bet · H801JuU24 · 2021-06-02 00:00:00 — Det behövs en total översyn av straffsatserna för brott mot rikets säkerhet så att straffen på ett tydligare sätt speglar det säkerhetshot som brottsligheten innebär. Vi vill därför att straffsatserna för de aktiviteter som betecknas som hybridhot skärps avsevärt. Deltagande i kriminell organisation, punkt 34 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 4. har tillbaka stora problem med brottslighet kopplad till kriminella uppgörelser. På vissa håll växer parallella, kriminella samhällsstrukturer fram som på allvar hotar samhällskontraktet. Det skadar det förtroende och den tillit som vårt samhällsbygge vilar på. Vi kan konstatera att det behövs många åtgärder för att vända denna utveckling, och vi menar att en sådan åtgärd är att införa ett straffrättsligt förbud mot att delta i eller ha samröre med en kriminell organisation. Det skulle leda till att fler gängmedlemmar döms till fängelsestraff och dessutom ge polisen nya möjligheter att agera mot gängen. Då detta kommer att kräva en grundlagsändring bör en utredning i frågan tillsättas . Näringsförbud vid samröre med organiserad brottslighet, punkt 35 (SD, KD) av (KD), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1622 av m.fl. (SD). Såväl myndigheter som medier har konstaterat att gängkriminella har betydande kopplingar till företag. Kriminella har kunnat kopplas till konkurser där företag dränerats på resurser innan konkursen. Företagen har lämnats med stora skulder och endast s.k. målvakter lämnas kvar med ansvar. Ett sätt att komma till rätta med denna typ av brottslighet är att belägga personer som deltar i, eller har samröre med, organiserad kriminalitet med näringsförbud. Regeringen bör vidta åtgärder för att detta ska ske i större omfattning än . Illegal låneverksamhet, punkt 36 (C, KD) av (KD), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 12. Jag vill att en utredning ska tillsättas med uppdrag att vidta åtgärder för att stärka tryggheten, bekämpa den ekonomiska brottsligheten och komma åt den illegala låneverksamheten i utanförskapsområden. Utvisning av gängkriminella, punkt 37 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 9. Av utlänningslagen framgår att den som saknar svenskt medborgarskap och döms för brott får utvisas ur och förbjudas att återvända hit inom . Vi anser dock att dagens praxis leder till att för få utländska medborgare utvisas från , trots att de döms för allvarlig brottslighet. Det gäller bl.a. de slags brott som inte sällan begås inom ramen för den organiserade brottsligheten. Vår bedömning är att de utländska medborgare som befinner sig i och är aktiva i kriminella gäng utgör ett kvalificerat säkerhetshot. Utöver att fler utlänningar som begår brott ska utvisas vill vi utreda möjligheten att utvisa utländska medborgare som kan befaras begå eller medverka till brott inom ramen för organiserad brottslighet, oavsett om de dömts för brott eller inte, med lagen om särskild utlänningskontroll som förebild. Narkotikabrott, punkt 38 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: 2020/21:1227 av (M), 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 6, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 46, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 17. Vi välkomnar att en utredare har fått i uppdrag att lämna förslag till ändringar i lagstiftningen som innebär en skärpt straffrättslig reaktion mot narkotikaförsäljning. Enligt vår uppfattning saknas därmed anledning för att ta några ytterligare initiativ i frågan. Skärpt straff för olovlig körning och rattfylleri, punkt 40 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: 2020/21:1410 av (M), 2020/21:2536 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2805 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 56, 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkandena 23–25 och 2020/21:3539 av (M). Som framgått pågår beredning av en departementspromemoria med förslag om bl.a. höjda straff för olovlig körning, grovt brott och rattfylleri. Vi anser att beredningen av promemorian inte bör föregripas och att det därmed inte nu finns anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna om skärpta straff för olovlig körning och rattfylleri. Eftersupning, punkt 41 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2805 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 57 och 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2020/21:374 av (KD) och 2020/21:2795 av (M) samt 2020/21:1912 av och (båda S). är det möjligt för rattfyllerister att gå fria när de hävdat att de druckit efter och inte före en bilolycka, eftersom det inte har varit möjligt att bevisa när föraren intagit alkohol. Riksdagspartierna har varit eniga i frågan om ett införande av förbud mot eftersupning, men regeringen har valt att gå på samma linje som den utredare som utrett frågan, nämligen att det inte är ett brott i sig att dölja sitt brott. I har emellertid ett förbud mot eftersupning gällt . Vi är mycket kritiska till regeringens slutsats och anser att människor som utsätter sina medtrafikanter för fara ska stoppas och inte komma undan på grund av ett kryphål i lagen. Vi anser därför att ett förbud mot eftersupning bör införas. Föraransvar vid ofredande från fordon, punkt 42 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 59. Ett stort problem på ett antal orter i är att allvarliga ordningsstörningar begås från fordon utan att polisen kan ställa någon enskild person till svars. Ett typexempel är att bilar kör på låg fart genom tättbebyggda områden och spelar musik på extremt hög nivå. Eftersom det vanligen finns flera personer i bilen vid sådana tillfällen måste polisen i princip kunna leda i bevis vilken person som skötte bilens musikanläggning, något som naturligtvis i de flesta fall inte är möjligt. När det gäller vissa trafikbrott föreligger det en presumtion om att bilens förare ligger bakom brotten. Jag anser att en översyn bör ske så att det straffrättsliga föraransvaret breddas. Om ett fordon används för ofredande eller förargelseväckande beteende mot omgivningen, t.ex. genom att spela extremt hög musik, ska föraren kunna ställas till ansvar om det är skäligt att anta att föraren varit införstådd med de faktiska omständigheterna. Låt oss kalla denna reform för ”lex nattsömn”. Explosiva varor, punkt 44 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 16. Vi anser att brott enligt lagen om brandfarliga och explosiva varor bör kriminaliseras på försöks-, förberedelse- och stämplingsstadiet. Det är exempelvis inte straffbart att beställa stora mängder konstgödsel i syfte att tillverka sprängmedel, så länge en slutprodukt inte har färdigställts. Detta måste ändras. Vi vill också se en reglering där innehav av bomber och andra explosiva varor på allmän plats som huvudregel bör leda till att brottet bedöms som synnerligen grovt och därmed leda till fängelse i lägst . riktade tillkännagivanden till regeringen i enlighet med vad vi nu anför, och vi anser att det är angeläget att regeringen skyndsamt återkommer med lagförslag i dessa frågor. Översyn av bestämmelserna om preskription, punkt 45 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 53 och 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 12. Som framgår har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att genomföra en översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription. Vi anser att detta arbete inte bör föregripas. Preskription av verkställighet av fängelsestraff, punkt 46 (C, V, L) av (C), (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 19. Vi anser att det inte är en tillfredsställande ordning att en dömd gärningsman kan undvika att avtjäna sitt fängelsestraff enbart genom att hålla sig undan verkställigheten . Vi konstaterar dock att den översyn som redogjorts för ovan har fått i uppdrag att överväga och föreslå de ändringar som behövs i reglerna om påföljdspreskription för att åstadkomma en reglering som säkerställer intresset av att påföljder verkställs. Vi anser därför att det inte är påkallat med ett tillkännagivande om detta. Preskription av mord som begås av unga, punkt 47 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 21. Som framgår ovan pågår beredningen av ett förslag som fullt ut överensstämmer med det som efterfrågas i motionen. Vi anser att den pågående beredningen inte bör föregripas och är därför inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande som motionärerna föreslår. Preskriptionstid för sexualbrott, punkt 48 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1827 av (M) yrkande 2 och 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del och 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 4. I takt med att den tekniska och forensiska utvecklingen går framåt ökar möjligheten att lösa brott efter att de har begåtts. Vi anser att detta gör att skälen som motiverat de nuvarande preskriptionsbestämmelserna minskar i betydelse. finns det anledning att i större utsträckning än beakta brottsoffrets behov av upprättelse. Vi menar att detta utgör skäl för att ta bort preskriptionstiderna för våldtäkter och andra allvarliga sexualbrott. Det skulle öka möjligheterna till upprättelse för de brottsutsatta som det skickar en tydlig signal till gärningsmännen att de inte kan förvänta sig att komma undan lagföring och påföljd. Preskriptionstid för sexualbrott, punkt 48 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:1827 av (M) yrkande 2 och 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del. Dagens möjligheter till forensiska undersökningar genom bl.a. dna-analyser gör att det numera finns möjlighet att få fram hållbar teknisk bevisning i betydligt fler äldre brottsutredningar, där man tidigare inte fått fram tillräckligt robust bevisning. Vi menar att detta gör det motiverat att förlänga preskriptionstiderna för sexualbrott. Preskriptionstid för sexualbrott mot barn, punkt 49 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: 2020/21:1827 av (M) yrkande 1, 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 45, 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del och 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 5. Vi tycker att det är viktigt och bra att preskriptionstiderna togs bort för de allvarligaste formerna av sexualbrott mot barn. Vad gäller övriga brott enligt 6 kap. kan vi konstatera att bestämmelserna varit föremål för en översyn och att den bedömning som då gjordes var att skälen för preskription för dessa brott vägde över och att de inte borde förändras. Vi anser därför att det inte nu finns skäl till ett nytt tillkännagivande om detta. Preskriptionstid för sexualbrott mot barn, punkt 49 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 45 och 2020/21:1827 av (M) yrkande 1, 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del och 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 5. har preskriptionstiderna tagits bort för vissa sexualbrott mot barn. Det är bra. Jag anser dock att även sexuellt utnyttjande av barn bör omfattas av bestämmelserna om slopad preskriptionstid. Försvårande omständigheter vid bedömning av brottets straffvärde, punkt 50 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 50 och 2020/21:55 av (SD). Under coronapandemin har en ny typ av brottslighet dykt upp, där kriminella på ett cyniskt sätt drar nytta av en pågående samhällskris för att begå brott. Det kan t.ex. handla om bedrägerier i form av försäljning av värdelös utrustning till vårdinrättningar, stöldturnéer i hus som stått obevakade på grund av pandemin och liknande. Under en samhällskris är både myndigheter, företag och enskilda särskilt sårbara för brott, eftersom situationen är svårförutsägbar och beslut ofta måste fattas snabbt. Den särskilda sårbarheten behöver avspeglas i en skärpt straffvärdebedömning vid sådana brott. Straffskärpningsreglerna i 29 kap. bör därför kompletteras med en regel som möjliggör skärpta straff för brott där gärningsmannen dragit nytta av samhällskris, svår olycka eller liknande omständighet. Förmildrande omständigheter, punkt 51 (S, V, L, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (L) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi anser att bestämmelserna om de s.k. billighetsskälen i 29 kap. 5 § är väl avvägda och att det därmed inte finns anledning att genomföra en sådan översyn som efterfrågas av motionärerna. Strafflindring vid medverkan till utredning av egen brottslighet, punkt 52 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 22. Vi vill se en utvärdering av den lagstiftning som infördes om strafflindring vid medverkan till utredning av egen brottslighet eftersom det finns indikationer på att lagstiftningen inte har fått önskat genomslag och att det behövs bättre incitament för den tilltalade i dessa fall för att lagstiftningen ska få avsedd effekt. Den kartläggning som gjorts av Utredningen om processrätt och stora brottmål är bra men enligt vår mening inte tillräcklig. Hänsyn till utvisning som inte kan verkställas, punkt 53 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 15. Om en person har begått ett brott och utvisas på grund av det brottet ska rätten i skälig omfattning beakta om den personen förorsakas men till följd av utvisningen. Det här innebär i praktiken att personer som döms för ett brott och döms till utvisning kan få ett kortare straff än personer som inte döms till utvisning. Om personen som fått strafflindring med anledning av utvisning på grund av brott sedan inte kan utvisas finns ingen möjlighet att ompröva påföljden. Det innebär att påföljden i sådana fall blir lindrigare än vad den skulle ha blivit om personen inte dömts till utvisning, vilket vi menar är stötande. Vi vill att regeringen överväger att denna ordning ändras så att det blir möjligt för åklagare att yrka på en ny påföljd i de fall då en utvisning inte har kunnat verkställas. Straffmätning vid flerfaldig brottslighet, punkt 54 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: 2020/21:636 av Alireza Akhondi (C), 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:773 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1366 av (M), 2020/21:2074 av m.fl. (S), 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 51, 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 21.1, 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3544 av (M) yrkande 3. Som framkommit ovan riktade utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att föreslå ändringar i strafflagstiftningen i syfte att åstadkomma en skärpt straffmätning vid flerfaldig brottslighet. Med anledning av tillkännagivandet pågår det arbete inom i syfte att åstadkomma en sådan reglering. Detta arbete bör enligt vår mening inte föregripas. Vi anser därför att det saknas anledning att ställa sig bakom motioner som åter yrkar på liknande åtgärder. Återfall i brott, punkt 55 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 52. Att en person gör sig skyldig till nya brott efter en tidigare dom kan beaktas i tre olika avseenden: dels genom påföljdsvalet, dels som skäl för förverkande av villkorligt medgiven frihet och dels när man bestämmer straffets längd. Enligt dagens system beaktas återfallet framför allt genom de två första alternativen. Möjligheten att därutöver skärpa straffet tillämpas i ytterst få fall. Vi menar att straffskärpning på grund av återfall i brott måste bli betydligt vanligare. Vi vill därför införa en ny renodlad regel som tar sikte på straffskärpning i återfallssituationer. Återfallsskärpning bör därmed som huvudregel ske oberoende av om villkorligt medgiven frihet förklaras förverkad. Återfall i brott, punkt 55 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 52 och 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi vill att principen om ”tredje gången gillt” ska gälla för vissa brottstyper, exempelvis brott enligt 3, 4, 6 och 8 kap. . Principen skulle innebära att gärningsmannen, när han eller hon döms för tredje gången, döms till maximistraffet för det aktuella brottet. Vid flerfaldig brottslighet vid det tillfället bör detsamma gälla för tilläggsstraffskalan. Principen om tredje gången gillt ska endast gälla de brott som tidigare genererat en dom med fängelse, oavsett om fängelsetiden avtjänas villkorligt eller på anstalt. För att undvika orimliga effekter bör tillämpligheten av principen begränsas i relation till när brotten begicks. Detta förslag bör utredas närmare. Återfall i brott, punkt 55 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 52 och 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 6. Jag anser att det är viktigt att det finns en tydlig progressivitet i straffvärdesmätning vid återfall i brott. Det har gått införandet av den lagstiftning som innebär att reglerna om gemensam straffmätning i 34 kap. inte längre skulle tillämpas vid återfall. Det finns därför skäl att låta utvärdera genomslaget av denna lagstiftning och vid behov göra justeringar. Översyn av påföljdssystemet, punkt 56 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:2354 av Boriana (M) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3604 av (M). Vi anser att det finns flera problematiska utgångspunkter i de nuvarande bestämmelserna om påföljd. Vi ser ofta hur personer döms till straff som understiger vad allmänheten anser är rimligt och vi menar att det inte är acceptabelt att allmänhetens rättsuppfattning inte står i samklang med rättsväsendets. Vi ser därför ett behov av en ny påföljdsutredning som ser över lagstiftningen i detta hänseende. Utredningen bör ha som utgångspunkt att straffvärdet i normalfallet bör utgå från mitten av straffskalan, varefter brottsinterna omständigheter beaktas. Först därefter beaktas brottsexterna omständigheter och det ska alltid ske inom den befintliga bestämmelsens straffskala. När det gäller val av påföljd bör en revidering av den s.k. fängelsepresumtionen och institutet artbrottslighet göras. Enligt gällande rätt finns det fall där personer inte döms till fängelse trots allvarlig brottslighet. Av den anledningen bör en utredning tillsättas om valet av påföljd med utgångspunkt i att allvarliga brott mot person, såsom vålds- eller sexualbrott, alltid ska leda till en fängelsedom. En sådan utredning bör även omfatta en granskning av samtliga påföljdsval med utgångspunkt i att de bör bli färre och att påföljder som inte omfattar fängelse ska förenas med reella restriktioner. Presumtionen mot fängelse, punkt 57 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 39 och 2020/21:602 av (SD) yrkande 3, 2020/21:2354 av Boriana (M) yrkande 1 och 2020/21:3544 av (M) yrkande 6. I 30 kap. finns den s.k. presumtionen mot fängelse som är en bärande princip i straffmätningen i . Där står att rätten ska fästa särskilt avseende vid omständigheter som talar för annan påföljd än fängelse. Dessutom ska rätten beakta de strafflindrande omständigheterna som anges i 29 kap. 5 §. Beroende på straffvärde, art och tidigare brottslighet kan rätten frångå detta och ändå döma till fängelse. Vi menar att detta leder till problematiska domar där personer som fortsätter begå brott ändå döms till lindrigare påföljder än fängelse. Det innebär inte att vi menar att alla som begått ett brott ska dömas till fängelse. Det är inte önskvärt, varken ur ett socialt, preventivt eller finansiellt hänseende. Alla förtjänar en chans att ändra sig. Men det svenska påföljdssystemet är anpassat efter en annan verklighet än den rådande.