare och vidtar åtgärder för att skapa förutsättningar för en likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. Gruppen delar regeringens bedömning att livsmedelskontrollen fortsätter att utvecklas i en positiv riktning grundat på uppgifter om bl.a. andelen anläggningar i den högsta riskklassen som har kontrollerats. Gruppen menar att regeringen delvis ger motstridiga besked när det gäller det svenska vattenbrukets konkurrenskraft. Regeringen skriver att det genomförda projektet för att förenkla för vattenbruksverksamheter bedöms bidra till att möjliggöra ökad vattenbruksproduktion och stärka konkurrenskraften. visar redovisningen att produktionen av matfisk och försäljningsvärdet av densamma minskade kraftigt . Regeringen föreslår att anslaget 1:28 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 ökas med de tre nästkommande åren. Ökningen av anslaget ska gå till främjande av vattenbruk. Av den anledningen bör regeringen återkomma i nästa års budgetproposition med en tydligare redovisning av hur vidtagna åtgärder påverkar produktionen av både matfisk och sättfisk och det svenska vattenbrukets konkurrenskraft. Vidare konstaterar gruppen att regeringen inte kan redogöra för effekterna av resursförstärkningen till länsstyrelserna när det gäller kontrollen av livsmedel och foder i primärproduktionen då det saknas tillräckliga underlag för att ge en heltäckande bild av resultatet av förstärkningen av primärproduktionskontrollen . Gruppen ser därför fram emot en sådan redogörelse i nästa års budgetproposition. 6.4 Konsument och marknad tillfördes till fortsatt arbete med samordningsfunktionen för ekologiska livsmedel. Samma belopp föreslås. Gruppen konstaterar att andelen ekologiskt odlad jordbruksmark och den ekologiska livsmedelsförsäljningen minskade något , medan andelen inköp i offentlig sektor som bestod av ekologiska livsmedel i stället ökade marginellt . Det vore värdefullt om regeringen återkommer i nästa års budgetproposition om vilka effekter deras arbete har haft och förväntas få för den ekologiska produktionen och konsumtionen av livsmedel. 6.5 Kunskap och innovation Utskottet uttryckte att det vore värdefullt med en fördjupad redovisning av hur det ökade anslaget till 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande har använts i årets budgetproposition. Detta har regeringen inte gjort i tillräcklig utsträckning och därför vore det enligt gruppen alltjämt värdefullt om regeringen återkommer i denna fråga i nästa års budgetproposition. Anslaget 1:23 föreslås ökas med till följd av den ökning av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som aviserades i forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2020/21:60). Gruppen anser att det vore värdefullt med en tydligare koppling och beskrivning av det ökade anslagets åtgärder samt vilka effekter dessa förväntas uppnå. Gruppen anser i likhet med föregående år att det vore värdefullt om informationen i nästa års budgetproposition om SLU:s forskningsverksamhet innehöll antalet aktiva forskarstudenter. Gruppen välkomnar att både antalet behöriga sökande och antalet helårsstudenter vid SLU fortsätter att öka. Regeringen anser i årets budgetproposition att det behövs samlade insatser för kompetensförsörjning för aktörer på landsbygden samt att de areella näringarna har behov av att rekrytera kompetens inom en rad centrala områden. Gruppen menar därför att det vore av vikt om regeringen kunde sätta utvecklingen av antalet helårsstudenter i förhållande till den nationella kompetensförsörjningen. hade regeringen ett mål för antalet helårsstudenter. Gruppen anser att ett nytt mål för antalet helårsstudenter skulle vara värdefullt för att lättare bedöma utvecklingen. En sådan redovisning skulle enligt gruppen också göras uppdelat på SLU:s fyra olika fakulteter, dvs. Fakulteten för landskapsarkitektur, trädgårds- och växtproduktionsvetenskap, Fakulteten för naturresurser och jordbruksvetenskap, Fakulteten för skogsvetenskap och Fakulteten för veterinärmedicin och husdjursvetenskap. Slutligen noterar gruppen att utbildningen av veterinärer och djurskötare förstärks . Enligt gruppen vore det värdefullt om regeringen återkommer i frågan och redovisar hur arbetet fortskrider. Bilaga till uppföljnings- och utvärderingsgruppens uppföljning av regeringens resultatredovisning, utgiftsområde 23 (M, SD, KD, L) Vi vill att uppföljnings- och utvärderingsgruppen konstaterar följande: 6.4 Konsument och marknad tillfördes till fortsatt arbete med samordningsfunktionen för ekologiska livsmedel. Samma belopp föreslås . Gruppen konstaterar att andelen ekologiskt odlad jordbruksmark och den ekologiska livsmedelsförsäljningen minskar något , medan andelen inköp i offentlig sektor som bestod av ekologiska livsmedel i stället ökade marginellt . Det vore värdefullt om regeringen återkommer i nästa års budgetproposition när det gäller vilka effekter som arbete och anslaget därför har haft, och förväntas få, för att stimulera den ekologiska produktionen. Andelen ekologiskt odlad jordbruksmark totalt minskade till . Andelen för ekologisk produktion i slättbygd utgjorde . En ökning –2019. Vidare ökade konsumtionsandelen ekologiska livsmedel i offentlig sektor något . var andelen , vilket ska jämföras året innan. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen minskade med till . Det vore värdefullt om regeringen återkommer i nästa års budgetproposition när det gäller vilka effekter som den minskade andelen ekologiskt odlad jordbruksmark väntas få för produktionen av ekologiska livsmedel samt hur den låga andelen ekologisk produktion i slättbygd påverkar. Detsamma gäller vilka effekterna beräknas bli på den totala livsmedelsproduktionen av den minskade andelen ekologiskt odlad jordbruksmark och av om arealmålet för ekologisk produktion uppnås. [1] Prop. 2009/10:80 s. 117 och bet. 2009/10:KU19 s. 31. [2] Framst. 2005/06:RS3 och bet. 2005/06:KU21 samt förs. 2000/01:RS1 och bet. 2000/01:KU23. [3] Uttalandet i denna del kom från (jfr framst. 2005/06:RS3 s. 132) och mötte inga invändningar under riksdagsbehandlingen (se bet. 2005/06:KU21 s. 67). [4] Se § 10 i miljö- och jordbruksutskottets protokoll 2020/21:45. [5] Prop. 1995/96:220 s. 21 f. [6] Jfr bl.a. prop. 1987/88:150 bil. 68–74 och prop. 1990/91:100 bil. 1 s. 53 f. [7] Prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 772 f. [8] Se bet. 2015/16:FiU1 s. 165. [9] Se prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor s. 180. I sammanhanget kan nämnas att det också bedrevs ett fördjupat utvecklingsarbete inför budgetpropositionen . De områden som ingick i det arbetet var internationell samverkan (utg.omr. 5), funktionshinderspolitik (del av utg.omr. 9), migration (utg.omr. 8) samt allmän miljö- och naturvård (utg.omr. [10] Prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 181 f. [11] Prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 168 f. [12] Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med budgetpropositionen . Vi debatterar nu MJU2 om areella näringar, landsbygd och livsmedel - kanske ett av de absolut viktigaste områdena för att få hela landet att leva och utvecklas. fastställde budgetramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Därmed kom vårt budgetförslag att falla då budgetförslaget från M, SD och KD vann. Därför har vi ett särskilt yttrande. Jag vill dock tydligt nämna att merparten av S-MP-regeringens budget med väldigt många bra reformer ligger kvar. Den sammanhållna landsbygdspolitiken ska enligt oss omfatta hela landet. Den ska bygga på breda satsningar inom många områden. Landsbygdspolitiken ska också bidra till att uppfylla målen för den regionala utvecklingspolitiken.