bet · H801CU13 · 2021-04-23 00:00:00 — m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:3408 yrkande 6 ett tillkännagivande om att införa fler bygglovsbefriade åtgärder. Motionärerna anser att åtgärder som inte innebär någon inskränkning av en grannes utsikt och som inte medför någon allvarlig risk för fukt eller skador på huset bör vara lovbefriade om de utförs fackmannamässigt. Vidare bör byte av uppvärmningssystem, solfångare, solcellsmoduler, fönster, takmaterial, garageportar m.m. och fasadändringar mot innergårdar lovbefrias. Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att kravet på bygglov för byggbodar bör avskaffas (yrkande 10). I motion 2020/21:3701 av (M) finns ett liknande yrkande om fler bygglovsbefriade åtgärder. I kommittémotion 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att kommunerna ska kunna medge att friggebodar och attefallshus placeras närmare tomtgränsen än vad dagens regler tillåter, om tomten angränsar till mark. Enligt en dom från Mark- och kan kommunerna inte lämna sådana medgivanden, vilket enligt motionärerna innebär att det ibland inte är möjligt för fastighetsägaren att över huvud taget bygga en friggebod eller ett attefallshus. I motion 2020/21:1557 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att införa ytterligare en bygglovsbefriad komplementbyggnad (Bohmanhus). Dessutom bör det enligt motionären utredas hur reglerna för en sådan komplementbyggnad kan bli enklare än för attefallshuset. I motion 2020/21:1754 av (M) anförs att reglerna om bygglovsbefriade åtgärder (attefallsåtgärderna) i 9 kap. PBL har inneburit många fördelar för bostadsmarknaden bl.a. genom att de skapat nya bostäder. Men attefallsåtgärderna har också medfört problem för kommunerna som inte kan tillämpa sitt planmonopol och planera markanvändningen på det sätt som är avsett med PBL. Motionären begär därför ett tillkännagivande om att se över behovet av åtgärder mot missbruk av attefallsåtgärderna. Som nämnts i föregående avsnitt, Regler för bygglov och anmälningsärenden, krävs bygglov för nybyggnad, tillbyggnad och vissa andra ändringar av en byggnad (9 kap. 2 § PBL). Från de generella kraven på bygglov finns flera undantag, bl.a. när det gäller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av detaljplan. Bygglov krävs inte heller för att i omedelbar närhet till ett en- eller tvåbostadshus uppföra eller bygga till en komplementbyggnad som inte har större byggnadsarea än (s.k. friggebod). infördes ett undantag från kravet på bygglov för att uppföra en altan vid ett en- eller tvåbostadshus eller tillhörande komplementbostadshus, om altanen byggs inom från bostadshuset, inte är högre än och inte placeras närmare gränsen än . En sådan altan får strida mot den detaljplan eller de områdesbestämmelser som gäller för området. Även en lägre altan som enligt rättspraxis inte omfattas av reglerna i PBL om krav på bygglov får byggas i strid med den detaljplan eller de områdesbestämmelser som gäller för området, om altanen uppförs inom från ett en- eller tvåbostadshus eller tillhörande komplementbostadshus (prop. 2018/19:112, bet. 2018/19:CU19, rskr. 2018/19:250). De senaste ändringarna av bygglovsbefriade åtgärder genomfördes (prop. 2019/20:31, bet. 2019/20:CU6, rskr. 2019/20:138) och (bet. 2019/20:CU22, rskr. 2019/20:350). Ändringarna innebar att den största tillåtna byggnadsarean för ett komplementbostadshus eller en komplementbyggnad (de s.k. attefallshusen) som får uppföras utan krav på bygglov i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus utökades . I föregående avsnitt, Regler för bygglov och anmälningsärenden, finns en redogörelse för pågående uppdrag. Utöver de lagstiftningsärenden som redogörs för ovan under Bakgrund har utskottet behandlat motionsyrkanden om bygglovsbefriade åtgärder. avstyrktes motionsyrkanden om att fler åtgärder borde undantas från kravet på lovåtgärder. Utskottet hänvisade till pågående och aviserat arbete om bygglovsbefriade åtgärder (bet. 2018/19:CU12). avstyrktes motionsyrkanden om behov av åtgärder mot missbruk av attefallsåtgärderna och om att införa Bohmanhus, med hänvisning till pågående arbete (bet. 2019/20:CU16). Som utskottet framhållit i föregående avsnitt är det viktigt att reglerna om bygglovsbefriade åtgärder är enkla, förutsebara och effektiva, som det är viktigt att regelverket säkerställer angelägna allmänna och enskilda intressen och ett långsiktigt hållbart byggande av bostäder. Som utskottet redovisat ovan har det genomförts flera förenklingar av bl.a. reglerna om bygglovsbefriade åtgärder, och det pågår en utredning som syftar till att göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov. I uppdraget ingår bl.a. frågan om när lovplikt respektive anmälningsplikt bör inträda, hur systemet bör vara utformat för att det ska vara ändamålsenligt och vilka förslag till ändringar och följdändringar som med hänsyn till detta bedöms vara motiverade. Utskottet finner inte anledning att föregripa resultatet av översynen. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om reglerna för bygglov för näringsverksamhet på landsbygden och på industrimark. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 45 (M). I kommittémotion 2020/21:3350 av m.fl. (M) begärs tillkännagivanden om att reglerna för byggande inom de areella näringarna bör ses över med inriktning på att begränsad bebyggelse ska befrias från lovplikt (yrkande 38) och att bygglovskravet för gårdsbutiker bör tas bort (yrkande 39). och (båda SD) begär i motion 2020/21:2889 tillkännagivanden om att ta bort lovplikten för kommuner om det rör åtgärder på industrimark (yrkande 1), om att förenkla hanteringen av bygglov för lantbrukare genom att ta bort kravet på bygglov för mindre tillbyggnader (yrkande 2) och om att se över de förändringar som gjorts efter att lovplikten i nämnda fall tagits bort (yrkande 3). Bygglov krävs för nybyggnad, tillbyggnad och vissa andra ändringar av en byggnad (9 kap. 2 § PBL). Från de generella kraven på bygglov finns flera undantag, bl.a. när det gäller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av detaljplan och under förutsättning att det rör ianspråktagande eller inredning för väsentligen annat ändamål (9 kap. 3 § PBL). Bestämmelsen innebär att alla byggnader som hänger samman med nämnda näringar är bygglovsbefriade. anges bl.a. att det ska skapas bättre förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. Enligt januariavtalet ska ett slopat krav på bygglov för den som vill bygga ett kafé, ett ridhus eller liknande i anslutning till sin gård utredas. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov (dir. 2020:4). I uppdraget ingår bl.a. att ta ställning till lovpliktens omfattning när det gäller ett kafé, ett ridhus eller liknande i anslutning till en gård. Utredaren ska också ta ställning till om ytterligare åtgärder eller kompletteringsåtgärder kan komma i fråga för en begränsad lokaliseringsprövning, förutsatt att detaljplanekravet kvarstår oförändrat, och i det sammanhanget även överväga om exempelvis ett kafé eller ridhus och liknande åtgärder i anslutning till en gård kan komma i fråga för en begränsad prövning som ett alternativ till slopad lovplikt. Uppdraget ska redovisas . Motionsyrkanden om bygglovsregler för näringsverksamhet har behandlats av utskottet . avslogs yrkandena med hänvisning till bl.a. den översyn som aviserats i januariavtalet (bet. 2018/19:CU12). Som framgår ovan finns det ett undantag från reglerna om bygglov för ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring utanför detaljplanelagt område. Undantaget gäller för byggnader i omedelbar anslutning till nämnda näringsverksamheter och under vissa andra förutsättningar. Utskottet konstaterar att en utredare har fått i uppdrag att göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov. I uppdraget ingår bl.a. att ta ställning till lovpliktens omfattning när det gäller ett kafé, ett ridhus eller liknande i anslutning till en gård. Utskottet anser inte att bör föregripa resultatet av denna översyn med ett tillkännagivande. Mot denna bakgrund bör motionsyrkandena avslås. Kontroller vid nybyggnation av bostäder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kontroller och kontrollansvarigas roll vid nybyggnation av bostäder. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 46 (M) och 47 (SD). För att snabba på byggprocessen och höja kvaliteten på uppföljningen av kontrollplanen begär m.fl. (SD) i kommittémotion 2020/21:1615 yrkande 41 ett tillkännagivande om att ett regionövergripande organ ska få ansvar för att följa upp kontrollplanen för bygglovs- och anmälningspliktiga åtgärder. Motionärerna anför att detta skulle underlätta byggprocessen för både kommunerna och byggbolagen. I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att kommunen ska bevilja startbesked utan dröjsmål (yrkande 5). Motionärerna föreslår en ordning i enlighet med förfarandet som tillämpas vid startbesked för ärenden som endast är anmälningspliktiga, vilket innebär att kommunen har på sig att återkoppla till den sökande om handlingarna inte är kompletta och att en ny tidsfrist startas då handlingarna kompletterats. Motionärerna begär även ett tillkännagivande om att det vid mindre byggprojekt, såsom småhus, inte ska ta från en komplett ansökan om startbesked till dess att beslut fattas (yrkande 6). På så sätt skulle det enligt motionärerna vara möjligt att få startbesked från beviljat bygglov. I motion 2020/21:54 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att kravet på certifierad kontrollansvarig vid privat byggnation av småhus bör avskaffas och att byggherren själv ska kunna utse en kvalitetsansvarig för de uppgifter som enligt nuvarande lagstiftning ligger på den kontrollansvarige. Ett liknande förslag finns i motion 2020/21:1145 av (M). Efter ett beslut om lov krävs ofta ett startbesked innan byggherren får börja bygga. För att startbesked ska utfärdas behöver byggherren lämna in en kontrollplan och andra nödvändiga underlag som t.ex. vvs-ritningar. Byggherren har ansvar för att varje bygg-, rivnings- och markåtgärd genomförs i enlighet med de krav som gäller för åtgärden (10 kap. 5 § PBL). Det är även byggherrens ansvar att lov- eller anmälningspliktiga åtgärder kontrolleras enligt en fastställd kontrollplan (10 kap. 6 § PBL). Kontrollplanen ska bl.a. innehålla uppgifter om vilka kontroller som ska göras, vem som ska göra kontrollerna, vilka anmälningar som ska göras till och när arbetsplatsbesök bör ske. Av kontrollplanen ska det även framgå i vilken omfattning kontrollen ska utföras inom ramen för byggherrens egenkontroll eller av någon med särskild sakkunskap. Vidare ska byggherren se till att det finns en eller flera kontrollansvariga som har en självständig ställning i förhållande till den som utför den åtgärd som ska kontrolleras. Den kontrollansvarige ska ha den kunskap, erfarenhet och lämplighet som behövs för uppgiften, och han eller hon ska kunna styrka detta med ett bevis om certifiering (10 kap. 9 § PBL). En kontrollansvarig ska enligt 10 kap. 11 § PBL bistå byggherren med att upprätta ett förslag till kontrollplan, se till att kontrollplanen samt gällande bestämmelser och villkor följs, informera byggherren om avvikelser från föreskrifter och villkor samt vid behov meddela . Den kontrollansvarige ska även närvara vid tekniska samråd och andra kontroller och dokumentera sina arbetsplatsbesök och iakttagelser. Slutligen ska den kontrollansvarige avge ett utlåtande till byggherren och som underlag för slutbeskedet. Om den kontrollansvarige lämnar sitt uppdrag, ska han eller hon meddela detta till . Ärenden om lov, förhandsbesked och anmälan ska handläggas skyndsamt. Beslut i ärenden om lov eller förhandsbesked ska tas . Tiden får förlängas en gång med högst (9 kap. 27 §). I anmälningsärenden ska beslut om startbesked tas . Tiden får förlängas en gång med högst (9 kap. 45 §). För startbesked efter bygglov finns ingen lagstadgad handläggningstid. har haft i uppdrag från regeringen att lämna förslag om en förenklad process för kontroll av egenskaperna hos serietillverkade hus. har utrett frågan i nära samarbete med byggbranschen och berörda myndigheter. I rapporten mer förutsägbar process – förenklad kontroll av serietillverkade hus (2017:23) lämnas två förslag som enligt myndigheten innebär att kommunen inte längre behöver göra bedömningar av de tekniska egenskapskraven inför startbesked. första förslag innebär att en certifierad sakkunnig får delar av de uppgifter som ligger på byggnadsnämnderna. De sakkunniga får en utökad roll för att kontrollera projekteringen av bostäder utifrån de krav som de är certifierade för. Den bedömning som de sakkunniga gör i ett sakkunnigintyg ska godtas av i samband med startbesked enligt PBL. Det andra förslaget som lämnar innebär att byggherrar får möjlighet att anlita certifierade byggprojekteringsföretag som utför projekteringen. gör bedömningen att en projektering som utförs av ett certifierat byggprojekteringsföretag kommer att medföra att kommunen kan anta att byggnaden i fråga kommer att uppfylla samtliga tekniska egenskapskrav. De bedömningar som redovisas i projekteringshandlingarna ska kunna godtas av i samband med startbesked enligt PBL eftersom de gjorts av ett certifierat byggprojekteringsföretag. Förslaget innebär att certifieringen ersätter de bedömningar som byggnadsnämnderna gör inför startbeskedet. I rapporten gör vidare bedömningen att det inte finns några skäl för att avgränsa förslagen ovan till att endast omfatta seriebyggda hus. anser att båda förslagen med fördel kan tillämpas för all nybyggnad av bostäder. noterar att byggregler ska ta del av analys och förslag i rapporten och att genomförandet av förslagen kan påverkas av resultatet av kommitténs utredning. Rapporten bereds inom . Härutöver har efter uppdrag från regeringen i rapporten av fel, brister och skador inom byggsektorn (2018:36) kartlagt systematiska byggfel och betydande kvalitetsbrister vid nybyggnation eller renovering av byggnadsverk för att analysera eventuella mönster i förekomsten av byggskador och deras orsaker. Uppdraget har genomförts i samråd med byggregler. I kartläggningen uppmärksammar de vanligast förekommande felen, bristerna och skadorna samt ett antal potentiella problemområden som branschen känner oro inför. anger att myndigheten avser att följa upp dessa problem i det nya uppdrag att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö som den har fått av regeringen. Det sistnämnda uppdraget innebär att –2021 ska förstärka arbetet för att nya och befintliga byggnader ska vara säkra och ha en god inomhusmiljö. Beredning av rapporten pågår inom . föreslår i betänkandet Verkställbarhet av beslut om lov (SOU 2018:86) bl.a. att byggnadsnämnderna ska få en möjlighet att ge startbesked som lovbeslutet ges. Betänkandet bereds inom . byggregler har haft i uppdrag att göra en översyn av bl.a. 10 kap. PBL. Denna del av uppdraget redovisas i slutbetänkandet Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68). Kommittén menar att de moment som utgör dagens kontrollprocess i huvudsak är logiska utifrån hur byggprojekt bedrivs men lämnar bl.a. följande förslag om kontrollen av byggandet: • Kommittén anser att systemet med kontrollansvariga har flera brister och därför inte fyller en så pass viktig funktion i nuvarande kontrollprocess att det är motiverat att ställa krav på att byggherrar ska anlita en kontrollansvarig. Därför föreslår kommittén att systemet med kontrollansvariga avskaffas. En byggherre som vill anlita en person som är kunnig inom byggande för att bistå i byggprojekt ska fortfarande kunna göra det, men denna roll ska enligt kommitténs förslag inte längre regleras i PBL. • Kommittén framhåller att arbetsplatsbesöken inte alltid upplevs som meningsfulla och att det därför behövs en mer detaljerad reglering av arbetsplatsbesök som tydliggör vad som ska gås igenom vid ett arbetsplatsbesök. På så sätt förstärks arbetsplatsbesökens betydelse och deras syfte tydliggörs. Kommittén föreslår därför att det i PBL förtydligas vad som ska gås igenom vid ett arbetsplatsbesök. • Det finns också enligt kommittén behov av mer detaljerade bestämmelser om vad som ska anges i en kontrollplan och hur en kontrollplan ska utformas för att den ska bli ett centralt instrument för byggherrens egenkontroll. Kommittén anser att bestämmelserna bör regleras i myndighetsföreskrifter och föreslår därför att får i uppdrag av regeringen att utfärda myndighetsföreskrifter om kontrollplaners utformning. Betänkandet bereds inom . Utskottet har behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om kontroller vid nybyggnation. hänvisade utskottet till pågående arbete, bl.a. byggreglers då pågående uppdrag (bet. 2018/19:CU12). Motionsyrkandena handlar om olika åtgärder som enligt motionärernas uppfattning skulle effektivisera kontrollverksamheten enligt PBL och sättet som den utförs på. Utskottet delar motionärernas uppfattning att systemet bör vara välavvägt, inte minst eftersom de kontroller som utförs är viktiga för enskilda och syftar till att bistå enskilda med att få en övergripande bedömning från det allmänna om huruvida de lagkrav som ställs på byggnationen uppfylls av byggbolaget. När det gäller de regler som ställs på kontrollverksamhet pågår som nämnts ovan ett beredningsarbete av bl.a. byggreglers betänkande. Kommittén har bl.a. anfört att systemet med kontrollansvariga har flera brister och föreslagit att det avskaffas samt lämnat förslag som gäller utformningen av kontrollplaner. Vidare har föreslagit att kommunerna ska kunna lämna ett startbesked redan i lovbeslutet. I avvaktan på resultatet av den pågående beredningen av dessa förslag anser inte utskottet att bör ta något initiativ med anledning av det som motionärerna anfört. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att upphäva lagen om färdigställandeskydd och att hindra krav på byggfelsförsäkring. Utskottet anser inte att det finns anledning att föreslå några ändringar med anledning av förslagen. I motion 2020/21:50 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att lagen (2014:227) om färdigställandeskydd bör upphävas. Motionärerna anför att staten ska vara restriktiv med att ställa krav på obligatoriska försäkringar och att det inte är rimligt att ställa krav på färdigställandeskydd då ersättningsnivån är väldigt låg. Ett liknande förslag finns i motion 2020/21:3661 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2. I motion 2020/21:3661 begärs även ett tillkännagivande om att hindra externa aktörer, såsom kommuner, från att ställa krav på byggfelsförsäkring (yrkande 1). Enligt motionärerna ställer en del kommuner fortfarande krav på byggfelsförsäkring trots att det obligatoriska kravet på en sådan avskaffats. Lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. upphävdes genom införandet av lagen om färdigställandeskydd. När en konsument anlitar en näringsidkare för att utföra vissa arbeten på ett en- eller tvåbostadshus, s.k. småhus, ska det i vissa fall finnas ett färdigställandeskydd. Ett färdigställandeskydd är en försäkring eller en bankgaranti som är tänkt att hjälpa byggherren i egenskap av konsument om entreprenören t.ex. har gått i konkurs eller av annan anledning inte kan fullgöra sina åtaganden. För småhus ska färdigställandeskydd finnas vid nybyggnad och tillbyggnad eller åtgärd som är anmälningspliktig enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 § PBL, om det finns behov av ett sådant skydd. Ett färdigställandeskydd behövs dock inte om åtgärden enligt 9 kap. 4–4 c §§ PBL inte kräver bygglov. Det är som prövar behovet av ett färdigställandeskydd. Vid behovsprövningen ska nämnden särskilt beakta de beräknade kostnaderna för näringsidkarens åtaganden och kostnaderna för färdigställandeskyddet. Det är konsumenten som ska se till att det finns ett färdigställandeskydd. Det finns inte något obligatoriskt lagkrav på byggfelsförsäkring. Om det enligt kommunens bedömning saknas behov av färdigställandeskydd står det en privatperson eller ett byggföretag fritt att teckna en byggfelsförsäkring som erbjuds på marknaden. Utskottet har behandlat och avstyrkt liknande motionsyrkanden om färdigställandeskydd och byggfelsförsäkring. ansåg utskottet att det inte fanns skäl att föreslå några lagändringar med anledning av förslagen (bet. 2018/19:CU12). Det lagstadgade kravet på byggfelsförsäkring upphörde , som lagen om färdigställandeskydd trädde i kraft. Som framgår ovan innebär den nya regleringen att i en kommun prövar om det finns skäl för att ställa krav på färdigställandeskydd vid bl.a. nybyggnad eller tillbyggnad av ett byggnadsverk. Utskottet anser fortfarande inte att det finns anledning att föreslå något tillkännagivande om ändringar av kravet på att det i vissa fall ska finnas ett färdigställandeskydd eller om det som anförts om byggfelsförsäkring. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att begränsa etablering av externa detaljhandelsanläggningar. Utskottet anser inte att det finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av förslaget. Jämför reservation 48 (V). I kommittémotion 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att det bör införas bestämmelser i som begränsar detaljhandelsanläggningar i externa lägen. Enligt motionärerna etableras externa affärscentrum på bekostnad av mindre orter och stadskärnor. Motionärerna framhåller också att externa affärscentrum leder till att fler använder bil och att resorna blir längre, vilket leder till ökad miljöbelastning. Vid planläggning ska bl.a. hänsyn tas till behovet av att det inom eller nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns möjligheter att anordna en rimlig samhällsservice och kommersiell service (2 kap. 7 § PBL). För att inte motverka en effektiv konkurrens är huvudregeln att handel inte får begränsas genom regleringar i detaljplan. För att det ska vara tillåtet att begränsa handeln krävs skäl av betydande vikt (4 kap. 37 §). Ett exempel på tungt vägande skäl är enligt förarbetena att övergripande miljömål kan uppnås genom en närmare reglering av handelsändamålet i det enskilda fallet (prop. 1996/97:34 s. 17). I rapporten för handel (2015:45) uppdaterade en tidigare vägledning för frågor om handel i planeringsprocessen. I sammanfattningen anger bl.a. följande: vägledning Handeln i planeringen tillkom i ett läge där externhandelns utbredning betraktades som ett direkt hot mot centrumhandeln. ser vi parallella trender. Såväl centrumhandeln som externhandeln fortsätter att utvecklas och söker nya former för att samexistera, medan lanthandeln alltjämt står inför stora utmaningar och därför utvecklar och diversifierar sitt utbud av samhällstjänster. Externhandelsområdena har i många fall vuxit samman med omgivande bebyggelse och börjar också förtätas. söker sig handeln tillbaka till de större städernas centrum och till bostadsområden. I allmänna råd (BFS 2014:5) finns vägledning om hur bestämmelser som rör detaljhandel får utformas i detaljplan enligt PBL. Utskottet har behandlat och avstyrkt liknande förslag om att begränsa etablering av externa detaljhandelsanläggningar. ansåg utskottet att det inte fanns skäl att införa några sådana begränsningar i PBL (bet. 2016/17:CU15). Som redogjorts för ovan finns det redan vissa möjligheter att begränsa handeln i en detaljplan. har också vägledningar om frågor om handel i planeringsprocessen. Utskottet anser inte det finns några skäl att införa ytterligare begränsningar av etablering av externa detaljhandelsanläggningar. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet