bet · H801FiU22 · 2021-03-11 00:00:00 — I det sammanhanget borde regeringen också utreda frågan om hur villkoren för förstagångsköparna kan förbättras, exempelvis vad gäller banker och andra kreditgivares krav för olika hushållstyper, och hur förutsättningarna för ökad rörlighet på bostadsmarknaden mellan ägt och hyrt bestånd kan stärkas. biföll utskottets förslag. Den nuvarande ordningen för makrotillsynen, där har en central roll, har beslutats av i bred politisk samsyn. var också enig när den riktade ett tillkännagivande till regeringen om att det behövs en samlad utvärdering av effekterna av makrotillsynsåtgärderna och att regeringen även borde återkomma med förslag till åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Makrotillsynsåtgärder handlar om att minska systemrisker och stärka stabiliteten i det finansiella systemet. har covid-19-pandemin kraftigt påverkat ekonomin såväl i som globalt. Den ekonomiska nedgången har dock dämpats och utvecklingen på de finansiella marknaderna stabiliserats av de åtgärder som vidtagits av regeringen och samt av myndigheter som , och Riksgälskontoret. Åtgärderna har varit centrala för att upprätthålla kreditgivningen till företag och hushåll. Riskerna för den finansiella stabiliteten är dock fortsatt förhöjda. gäller att banker kan ge de hushåll som så önskar ett tillfälligt undantag från amorteringar. Utskottet bedömer att det sannolikt ökar hushållens möjligheter att parera inkomstbortfall och bygga upp likviditet i en osäker tid. Generellt gäller att makrotillsynsåtgärder kan ha stora konsekvenser för hushåll, företag och samhällsekonomin. Utskottet delar den syn som kommer till uttryck i flera av motionerna att det är viktigt att vidtagna makrotillsynsåtgärder utvärderas. Det var också innebörden i det tillkännagivande riktade till regeringen . Därför är det enligt utskottet också positivt att regeringen i linje med tillkännagivande gett i uppdrag samlat utvärdera amorteringskraven, bolånetaket och andra makrotillsynsåtgärder för att bl.a. belysa vilka effekter åtgärderna har haft på kreditgivningen. Det är också bra att regeringen beslutat om en utredning som ska lämna förslag för att underlätta för förstagångsköpare av bostäder att komma in på den ägda bostadsmarknaden. Utskottet noterar vidare att regeringen beslutat om en utredning som syftar till att få fram bättre statistik över hushållens tillgångar och skulder. När det gäller ränteskillnadsersättning vill utskottet framhålla att de ändringar som gjordes i regleringen 2014 syftade till att ränteskillnadsersättningen skulle bli mer rimlig och bättre svara mot kreditgivarens förlust. Att kreditgivarna tillämpar god kreditgivningssed vid beräkningen av ränteskillnadsersättning är något som tillsynsmyndigheterna på området övervakar. Det finns enligt utskottet heller inget som tyder på att ränteskillnadsersättning leder till särskilda problem, t.ex. hindrar amortering. Konsumentkreditlagens regler om ränteskillnadsersättning framstår enligt utskottet som väl avvägda utifrån de intressen som gör sig gällande. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet samtliga här aktuella motionsyrkanden. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete på såväl EU-nivå som nationell nivå som syftar till att öka konkurrens och transparens. Jämför reservation 6 (M), 7 (SD), 8 (C) och 9 (V). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:1229 att ett grundproblem på kreditmarknaden är att transparensen är begränsad eftersom handeln med företagsobligationer ofta sker utanför reglerade handelsplatser, s.k. OTC-handel. Motionärerna vill att eller en annan myndighet ges i uppdrag att inrätta ett publikt system för handelsvolymer och avslutspriser på företagsobligationsmarknaden (yrkande 5). Motionärerna framhåller även att det är problematiskt för det svenska småspararkollektivet att offentliga nyckeltal om illikvida tillgångar är svåra att hitta och anser att fonder öppet och uttryckligen ska ange fondinnehavets andel i illikvida tillgångar (yrkande 6). Motionärerna vill även att på EU-nivå ska verka för en utvärdering av ett tak för illikvida tillgångar (yrkande 7). I kommittémotion 2020/21:180 av m.fl. (V) anser motionärerna att det bör införas en finsk modell för bostadslån i (yrkande 1). Motionärerna menar att en sådan modell, där bolåneräntan sätts med utgångspunkt i internbanksräntan, gör det lättare för kunden att jämföra och värdera bankens erbjudande. Vidare bör en utredning få i uppdrag att utreda för- och nackdelar med ett förbud mot produktpaketering samt lämna förslag på hur transparensen kan öka på bankmarknaden (yrkande 2). Motionärerna anser vidare att regeringen bör återkomma med förslag till krav på bankerna om årliga kostnadssammanställningar som informerar kunderna om hur mycket de har betalat i avgifter till bankerna (yrkande 3). Motionärerna anser också att regeringen bör utreda frågan om att förbjuda prissignaliering på bankmarknaden (yrkande 6). Vidare förespråkar motionärerna en utredning för att se över regleringen av algoritm- och högfrekvenshandeln (yrkande 7). Motionärerna hänvisar till en studie som genomförde 2011 där det framkom att oron för marknadsmissbruk vid högfrekvens- och algoritmhandeln var stor bland de företag som tillfrågats i studien. Därtill anser motionärerna att det bör utredas hur de många samarbetena inom banksektorn påverkar konkurrensen och hur alla företag ska kunna ges tillträde till infrastrukturen på de finansiella marknaderna på lika villkor, och hur ett ökat statligt ägande av finansiell infrastruktur kan främja konkurrensen på de finansiella marknaderna (yrkande 8). I kommittémotion 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 18 efterfrågas en utredning om hur det kan underlättas för konsumenter att byta bank och hur förfarandet för fullständigt bankbyte via fullmakt kan göras. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:2947 yrkande 9 att rätten till nummerportabilitet, dvs. möjligheten till att behålla sitt kontonummer för den som byter bank, skulle ge en flexiblare marknad för banker. Det skulle enligt motionärerna även gynna konsumenterna genom att de kan ställa högre krav på bankerna och få bättre villkor. I motion 2020/21:1397 av (M) anförs att regeringen bör utreda möjligheten att andra vuxna än föräldrarna ska kunna öppna bankkonton för barn och ungdomar utan att föräldrarna står för själva kontot, och att pengarna dessutom ska kunna låsas till dess att barnet är . I kommittémotion 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 4 anser motionärerna att det bör införas en investeringsmodell med associationsrättsliga fonder för att underlätta för investeringsbolag att etablera sig i . m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:2926 yrkande 2 att tillgången till kapital på landsbygden bör stärkas genom att sparbankslagen moderniseras så att lokala banker kan utveckla sin verksamhet. Genom bättre tillgång till externt kapital kan sparbankerna växla upp sin verksamhet för att bidra till företagande och jobb, anser motionärerna. I motion 2020/21:1023 av Per Åsling och (båda C) efterfrågas en översyn av sparbankslagen i syfte att stärka verksamhetens flexibilitet och styrka (yrkande 1). Motionärerna anför också att det bör införas en möjlighet för sparbanker att ta in externt kapital (yrkande 2). Vidare menar motionärerna att det svenska regelverket för banker behöver ses över för att det ska bli proportionerligt och rimligt (yrkande 3). m.fl. (S) anser i motion 2020/21:1589 att insatser för att öka mångfalden inom den finansiella sektorn bör övervägas. Motionärerna lyfter fram etablering av nya sparbankskontor eller andra kooperativa alternativ som en lösning för de kommuner som storbankerna lämnar. m.fl. (S) efterfrågar i motion 2020/21:2420 en översyn av vilka förutsättningar som krävs för att underlätta krediter till kooperation och ekonomiska föreningar i synnerhet på landsbygden för att underlätta för serviceföretag och utveckling på landsbygd. I motion 2020/21:1669 av m.fl. (S) framhålls att ett allt större problem är svårighet att få lån i glest befolkade regioner. Motionärerna anser att regeringen bör initiera en dialog om bankernas närvaro i hela . Per Åsling och (båda C) efterfrågar i motion 2020/20:1026 en översyn av lagstiftningen för att utjämna risktagandet i företagande så att kreditvärdigheten inte längre beror på var i landet företaget ligger. Motionärerna framhåller att företag som har kreditbehov och som ligger på landsbygden i högre grad än andra företag måste riskera t.ex. familjens egendom och annan kreditvärdig egendom. (M) menar i motion 2020/21:1691 att regeringen bör se över möjligheten till att sälja . Som skäl anför motionären att det är problematiskt att staten genom sitt ägande av agerar både aktör och kontrollant på samma marknad. Per Åsling (C) anser i motion 2020/21:903 att regeringen bör överväga att via förse tillväxtbolagen med stöd via aktiekapital eftersom dessa bolag under den pågående krisen har mycket svårt att finansiera sig. Ett antal krav bör vara uppfyllda för att ska kunna investera, för att säkerställa statens ägarintressen och en sund aktiemarknad (yrkande 3). I motion 2020/21:2319 av Boriana (M) efterfrågas en översyn av lagen om för att underlätta finansiering av rederiverksamhet (yrkande 1). Motionären anser även att verksamhetsformen för behöver ses över (yrkande 2). m.fl. (V) anför i kommittémotion 2020/21:299 yrkande 7 att regeringen bör utreda om banker som vid upprepade tillfällen gör sig skyldiga till skatteflykt eller medhjälp till skatteflykt borde förlora sin rätt att verka som bank i . Transparens på marknaden för företagsobligationer Statsrådet besvarade en skriftlig fråga av riksdagsledamoten (SD) om vilka åtgärder statsrådet och regeringen ämnar vidta för att förbättra företagsobligationsmarknadens funktionssätt och transparens (skriftlig fråga 2020/21:1101). Statsrådet konstaterade bl.a. att transparensen på den svenska obligationsmarknaden enligt har försämrats sedan nya regler inom EU trädde i kraft . tog initiativ till ett samtal med andra berörda myndigheter och relevanta branschorganisationer om vilka åtgärder som kan förbättra marknadens funktionssätt och motståndskraft, vilket lett fram till att en ny självreglering för redovisning av handel med obligationer kommer att tillämpas från . Statsrådet konstaterade även att frågan om transparens på företagsobligationsmarknaden väntas ingå i den kommande översynen av direktivet om marknader för finansiella instrument. Enligt statsrådet kommer regeringen att driva på för att det även på EU-nivå ska ställas högre krav på transparens vid handeln med företagsobligationer. EU:s direktiv och förordning om marknader för finansiella instrument, Mifid II[6] och Mifir[7] trädde i kraft . En översyn av regelverket är planerad till slutet av 2021. Bankernas marginal på bolån Som ett led i arbetet med att stärka konsumenternas ställning på bolånemarknaden publicerar varje kvartal en beräkning av bankernas bruttomarginal på bolån. Det görs genom att man jämför den genomsnittliga räntan som kunder faktiskt betalar med den genomsnittliga finansieringskostnaden . I direktivet om marknader för finansiella instrument, Mifid II, finns en rad regler som rör algoritmisk handel och algoritmisk högfrekvenshandel. Reglerna syftar till att komma tillrätta med de risker och problem som är förknippade med denna typ av verksamhet. Mot bakgrund av regelverket överlämnade regeringen propositionen 2016/17:162 Nya regler om marknader för finansiella instrument (Mifid II och Mifir). antog regeringens förslag med några ändringar av teknisk karaktär (bet. 2016/17:FiU35, rskr. 2016/17:353). Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten () genomför ett offentligt samråd om förslag till ändringar i Mifid II för algoritmisk handel, inklusive högfrekvenshandel. Resultatet av samrådet väntas ingå i en rapport från som ska överlämnas till kommissionen senast . Krav på att banker ska ha rutiner för byte av betalkonto När betalkontodirektivet[8] genomfördes i svensk rätt infördes ett krav i lagen om betaltjänster på att betaltjänstleverantörer ska ha rutiner för byte av betalkonto inom (se prop. 2016/17:129, bet. 2016/17:FiU33, rskr. 2016/17:237). fick 2020 i uppdrag att redovisa hur betalkontodirektivet genomförts i (FI2019/04274/RS). I sin redovisning konstaterar att bankbytesrutinen fungerar bra och leder till få klagomål. Dock använder många konsumenter inte bankbytesrutinen utan öppnar på egen hand tjänster i flera banker. bedömer att rutinen fyller sitt syfte, och i de få fall fel uppstår ersätts vanligen konsumenterna. Vidare menar de att det i princip inte finns någon efterfrågan på en rutin för bankbyte mellan olika länder. Kommissionen väntas lämna en rapport om tillämpningen av betalkontodirektivet, som bl.a. ska inkludera en bedömning av lönsamheten av en unionsomfattande nummerportabilitet för betalkonton. Andra vuxna än föräldrars möjlighet att öppna bankkonton till barn Statsrådet besvarade en skriftlig fråga av riksdagsledamoten (M) om underlättande av bankkonto för barn (skriftlig fråga 2020/21:1498). Statsrådet konstaterade då att det finns flera regler som syftar till att förhindra missbruk och kontrollera föräldrars förvaltning av sina barns tillgångar. Det är också möjligt för t.ex. mor- eller farföräldrar att ge sitt barnbarn en penninggåva på ett bankkonto utan att barnets föräldrar fritt kan disponera kontot. Investeringsmodell med associationsrättsliga fonder Regeringen tillsatte 2014 en utredning som skulle göra en översyn av fondregelverket (dir. 2014:139). lämnade utredningen ett betänkande där det bl.a. föreslogs en ny lag om associationsrättsliga fonder (SOU 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad). I betänkandet anförs att det i inte är möjligt att bilda en värdepappersfond eller en specialfond på associationsrättslig grund. Utomlands är däremot den associationsrättsliga formen vanlig. För att öka konkurrenskraft i förhållande till andra jurisdiktioner och deras fondlagstiftning ansåg utredningen att en modell med associationsrättsliga fonder bör införas även i . Utredningen konstaterar att det krävs ändringar i skattelagstiftningen för att förslaget ska kunna förverkligas. Eftersom utredningsuppdraget inte omfattade skattefrågor lämnades förslaget under förutsättning att regleringen kompletteras med de ändringar som behövs i skattereglerna. Frågan bereds inom . remitterade promemorian Ny associationsrätt för sparbanker (Fi2020/00910/B) där det föreslås att sparbankslagen (1987:619) upphävs och att sparbanker i stället ska tillämpa lagen om ekonomiska föreningar med de undantag som motiveras av associationsformen (bl.a. bestämmelser om huvudmän och användning av egendom) och av bankrörelsen. Förslaget syftar till att sparbanker ska omfattas av en modern och ändamålsenlig reglering. Remisstiden gick ut . Frågan bereds inom . Likvärdiga möjligheter till företagande i hela landet fattade beslut om ett övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:359 och 360). Målet ska vara en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Syftet med landsbygdspropositionen är enligt regeringen att lägga fast den långsiktiga inriktningen för landsbygdspolitiken. Inriktningen och målet för politiken ska utgöra en plattform utifrån vilken kommande beslut och åtgärder för en livskraftig landsbygd ska utformas. behandlade finansutskottet regeringens skrivelse om om (skr. 2019/20:108, bet. 2019/20:FiU46, rskr. 2019/20:345). I rekommenderas regeringen att se över verksamhetsform och ta explicit ställning till den, samt att låta utreda om kassan är föremål för statligt stöd. Regeringen välkomnade granskningen och instämde i de övergripande iakttagelserna. Regeringen avser att se över verksamhetsformen och värdera för- och nackdelar med olika verksamhetsformer. Utskottet ställde sig bakom regeringens bedömningar och syn på vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av iakttagelser. Flera av motionerna tar upp frågor som utskottet tidigare behandlat, senast i betänkandena /20:FiU22, 2018/19:FiU22 och 2016/17:FiU22. Utskottet har avstyrkt motionerna och bl.a. hänvisat till att det vidtagits en rad åtgärder för att öka konkurrensen på bank- och finansmarknadsområdet, exempelvis större öppenhet kring hur bolåneräntor sätts och krav på rutiner för att underlätta byte av bank. Utskottet har konstaterat att sparbanker spelar en viktig roll på den svenska marknaden. Utskottet har framhållit vikten av att verka för en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter för företagande. I fråga om har utskottet ansett att det inte varit aktuellt att sälja statens innehav av aktier i bolaget. biföll utskottets förslag. Det svenska banksystemet utgörs främst av ett fåtal storbanker som är tätt sammanlänkade. De fyra storbankerna stod 2019 för majoriteten av såväl utlåningen som inlåningen, även om andelarna har minskat något (prop. 2020/21:1, utg.omr. Det är enligt utskottet angeläget att små och medelstora företag inom finansmarknadsområdet ges goda möjligheter att växa och därigenom bidra till en sund konkurrens. Utskottet konstaterar att arbetet på EU-nivå med att utveckla kapitalmarknadsunionen och därmed långsiktigt underlätta företagens tillgång till finansiering fortsätter. Ett exempel är en ny reglering om plattformar för gräsrotsfinansiering. Vidare anser utskottet att sparbanker spelar en viktig roll på den svenska marknaden. Utskottet noterar att arbetet inom med att reformera sparbankslagen fortgår. Det är viktigt att verka för en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter för företagande, bl.a. när det gäller kreditgivningen. Det stämmer också överens med det övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken som beslutade . Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om bl.a. produktpaketering, prissignalering och årliga kostnadssammanställningar av banktjänster. Yrkandena har avstyrkts, och utskottet gör här ingen annan bedömning. Dock vill utskottet framhålla vikten av både konkurrens och transparens på bank- och finansmarknaden, inte minst ur ett konsumentperspektiv. Här kan nämnas åtgärder såsom kvartalsvisa publicering av bankernas bruttomarginal på bolån och bestämmelserna för paketerade och försäkringsbaserade produkter för icke-professionella investerare (Priip-produkter). För att minska kundernas informationsunderläge på de finansiella marknaderna är det bl.a. också viktigt att det finns en välfungerande finansiell rådgivning. Utskottets uppfattning är att regeringen arbetar aktivt, såväl nationellt som på EU-nivå, för att säkerställa ett högt konsumentskydd. Utskottet konstaterar att en ny självreglering för redovisning av handel med obligationer kommer att tillämpas från . Utskottet noterar även att frågan om ökad transparens vid handel med företagsobligationer väntas ingå i den kommande översynen av Mifid II. Utskottet välkomnar att regeringen avser att driva på för att det även på EU-nivå ska ställas högre krav på transparens vid denna typ av handel. Utskottet noterar att även algoritmisk handel, inklusive högfrekvenshandel ses över till följd av översynen av Mifid II. Utskottet anser att skatteflykt och aggressiv skatteplanering skadar en fri och rättvis konkurrens och undandrar samhället stora inkomster. Utskottet står fast vid att sådant beteende därför måste motverkas hos banker såväl som hos andra aktörer. Utskottet uppfattar att regeringen prioriterar att motverka denna typ av skadliga företeelser. Utskottet noterar att bedömer att bankbytesrutinen fungerar bra och leder till få klagomål. Utskottet noterar även att kommissionen ska lämna en rapport om tillämpningen av betalkontodirektivet, som bl.a. ska inkludera en bedömning av lönsamheten av en unionsomfattande nummerportabilitet för betalkonton. Utskottet ser ingen anledning att föreslå att bankkontonummer ska göras flyttbara mellan banker. I fråga om associationsrättsliga fonder noterar utskottet förslaget från utredningen 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad, och konstaterar att förslaget bereds inom . Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kontanthantering och betaltjänster. Utskottet hänvisar till de lagändringar som trädde i kraft och att regeringen beslutat att tillsätta utredningen om betalningsmarknaden. Jämför reservation 10 (C) och 11 (V). I kommittémotion 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 20 framhålls att staten, mot bakgrund av allt fler digitala betalningar och ett allt större beroende av den digitala infrastrukturen för betalningar bör säkra att betalningar kan ske genom flera digitala lösningar. Motionärerna anser att i nära samarbete med och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör säkra att robustheten i de digitala system som används för betalningar ökar och når den nivån samhället behöver, samt att utvecklingen av en e-krona måste bejakas. (S) anser i motion 2020/21:1995 att priset per transaktion för att använda betaltjänster såsom Swish är för kostsamt för föreningar. Motionären lyfter fram möjligheten att samråda med bankväsendet och se över möjligheten att minska nackdelarna med betaltjänster inom föreningslivet. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:2926 yrkande 1 att kontanthanteringen bör tryggas i hela landet i syfte att värna grundläggande servicefunktioner och tryggheten för såväl privatpersoner som näringsverksamheter. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2020/21:180 att bankerna bör vara skyldiga att ta emot privatpersoners insättningar (yrkande 4). Vidare anser motionärerna att det är viktigt att stärka möjligheterna att använda kontanter och vill att regeringen tillsätter en utredning i syfte att lämna förslag om krav på handlare och restauranger att acceptera kontanter som betalningsmedel (yrkande 5). (M) anser i motion 2020/21:1536 att lagen om betaltjänster bättre behöver tillgodose kunders behov av betaltjänster och kontanthantering. (SD) menar i motion 2020/21:3146 att kontanter alltid ska kunna användas som betalningsmedel i butiker eftersom en stor del av befolkningen stängs ute när det endast finns möjlighet till digitala betalningsmedel. Yrkanden om kontanthantering finns också i motion 2020/21:1395 av (M), motion 2020/21:1987 av (M), motion 2020/21:932 av (KD) och motion 2020/21:2665 av (L). och (båda SD) anför i motion 2020/21:284 att kortbetalningssystemen bör standardiseras så att totalsumman anges och att eventuella tillägg, som exempelvis dricks, hanteras genom menyval för den som så önskar. Motionärerna menar att risken därigenom skulle minska för omedvetna och felaktiga transaktioner. antog regeringens proposition om skyldighet för kreditinstitut att tillhandahålla kontanttjänster (prop. 2019/20:23, bet. 2019/20:FiU29, rskr. 2019/20:77). Lagändringarna innebär att vissa och filialer till utländska kreditinstitut ska vara skyldiga att tillhandahålla kontanttjänster i betryggande utsträckning i hela landet. och filialer som tillhandahåller betalkonton med grundläggande funktioner till konsumenter ska tillhandahålla platser för kontantuttag, och institut eller filialer som tillhandahåller betalkonton till företag ska tillhandahålla platser för dagkasseinsättning. lämnade sitt slutbetänkande En ny riksbankslag (SOU 2019:46). I betänkandet betonar kommittén att offentliga aktörer inte aktivt bör bidra till att kontanternas roll marginaliseras ytterligare innan har tagit ställning till kontanternas roll i ett längre perspektiv. Kommittén lämnar även förslag om att ges ett övergripande ansvar för att kontanthanteringen i fungerar.