bet · H901AU4 · 2021-09-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en extern utredning om och återkomma till med en redovisning av resultatet och tillkännager detta för regeringen. Enligt utskottet bör utredningen se över följande. • Om uppfyller kravet i bolagsordningen att verksamheten ska iaktta att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens. • Om verksamhet är ändamålsenlig för uppdraget och målgruppen enligt bolagsordningen och ägaranvisningen och om samverkan med Arbetsförmedlingen är ändamålsenlig. • Om den statliga ersättningen till för uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är ändamålsenligt utformad eller om den i stället bör vara knuten till varje person som anvisas enligt ägaranvisningen. • Om den verksamhet som bedriver i egenskap av anordnare av insatserna arbetsträning och förstärkt arbetsträning bör omfattas av den statliga ersättning som bolaget får för uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. • Om lever upp till de lagstadgade kraven på ett systematiskt arbetsmiljöarbete och vid behov lämna förslag på förbättringsåtgärder. I betänkandet finns en reservation (S, MP). Utskottet lägger på eget initiativ fram ett förslag till tillkännagivande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut (S, MP) Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en extern utredning om och återkomma till med en redovisning av resultatet och tillkännager detta för regeringen. Reservation (S, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), Alireza Akhondi (C), (V), (M), (SD), (S), (SD), (MP), (L), (S) och (KD). Inom utskottet har det väckts en fråga om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ska ta initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör tillsätta en extern utredning om och återkomma till med en redovisning av resultatet. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en extern utredning om och återkomma till med en redovisning av resultatet och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservationen (S, MP). hör till de statliga bolag som har ett särskilt samhällsuppdrag. Det är som beslutar om samhällsuppdraget som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning till ägaren (prop. 1991/92:91, bet. 1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249). är en del av arbetsmarknadspolitiken och av 3 § i bolagsordning framgår det att bolagets uppdrag är att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Vidare framgår det att verksamheten ska bedrivas enligt affärsmässiga principer samt på marknadens villkor, och man ska se till att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens. Den bolagsordningen som gäller nu antogs vid . Närmare bestämmelser om uppdrag, även kallat det arbetsmarknadspolitiska uppdraget, finns i ägaranvisningen som föreslås av regeringen och fastställs av bolagsstämman. När det gäller uppdragets omfattning anger regeringen här antalet lönetimmar som ska nå per kalenderår för anställningsformerna skyddat arbete och lönebidrag för utveckling i anställning enligt förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Antalet lönetimmar som ska ställa till förfogande uppgår till 32,84 miljoner för skyddat arbete och 3,26 miljoner för lönebidrag för utveckling i anställning. I uppdragets omfattning ingår också krav på antal personer som ska övergå till arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Den ägaranvisning som gäller nu antogs vid . gjordes en revidering av uppdraget som innebar ett förtydligande av bl.a. verksamhetens anpassning till förutsättningarna hos personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen anger att bolaget bör söka affärsmöjligheter inom ett flertal branscher för att möjliggöra en bred tillgång på arbetsuppgifter som är anpassade för olika medarbetares behov. Statlig ersättning för uppdraget Ersättningen till , vanligtvis kallad merkostnadsersättningen, regleras i förordningen (2018:1528) om statlig ersättning till för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Av 7 § framgår att ersättningen för uppdraget inte får överstiga de merkostnader har jämfört med om verksamheten skulle ha bedrivits utan krav på att anställa personal med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. De merkostnader som ersätts utgörs av summan av bolagets personalmerkostnader, personalrelaterade merkostnader och kostnader för teknisk anpassning (8–10 §§). Den ersättning som ska betalas till för uppdraget bestäms inför varje kalenderår och föreslås i regeringens budgetproposition, utgiftsområde 14, anslaget 1:4. Lönebidrag och m.m. uppgår ersättningen till . I den förordning som nämns ovan finns även bestämmelser om kontroll och återkrav (13 och 14 §§). Kammarkollegiet ska kontrollera att de antal lönetimmar som redovisas i årsredovisning inte understiger vad som angetts i ägaranvisningen. Om antalet redovisade lönetimmar understiger vad som anges i ägaranvisningen ska Kammarkollegiet återkräva ersättning. Av ägaranvisningen för framgår att det är Arbetsförmedlingen som disponerar de arbetstillfällen som ställer till förfogande. I förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga finns bestämmelser om det arbetsmarknadspolitiska programmet Särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Programmet riktar sig till personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och som till följd av detta har behov av stöd för att stärka sina möjligheter att få eller behålla ett arbete. Av förordningen framgår att det är Arbetsförmedlingen som anvisar personer till de särskilda insatserna och hur Arbetsförmedlingen ska pröva en persons behov mot de olika insatserna i programmet. De särskilda insatserna är bl.a. lönebidrag för utveckling i anställning och skyddat arbete som regleras i 25–27 och 37–39 §§. Regeringen har gjort en ändring i förordningen som syftar till att förtydliga att enbart personer med nedsatt arbetsförmåga till följd av en funktionsnedsättning får anvisas till (SFS 2021:290). Förordningsändringarna trädde i kraft . som anordnare av arbetsträning och förstärkt arbetsträning Arbetsträning och förstärkt arbetsträning är arbetsmarknadspolitiska insatser för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar och etableringsprogrammet. Arbetsträning innebär att deltagaren får vara på en arbetsplats och i anpassad form och under handledning genomföra arbetsuppgifter utan krav på produktivitet. Förstärkt arbetsträning är arbetsträning med en hög grad av handledning som kan pågå . Det är Arbetsförmedlingen som får besluta om och betala ut ekonomiskt stöd till anordnare av arbetsträning och förstärkt arbetsträning. Bestämmelser om ekonomiskt stöd till den som anordnar insatserna finns i förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin, förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar och i förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. kan i egenskap av statlig arbetsgivare vara anordnare av arbetsträning och förstärkt arbetsträning. I regeringens styrning av verksamhet finns inga krav när det gäller dessa insatser, dvs. de ingår inte i uppdrag. En arbetsgivare är enligt 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skyldig att vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagarna utsätts för ohälsa eller olycksfall. En utgångspunkt i det förebyggande arbetet ska vara att allt sådant som kan leda till ohälsa eller olycksfall ska ändras eller ersättas så att risken för ohälsa eller olycksfall undanröjs. Av 3 kap. 2 a § framgår att arbetsgivaren systematiskt ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. Arbetsgivaren ska utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka riskerna i verksamheten och vidta de åtgärder som krävs till följd av detta. Arbetsgivaren är också skyldig att i den utsträckning verksamheten kräver det dokumentera arbetsmiljön och arbetet med den samt upprätta handlingsplaner för arbetsmiljöarbetet. Bestämmelserna i arbetsmiljölagen utvecklas och preciseras av bl.a. i föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) och i föreskriften om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Föreskrifterna förtydligar vad arbetsgivare och arbetstagare ska göra inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbete som alla arbetsgivare har ansvar för att bedriva. Efter klagomål från branschorganisationen inom inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) 2014 en granskning av det statliga stödet till skyddad sysselsättning i . Inom ramen för granskningen gjorde kommissionen bedömningen att den svenska staten gett statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden (C(2017) 8084 final). Med anledning av kommissionens granskning införde regeringen, genom förordningen (2018:1528) om statlig ersättning till för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, regler om bl.a. hur merkostnadsersättningens ska beräknas och om statens kontroll och återkrav av eventuell överkompensation. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag bl.a. att kartlägga och analysera hur sammansättningen av de personer som anställs vid har ändrats och hur insatser och verksamhet påverkar vilka som kan anvisas till skyddat arbete. I sin granskning gör Statskontoret den sammanfattande bedömningen att bl.a. arbetsförmågan hos dem som anvisas till har ökat. Statskontoret bedömer att det i huvudsak beror på förändrade verksamhet och krav på försäljningstillväxt, som i sin tur påverkar vilka som anvisas (Statskontoret, 2017:7). Mot bakgrund av ett antal klagomål på försäljning av städtjänster inledde på eget initiativ en utredning enligt konkurrenslagen (2008:579). Enligt gav utredningen ingen tydlig indikation på att vid prissättningen av sina städtjänster tillämpar kalkylmetoder och rutiner som riskerar att snedvrida eller hämma konkurrensen. beslutade att inte utreda saken ytterligare (, dnr 260/2017). När det särskilt gäller merkostnadsersättningen konstaterar myndigheten att det inte har varit möjligt att utifrån interna redovisning avgöra hur den internt fördelade merkostnadsersättningen per uppdrag förhåller sig till den faktiska merkostnaden. Under /20 föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om uppdrag. Enligt utskottet ska regeringen göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar. beslutade enligt utskottets förslag (bet. 2019/20:AU4, rskr. 2019/20:128). Med anledning av tillkännagivande angav regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utgomr. 14 s. 31) att den beslutat att revidera ekonomiska mål på så sätt att avkastningen på eget kapital långsiktigt ska uppgå till i stället för som tidigare . Regeringen hänvisar också till att ägaranvisning har reviderats genom att uppdragsmål har införts när det gäller engagerade medarbetare samt sysselsättningsgraden inom bolaget. För de två sistnämnda målen kommer målnivåerna att fastställas efter utvärdering /21. Vidare har regeringen lämnat flera uppdrag till Arbetsförmedlingen i regleringsbrevet . Uppdrag 7 omfattar att se över definitionen och målnivån för prioriterade grupper (ska redovisas senaste ), uppdrag 8 avser förekomst av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, uppdrag 9 avser anvisningar till skyddat arbete hos och uppdrag 10 avser kunskaper i svenska och förekomsten av en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga (uppdrag 8–10 ska redovisas senaste ). Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat (skr. 2020/21:75 s. 321). Motionsyrkanden om behandlades senast i betänkande 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 30). biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:55). Utskottet vill framhålla att sedan starten har spelat en viktig roll för många människor med olika typer av funktionsnedsättning och för den aktiva arbetsmarknadspolitiken i stort. Som framgår av bolagets uppdrag enligt den bolagsordning som har ställt sig bakom ska verksamheten erbjuda meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det är i grunden detta utskottet vill värna, att ska vara ett avgränsat men viktigt verktyg för att fler ska komma i arbete på sina förutsättningar. Som framgår av ovan har flera granskningar visat på brister i verksamhet. Det gäller bl.a. vilka som anvisas till anställning och att ställer högre krav på arbetsförmågan än tidigare, vilket gör att allt fler inom målgruppen inte har möjlighet att få anställning inom . Kritiken gäller också svårigheter att bedöma hur den statliga merkostnadsersättningen som följer av företagets samhällsnyttiga uppdrag förhåller sig till den faktiska merkostnaden. Detta riskerar i förlängningen att bidra till oklarheter om prissättningen och att leda till misstankar om osund konkurrens. Utskottet kan konstatera att regeringen i vissa avseenden verkar ha tagit intryck av den återkommande kritiken, liksom av tidigare tillkännagivande om uppdrag. Utskottet noterar de ändringar som gjorts av såväl styrningen av som Arbetsförmedlingens arbete med anvisningar till . Det är utskottets förhoppning att detta kan vara ett steg i rätt riktning. Men mer behöver göras och här har och regeringen ett tydligt ansvar. En grundläggande förutsättning för uppdrag är att verksamheten inte får leda till osund konkurrens. Om den statliga ersättningen överstiger de merkostnader som har jämfört med om verksamheten skulle ha bedrivits utan krav på att anställa personal med funktionsnedsättning finns det en risk för konkurrensproblem, t.ex. genom att prissättningen påverkas. För att undvika en sådan risk finns det, menar utskottet, skäl att ifrågasätta bl.a. formerna för den statliga ersättningen till . I sammanhanget kan även möjlighet att i vissa fall få ersättning utöver merkostnadsersättningen ifrågasättas, t.ex. när det gäller ersättning för insatserna arbetsträning och förstärkt arbetsträning. En möjlighet är att denna typ av insatser i stället ska rymmas inom bolagets uppdrag. Enligt utskottet ska tydligt vara till för dem som på grund av funktionsnedsättning står långt ifrån arbetsmarknaden. Detta innebär att verksamhet som gäller det arbetsmarknadspolitiska uppdraget måste ge goda resultat för hela målgruppen, dvs. personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. I detta ligger också att samverkan mellan inför anvisningar till bolaget tydligt är inriktad på att identifiera arbetssökande med behov av stöd som en följd av funktionsnedsättning. Vidare vill utskottet framhålla vikten av ett fungerande och gott systematiskt arbetsmiljöarbete på alla arbetsplatser. Det är en självklar utgångspunkt att ha höga förväntningar på de statligt ägda bolagen när det gäller arbetsmiljön. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen bör tillsätta en extern utredning om och återkomma till med en redovisning av resultatet. Enligt utskottet bör utredningen se över följande. • Om uppfyller kravet i bolagsordningen att verksamheten ska iaktta att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens. • Om verksamhet är ändamålsenlig för uppdraget och målgruppen enligt bolagsordningen och ägaranvisningen och om samverkan med Arbetsförmedlingen är ändamålsenlig. • Om den statliga ersättningen till för uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är ändamålsenligt utformad eller om den i stället bör vara knuten till varje person som anvisas enligt ägaranvisningen. • Om den verksamhet som bedriver i egenskap av anordnare av insatserna arbetsträning och förstärkt arbetsträning bör omfattas av den statliga ersättning som bolaget får för uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. • Om lever upp till de lagstadgade kraven på ett systematiskt arbetsmiljöarbete och vid behov lämna förslag på förbättringsåtgärder. Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi instämmer givetvis i vad utskottet framhåller om betydelse för den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Vi anser att tydligt ska vara till för personer som på grund av funktionsnedsättning står långt ifrån arbetsmarknaden. Vi ställde oss därför bakom utskottets förslag vid /20 om att regeringen skulle göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar (bet. 2019/20:AU4). Vi kan konstatera att regeringen med anledning av tillkännagivandet 2019 har vidtagit flera åtgärder när det gäller styrningen och uppföljningen av såväl Arbetsförmedlingens anvisningar till bolagets arbetsplatser som verksamhet. Det finns därmed, menar vi, goda skäl att avvakta det pågående arbete som utförs av både regeringen och Arbetsförmedlingen innan det kan bli aktuellt att överväga ytterligare åtgärder. När det gäller särskilt frågan om huruvida verksamhet bidrar till osund konkurrens menar vi att granskningarna från kommissionen och , tvärt emot vad utskottet verkar anse, talar emot att bolaget skulle ha marknadspåverkan i detta avseende. I övrigt betvivlar vi inte utskottets goda ambitioner men anser att agerandet är förhastat. Mot denna bakgrund bör det inte göras något tillkännagivande. Utskottets förslag bör därför avslås. Vi behandlar arbetsmarknadsutskottets betänkande AU4 . Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation och avslag på utskottets förslag till tillkännagivande. Ett enigt utskott ställer sig bakom ett förslag till tillkännagivande vid /20 om att göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar. Med anledning av detta har regeringen vidtagit flera åtgärder. beslutades om en förordningsändring gällande särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Förändringen innebär ett förtydligande om målgruppen för de särskilda insatserna, och särskilt för skyddat arbete. Förändringen innebär också ett förtydligande av vad som gäller vid skyddat arbete. För att anvisas till ett skyddat arbete ska en persons arbetsförmåga vara så nedsatt till följd av en funktionsnedsättning att personen inte kan få något annat arbete, och hans eller hennes behov ska inte kunna tillgodoses på annat sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förordningen trädde i kraft och bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna. I ägaranvisningen som antogs vid årsstämman gjordes en revidering av uppdraget med ett förtydligande av bland annat anpassning av förutsättningar hos personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen anger att bolaget bör söka affärsmöjligheter inom ett flertal branscher för att få en bred tillgång till arbetsuppgifter som är anpassade efter olika människors behov. Regeringen har också lämnat flera uppdrag till Arbetsförmedlingen i regleringsbrevet . Bland annat ska man se över definitionen av och målnivån för prioriterade grupper. Detta ska redovisas . Ett annat uppdrag är att man ska se över kunskaper i svenska och förekomsten av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Detta ska redovisas . inledde Europeiska kommissionen en granskning av det statliga stödet till skyddad sysselsättning i . Kommissionen gjorde då bedömningen att den svenska staten gett stöd som var oförenligt med den inre marknaden. Med anledning av kommissionens granskning införde regeringen genom förordningen (2018:1528) om statlig ersättning till regler om hur bland annat merkostnadsersättningen ska beräknas och om statens kontroll och återkrav vid eventuell överkompensation. Med detta som bakgrund är det orimligt att ställa sig bakom utskottets förslag. Att det finns personer som vill arbeta men som står utanför arbetsmarknaden på grund av en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga trots att de skulle kunna arbeta med rätt stöd och anpassning är en enorm outnyttjad resurs och en förlust för hela samhället. Därför är uppdrag i den aktiva arbetsmarknadspolitiken mycket viktigt. position att fungera som en ingång till arbetsmarknaden för personer som annars riskerar att stå utanför arbete är unik; det tror jag att vi alla är överens om. Jag välkomnar därför utskottets engagemang i att värna uppdrag och delar uppfattningen att tydligt ska vara till för personer som på grund av funktionsnedsättning står långt ifrån arbetsmarknaden. Det är också anledningen till att ställde sig bakom utskottets förslag vid /20 om att regeringen skulle göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar. har regeringen gjort flera förändringar i styrningen och uppföljningen av . Dessutom har Arbetsförmedlingen fått fyra särskilda uppdrag i sitt regleringsbrev utifrån tillkännagivandet. Det handlar om att se över definitionen och målnivån för prioriterade grupper, att analysera processen och tillämpningen avseende förekomsten av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och att följa upp anvisningarna till skyddat arbete hos . Slutligen har Arbetsförmedlingen ett uppdrag som rör insatser för personer som utöver nedsatt arbetsförmåga till följd av funktionsnedsättning även har bristande kunskaper i svenska språket. Inget av dessa uppdrag har ännu återrapporterats, utan det ska göras respektive . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Som vi skriver i vår reservation finns det därför goda skäl att avvakta med ett ytterligare tillkännagivande till dess att regeringen har återrapporterat det förra uppdraget i dess helhet. Att undvika osund konkurrens är naturligtvis viktigt. Här är det viktigt att hålla i minnet att inte är vilket bolag som helst utan ett statligt bolag som har ett särskilt samhällsuppdrag. Det är regeringen som anger det antal lönetimmar som ska nå per kalenderår för anställningsformerna skyddat arbete och lönebidrag för utveckling i anställning. Utifrån sitt särskilda samhällsuppdrag finansieras verksamhet bland annat av merkostnadsersättningen, och Kammarkollegiet har i uppdrag att granska att ersättningen inte överstiger verksamhetens behov. Regeringen har också möjlighet att kräva tillbaka medel om det skulle vara befogat. Granskningar från både och talar emot att bolaget skulle ha en osund marknadspåverkan. Mot denna bakgrund tycker jag inte att det bör göras något nytt tillkännagivande, utan jag yrkar avslag på utskottets förslag. Jag vill ta tillfället i akt att i detta sammanhang också ta upp de arbetsintegrerande sociala företagen. De är ett viktigt komplement till för att skapa möjligheter för grupper som står långt från arbetsmarknaden. Det handlar om personer med funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga, men också om personer med social problematik, långtidsarbetslösa, nyanlända och andra personer som av någon anledning behöver extra stöd för att få och behålla ett arbete. vill få till stånd en förordning som innehåller en tydlig definition av arbetsintegrerande sociala företag. En sådan definition skulle underlätta för bland andra Arbetsförmedlingen att samarbeta med dessa företag kring grupper som står långt från arbetsmarknaden.