bet · H801SkU12 · 2021-01-22 00:00:00 — får enligt 20 § förordningen (2016:1332) med instruktion för meddela föreskrifter om bl.a. beväpning av tulltjänstemän för sådana situationer som avses i 24 kap. . Enligt föreskrifter och allmänna råd (TFS 2001:13) om tjänstepistol får en tulltjänsteman inneha en tjänstepistol endast om har tilldelat tjänstemannen vapnet, vapnet inte har återkrävts och tjänstemannen har avlagt ett godkänt skjutprov enligt bilagan till denna författning för högst . En tulltjänsteman som har tilldelats en tjänstepistol får bära vapnet endast vid målinriktad spaning mot grov brottslighet som har att bekämpa, dock inte på färjeterminal, flygplats eller annan liknande plats, tvångsingripande mot grov brottslighet som har att bekämpa, genomförande av skjutprov. När tjänstepistol bärs med stöd av punkt 1 och 2 andra stycket skall även skyddsväst bäras. En tulltjänsteman kan få särskilt tillstånd att bära tjänstepistol vid övningsskjutning och provskjutning som syftar till att kvalificera tjänstemannen för tilldelning och innehav av sådant vapen. I kommittémotion 2020/21:643 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6 anförs att det är av synnerlig vikt att möjligheten för tjänstemän att bära tjänstevapen utvidgas till fler fall än vad som är möjligt . Personalens säkerhet bör prioriteras inom , främst inom gränsskyddet och övrig brottsbekämpning. I motion 2020/21:1775 av (M) anförs att man bör låta utreda möjligheten för tulltjänstemän att bära vapen och även få fler polisiära befogenheter. I motion 2020/21:3189 av (SD) anförs att tullinspektörernas möjlighet att bära vapen bör utökas skyndsamt för att öka deras säkerhet och effektivitet samt för att upprätthålla statens gränsskydd mot grov organiserad brottslighet. I motion 2020/21:3463 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 9 anförs att regeringen bör vidta åtgärder för att göra det lättare för tulltjänstemän att beväpna sig för att förhindra brott. Vidare bör man möjliggöra vapenträning för fler tulltjänstemän. Utskottet har även tidigare haft anledning att behandla motionsförslag om tulltjänstemännens tjänstevapen (se bet. 2019/20:SkU7). Av förordningen (2016:1332) med instruktion för framgår att får meddela föreskrifter om beväpning, uniformer och annan personlig utrustning för sina anställda. Vilken utrustning tjänstemän bör ha för att kunna utföra sina arbetsuppgifter är alltså en fråga för myndighetsledningen att besluta om. Utskottet anser inte att det finns någon anledning att närmare kommentera hur myndigheten tillämpar bestämmelserna. Även vilka befogenheter personal ska ha i övrigt är enligt utskottet en fråga för ledning att ta ställning till. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förutsättningar att stoppa utförsel av stöldgods. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD), 9 (C) och 10 (KD). I motion 2020/21:400 av (SD) anförs att bör få i uppdrag att kontrollera utgående gods, fordon och transporter vid gränser för att bl.a. hindra att stöldgods lämnar landet. I kommittémotion 2020/21:643 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 7 anförs att bör ges befogenhet att stoppa, beslagta och hålla kvar gods eller transportörer i väntan på överlämnande till polisen. Vidare måste arbetet med att utföra kontroller för att upptäcka utförsel av stöldgods och annan kriminell utförsel intensifieras. Regeringen bör skyndsamt utreda en kriminalisering av utförsel av stöldgods. I kommittémotion 2020/21:710 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att för att ytterligare motarbeta de professionella stöldligorna måste möjligheterna att frakta ut stöldgodset ur landet kraftigt begränsas. Här krävs att ges i uppdrag att ytterligare intensifiera arbetet mot organiserad brottslighet och att myndigheten ges förmåga att eftersöka och hantera illegal utförsel i högre utsträckning. I motion 2020/21:937 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att det behövs bättre kontroller vid våra gränser för att säkerställa att stulna bilar, husbilar och inte kan lämna landet utan att upptäckas. Regeringen bör tillsätta en utredning som får i uppdrag att ta fram förslag på hur detta kan ske. I motion 2020/21:983 av (M) yrkande 4 anförs att måste få rätt att ingripa mot utförsel av stöldgods och gripa misstänkta gärningsmän. I motion 2020/21:1046 av (KD) yrkande 1 anförs att lagstiftningen måste ändras så att kan beslagta stöldgods som är på väg att lämna landet. I motion 2020/21:1967 av (M) anförs att regeringen skyndsamt bör vidta de åtgärder som behövs för att stoppa utförsel av stöldgods. I kommittémotion 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 14 anförs att behöver få utökade befogenheter såsom att kunna hindra personer eller stoppa fordon med misstänkt stöldgods vid gränsen utan att behöva tillkalla polis. Detta är nödvändigt för att hindra internationella stöldligor från att operera i . I kommittémotion 2020/21:3217 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att utförsel av stöldgods från är ett omfattande och allvarligt problem. tjänstemän bör ges befogenhet att stoppa och genomsöka fordon samt kvarhålla personer som påträffas med misstänkt stöldgods. I kommittémotion 2020/21: 3305 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att trots omfattande utförsel av stöldgods ur landet saknar personal befogenhet att hindra en person eller stoppa och genomsöka ett fordon med misstänkt stöldgods vid gräns. Regeringen bör skyndsamt lägga fram lagförslag om att ge personal dessa befogenheter. I kommittémotion 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 43 anförs att tvingas se på när misstänkt stöldgods lämnar landet och saknar ett uppdrag i regleringsbrevet att kontrollera utförsel. behöver i ökad utsträckning bli en gränsskyddsmyndighet som kan beivra alla typer av brott vid gränsen. Inte minst bör få befogenhet att kvarhålla misstänkt stöldgods. I motion 2020/21:3463 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att mängden stöldgods som förs ut av utländska ligor ligger på en hög nivå och i vissa fall tycks öka. behöver få befogenheter att beslagta misstänkt gods vid utförsel och att eventuellt lämna förundersökning till polisen. I motion 2020/21:3537 av (M) anförs att möjlighet att effektivt bekämpa brottslighet och stoppa stöldgods vid gränser måste ses över. Utförsel av stöldgods eller försök till utförsel bör klassificeras som ett eget brott med egen brottsrubricering. Ändringen i lagstiftningen bör göras skyndsamt. Utskottet ser allvarligt på smuggling och annan brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Det är av största vikt att och samarbetar så långt som möjligt i de fall där inte har befogenhet att ingripa. Utskottet uppfattar att myndigheterna har ett nära samarbete i dessa frågor. har också i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att inrätta ett pilotprojekt som riktar sig till näringsverksamhet kopplad till organiserad brottslighet. Regeringen har remitterat en promemoria (Fi2020/04169) om förslag till lagändringar som ger tulltjänstemän en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda. Att ge tulltjänstemän möjlighet att i vissa situationer ingripa även vid misstanke om brott leder till bättre förutsättningar för en effektiv brottsbekämpning och ett bättre utnyttjande av samhällets samlade resurser. I promemorian redogörs också för de befogenheter som tulltjänstemän behöver kunna använda vid ett ingripande såsom att en tulltjänsteman i samband med ingripandet vid behov ska kunna gripa misstänkta personer och beslagta gods. Tjänstemannen ska också kunna hålla inledande förhör och även i övrigt vidta primära utredningsåtgärder. Utskottet vill inte förekomma det arbete som pågår inom och . Utskottet förutsätter att regeringen inte är främmande för att göra ytterligare ändringar i lagstiftningen om så skulle krävas för att komma till rätta med problematiken. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Betalning av tull och importskatter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förändringar när det gäller importrestriktioner och tullfria varor, betalning av avgifter och skatter vid införsel, förenklat och automatiserat förfarande för tulldeklaration och förändring av tulltaxan. Jämför reservation 11 (SD). När en vara förs in till från ett land inom EU, räknas det som införsel. Varor som tas med från ett annat EU-land omfattas huvudsakligen av principen om fri rörlighet för varor på EU:s inre marknad. Det betyder att man inte behöver betala någon tull, mervärdesskatt (moms) eller annan skatt eller avgift för varan. Det finns vissa undantag från denna princip. Undantag gäller för varor med särskilda regler som förbud eller restriktioner. Import är när en vara förs in till EU () från ett land utanför EU. När varan kommer till ska den anmälas (deklareras) till och tull, moms och eventuella andra skatter och avgifter ska betalas. Hur mycket som ska betalas i tull, moms och eventuella andra skatter och avgifter beror bl.a. på hur mycket varan är värd och vad det är för slags vara. Hur stor tullavgiften blir beror på vad det är för slags vara, vad den kostar och från vilket land den kommer. Vissa varor har ingen tullavgift alls medan andra kan ha i tullavgift. Tullavgiften beräknas bl.a. på inköpspris och fraktkostnad. Tullavgiften är densamma i hela EU, och huvudregeln är att om försändelsen innehåller varor med ett sammanlagt värde av mer än ska tull betalas. Vissa varor är befriade från tull vid import på grund av särskilda omständigheter. Varor som kan importeras tullfritt blir i de flesta fall även befriade från moms och andra skatter som kan komma ifråga för varorna. Moms ska alltid betalas på varor som man köper från länder utanför EU dvs. vid import (importmoms) oavsett varornas värde. Momsen är på alla varor förutom på livsmedel där den är och på vissa trycksaker där den är . Momsen beräknas på inköpspris, fraktkostnad och tullavgift. Den som är momsregistrerad betalar momsen till och i övriga fall betalas importmomsen till . För vissa varor finns det särskilda importbestämmelser, dvs. Anledningar till att det finns importrestriktioner är • hänsyn till miljön • hänsyn till människors hälsa eller säkerhet • förhindrande av spridning av djur- och växtsjukdomar. Den som inte deklarerar tull- och skatteavgifter till korrekt får betala en avgift i form av ett tulltillägg. En förutsättning för att ska kunna ta ut tulltillägg av ett företag är att företaget är skyldigt att lämna en skriftlig eller elektronisk tulldeklaration som ska ligga till grund för ett beslut om tull. Tulltillägg kan debiteras i olika situationer såsom om man lämnar oriktiga uppgifter i tulldeklarationen eller låter bli att lämna de uppgifter som krävs för att ska kunna fastställa hur mycket man ska betala i tull, om kompletterade deklaration begärts av och en sådan inte skickas in och om man bryter mot de skyldigheter som anges enligt tullagstiftningen. Det kan handla om t.ex. olaglig införsel, olagligt undandragande från tullövervakning eller användning av en oförtullad eller obeskattad vara på ett otillåtet sätt. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 31, 34 och 35 anförs att det finns en överhängande risk att tullfria legala varor utnyttjas av kriminella för att paketera t.ex. vapendelar eller narkotika. Man bör därför se över hur reglerna för importrestriktioner och tullfria varor kan utvecklas ytterligare så att olika redskap för kriminell aktivitet i kan hindras från insmuggling. Importskatter såsom moms och punktskatter kan betalas till både och beroende på om personen eller företaget i fråga är momsregistrerad. Systemet med att anmäla och betala moms till innebär en extra myndighetskanal i skatte- och redovisningshänseende. I förenklings- och enhetlighetssyfte bör skatt vid import, som all annan skattehantering, skötas via . Motionärerna anser att det behöver vara enkelt att betala in importrelaterade skatter och vill därför se en utredning av hur systemet för importskatter kan göras smidigt för företagen. Slutligen anförs att ett förenklat och automatiserat förfarande för tulldeklarationer bör utredas så att färre företag belastas med tulltillägg. I motion 2020/21:3572 av (M) anförs att om vi på allvar vill förändra beteenden och minska klimatpåverkan behöver vi bl.a. minska utsläppen. Att differentiera tulltaxan till förmån för sådant som minskar antalet transporter vore ett steg i rätt riktning. Regeringen bör därför utreda möjliga lösningar för en differentierad tullsats för en förbättrad miljö. Bestämmelserna på tullområdet är i stor utsträckning harmoniserade inom EU. Tulltaxan är en EU-gemensam förteckning över tullsatser, varukoder, import- och exportbestämmelser, växelkurser, varuhandböcker m.m. Förändringar av tulltaxan sker på EU-nivå genom tillämpning av gemenskapsåtgärder relaterade till import och export. De gemensamma reglerna bildar också grunden för arbetstaxorna och tullsystemen i medlemsländerna. Kommissionen har en handlingsplan för att förbättra förutsättningarna för den s.k. tullunionen. Handlingsplanen syftar bl.a. till att möjliggöra effektivare kontroller, förbättra hantering av e-handel och förstärka regelefterlevnad vid införsel, import och export. För att vid EU:s yttre gräns hantera regelefterlevnaden av de mer än 60 EU-rättsakter som rör särskild politik för olika områden däribland hälsa och säkerhet har kommissionen föreslagit inrättandet av en enda kontaktpunkt för tullen inom EU. Det kommer att innebära lättnader i den administrativa bördan för alla parter men också ökade kontrollmöjligheter för tullen och en förbättring av den inre marknadens funktion. Utskottet konstaterar att det pågår ett kontinuerligt arbete både i och inom EU för att förbättra tullhanteringen och minska kriminell verksamhet och bedrägerier vid införsel, import och export. En förenklad tullhantering med mindre utrymme för att göra fel torde även minska risken för den enskilde att påföras tulltillägg. Utskottet konstaterar vidare att regeringen också arbetar med att möjliggöra för att få utökade befogenheter att ingripa mot olaglig verksamhet. De nuvarande reglerna om redovisning av importmoms infördes då viss redovisning av importmoms flyttades från till . Bakgrunden till lagändringen var att förenkla och förbättra för de företag som var mervärdesskatteregistrerade. Enligt tidigare regelverk betalades mervärdesskatten in till och återbetalades av vilket gav en försämrad likviditet för dessa företag. Att flytta över hanteringen av importmoms för alla importörer till skulle innebära att samtliga importörer skulle behöva lämna in en särskild skattedeklaration till i vilken mervärdesskatt för import skulle redovisas. Detta skulle innebära en ökad administration för de importörer som inte var registrerade till mervärdesskatt liksom för . Vidare ansågs att risken för skatteundandragande vid import skulle öka, eftersom tidpunkten för betalningen av mervärdesskatt (som faktiskt ska betalas) skulle infalla senare än vid själva importtillfället. Det ansågs, mot bakgrund av att icke mervärdesskatteregistrerade importörer inte har avdragsrätt för mervärdesskatt vid import, inte motiverat att de skulle få kredit med att betala denna mervärdesskatt. För dessa importörer utgör mervärdesskatt en kostnad på samma sätt som tull, och skatten bör därmed hanteras på motsvarande sätt och därmed betalas för importen. Utskottet anser att de principer som låg till grund för lagändringen är aktuella och väl avvägda. Utskottet avslår motionsyrkandena. Utredning om bredare befogenheter för att besluta om postspärrar, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3783 av m.fl. (KD). välkomnar regeringens proposition 2020/21:49 Utökade möjligheter för att besluta om postspärrar. Propositionen är en konsekvens av ett tillkännagivande som gjordes på bl.a. initiativ under förra mandatperioden. Ska den kriminella utvecklingen i vändas är det av yttersta vikt att vapen inte tar sig in i landet utan stoppas vid gränsen. Emellertid har ett uppdrag som inte bara avser narkotika, vapen, ammunition och explosiva varor. Enligt 3 § inregränslagen ska kontrollera in- och utförsel av en mängd andra varor, såsom krigsmateriel, kulturföremål, dopningspreparat och barnpornografi. Vid misstanke om dessa varor får inte besluta om postspärr, trots att det kan röra sig om mycket allvarliga brott. Ett skäl till detta är det mycket starka integritetsskydd som omgärdar och ska omgärda människors postgång. Denna skyddas av både svensk grundlag och internationella konventioner, som exempelvis framhåller i sitt remissvar. Postlagen innehåller exempelvis bestämmelser om tystnadsplikt. Det finns emellertid bestämmelser i samma lag om att den som bedriver postverksamhet ska lämna uppgifter till just för att ska kunna kontrollera försändelser. Jag anser att det vore motiverat att kunna utfärda postspärrar för fler varor än vapen, explosiva varor och narkotika. En utredning för att se över detta ska tillsättas. Den bör ta sin utgångspunkt i de varor som ska kontrollera vid in- och utförsel. Detta bör ges regeringen till känna. befogenheter och verksamhet, punkt 3 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3217 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4 och 5 samt 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:643 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5 och 8, 2020/21:710 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:983 av (M) yrkande 3, 2020/21:1076 av (M), 2020/21:1104 av (M), 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2020/21:1787 av m.fl. (S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2020/21:3463 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 8. Tullen måste stärkas och få utökade befogenheter för att bidra till ett tryggt samhälle. Att stärka gränsskyddet och i synnerhet befogenheter och resurser är av högsta prioritet. brottsbekämpande uppdrag bör stärkas, utan att ge avkall på det handelsrelaterade arbetet. Det är av vikt att ges ökade befogenheter, som myndigheten värnar privatpersoners möjligheter att röra sig över gränsen utan att drabbas av obefogat stor byråkrati och fördröjningar. Utöver de akuta behoven pekar mycket på att framöver kommer att behöva ett antal ytterligare verktyg för att bekämpa den brottslighet som blivit allt mer internationell. Det kan exempelvis röra sig om att ge rätt att leda förundersökningar för vissa narkotika- och vapenärenden, liksom att införa särskilda jouråklagare i tullrelaterade ärenden. Vi vill därför se en samlad översyn av myndighetens möjligheter att bekämpa brott. Här bör också samarbetet med andra myndigheter t.ex. polisen och analyseras. Ett problem som har lyft fram är bristen på ändamålsenlig uppföljning inom underrättelseverksamheten. Det är ett problem att det saknas en klar struktur för det strategiska underrättelsearbetet och hur den information som tas fram ska användas vid inriktningen av kontrollverksamheten. En översyn om hur strategiska underrättelsearbete kan stärkas bör därför initieras. befogenheter och verksamhet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:643 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5 och 8, 2020/21:710 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 32 och 2020/21:983 av (M) yrkande 3, 2020/21:1076 av (M), 2020/21:1104 av (M), 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2020/21:1787 av m.fl. (S), 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:3217 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4 och 5, 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9, 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2020/21:3463 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 8. uppgift har i allt större utsträckning kommit att vara brottsbekämpning. EU:s fria rörlighet har medfört betydande problematik i fråga om säkra gränser, varför begränsade resurser och befogenheter leder till omfattande importerad kriminalitet. Även om bibehåller uppgifter om annat än brottsbekämpning är situationen sådan att den brottsbekämpande verksamheten bör anses vara den primära. bör därför också ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot den organiserade kriminaliteten. Med anledning av detta bör primärt anses vara en av de brottsbekämpande myndigheterna och därmed ligga under justitieutskottets beredningsområde och utgiftsområde 4. Smuggling av substanser och preparat som är olagliga eller belagda med olika restriktioner i är en allvarlig företeelse. Det kan handla om farliga dopningspreparat, narkotikaklassade läkemedel eller piratkopierade mediciner som riskerar att allvarligt skada brukare. Den typ av organiserad brottslighet som står bakom handeln med sådana preparat är organisationer som tillhandahåller varor och tjänster på en svart marknad och som drivs av ett vinstintresse precis som legala företag. De är därför inte sena med att utnyttja luckor i lagar för att finna nya effektiva leverans- och försäljningsmetoder. regleras tullens befogenheter att kontrollera varor från ett annat EU-medlemsland i den s.k. inregränslagen. I listan över vilka varor som får kontrolleras inkluderas dock inte läkemedel. För att täppa till den lucka i lagen som har beskrivit anser vi att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som ger befogenhet att ingripa adekvat mot läkemedelsinförsel, till synes eller de facto härrörande från ett annat EU-medlemsland. Genom samverkan mellan olika myndigheter skapas optimala förutsättningar för att kunna upptäcka och beivra organiserad och annan grov brottslighet. Det är en ödesfråga för att vi ser till att avveckla så stor andel som möjligt av de kriminella verksamheter som infekterar vårt samhälle. och andra myndigheter bedriver en organiserad samverkan inom ramen för projektet i samverkan mot den organiserade brottsligheten. Detta är ett mycket framgångsrikt samarbete som bör intensifieras och utvecklas på olika sätt. Lagstiftningen behöver dock ses över ur olika perspektiv för att ytterligare öppna samverkansvägar, inte minst genom att nyttja datoriserade hjälpmedel och samkörning av relevanta data som finns tillgängliga hos olika myndigheter, i väsentligt mycket högre utsträckning än vad som är möjligt . har varit naivt som inte använt den information som finns för att upptäcka och beivra kriminell verksamhet. befogenheter och verksamhet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16 samt 2020/21:643 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5 och 8, 2020/21:710 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:983 av (M) yrkande 3, 2020/21:1076 av (M), 2020/21:1104 av (M), 2020/21:1787 av m.fl. (S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:3217 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4 och 5, 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9, 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2020/21:3463 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 8. Regeringen bör ge i uppdrag att skyndsamt föreslå åtgärder för att begränsa djursmuggling. Hos är t.ex. hundsmuggling lågt prioriterat vid sidan av många andra brott. Men med tanke på det lidande som är förknippat med uppfödningen av många av de här hundarna tillsammans med risken för att sjukdomar sprids när hundarna kommer in i landet bör hundsmuggling få en ökad prioritet hos . Regeringen bör inom ramen för EU-samarbetet arbeta för att gemensamma åtgärder vidtas för att minska smugglingen av djur över gränser och inom länder. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. befogenheter och verksamhet, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: