bet · H801TU6 · 2021-03-12 00:00:00 — Antalet omkomna personer i vägtrafiken 2019 var det lägsta någonsin, men en utmaning inom trafiksäkerhetsområdet är att cyklister utgör den största gruppen allvarligt skadade. Utvecklingen för antalet omkomna i bantrafiken, yrkessjöfarten, fritidssjöfarten och luftfarten går i rätt riktning. Det systematiska arbetet för ökad trafiksäkerhet, såsom förbättringar av fordon, infrastruktur och övervakning, har i något större utsträckning bidragit till färre omkomna i trafiken. Åtgärder för säker infrastruktur som vidtas inom ramen för den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportinfrastrukturen innebär ett väsentligt bidrag till trafiksäkerhetsmålet. I regeringens resultatredovisning redovisas att slutförda åtgärder på det statliga vägnätet 2019 i form av hastighetsreducerande åtgärder och mötesseparerade vägar beräknas minska antalet omkomna med 6,2 personer . beräknades antalet omkomna minska med 4,0 personer till följd av motsvarande åtgärder. Utskottet kan konstatera att det –2020 genomfördes många åtgärder och initiativ från flera aktörer i samhället som påverkade trafiksäkerheten positivt. Bland de insatser som har gett störst effekt är enligt säkrare bilar och vägar och förbättrad miljö för gående. – Bilarna har blivit säkrare med förbättrad krocksäkerhet, antisladdsystem och bältespåminnare som finns i flertalet fordon. Den utbytta fordonsflottan har enligt minskat dödligheten i olyckor med cirka sex sju liv . – Vägar och gator har enligt blivit säkrare genom fortsatt anpassning av hastighetsgränser till vägens utformning, införande av två-plus-ett-vägar, fler trafiksäkerhetskameror och lägre hastighetsgränser där det är hög skaderisk. – Fotgängares säkerhet har enligt förbättrats främst genom att kommuner har sänkt hastigheterna i tätorter där det finns mycket blandtrafik och utformat gatumiljön så att fordon kör på de oskyddades villkor. av 50-vägarna har enligt blivit 40-vägar. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att stod värd för den tredje globala ministerkonferensen om trafiksäkerhet i . Syftet med konferensen var att diskutera hur de globala målen för trafiksäkerhet kan utvecklas på området, inte minst mot bakgrund av Agenda 2030. Konferensen resulterade i ett antal slutsatser, den s.k. Stockholmsdeklarationen, som ska ligga till grund för det fortsatta arbetet med trafiksäkerhet i världen. Bland annat uppmanas FN:s medlemsländer att minska antalet dödsfall i trafiken med till 2030 och att begränsa hastigheten i områden där risken är stor för dödsfall och allvarligt skadade i trafiken. Utskottet vill uppmärksamma att det är flera myndigheter inom olika politikområden som på olika sätt arbetar med trafiksäkerhet. Utskottet vill särskilt lyfta fram att har höga ambitioner när det gäller att undvika att resenärer skadas. är det också flera andra myndigheter och andra aktörer som bidrar i utvecklingen av trafiksäkerheten i . Utskottet delar syn att det behövs en kraftsamling för att nå det nya etappmålet om högst 133 omkomna i vägtrafiken 2030. I samband med lanseringen av nystarten gav regeringen i uppdrag att framöver leda samverkan inom vägtrafiksäkerhet. I uppdraget ingår att sammankalla och föra en dialog med berörda myndigheter och aktörer. Vidare ska ansvara för att det tas fram en detaljerad uppföljning av trafiksäkerhetsläget som är till nytta för berörda myndigheter och aktörer i deras planering och genomförande av sin verksamhet kopplat till vägtrafiksäkerhet. Vid behov ska föreslå gemensam verksamhetsutveckling där enskilda aktörer i samverkan skulle kunna förbättra trafiksäkerheten. Därtill ska förvalta, utveckla och sprida kunskap om nollvisionen som säkerhetsfilosofi. I uppdraget ingår vidare att i samråd med berörda aktörer ska ta fram en beskrivning av hur den ovannämnda samverkan i praktiken ska utformas. Uppdraget ska återrapporteras till . Under ledning av presenterades en handlingsplan för säker vägtrafik för perioden –2022. Denna s.k. aktionsplan togs fram gemensamt av och 13 andra myndigheter och aktörer. Merparten av aktörerna som medverkar i den gemensamma aktionsplanen ingår i den nationella gruppen för nollvisionen i samverkan (GNS Väg), däribland , , , (), , Fordons- och trafiksäkerhetscentrum vid (Safer), Kommuner och Regioner (SKR), () och Transportstyrelsen. I aktionsplanen anger de 14 aktörerna vad de själva avser att göra för att bidra till en säker vägtrafik. är avsändare till aktionsplanen och ansvarar för rapportens innehåll och slutsatser. Varje myndighet och aktör ansvarar för sina egna ambitioner att bidra till en säker vägtrafik. Utskottet konstaterar att sammanlagt 111 åtgärder presenteras i aktionsplanen, fördelat på tre fokusområden: rätt hastighet, nykter trafik och säker cykling. Därutöver presenterar aktörerna ett antal övergripande åtgärder. Vissa åtgärder är avsedda att ha en direkt påverkan på vägtrafiken, medan andra är mer förutsättningsskapande. Om de åtgärder som beskrivs i aktionsplanen genomförs i sin helhet bedömer att det ska kunna bidra till ca 40–50 färre omkomna på årsbasis efter 2022. Åtgärderna bedöms även kunna bidra till i storleksordningen 500 färre allvarligt skadade på årsbasis efter 2022. De åtgärder som beskrivs i aktionsplanens åtgärdspaket leder enligt aktörerna inte bara till färre dödade och allvarligt skadade. Åtgärderna bidrar i allt väsentligt även till andra viktiga samhällsmål, såsom minskade utsläpp av växthusgaser, ökad trygghet, attraktivare stads- och tätortsmiljöer, ökad tillgänglighet för olika trafikantgrupper, färre trafikbrott samt mer lika konkurrensvillkor inom yrkestrafiken. Utskottet ser positivt på detta arbete. åtgärder står för minst två tredjedelar av den bedömda effekten för räddade liv. De åtgärder som bedöms ge störst effekt på antalet räddade liv är fortsatt utbyggnad av automatiserade trafiksäkerhetskameror och mötesseparerade vägar samt riktade trafiksäkerhetsåtgärder och sänkta hastighetsgränser inom statliga vägnät. Åtgärderna i aktionsplanen vidtas inom befintliga ramar, men vissa omprioriteringar kan behöva göras inom de olika aktörernas verksamheter. De redovisade ambitionerna följs upp på årsbasis under ledning. Utskottet vill understryka vikten av myndighetsövergripande samverkan i trafiksäkerhetsarbetet. återrapportering av uppdraget att leda övergripande samverkan i trafiksäkerhetsarbetet anförde att trafiksäkerhetsarbetet inom vägtrafiken är beroende av att berörda myndigheter och aktörer visar engagemang och ansvarstagande för gemensamma mål och ambitioner. För att lyckas nå uppsatta mål krävs att effektiva åtgärder vidtas, både enskilt och i samverkan. Utskottet delar denna bedömning. Utskottet vill lyfta fram att det framgår av den senaste återrapporteringen att 82 av de sammanlagt 111 åtgärderna var påbörjade och fortlöpte enligt plan. 16 åtgärder var pausade eller fortlöpte inte enligt plan och 4 var inte påbörjade enligt plan eller hade utgått. Vidare rapporteras att 9 åtgärder skulle startas först eller . Utskottet vill vidare lyfta fram infrastrukturens betydelse för trafiksäkerheten. fattade regeringen beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för planperioden –2029. Planen är ett väsentligt bidrag till trafiksäkerheten, genom insatser för mötesseparering av viktiga vägsträckor, underhållsatsningar, trimningsåtgärder, forskning m.m. Planen omfattar satsningar på såväl byggande av ny infrastruktur som upprustning och modernisering av befintlig sådan. I samband med beslutet om den nationella planen för transportinfrastruktur 2018–2029 gav regeringen i uppdrag åt att bl.a. ta fram medborgar- och trafikantinformation för ökad trafiksäkerhet i vägtrafiken. De informations- och kunskapshöjande insatser som genomförs ska enligt regeringen vara långsiktiga insatser som i hög grad bidrar till att de transportpolitiska målen uppfylls och de ska ge ett tydligt mervärde. Utskottet noterar vidare att redovisade regeringsuppdraget att ta fram ett inriktningsunderlag inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen för planperioden –2033 respektive 2022–2037. I underlaget lyfts vikten av trafiksäkerhetsåtgärder fram. När det gäller frågan om trafiksäkerhetsarbetet på regional nivå kan utskottet inledningsvis konstatera att det enligt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur inom varje län ska upprättas en länsplan till ledning för när medel för investeringar och förbättringsåtgärder ska fördelas. Länsplanen ska, med hänsyn till de regionala förutsättningarna, bidra till att de transportpolitiska målen uppnås. Om det bedöms ändamålsenligt får en gemensam plan för två eller flera län upprättas. Regeringen fastställer de ekonomiska ramarna och , kommuner och trafikhuvudmän bistår med underlag. Länsplanerna kan t.ex. omfatta investeringar i statliga vägar som inte ingår i det nationella stamvägnätet, dvs. samtliga länsvägar samt de riksvägar som inte ingår i det nationella stamvägnätet. fattade regeringen beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för planperioden –2029. Utskottet vill här särskilt lyfta fram att –2022 för att stärka tillgängligheten i hela och öka möjligheterna att nå etappmålet för trafiksäkerheten inom vägtrafiken ska fördela för att samfinansiera länsplanerna för trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet. Utskottet konstaterar att har åtagit sig att vara en aktiv part i samverkan med kommuner och regionalt utvecklingsansvariga i tidiga planeringsskeden för att främja en säker vägtrafik och framtagandet av trafikstrategier. I t.ex. frågan om ändrade hastighetsbegränsningar ledde regionala dialoger tillsammans med kommuner, regionala planupprättare och andra samhällsaktörer. Utskottet vill vidare framhålla att SKR har en övergripande funktion i att stödja kommunerna och regionerna i deras arbete, även när det gäller trafiksäkerhetsfrågor. SKR har mot denna bakgrund bl.a. tagit fram en skrift med syftet att inspirera till att påbörja och utveckla arbetet med kommunala trafiksäkerhetsprogram. När det gäller vilka krav som kan ställas vid upphandling av kollektivtrafik vill utskottet påminna om att det finns två typer av kollektivtrafik: trafik som samhället upphandlar och finansierar samt kommersiell trafik. Lagen (2010:1065) om kollektivtrafik, nedan kollektivtrafiklagen, gäller för kollektivtrafik på väg, spår och vatten. Kollektivtrafiklagen utgår från EU:s kollektivtrafikförordning, och i lagens 4 kap. finns bestämmelser om upphandling av kollektivtrafik. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna (RKM) har det övergripande ansvaret för all regional kollektivtrafik i respektive län. Transportstyrelsen kontrollerar att RKM och kollektivtrafikföretag följer kollektivtrafiklagen. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma Partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik som är en samverkansarena för de nationella branschorganisationerna Svensk Kollektivtrafik, , , SKR samt och Jernhusen. Det övergripande målet är att kollektivtrafiken ska nå en fördubblad marknadsandel. Gemensamt drivs projekt och aktiviteter inom två huvudområden: att kommunicera och följa upp fördubblingsmålet samt att utveckla avtalsprocessen. Partnersamverkan tar fram stöd, modellavtal, verktyg och vägledningar. Som exempel kan nämnas Bus Nordic som är en gemensam uppsättning funktionskrav för bussar, en rekommenderad standard för bussar inom . Det är ett samarbete mellan nationella branschorganisationer för kollektivtrafik och huvudstadsregionerna i de nordiska länderna. Där specificeras en nordisk standard för bussar som ska användas vid upphandlingar. En buss som uppfyller dessa gemensamma rekommendationer ska accepteras och fungera lika bra inom alla kollektivtrafikorganisationer oavsett nordiskt land. Vidare uppger SKR att man stöder det strategiska arbetet med att utveckla och förbättra kollektivtrafiken. När det gäller att involvera trafikanterna mer i trafiksäkerhetsarbetet kan utskottet konstatera att det finns ett antal ideella organisationer som aktivt bidrar till att nå de transportpolitiska målen. Ett exempel är NTF som arbetar på ideell och demokratisk grund genom folkrörelser, organisationer, samhällsinstitutioner, företag och enskilda. består av ett femtiotal nationella medlemsorganisationer. I finns över 100 lokala trafiksäkerhetsföreningar och kommittéer. Ett annat exempel är M som är en konsumentorganisation för bilister och andra trafikanter. Ytterligare exempel är () samt Mothers Against Drunk Driving (MADD) som båda är ideella trafiksäkerhetsorganisationer som främst arbetar för trafiknykterhet. Utskottet delar regeringens bedömning i budgetpropositionen att det återstår utmaningar inom trafiksäkerhetsområdet, bl.a. vad gäller regelefterlevnad, och att det är viktigt med ökad samverkan med civilsamhället för att bemöta dessa utmaningar. Utskottet vill här påminna om att på uppdrag av regeringen delar ut bidrag till ideella organisationer som utför uppgifter som bidrar till att de transportpolitiska målen uppnås. Bidragen ska hjälpa till att nå de transportpolitiska målen om tillgänglighet, trafiksäkerhet, miljö och hälsa. Vidare vill utskottet peka på att det i nystarten för nollvisionen konstaterades att trafiksäkerhetsarbetet i hög grad bygger på samverkan och att ett fortsatt engagemang och ansvarstagande hos berörda aktörer är avgörande för arbetets framgång. Som framgår ovan fick i samband med regeringens beslut om nystarten i uppdrag att leda övergripande samverkan i trafiksäkerhetsarbetet för vägtrafik. Syftet är att ge den breda grupp av aktörer som deltar i trafiksäkerhetsarbetet stöd i planerandet och genomförandet av sina respektive verksamheter och därigenom göra deras arbete mer effektivt. Det finns dessutom exempel på arenor för samverkan mellan myndigheter och aktörer som syftar till att höja den gemensamma förmågan att aktivt bidra till nollvisionen och gällande etappmål, t.ex. gruppen för nollvisionen i samverkan (GNS Väg). Tekniksatsningar för ökad trafiksäkerhet Utskottet vill framhålla att bl.a. digitalisering och automatisering pekades ut som prioriterade områden i regeringens nystart för nollvisionen 2016. Regeringen påpekade då att ytterligare utveckling av bl.a. förarstödsystem och automatisering i bilarna är viktigt för att nollvisionen ska kunna nås, men måste de potentiella risker som finns kopplade till digitaliseringen och automatiseringen av transportsystemet hanteras. Utskottet kan konstatera att tekniken har utvecklats och ökat möjligheterna till avancerat förarstöd, vilket bör innebära en säkrare och mer miljövänlig körning. Utvecklingen av s.k. intelligenta trafiksystem (ITS) har kommit att bli en central del i trafiksäkerhetsarbetet. I nystarten för nollvisionen anförde regeringen att automatiserad körning kan komma att kompensera för olika typer av nedsatt körförmåga hos förarna, och på kan en utveckling av helt säkra transporttjänster bli verklighet. Utskottet uppmärksammar att det uppstår nya möjligheter när även väginfrastrukturen digitaliseras och automatiseras. Regeringen påpekade att det pågår en omställning till uppdet kopplade och automatiserade transporter i hela transportsystemet. När det gäller självkörande och uppkopplade fordon i vägtrafiken pågår flera parallella processer både internationellt och nationellt. Utskottet vill här lyfta fram att har pekat på behovet av att fortsätta ta vara på ny teknik. Exempelvis kan uppkopplade fordon, sensorer som läser av vägmiljön och fordon som automatiskt bromsar för oskyddade trafikanter enligt rädda många liv både i tätorter och på landsvägar. pekar också på behovet av att anpassa infrastrukturen till den nya tekniken. Utskottet välkomnar att , i samarbete med fordonsindustrin, universitet, högskolor och andra aktörer inom transportområdet, arbetar för att skapa gränsöverskridande lösningar för övervakning, styrning och information inom trafikområdet. Ett exempel är (), vilket är ett program som drivs av Programrådet för fordonsforskning i syfte att stimulera forskning och utveckling inom trafiksäkerhetsområdet. Nyckelområden är aktiv säkerhet, skadeförebyggande lösningar och utveckling av väghållning och krocksäkerhet hos olika typer av fordon. Ett fokusområde är utveckling av intelligenta fordons- och trafiksystem. I fråga om tekniksatsningar inom den trafikpolisiära verksamheten vill utskottet framhålla att polisiära metoders effektivitet är en ständigt aktuell fråga. Utskottet konstaterar att trafikpolisverksamheten i högre grad kan utföras av vanliga poliser i lokalpolisområdena, bl.a. som en effekt av den tekniska utvecklingen med t.ex. automatiska trafiksäkerhetskontroller och alkobommar, vilka behandlas i olika avsnitt senare i detta betänkande. Utskottet vill även nämna att det reviderade vägsäkerhetsdirektivet syftar till att förbättra spridningen av ny teknik. Det följer av artikel 10 i direktivet att kommissionen för att förbättra säkerheten på vägarna inom unionen ska inrätta ett system för utbyte av bästa metoder mellan medlemsstaterna, vilket bl.a. ska omfatta befintliga projekt för säker väginfrastruktur och beprövad trafiksäkerhetsteknik. Utskottet konstaterar att de preliminära siffrorna för antalet omkomna i trafiken ligger under nollvisionens etappmål om högst 220 omkomna 2020. Det systematiska arbetet för ökad trafiksäkerhet har bidragit till färre omkomna i trafiken, men utskottet är medvetet om att nollvisionen kräver ett mycket ambitiöst trafiksäkerhetsarbete även fortsättningsvis. Utskottet kan konstatera att mycket har hänt sedan 1997 års beslut om nollvisionen men att det behövs ett än mer målinriktat arbete för att fortsätta att minska antalet omkomna och allvarligt skadade i trafiken. Utskottet välkomnar att ambitionsnivån i det svenska trafiksäkerhetsarbetet har höjts genom ett nytt etappmål som omfattar alla trafikslag. Utskottet vill betona att ett systematiskt arbete mot målen och samverkan mellan aktörer är av central betydelse, liksom att målen följs upp och analyseras . Utskottet vill lyfta fram att de ansvariga myndigheterna bedriver ett aktivt arbete för att höja trafiksäkerheten. Utskottet ser mycket positivt på arbetet med aktionsplanen och på de effekter som det förväntas ge. Myndigheter och aktörer samt regioner samverkar aktivt för att gemensamt identifiera och genomföra åtgärder för att öka trafiksäkerheten. Utskottet vill lyfta fram att regionernas trafiksäkerhetsarbete är av mycket stor betydelse. Det är nödvändigt att inkludera ett regionalt perspektiv för att de trafiksäkerhetspolitiska målen ska nås, och utskottet vill påminna om att länsplanerna är avgörande när medel för investeringar och förbättringsåtgärder ska fördelas. Vidare vill utskottet betona att det engagemang för trafiksäkerhetsfrågor som finns i det civila samhället är mycket positivt. En fortsatt god utveckling av trafiksäkerheten är beroende av samverkan mellan berörda aktörer, däribland det civila samhället. Teknikutvecklingen skapar nya möjligheter. När det gäller behovet av tekniksatsningar för ökad trafiksäkerhet bedömer utskottet att det bedrivs ett aktivt arbete för att med hjälp av teknik utveckla nya lösningar på trafiksystemets problem. Utskottet ser fortsatt positivt på tekniksatsningar, och följer utskottet denna utveckling med stort intresse. vill utskottet påminna om att risker som finns kopplade till digitaliseringen och automatiseringen av transportsystemet alltid måste hanteras. Ny teknik, automatisering och digitalisering är en del av de nya verktyg som kan behövas för att utveckla trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet bedömer sammanfattningsvis att det bedrivs ett ambitiöst arbete i för att på olika sätt höja trafiksäkerheten. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1467 (S), 2020/21:2218 (SD) yrkande 74, 2020/21:2398 (S), 2020/21:2536 (C) yrkande 10 och 2020/21:3235 (L) yrkande 20. Trafikregler och övergripande åtgärder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa trafikregler och övergripande åtgärder. Utskottet bedömer att nuvarande regleringar i fråga om bl.a. väjningsplikt, bilars belysning och obevakade övergångsställen är ändamålsenliga och att det inte är motiverat att vidta någon åtgärd. Utskottet lyfter också fram vikten av ökad regelefterlevnad och att det är viktigt att bl.a. följa frågan om användning av hörlurar i trafiken. Jämför reservation 3 (SD). De allmänna trafikreglerna finns i trafikförordningen (1998:1276). Trafikreglerna gäller alla trafikanter, både på vägarna och i terrängen. och kommunerna utfärdar föreskrifter om bl.a. hastigheter och bärighetsklasser. Dessutom finns lokala trafikföreskrifter som kommunerna och länsstyrelserna beslutar om. Därtill finns regler som gäller för respektive fordon. Grunden är en om vägmärken och signaler som undertecknades i 1968. Transportstyrelsen är den centrala tillsynsmyndigheten inom transportområdet. Det är också den myndighet som oftast utfärdare föreskrifter. Inom vägtrafiken har därutöver en viktig roll som kontrollmyndighet. I motion 2020/21:2115 föreslår (S) en översyn av om användningen av hörlurar under körning kan innebära en risk i trafiken. Motionären menar att det är viktigt att vara uppmärksam på omgivningen under körning. För att nå regeringens mål om halvering av antalet omkomna i trafiken till 2030 behöver alla potentiella risker i trafiken utvärderas. I kommittémotion 2020/21:2218 framför m.fl. (SD) att möjligheten att införa ett förbud mot omkörning av skolbussar vid hållplatser bör utredas (yrkande 54). Motionärerna betonar att skolbussar ska vara ett tryggt och säkert transportmedel för barn och ungdomar vid resor till och från skolverksamhet. Vidare föreslår motionärerna att den s.k. zebralagen ska utvärderas (yrkande 62). Motionärerna pekar på att det sker alltför många olyckor vid obevakade övergångsställen, och eventuellt behöver nödvändiga förändringar införas för att minska olyckstalen. Dessutom tar motionärerna upp frågan om bilars belysning (yrkande 67). Det framförs att bör ha ett tydligare krav på bilars synlighet än vad som är normalt i större delen av och att de gamla belysningskraven på fordon som är registrerade i bör återinföras. I motion 2020/21:2536 yrkande 7 framför och (båda C) att lagen bör tydliggöras i fråga om framförande av fordon på ett sätt som innebär fara för andra. Motionärerna konstaterar att bl.a. hastighetskontroller, flygande besiktningar och nykterhetskontroller har fått ett stort fokus i polisens trafiksäkerhetsarbete men att det finns fler farliga beteenden som bör beivras. Polisen eller en annan myndighet bör få i uppgift att se över hur man kan utveckla en metodik för att lättare kunna bötfälla den som gör sig skyldig till att ligga alltför nära bilen framför. I motion 2020/21:2567 föreslår (M) att förutsättningarna för att införa ett generellt omkörningsförbud för tung trafik eller åtminstone för att utöka antalet sträckor med sådana begränsningar ska utredas. Motionären konstaterar att det redan finns sträckor där det råder omkörningsförbud för tung trafik, men för att trafiken på motorvägar ska kunna flyta på borde ett generellt förbud mot omkörning för lastbilar och bussar utredas. I motion 2020/21:3461 yrkande 2 begär m.fl. (SD) att regeringen ska utreda ett pricksystem vid trafiköverträdelser. Motionärerna hänvisar till att det i andra europeiska länder finns ett pricksystem som vid grövre överträdelser ger föraren fler prickar, och att mindre grova överträdelser leder till färre prickar. När föraren nått ett visst antal prickar leder det till körkortsåterkallelse. I motion 2020/21:3577 framför m.fl. (SD) vidare att högersvängar vid rödljus bör tillåtas (yrkande 1). Motionärerna hänvisar till att detta är tillåtet i flera länder, vilket gör att trafiken flyter på och minskar tomgångskörningen. Motionärerna tar även upp frågan om trafikljus med nedräkning (yrkande 2).