bet · H801UbU21 · 2021-06-11 00:00:00 — I promemorian framhålls även att det krävs att det blir tydligt att lärosätena ska göra en mer flexibel bedömning där den sökandes samlade ämneskunskaper i större utsträckning tas till vara, för att fler sökande ska beredas plats på utbildningarna. Därför föreslås ändringar i kravet för behörighet till de nuvarande utbildningarna. En ny bestämmelse ska enligt förslaget införas i de två befintliga förordningar som styr KPU, dvs. förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen och förordningen (2016:705) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Den föreslagna bestämmelsen innebär att även personer som har ämneskunskaper i ett undervisningsämne som har sådan relevans för undervisningsämnet att det kan anses motsvara poängkraven för särskild behörighet ska kunna antas till utbildningen. Det föreslås också att det ska förtydligas att det ska vara möjligt att anordna kompletterande utbildning så att studenten kan skriva ett självständigt arbete om 15 högskolepoäng och därmed uppnå kraven för examen. för att svara på remissen var . Förslagen bereds inom . Utskottet vill inledningsvis understryka allvaret med den rådande lärarbristen. Det behövs alternativa vägar till läraryrket för att hantera bristen på lärare, och utskottet är därför positivt till de satsningar på kompletterande pedagogisk utbildning som regeringen har gjort. Liksom utskottet har framfört är det positivt att regeringen på olika sätt arbetar för att öka intresset för läraryrket, att underlätta för obehöriga lärare att nå behörighet och att andra yrkesgrupper kan övergå till undervisning (bet. 2020/21:UbU1). Utskottet menar att fortsatta ansträngningar kommer att krävas för att hantera lärarbristen. När det gäller yrkandena om att ta fram en gemensam grund för vilka krav som ska gälla för respektive KPU-inriktning och hur behörigheten ska bedömas samt att antagningen till KPU bör vara mer generös vill utskottet anföra följande. Behörighetskraven för att delta i KPU framgår av förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen och förordningen (2016:705) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Av respektive förordning framgår även att den som har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen har särskild behörighet till utbildningen. Utskottet vill även hänvisa till att varje lärosäte ska göra en individuell bedömning av sökandes reella kunskaper och att sådana bedömningar inte ska göras schablonmässigt, utan en individuell värdering av de åberopade meriterna måste göras (prop. 2001/02:15 s. 54). Utskottet vill också hänvisa till regeringens pågående arbete för att skapa fler vägar till läraryrket, t.ex. de avsatta medlen för att täcka kostnader vid validering av sökandes reella kompetens för behörighet till KPU. Vidare noterar utskottet förslagen som lämnats i promemorian Ökad kvalitet i lärarutbildningen och fler lärare i skolan (U2021/00301), vilka syftar till att fler sökande ska beredas plats på KPU. Utskottet vill avvakta beredningen av förslagen i promemorian, t.ex. ändringarna i kravet för behörighet till de nuvarande utbildningarna som syftar till att tydliggöra att lärosätena ska göra en mer flexibel bedömning där den sökandes samlade ämneskunskaper i större utsträckning tas till vara. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2020/21:3819 yrkandena 1 och 2. Även när det gäller yrkandet om att förkorta KPU till vill utskottet hänvisa till remisspromemorian Ökad kvalitet i lärarutbildningen och fler lärare i skolan (U2021/00301). I promemorian föreslås bl.a. en försöksverksamhet med kortare KPU för personer med en tidigare examen. Utskottet anser att beredningen av förslaget bör avvaktas och avstyrker mot den bakgrunden motion 2020/21:3819 yrkande 3. När det gäller yrkandet om att undanröja hinder för fristående kompletterande pedagogisk utbildning kan utskottet konstatera att de krav som en enskild utbildningsanordnare måste uppfylla för att få examenstillstånd ställs upp i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Frågan om möjligheten för enskilda huvudmän att anordna högskoleutbildning har behandlats av utskottet vid ett antal tidigare tillfällen. Utskottet har bl.a. avstyrkt förslag om en annan ordning för fristående aktörer som vill bedriva lärarutbildning eller kompletterande pedagogisk utbildning med hänvisning till att det är viktigt att säkerställa utbildningens kvalitet genom att det ställs krav som utbildningsanordnare måste uppfylla för att få bedriva högskoleutbildning (bet. 2015/16:UbU15 och 2018/19:UbU13). Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan nu och avstyrker därför motion 2020/21:3819 yrkande 4. Kompletterande pedagogisk utbildning, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3819 av m.fl. (M) yrkandena 1–4. Regeringen påpekar i skrivelsen att den gjort stora satsningar på att bygga ut lärarutbildningarna och KPU, och att en rad ytterligare insatser för att stärka lärarutbildningen arbetas fram inom ramen för den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. lämnar inga rekommendationer till regeringen, utan endast till de berörda lärosätena, och regeringen avser inte att vidta några åtgärder till följd av rapporten. Vi anser dock mot bakgrund av ärendets vikt och de problem som uppmärksammar att regeringen bör vidta ett antal åtgärder för att höja kvaliteten och attraktiviteten på samtliga av landets ämneslärarprogram och KPU. Vi instämmer i regeringens syn att varje lärosäte själv bäst säkerställer att utbildningarna styrs och organiseras på ett ändamålsenligt sätt. De övriga åtgärder som regeringen radar upp för att locka fler till läraryrket, genom exempelvis KPU, är dock inte tillräckliga. Många av de sökande till KPU saknar ofta bara några enstaka högskolepoäng. Orsaken till detta är stelbenta regelverk som begränsar möjligheterna för ämnes- och yrkeskunniga att bli lärare. Bland annat ställer lärosätena olika förkunskapskrav och gör olika bedömningar av behörigheter. Det är regler som måste förändras utan att kvaliteten försämras. Vi föreslår därför att regeringen ger lärosätena i uppdrag att, i samråd med , ta fram en gemensam grund för vilka krav som ska gälla för respektive KPU-inriktning och hur behörigheten ska bedömas. Personer som är högt akademiskt meriterade och andra yrkesskickliga ska inte hindras att påbörja en KPU enbart på grund av att de saknar ett par högskolepoäng. Vi vill därför se en generösare antagning till KPU. finns alternativa lösningar som underlättar interaktionen mellan teori och klassrumspraktik och som gör att lärarstudenterna blir klara . Vi vill permanenta och öppna upp för fler lärosäten att erbjuda en KPU med förhöjd studietakt så att akademiker och yrkesverksamma kan läsa in en lärarlegitimation , dvs. två terminer i stället för tre. Detta förslag underlättar och förkortar vägen till läraryrket. Kraven är, och ska förbli, höga när det gäller tillstånden att driva lärarutbildning. är det dock onödigt svårt att få tillstånd att driva KPU om man inte har en lärarutbildning, något som kraftigt hämmar möjligheten för fler aktörer att växa fram. Vi har tidigare uppmanat regeringen att skyndsamt kartlägga de hinder som begränsar fristående aktörer från att starta och bedriva KPU. Det behovet kvarstår. Vi anser att hinder för fristående KPU bör undanröjas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:61 om styrning av ämneslärarutbildningen vid , och . 2020/21:3819 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en gemensam grund för vilka krav som ska gälla för respektive inriktning inom kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om generösare antagning till kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) till och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja hinder för fristående kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) och tillkännager detta för regeringen. välkomnar om styrningen av ämneslärarutbildningen vid , och . Anledningen till granskningen är att det har funnits mycket kritik mot hur ämneslärarutbildningen har fungerat i . Man har under både 2019 och 2020 funnit stora brister i framför allt den vetenskapliga kvaliteten, så vi välkomnar verkligen att gjorde den här granskningen. I rapporten säger man att styrningen mellan de tre granskade lärosätena fungerar olika, vilket förstås var väldigt väntat. Lärosätena har fått olika rekommendationer, men ingen rekommendation har gått till regeringen. Därmed har regeringen bestämt att frågan är löst och har lagt den till handlingarna. Man påpekar från regeringens sida att det har gjorts stora satsningar för att förbättra lärarutbildningen och bygga ut den och även den kompletterande pedagogiska utbildningen, som förkortas KPU. Vi moderater litar på att de aktuella lärosätena själva kan göra utbildning av bra kvalitet och vet hur utbildningen ska styras, men det finns ändå saker som måste åtgärdas lite snabbare. har några ganska allvarliga rekommendationer som man riktar till lärosätena för att höja kvaliteten inom ämneslärarutbildningen och KPU. Man säger att lärosätena måste förtydliga ansvarsfördelningen, att de måste förbättra samordningen och att de i större utsträckning också måste lyssna på vad studenterna har för erfarenheter och utbildningar. Det är framför allt i och som man ser de här bekymren. Studenterna måste ha lite mer inflytande. Vi anser att ärendet är för viktigt och att de problem som påpekar är för stora för att inte vidta några omedelbara åtgärder. Därför har vi skrivit en följdmotion med fyra yrkanden. Vad är det då vi vill från sida för att få en snabbare förändring? Jo, vi vill höja kvaliteten och attraktiviteten på alla ämneslärarutbildningar och på KPU. Vi vill se över de stelbenta regelverken som begränsar möjligheterna för ämnes- och yrkeskunniga och forskare att gå på KPU. Vi vill se en gemensam grund för vilka krav som ska ställas för respektive inriktning inom KPU, vilken skulle kunna tas fram tillsammans med . Som det är skiljer sig kraven för att kunna gå på KPU väldigt mycket mellan lärosätena, så det är oerhört viktigt att det blir gjort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om styrning av ämneslärarutbild-ningen vid , och Vi vill också se en mer generös antagning till KPU. kan det hänga på något enstaka poäng. Vi vill att man ska titta mer på reell kompetens. De som ska kunna antas är alltså de som har en ämnesutbildning, en forskarutbildning eller en reell yrkeskompetens. Vi vill också att man ska förkorta KPU från nuvarande till . är för att få en komplettering. Vi anser att man mycket väl ska kunna klara utbildningen . Det finns förslag om att kunna gå utbildningen . Det är också många som arbetar med till exempel Teach for , som integrerar teori och praktik. Vi vill absolut att utbildningen ska förkortas. Det gör att fler kan söka sig till utbildningen den här vägen. Det är ganska höga krav för att få starta en KPU-utbildning, och det tycker vi givetvis att det ska vara. Men ibland finns det onödiga hinder som vi vill att man ska ta bort. Vi har påpekat det för regeringen . Det har inte hänt någonting ännu, men vi hoppas förstås att det kommer att hända. Varför säger då majoriteten nej till våra yrkanden. Vi tycker ju förstås att det är ganska kloka yrkanden, eftersom vi har lagt dem. Det är också något som brådskar. Det vanligaste svaret från regeringen är att det finns en utredning som vi väntar på. Men vi känner att vi inte kan vänta, för det här är viktigt. Vi ser att det nu är stor brist på lärare. Många lärare gör ett alldeles utmärkt arbete . Men de saknar kollegor, de saknar många kollegor, främst inom de naturvetenskapliga ämnena, och då kan vi inte vänta. Vi måste vara mer flexibla för att få till utbildade lärare och även förskollärare. Vi måste se många fler möjligheter. Vi måste se att det finns en reell kompetens runt omkring oss som skulle kunna användas, framför allt inom de naturvetenskapliga områdena. Det är många som faktiskt lockas av läraryrket men som ser för mycket krångligheter på vägen. De blivande lärarna har rätt till en bra ämneslärarutbildning, och eleverna har rätt till välutbildade lärare. Därför yrkar jag bifall till reservation. Det är en viktig granskning som har gjort av styrningen av ämneslärarutbildningen vid tre olika lärosäten. Precis som föregående talare sa ges det inga rekommendationer annat än till lärosätena, och rekommendationerna till lärosätena är också olika. Det är alltså inte samma rekommendation som ges till alla tre, eftersom de ser helt olika ut. Jag vill passa på att räkna upp lite grann av det som regeringen har gjort. Bland de viktigaste frågorna som vi ständigt jobbar med är lärarbristen och att lärare ska ha en bra arbetsmiljö, som ju är första steget, men också att de vill stanna kvar i yrket och att det blir fler som vill jobba i skolan. Detta är ju det allra viktigaste. Några av de åtgärder man har vidtagit är att se till att det finns fler relevanta sommarkurser. Det finns ju fler högskoleutbildningar som genom KPU gör att man kan ställa om ifall man har en akademisk examen med sig. Det gäller särskilt KPU:n för forskarutbildade, där man också får en högre bidragsnivå på studiemedlet om man går just den. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om styrning av ämneslärarutbild-ningen vid , och Det finns en förstärkt särskild vidareutbildning för lärare som möjliggör för obehöriga lärare att få legitimation. Det är oerhört viktigt och någonting som verkligen borde användas mer än vad som görs . Regeringen har stärkt kvaliteten i utbildningen genom att höja ersättningsbeloppen för bland annat lärarutbildningarna så att fler studenter kan få fler lärarledda lektioner. Vi vet att de humanistiska delarna i utbildningen ibland har för få lärarledda lektioner, och det behöver vi rätta till. Man har höjt ersättningen för VFU och startat forskarskolor för lärarutbildare - jätteviktigt. Ledamoten som var före mig i talarstolen vet att vi har ett januariavtalssamarbete med en punkt 56, som handlar just om vidareutveckling av frågan om lärarutbildningspunkten. Jag tycker att det är bra delar som tas upp i motion, men allt det man efterfrågar pågår det redan arbete kring. Och så brukar det vara; man slår in öppna dörrar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionen. Jag uppskattar att ledamoten tycker att vi har en del klokt i vår motion. Det tycker givetvis jag också, eftersom vi har skrivit den. får vi svaret att ni redan jobbar på detta och att ni tänker göra så här. Men det känns som att det redan är fem i tolv och mer än så; det här är någonting som är oerhört brådskande. Det är därför vi har skrivit motionen. Vi vill alltså påskynda det hela. Om man nu håller med oss, vilket ledamoten säger att hon gör, skulle jag önska att man kunde bifalla vår följdmotion. Men ledamoten vet ju också hur det politiska arbetet går till både på den kommunala och på den regionala nivån och också här i . När man säger som ledamoten sa, att man vill höja kvaliteten, är vi nog många som vill det inom olika delar. Men vi vet ju att kvaliteten inom en utbildning handlar mycket om till exempel att man har disputerad personal som jobbar, och det är det stora bristämnet inom högre utbildning. Även om vi fattar beslut om att höja kvaliteten kommer inte det att ske . Men vi har ju alla de som jag räknade upp. Vi har alltså vidtagit åtgärder för att se till att fler kan disputera och sedan jobba med just de utbildningar där det krävs disputerade för att vi ska ha god kvalitet. Ledamoten hade fler önskemål i motionen, bland annat KPU med förhöjd studietakt, alltså kortare KPU. Just detta ingår i den januariavtalspunkt som jag nämnde tidigare, nummer 56. Det är en av de delar som man tittar på, och förslaget är att man ska ha en femårig försöksperiod då man jobbar med det här. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om styrning av ämneslärarutbild-ningen vid , och Jag tycker nog ändå att det mesta är på gång, och därför har vi sagt nej, så som man brukar göra. Arbete pågår, och då yrkar man avslag. Tack för svaret från ledamoten ! Det är just det här "vi tittar på det" som vi nu fick till svar. Men vi känner att vi måste göra mer än att titta på det här. Självklart ska vi underlätta för forskningen och underlätta för att få fler disputerade. Det är någonting som också är eftersatt och som borde ha påskyndats mycket tidigare. Vi ser ändå att om man är positiv till vår motion skulle man kunna bifalla den och i stället säga att man helt enkelt intensifierar arbetet för att påskynda detta. Vi vet ju att det råder en jättestor brist på lärare, som tyvärr ökar. Det gör också att lärare slutar för att de har en svår arbetssituation. Det gäller att locka tillbaka lärarna igen, och då gäller det att det finns personal så att man vill vara kvar som lärare och att det blir en bra arbetsmiljö. Jag tycker fortfarande att vår motion hade kunnat göra att man skulle ha kunnat påskynda detta ytterligare, så jag hoppas att jag möjligen ska kunna få ledamoten att ändra sig här. Nej, jag kommer nog inte att ändra mig. Jag kommer fortfarande att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionen. Men jag tycker att det är jätteviktigt att vi diskuterar vilka åtgärder vi kan vidta för att se till att vi ökar kvaliteten. Det är också det som vi gör. Vi måste dock komma ihåg att lärosätena är autonoma. Det är en sådan där viktig grundprincip som vi är sams om oavsett vilket parti vi tillhör. Jag tror att det är en viktig grundregel. Därför är sådana här riksrevisionsrapporter så viktiga; de visar att rekommendationerna kan se olika ut eftersom de tre lärosätena - högskolan och universiteten - ser så väldigt olika ut. Så nej, fru talman, jag yrkar fortfarande bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)