bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till tidigare ställningstaganden samt att den typ av studier som efterfrågas i motionen bör kunna ingå i den kunskapsuppbyggnad som bedrivs inom ramen för kunskapsprogrammet Vindval. Förslag liknande de i motionerna 2020/21:388 (V) yrkandena 6 och 7 och 2020/21:2722 (MP) har inte i närtid behandlats av utskottet. I motion 2020/21:2722 (MP) förordas ett tillkännagivande om att underlätta för myndigheternas planering av vindkraftsetableringar så att dessa görs så strategiskt som möjligt. Utskottet konstaterar att och presenterat en gemensam nationell strategi för en hållbar vindkraftsutbyggnad. Strategins fokus ligger på att utveckla planeringsprocessen för vindkraft så att utbyggnaden i större grad fördelas på ett lämpligt sätt över hela landet, bl.a. utifrån ett elförsörjningsperspektiv och med hänsyn till andra markanvändnings- och samhällsintressen. Strategin torde således kunna svara mot det som efterfrågas i motionen och förslaget kan därför lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller förslagen i motion 2020/21:388 (V) yrkandena 6 och 7 om att bör få i uppdrag att bygga mer vindkraft och få ett sänkt avkastningskrav för att underlätta för sådana investeringar vill utskottet anföra följande. Vid en extra bolagsstämma 2017 beslutades om nya ekonomiska mål för . De nya målen innebär bl.a. ett lägre avkastningskrav och att nettoskuldsättningsgraden har tagits bort. Enligt bolaget möjliggör de nya målen ökade investeringar i förnybara energislag och bidrar till bolagets långsiktiga mål att bli fossilfritt inom en generation. Utskottet vill vidare påminna om att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets bästa. Utskottet har därför ingen avsikt att förorda att gör några uttalanden om hur bolaget ska bedriva sin verksamhet. Utskottet ser vidare inte några skäl för att ta initiativ för att ändra uppdrag i enlighet med vad som förordas i den nämnda motionen. Avslutningsvis anser utskottet att kan avslå motion 2020/21:941 (M) yrkandena 1 och 2 om utvärdering och redovisning av vindkraftsutbyggnad med hänvisning till det ställningstagande utskottet gjorde (bet. 2019/20:NU14). Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen i sin styrning av myndigheterna bör säkerställa att politiska beslut om att värna och utveckla svensk vattenkraft får genomslag i praktiken. Utskottet hänvisar till vidtagna och aviserade åtgärder. Även motionsyrkanden med övriga förslag om vattenkraft avslås av . Utskottet konstaterar att beslutat om ett tillkännagivande om småskalig vattenkraft och hänvisar bl.a. till de åtgärder regeringen vidtagit med anledning av tillkännagivandet. Jämför reservation 26 (M, SD, KD), 27 (M, KD), 28 (SD), 29 (C) och 30 (L). Vattenkraftens viktiga roll i det svenska elsystemet framhålls i partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M). Motionärerna påminner om att uttalat att vattenkraften ska värnas och utvecklas, något som man anser inte fått fullt genomslag hos berörda myndigheter. Motionärerna konstaterar vidare att beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen särskilt skulle ta sig an och värna den småskaliga vattenkraften. I yrkande 35 förordas att det tidigare tillkännagivandet ska kompletteras på så sätt att regeringen uppmanas att värna och utveckla både små- och storskalig vattenkraft. Även i kommittémotion 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 15 förordas med likalydande motivering ett tillkännagivande om att regeringen ska ges i uppdrag att värna och utveckla både små- och storskalig, vattenkraft. Motionärerna betonar vidare i yrkande 16 vikten av att regeringen styr berörda myndigheter på ett sådant sätt att önskan om att värna och utveckla vattenkraften får genomslag i praktiken. Regeringen bör i arbetet kunna använda flera olika verktyg som regleringsbrev, myndighetsdialog och utredningsuppdrag. Även detta bör tillkännage för regeringen. I kommittémotion 2020/21:662 av m.fl. (SD) anför motionärerna att vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen för elproduktion och att den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften får ses som ett avslutat kapitel, men att det finns potential till effektiviseringar av befintliga anläggningar. Motionärerna redovisar även uppfattningen att det finns betydande potential i de småskaliga vattenkraftsstationerna. I yrkande 4 förordar de att genom ett tillkännagivande till regeringen bör understryka vattenkraftens och den småskaliga vattenkraftens betydelse. I motionen framhålls vidare att effektiviteten skulle kunna ökas ytterligare i kraftstationerna utan att vattenflödet behöver ökas som det finns många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. Det finns även en större potential för den småskaliga vattenkraften att kunna delta i reglermarknaden med ny teknik. Motionärerna förordar därför i yrkande 5 ett tillkännagivande till regeringen om att utreda förutsättningarna för den småskaliga vattenkraften inklusive hur dess potential ska kunna förverkligas. För att kunna öka den ekonomiska avsättningen och utöka uthålligheten i den svenska vattenkraften fram till tidpunkter där elenergin efterfrågas mer, anser motionärerna vidare i yrkande 6 att regeringen bör utreda förutsättningarna för en ökad magasineringskapacitet för vattenkraften. Vattenkraften spelar en central roll för att ska uppnå målet om förnybar elproduktion till 2040, sägs det i kommittémotion 2020/21:2922 av m.fl. (C). Motionärerna konstaterar att ny lagstiftning om vattenkraft har skapat enklare regler och rimliga krav som förenar miljöåtgärder med långsiktig lönsamhet för vattenkraften, ökad produktion av förnybar el och fortsatt skydd för utveckling av infrastruktur, bostadsbyggande och gröna näringar. I yrkande 28 förordas ett tillkännagivande om att värna, utveckla och stärka lönsamheten i vattenkraften och dess viktiga roll i ett helt förnybart energisystem genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätt samt effektiva och proportionerliga miljöåtgärder med rimliga kostnader. I kommittémotion 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 16 förordas ett likalydande yrkande med samma motivering som i den nämnda motionen. Vattenkraftens betydelse för svensk energiförsörjning framhålls även i partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L). Motionärerna anser att vattenkraften bör utvecklas genom effektiviseringar som inte skadar miljön ytterligare som outbyggda vattendrag inte exploateras. Motionärerna konstaterar att den ökande andelen väderberoende elproduktion gör att vattenkraften behöver köras på ett nytt sätt. Snabbare och större förändringar av vattenflöden är att vänta och även om de håller sig inom de gällande vattendomarna menar motionärerna att de ändå kan upplevas som en stor förändring för människor som bor längs med vattendragen. Enligt vad som anförs i motionen har de nya körmönstren redan väckt reaktioner. bör därför enligt vad som föreslås i yrkande 30 få i uppdrag att ta fram en prognos för hur flödena kommer att förändras och vilka konsekvenser det kan väntas ge upphov till. Därtill framhålls i yrkande 31 vikten av att föra dialog med de boende längs med älvarna då de förändrade flödena för många är en oönskad, och i många fall oväntad, effekt av den pågående expansionen av vindkraften och solelproduktionen. Vattenkraft med moderna miljövillkor I propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) konstaterade regeringen att vattenkraften är central för förnybara elförsörjning. Stora delar av vattenkraftsproduktionen bidrar med balansering på alla tidshorisonter – från sekund- och minutreglering till årsreglering. Vidare framhölls det att vattenkraften är avgörande för att elsystemet ska kunna ställas om till förnybar elproduktion. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är därför grundläggande. För att möta behovet av mer reglerbar förnybar elproduktion bedöms vattenkraftens tillgängliga effekt och reglerförmåga behöva öka jämfört med , och det finns goda möjligheter att åstadkomma det i samband med uppgraderingar av befintliga vattenkraftverk. lämnade regeringen propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243), som bl.a. avser att genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen. Av propositionen följer bl.a. att alla vattenverksamheter med koppling till produktion av vattenkraftsel ska ha moderna miljövillkor. Det ska finnas en nationell plan för de prövningar och omprövningar som behöver göras för att befintliga verksamheter för produktion av vattenkraftsel ska förses med moderna miljövillkor. Propositionen innehöll flera lagförslag. Lagändringarna innebär bl.a. en skyldighet för vattenverksamheter i hav, sjöar och vattendrag, som startats för att producera vattenkraftsel, att ha moderna miljövillkor. Myndigheternas tillståndsprövning ska ha ett nationellt helhetsperspektiv där behovet av åtgärder som förbättrar vattenmiljön ska vägas mot behovet av en nationell effektiv tillgång till el från vattenkraft. Regeringen ska se till att det finns en nationell plan som kan vägleda myndigheterna i tillståndsprövningen. ställde sig bakom regeringens förslag om vattenmiljö och vattenkraft (bet. 2017/18:CU31) och lagändringarna började gälla . Nationell plan för moderna miljöbeslut beslutade regeringen om en nationell plan för moderna miljövillkor för vattenkraften i enlighet med ett förslag från Havs- och vattenmyndigheten, och . I planen anges en nationell helhetssyn för att vattenverksamheter för produktion av vattenkraftsel ska förses med moderna miljövillkor, på ett samordnat sätt, med största möjliga nytta för vattenmiljön och för nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. Den nationella planen ska lägga grunden för ett systematiskt arbetssätt för att uppnå målet om största möjliga vattenmiljönytta som en nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel bibehålls. I planen framhålls att en viktig del i arbetet är uppföljningen av den nationella planens genomförande. Som en del i den nationella helhetssynen anges ett riktvärde på nationell nivå (1,) för vad som kan anses utgöra betydande negativ påverkan på kraftproduktion. Riktvärdet är fördelat per huvudavrinningsområde (HARO) och ska användas som stöd när vattenmyndigheterna förklarar kraftigt modifierade vatten och beslutar om undantag. Värdet anger inte en gräns för vilka miljövillkor som kan föreskrivas. Som vägledning anges också de kraftverk som har störst nationell betydelse för effektiv tillgång till vattenkraftsel. I regeringsbeslutet framhåller regeringen vattenkraftens centrala roll för förnybara elförsörjning och för att kunna ställa om elsystemet till förnybar elproduktion. Regeringen konstaterar att djur- och växtliv i sjöar och vattendrag påverkats negativt till följd av dämning, torrläggning och ändrade vattenflöden. Regeländringarna om miljöanpassning av vattenkraften som trädde i kraft möjliggör enligt regeringen att vattenkraften kan fortsätta ha en nyckelroll i det svenska elsystemet och anpassas till moderna miljövillkor. I regeringsbeslutet framgår vidare att regeringen genom förändringar i vattenförvaltningsförordningen (2004:660) har infört en skyldighet för vattenförvaltningen att fullt ut använda alla de möjligheter som ger avseende undantag och förklarande av vatten som kraftigt modifierade. Regeringen förtydligar också att det framgår av avgörande i mål C-346/14 att även små vattenkraftsanläggningar kan ha en sådan samhällsnyttig betydelse att det finns förutsättningar för undantag enligt ramdirektivets artikel 4. 7, vilken i svensk rätt genomförs med 4 kap. 11 § vattenförvaltningsförordningen. I syfte att säkerställa genomslag av denna ändring gav regeringen Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att se över sina föreskrifter och vägledningar så att möjligheterna till undantag och förklarande av vatten som kraftigt modifierade används fullt ut (dnr M2019/01424/Nm). Uppdraget redovisades (dnr M2019/02243/Nm). Regeringen betonar vidare betydelsen av uppföljning för att säkerställa att utfallet av den nationella planen och de enskilda prövningarna inte går emot syftet med planen att få en samordnad prövning med största möjliga nytta för vattenmiljön och nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. En viktig del kommer enligt regeringen vara att utvärdera i vilken utsträckning vattenförekomster har klassificerats som kraftigt modifierade vatten och i vilken utsträckning de undantag som vattendirektivet medger använts. Regeringen anför att de i regleringsbrevet för avseende länsstyrelserna har uppdragit åt länsstyrelserna att verka för att den nationella planen genomförs i sin helhet och att redovisa hur de arbetar med att genomföra planen, vilka undantag som beslutats och vilka vatten som förklarats som kraftigt modifierade för de vattenförekomster där det finns verksamheter som omfattas av den nationella planen. Vidare framgår att regeringen avser att ge berörda myndigheter ett samlat uppdrag att genomföra uppföljningen av den nationella planen. När det gäller uppdraget till länsstyrelserna kan noteras att det även framgår av regleringsbrevet för . Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivande om småskalig vattenkraft I regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen att tillkännagivande om värnandet av småskalig vattenkraft inte är slutbehandlat och anför följande. beslutade regeringen en nationell plan för moderna miljövillkor för vattenkraften. Planen ger en nationell helhetssyn i frågan om att verksamheterna ska förses med moderna miljövillkor på ett samordnat sätt med största möjliga nytta för vattenmiljön och för nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. I beslutet anges bl.a. att ansvariga myndigheter i arbetet med att genomföra planen och hålla den uppdaterad ska bevaka och vidta de åtgärder som behövs för att prövningarnas sammantagna negativa inverkan på en nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel ska hållas till ett minimum. beslutade regeringen om ändring i förordningen (1998:1388) om vattenverksamheter (SFS 664). Genom ändringen regleras formerna för samverkan inför det att en ansökan om prövning för moderna miljövillkor ges in till prövningsmyndigheten. Detta i syfte att säkerställa den regionala samverkansprocess, samt den översyn av miljökvalitetsnormer som behövs för en effektiv prövning, genomförs . Ändringen innebär också att indelningen i prövningsgrupper, samt den tidpunkt när ansökan om prövning senast ska ha getts in för en verksamhet inom en prövningsgrupp, framgår av bilagan till förordningen. uppdrog regeringen åt Havs- och vattenmyndigheten att tillsammans med och se över de HARO-värden som anges i den nationella planen för moderna miljövillkor. I uppdraget ingår även att redogöra för hur fördelningen av HARO-värdena mellan huvudavrinningsområden har gjorts och tydliggöra vilken funktion värdena har i arbetet med att förse vattenkraften med moderna miljövillkor. Uppdraget ska redovisas . Vidare fick Havs- och vattenmyndigheten i regleringsbrevet i uppdrag att göra en kunskapssammanställning om dammar. Enligt uppdraget ska Havs- och vattenmyndigheten med stöd av och andra berörda myndigheter, utifrån befintligt kunskapsunderlag tillhandahålla en kunskapssammanställning av vattenkraftdammars och andra dammars för- och nackdelar för naturvård och biologisk mångfald samt potentiella betydelse för att minska risken för erosion, övergödning och översvämningar jämfört med om dammarna inte skulle finnas. Uppdraget ska redovisas . Myndighetsuppdrag med koppling till vattenkraft Regeringen beslutade om ett antal uppdrag, vilka tidigare hade aviserats i den ovan omnämnda propositionen Vattenmiljö och vattenkraft. Havs- och vattenmyndigheten fick bl.a. i uppdrag att utveckla sin vägledning för hur vattenkraften kan miljöanpassas på ett kostnadseffektivt sätt i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. För att genomföra delar av förslagen i propositionen Vattenmiljö och vattenkraft fattade regeringen beslut om ändringar i 20 förordningar, däribland i förordningen (1998:1388) om vattenverksamheter som anger ramarna för den ovannämnda nationella planen. Förordningen anger bl.a. att planen ska främja största möjliga reglerförmåga i elproduktionen, att behov av ökad effekt främst kan tillgodoses i befintliga vattenkraftverk samt främja elberedskap och nationell, regional och lokal stabilitet i elsystemet. Havs- och vattenmyndigheten har vidare haft i uppdrag att tillsammans med och se över de s.k. HARO-värden (huvudavrinningsområden) som anges i den nationella planen för moderna miljövillkor. I regeringens beslut om uppdraget framgår att det under beredningen av förslag till den tidigare nämnda nationella planen framkom oro för att HARO-värdena kan leda till att tillstånd återkallas med efterföljande krav på att verksamheter rivs ut. Oro har även uttrycks för att HARO-värdena kan leda till konsekvensen att elproduktion är möjlig till följd av att tillräcklig mängd vatten saknas för drift av turbinerna. Av redovisningen framgår bl.a. att det i översynen inte framkommit några nya omständigheter som föranleder nya HARO-värden och förutsättningarna för fördelningen av HARO-värdena på respektive huvudavrinningsområde har inte heller förändrats. Myndigheterna gör därför bedömningen att det inte finns skäl att ändra HARO-värdena eller den fördelning av HARO-värden som framgår av den nationella planen. Forsknings- och innovationsprogrammet Hållbar vattenkraft driver forsknings- och innovationsprogrammet Hållbar vattenkraft. Programmet syftar till att bidra till omställningen mot ett hållbart och förnybart energisystem genom forskning om och utveckling av tekniker, system, metoder och frågeställningar relaterade till vattenkraft. Programmet omfattar totalt –2021. Programmets totala omfattning är dock större, eftersom de olika projekten samfinansieras. Förslag liknande de i motionerna 2020/21:662 (SD) yrkandena 4–6, 2020/21:2922 (C) yrkande 28 och 2948 (C) yrkande 16 har tidigare behandlats av utskottet (bet. 2019/20:NU14). Utskottet tillstyrkte motionsyrkanden med inriktningen att värna den småskaliga vattenkraften. biföll utskottets förslag (rskr. 2019/20:221) och tillkännagav för regeringen att det fortsatta arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen behöver vara inriktat på att värna den småskaliga vattenkraften genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder till rimliga kostnader. Utskottet avstyrkte mer allmänt hållna förslag om vattenkraftens betydelse med hänvisning bl.a. till att det inte har något annan uppfattning än att vattenkraften har stor betydelse för det svenska kraftsystemet. Utskottet konstaterade vidare att det pågick ett arbete med att modernisera miljövillkoren och att effektivisera tillståndsprocesser som kan kopplas till vattenkraften. Likalydande förslag som de i motionerna 2020/21:3368 (M) yrkande 35, 2020/21:3484 yrkandena 15 och 16 och 2020/21:3679 (L) yrkandena 30 och 31 har inte i närtid behandlats av utskottet. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Vissa övriga frågor om vattenkraft. I motion 2020/21:3484 (M) yrkande 16 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska säkerställa att politiska beslut om att värna och utveckla svensk vattenkraft får genomslag i handläggningen hos berörda myndigheter. Utskottet konstaterar att regeringen beslutade om en nationell plan för moderna miljövillkor för vattenkraften. Som framgår av det föregående anges bl.a. i beslutet att ansvariga myndigheter i arbetet med att genomföra planen och hålla den uppdaterad ska bevaka och vidta de åtgärder som behövs för att prövningarnas sammantagna negativa inverkan på en nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel ska hållas till ett minimum. Utskottet noterar vidare att Havs- och vattenmyndigheten haft i uppdrag att se över sina föreskrifter och vägledningar så att möjligheterna till undantag och förklarande av vatten som kraftigt modifierade används fullt ut. Länsstyrelserna har vidare fått i uppdrag att verka för att den nationella planen genomförs, och utskottet noterar att regeringen även avser att ge berörda myndigheter ett samlat uppdrag att genomföra en uppföljning av den nationella planen. Utskottet anser att regeringen därmed vidtagit och aviserat flera åtgärder i linje med det som efterfrågas i motionen och kan därför enligt utskottets mening avslå förslaget. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Vissa övriga frågor om vattenkraft I motionerna 2020/21:662 (SD) yrkande 4, 2020/21:2922 (C) yrkande 28, 2020/21:2948 (C) yrkande 16, 2020/21:3368 (M) yrkande 35 och 2020/21:3483 (M) yrkande 15 framhålls vikten av att värna och utveckla både små- och storskalig vattenkraft. I motion 2020/21:662 (SD) yrkandena 5 och 6 efterfrågas en utredning av förutsättningarna för småskalig vattenkraft respektive en utökad magasineringskapacitet för vattenkraften. I motion 2020/21:3679 (L) yrkande 30 förordas att bör få i uppdrag att prognosticera och bedöma konsekvenserna av ändrade körmönster i vattenkraften och i yrkande 31 framhålls vikten av att föra en dialog med de boende längs älvarna. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna att vattenkraften har stor betydelse för det svenska kraftsystemet och konstaterar i likhet med föregående år då liknande förslag hanterades att det pågår ett arbete med att modernisera miljövillkoren och att effektivisera de tillståndsprocesser som kan kopplas till vattenkraften. Vidare konstaterar utskottet att i ett tillkännagivande uttalade att det fortsatta arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen behöver vara inriktat på att värna den småskaliga vattenkraften genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder till rimliga kostnader (bet. 2019/20:NU14). Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av tillkännagivandet i en skrivelse till (skr. 2020/21:75) där det också framgår att tillkännagivandet inte bedöms som slutbehandlat. Med hänvisning till detta anser utskottet inte att det är motiverat för att ställa sig bakom några mer allmänt hållna yrkanden om vattenkraftens betydelse. Även förslagen om en utökad magasineringskapacitet och ett uppdrag till kan avslås med hänvisning till det som ovan anförts. När det gäller vikten av att föra en dialog med de boende längs älvarna har utskottet på ett övergripande plan ingen annan uppfattning än motionärerna att dialog är betydelsefullt för att skapa acceptans för förändringar. Detta konstaterande innebär emellertid inte att utskottet anser att behöver göra ett tillkännagivande till regeringen. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell vätgasstrategi med hänvisning till att regeringen gett ett uppdrag att ta fram förslag om en nationell strategi för vätgas och elektrobränslen. Även förslag som på olika sätt gäller energigaser i övrigt avslås av . Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredning inom av förslag från den s.k. och pågående uppdrag och initiativ. Jämför reservation 31 (M), 32 (SD), 33 (C) och 34 (L) samt det särskilda yttrandet (M, SD, V, KD). I motion 2020/21:2079 yrkande 1 föreslår och (båda S) ett tillkännagivande om att regeringen ska överväga att ta fram en nationell strategi för vätgasproduktion. Motionärerna anser att staten behöver fånga utvecklingstrenden där fler företag satsar på vätgas och bränsleceller och snabbt utreda effektiva styrmedel för att påskynda en ökad produktion och efterfrågan på grön vätgas. I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. konstaterar att lagring av energi har en växande roll i energisystemet, inte minst som mängden väderberoende energi ökar.