bet · H801NU24 · 2021-05-27 00:00:00 — 2017/18:104). Med anledning av regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) satsades totalt på underhåll, varav till bidrag för drift av enskild väg och till järnvägsunderhåll i landsbygd för att främja godstransporter (bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att satsningen på järnvägsunderhåll i landsbygd skulle förlängas och utökas till –2022. Satsningen på statsbidrag till enskild väghållning förlängdes och utökades till –2022 (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22, bet. 2019/20:TU1, rskr. 2019/20:111). Efter förslag i en extra ändringsbudget beslutade att avsätta till järnvägsunderhåll. Satsningen genomfördes som en följd av den pågående pandemin. Även vägunderhållet ökades med , riktat till vägunderhåll i landsbygd (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:299). Regeringen föreslog vidare i budgetpropositionen ytterligare satsningar på –2023 på underhåll av statliga järnvägar i hela landet. Medlen ska stärka järnvägens tillförlitlighet och möjligheter till klimatsmarta transporter av både gods och människor. För vägunderhåll på landsbygden förslogs satsningar på –2023 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22, bet. 2020/21:TU1, rskr. 2020/21:131). Regeringen anger i infrastrukturpropositionen (prop. 2020/21:151) att kraftfulla åtgärder behövs för att utsläppen från transporter ska minska i snabbare takt än , för att i princip vara nere på noll 2045. Elektrifiering är en viktig del i detta arbete, och utbyggnaden av laddinfrastruktur bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Elektrifieringen av transportsektorn bedöms dessutom ge andra positiva effekter för människors hälsa och miljön samt är ett viktigt bidrag till att ska klara sina bindande åtaganden mot EU när det gäller utsläpp av kväveoxid. Regeringen inrättade för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. Kommissionens arbete omfattar såväl person- som godstransporter och alla trafikslag. Kommissionen ska bl.a. belysa finansieringsfrågor, möjliga affärsmodeller och hur el vid behov snabbt kan dras fram till elvägar och till laddinfrastruktur för snabbladdning. Kommissionen ska även undersöka hur elektrifiering via vätgasdrift kan medverka till en elektrifiering av transportsektorn och vilka effekter elektrifieringen av transportsektorn har på elförsörjningen. Den ska också tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. Regeringen inrättade en arbetsgrupp för att ta fram en nationell strategi för elektrifiering (I2020/02609). Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. I strategin ska man ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering. Arbetsgruppen ska även lägga fram en plan för att hantera eventuella hinder för en ökad elektrifiering. Arbetet ska avslutas och redovisas så att regeringen kan ta beslut om strategin . Regeringen gav i uppdrag att inleda planering för en utbyggnad av elvägar längs det statliga vägnätet med det övergripande syftet att kraftigt minska utsläppen från tung vägtrafik så att klimatmålen och de transportpolitiska målen kan nås. Myndigheten skulle även analysera vilka nyttor, kostnader och andra konsekvenser som en utbyggnad är förknippad med, samt möjliga affärsmodeller. Eventuella åtgärder som kan främja en samhällsekonomiskt effektiv utbyggnad skulle också analyseras. Inom ramen för uppdraget har tagit fram ett förslag till en plan för samhällsekonomiskt lönsam elektrifiering av delar av det statliga vägnätet och med sikte på 2040. Det övergripande syftet är att kraftigt minska utsläppen från vägtrafik för att klimatmålen ska kunna nås. Efter regeringens förslag i budgetpropositionen har avsatts och för regionala elektrifieringspiloter med laddinfrastruktur för tunga fordon, i syfte att elektrifiera tunga vägtransporter inom de mest trafikerade områdena. Även tankinfrastruktur för vätgas ingår i satsningen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22, bet. 2020/21:TU1, rskr. 2020/21:131). Regeringen gav även en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå hur en reglering av elvägar kan utformas och hur drift och underhåll av elvägar kan finansieras (dir. 2020:105). Utgångspunkten för utredarens arbete ska vara att väghållaren ansvarar för uppförande, drift och underhåll av infrastrukturen för elvägar. Ytterligare en utgångspunkt ska vara att kostnaden för drift och underhåll av infrastrukturen helt eller delvis ska finansieras genom avgifter från dem som använder el på elvägen. Enligt direktiven ska samtliga analyser och förslag utgå från att olika typer av elvägsteknik kan komma att användas. Målsättningen ska vara att de författningsförslag som lämnas blir funktionsbaserade. Utredaren ska utarbeta nödvändiga författningsförslag och redovisa sina förslag . riktade ett tillkännagivande till regeringen om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet (bet. 2017/18:JuU1). Ett enigt justitieutskott anförde bl.a. att man ska kunna känna trygghet i att polisen är närvarande oavsett var i man bor. Poliser ska vidare vara lokalt förankrade, och de som bor i området ska veta vilka poliserna är. Med kontinuitet och erfarna poliser som stannar i samma tjänst kan långsiktiga kontakter mellan polisen och medborgarna skapas. Därmed underlättas det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet. anförde vidare att medborgarnas förtroende för polisen bygger på att man inte bara hinner med att bekämpa grov kriminalitet utan även s.k. vardagsbrottslighet som skadegörelse, stölder och buskörningar. I budgetpropositionen anför regeringen att den delar uppfattningen som för fram i det redovisade tillkännagivandet och att regeringen återkommande har rapporterat om de insatser som har genomförts för att säkerställa en långsiktig och hållbar polisiär närvaro i lokalsamhället (prop. 2020/21:1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet). Regeringen framhåller vidare att behöver anställa fler, både poliser och civilanställda, för att förbättra förutsättningarna för en utökad numerär på lokal nivå. Därtill anges att det i budgetförslaget tillförs ytterligare medel som möjliggör fortsatta expansion mot 10 000 fler polisanställda 2024, ett förslag som sedermera godkändes av (bet. 2020/21:JuU1). Därutöver anger regeringen i budgetpropositionen att den även har skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser genom att utöka antalet lärosäten som tillhandahåller polisutbildning från tre till fem. I budgetpropositionen anges även att i sitt regleringsbrev getts ett fortsatt återrapporteringskrav om vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. Myndigheten ska också redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå. har också i regleringsbrevet fått i uppdrag att månatligen redovisa en uppföljning av statistik över personal samt särskilda nyckeltal som visar personaltillväxten mot 2024. I detta ingår att tydliggöra prognoser över förväntat antal anställda (poliser respektive civila) till 2024. hade antalet anställda ökat med mer än hälften av de totalt 10 000. Regeringen anger i budgetpropositionen att den förväntar sig att polisverksamheten utvecklas och stärks vartefter personalresurserna ökar. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – En nationell strategi 2021–2030. – Övrigt om regional utveckling. En nationell strategi 2021–2030 Utskottet konstaterar att regeringen i skrivelsen redovisar den nationella strategin för hållbar utveckling i hela landet 2021–2030. Strategin utgör den långsiktiga inriktningen för den regionala utvecklingspolitiken och ska bidra till dels omställningen till en hållbar utveckling i alla delar av landet, dels att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Genomförandet av den regionala utvecklingspolitiken ska bl.a. vara samordnat med landsbygdspolitiken, politiken för hållbar stadsutveckling och miljöpolitiken. Strategin ska därtill vara vägledande för inriktningen av de regionala utvecklingsstrategierna och styrande för vad statliga medel för regionalt utvecklingsarbete på anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional utveckling får användas till. Därutöver ska strategin också främja en ändamålsenlig medverkan från statliga myndigheter i det regionala utvecklingsarbetet. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen avser att ta fram en handlingsplan för genomförandet av strategin. Utskottet noterar att regeringen redogör för ett antal samhällsutmaningar och prioriteringar för den regionala utvecklingen. Bland de samhällsutmaningar som identifierats återfinns miljöproblem och klimatförändringar, demografiska förändringar samt ökade klyftor både inom och inom EU. Dessa samhällsutmaningar varierar mellan olika delar av landet och kommer tillsammans med globaliseringen, digitaliseringen och den övriga tekniska utvecklingen att påverka samhällsutvecklingen. Vidare noterar utskottet att regeringen framhåller att förutsättningarna varierar mellan olika delar av landet och att insatser för att möta de identifierade utmaningarna behöver ha ett territoriellt perspektiv. När det gäller prioriteringarna för den regionala utvecklingen har regeringen delat in dessa i fem olika strategiska områden som redovisats ovan. Utskottet kan konstatera att bland de prioriteringar regeringen identifierat återfinns bl.a. god tillgång till kommersiell och offentlig service. Regeringen menar att servicepunkter på gles- och landsbygden är av betydelse för att det ska vara attraktivt att bo, verka och leva i alla delar av landet. Vidare anger regeringen att en annan prioritering är att det ska finnas en väl fungerande infrastruktur för kompetensförsörjning och livslångt lärande i hela landet. För detta behöver det finnas en samverkan mellan dels aktörer med formellt ansvar inom kompetensförsörjningsområdet, som t.ex. statliga myndigheter och kommuner, dels bl.a. regioner, arbetsmarknadens parter och branschföreträdare. Därtill ser regeringen behov av att stärka innovation, entreprenörskap och företagande i hela landet. Regeringen avser därför att inom ramen för den regionala utvecklingspolitiken prioritera ett gott näringslivsklimat med goda ramvillkor och en väl fungerande kapitalförsörjning, regionala innovationssystem samt internationalisering, investeringsfrämjande och ökad export. Vidare är en konkurrenskraftig, cirkulär och biobaserad samt klimat- och miljömässig ekonomi prioriterat. Regeringen framhåller att näringslivet därmed ska ges goda förutsättningar att stärka sin konkurrenskraft och bidra till omställningen till hållbar utveckling. Till ytterligare prioriteringar hör en förbättrad tillgång till snabbt bredband och en ökad digital användning samt tillgänglighet genom hållbara transportsystem. Mot bakgrund av de motionsyrkanden som berör trafikslag, infrastruktur och väginfrastruktur på glesbygden i motionerna 2020/21:3924 (SD) yrkandena 2, 3 och 4, 2020/21:3971 (KD) yrkande 5 och 2020/21:3974 (M) yrkande 2 vill utskottet framföra följande. Utskottet kan konstatera att det i skrivelsen framhålls att det är angeläget med en väl fungerande och hållbar transportförsörjning för människor och näringslivet i hela landet, såväl i städer och tätorter som i gles- och landsbygder. Vidare anges i skrivelsen att väl fungerande och hållbara transportsystem bidrar till regionintegrering och regionförstoring, vilket bl.a. ger bättre matchning av resurser och en mer dynamisk ekonomi samt en bättre livsmiljö för människor. Utskottet noterar även att regeringen betonar att en förutsättning för hållbar regional utveckling är att de stora miljöproblemen får en lösning. Samhället behöver därför bli mer transporteffektivt, och det är viktigt för transportsektorns klimatomställning att fossila bränslen ersätts med hållbara förnybara drivmedel och en elektrifiering av transportsystemet. Därutöver noterar utskottet att regeringen överlämnade propositionen Framtidens infrastruktur (prop. 2020/21:151) till . I propositionen redovisas förslag till inriktning på satsningar i transportinfrastrukturen för perioden –2033. Propositionen innehåller också förslag till ekonomiska ramar och vägledning för prioritering av åtgärder i den åtgärdsplanering som följer efter beslut. Beredning av propositionen och följdmotionerna pågår i trafikutskottet, och väntas fatta beslut om förslagen. Utskottet noterar även de insatser på järnvägsunderhåll som regeringen föreslagit för perioden –2023 och som beslutat om. När det gäller de regionala flygplatserna, som också berörs i de här aktuella motionerna, kan utskottet konstatera att det pågår ett arbete inom med att ta fram en översyn av statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga regionala flygplatser och av flyglinjer med allmän trafikplikt. Vidare förordas det i motionerna 2020/21:3924 (SD) yrkande 6, 2020/21:3971 (KD) yrkande 3 och 2020/21:3974 (M) yrkande 1 tillkännagivanden som rör energiförsörjningen. Utskottet kan mot bakgrund av dessa motionsyrkanden konstatera att regeringen i skrivelsen anger att ska ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga elpriser i hela landet. Regeringen anför därtill bl.a. att elnäten behöver utvecklas och användas effektivt i takt med elektrifieringen, och att fossilfri laddning och tankning behöver möjliggöras genom att infrastrukturen för detta byggs ut. Vidare framhåller regeringen att lokal kapacitetsbrist i näten finns på flera håll i landet och att den ska begränsas. Därutöver noterar utskottet att regeringen anser att energieffektivisering samt utbyggnaden, produktionen och användningen av förnybar energi är betydelsefullt för en hållbar regional utveckling samt att det blir alltmer angeläget att utveckla lösningar för lagring av elenergi i takt med att en allt större del av produktionen utgörs av väderberoende kraft. I motion 2020/21:3974 (M) yrkande 4 efterfrågas ett tillkännagivande om att värna äganderätten för de svenska skogsbrukarna. Utskottet kan, i likhet med vad miljö- och jordbruksutskottet framhåller i betänkande 2020/21:MJU15, konstatera att i betänkandet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) lämnade ett antal förslag på förändringar som i sin helhet syftar till en stärkt äganderätt och att det nu pågår en beredning av dessa förslag. Därtill noterar utskottet att regeringen genom januariavtalet åtagit sig att värna den privata äganderätten till skogen, stärka rättssäkerheten vid inskränkningar i ägande- och brukanderätten samt ge ekonomisk kompensation i den utsträckning markägare har rätt till. När det gäller motionerna 2020/21:3924 (SD) yrkande 5, 2020/21:3971 (KD) yrkande 1 och 2020/21:3974 (M) yrkande 3 som rör frågan om att öka den polisiära närvaron i hela landet delar utskottet motionärernas syn på att detta är viktigt för att öka tryggheten i hela landet. Utskottet noterar att det av strategin framgår att den syftar till att främja en ändamålsenlig medverkan från statliga myndigheter i det regionala utvecklingsarbetet och att är en av de myndigheter som har verksamhet av särskild betydelse för möjligheterna att uppnå den regionala utvecklingspolitikens mål. Vidare kan utskottet konstatera att påtalat för regeringen att det behövs flera lokalt förankrade poliser som är närvarande och synliga i hela landet (bet. 2017/18:JuU1). Utskottet kan därtill notera att regeringen i budgetpropositionen bl.a. anger att behöver anställa fler, både poliser och civilanställda, för att förbättra förutsättningarna för en utökad numerär på lokal nivå (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 Rättsväsendet). I budgetpropositionen , som sedermera godkändes av , tillfördes ytterligare medel för att möjliggöra fortsatta expansion mot 10 000 fler polisanställda 2024 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4, bet. 2021/21:JuU1). Därutöver noterar utskottet att regeringen i nämnda proposition även anger att det skapats förutsättningar för att utbilda fler poliser genom att antalet lärosäten som tillhandahåller polisutbildning utökats från tre till fem. Avslutningsvis vill utskottet när det gäller den pågående pandemin likt regeringen framhålla sin uppfattning att det är för tidigt att säga hur pandemin långsiktigt kommer att påverka näringslivet och andra områden i samhället liksom olika delar av landet. Utskottet noterar att regeringen framhåller att den regionala utvecklingspolitiken kan bidra till att möta effekterna av pandemin. Därmed föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionsyrkandena. Övrigt om regional utveckling När det gäller motionsyrkanden som rör transportsystem kan utskottet inledningsvis konstatera att regeringen i propositionen Framtidens infrastruktur (prop. 2020/21:151) föreslår att av den ekonomiska ramen –2033 ska användas till utveckling av transportsystemet. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning som redovisas i den nämnda propositionen att transportinfrastrukturen behöver utvecklas och bli ännu mer robust för att bidra till att näringslivets konkurrenskraft ska kunna fortsätta stärkas, exempelvis genom åtgärder som löser upp flaskhalsar och kapacitetsbrister och bidrar till det nationella och internationella transportsystemets funktionalitet. Det behövs också en effektiv transportinfrastruktur som även bidrar till ökad intermodalitet vid transport av gods och underlättar för trafikslagen att samverka med varandra. Vidare behöver transportsystemet fungera från dörr till dörr för både människor och gods och genom att förbättra tillgängligheten och pendlingsmöjligheterna förbättras även förutsättningar för jobb och företagande. Infrastrukturåtgärder kan också bidra till ökad transporteffektivitet och till att nå det övergripande generationsmålet och miljökvalitetsmål. God tillgänglighet i hela , genom ett pålitligt, robust och långsiktigt hållbart transportsystem, behövs för att människor och näringsliv ska kunna leva och verka i alla delar av landet och för att ska kunna hålla ihop. I fråga om förslaget att ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för det enskilda vägnätet och om vikten av ett teknikneutralt stöd för att bygga ut tank- och laddinfrastrukturen som motionärerna pekar på i motion 2020/21:3974 (M) yrkande 2 vill utskottet påminna om att tillgänglighet genom hållbara transportsystem är en prioritering som regeringen lyfter fram i skrivelsen om en nationell strategi för hållbar utveckling inom det strategiska området Tillgänglighet i hela landet genom digital kommunikation och transportsystemet. Utskottet vill här åter hänvisa till arbete med att bereda propositionen Framtidens infrastruktur (prop. 2020/21:151). Därutöver vill utskottet i detta sammanhang påminna om dels de satsningar på vägunderhåll i hela landet som regeringen har genomfört , dels de som avsatts –2023 för vägunderhåll på landsbygd som beslutat om i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen . Vad gäller stöd till teknikneutral utbyggnad av tank- och laddinfrastrukturen noterar utskottet de flertalet regeringsuppdrag som omfattar arbetet med elektrifieringen av transportsektorn och att trafikutskottet avstyrkte liknande motionsyrkanden (bet. 2020/21:TU9). Bilens betydelse för glesbygden som en förutsättning för arbetskraftsförsörjning för företag utanför storstadsregionerna och att utjämna kostnaderna för transporter i landet lyfts i motion 2020/21:3924 (SD) yrkande 2. Med anledning av detta vill utskottet påminna om att regeringen i skrivelsen lyfter det territoriella perspektivet som en utgångspunkt för den regionala strategin. Förutsättningarna för en hållbar regional utveckling varierar mellan olika delar av landet, varför regeringen anger att potentialen i varje geografiskt område behöver tas till vara utifrån sina särskilda förutsättningar. Även i detta sammanhang kan tillgänglighet i hela landet genom kommunikation och transportsystem lyftas som ett strategiskt viktigt område enligt regeringen. Därtill kan utskottet notera att förslag om differentierad drivmedelsbeskattning, differentierade reseavdrag och andra förslag om en regional differentiering av beskattningen av bilismen har avstyrkts av skatteutskottet tidigare med motiveringen att skattereglerna så långt som möjligt bör utformas generellt för hela landet och inte användas för att utjämna regionala skillnader (bet. 2020/21:SkU20). Coronapandemins negativa effekter på de regionala flygplatserna lyfts i motion 2020/21:3924 (SD) yrkande 4. På detta område noterar utskottet att det pågår ett arbete för att lindra effekterna av pandemin. Här kan exempelvis nämnas översynen av de svenska icke statliga flygplatserna, regeringens satsning på ett tillfälligt driftstöd om till regionala flygplatser, uppdrag om temporära beredskapsflygplatser och den temporära allmänna trafikplikten på ett antal flyglinjer till och . I motion 2020/21:3971 (KD) yrkande 6 pekar motionärerna på vikten av insatser för att motverka effekterna av coronapandemin, särskilt vad gäller besöksnäringen, upplevelsenäringen och kulturnäringen, då dessa påverkats i långt större utsträckning än tillverkningsindustrin. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om att företagen inom de olika näringarna behöver få stöd och förutsättningar för återhämtning. Här kan utskottet påminna om de olika sorters stödåtgärder som regeringen vidtagit för att mildra coronapandemins konsekvenser för jobb och företag i . Utskottet kan i detta sammanhang även påminna om att utskottet behandlat och avstyrkt motioner om stöd till besöksnäringen där utskottet hänvisade till bl.a. de särskilda insatser för besöksnäringens återhämtning om som regeringen föreslog i budgetpropositionen och sedermera beslutat om (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:NU1). När det gäller förslagen om dels en regionalisering av fastighetsskatten i motion 2020/21:3924 (SD) yrkande 1, dels återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser i motion 2020/21:3971 (KD) yrkande 4 konstaterar utskottet att liknande yrkanden avstyrktes av utskottet så som (bet. 2020/21:NU14). Utskottet ser ingen anledning till att ändra uppfattning i dessa frågor. Kompetensförsörjningsfrågor tas upp i motionerna 2020/21:3924 (SD) yrkande 7 och 2020/21:3971 (KD) yrkande 2. Med anledning av dessa noterar utskottet att kompetensförsörjning och kompetensutveckling i hela landet är ett prioriterat strategiskt område enligt den strategi som presenterats i skrivelsen. Utskottet kan vidare notera att kompetensförsörjning också är ett fokusområde för regeringens nyindustrialiseringsstrategi. Utskottet kan i detta sammanhang även notera att arbetsmarknadsutskottet såg positivt på införandet av intensivåret som syftar till att ge nyanlända möjlighet till en snabbare etablering på arbetsmarknaden inom ramen för etableringsprogrammet. I det regeringsuppdrag som Arbetsförmedlingen fått för att införa intensivåret ska myndigheten samverka med kommunerna och Delegationen för unga och nyanlända till arbete samt föra en nära dialog med andra relevanta aktörer som Kommuner och Regioner, , och arbetsmarknadens parter (bet. 2020/21:AU5). Därtill noterar utskottet att utbildningsutskottet med hänvisning till pågående utredningar och aviserade och vidtagna åtgärder avstyrkt motionsyrkanden om likvärdighet i skolan (bet. 2020/21:UbU10). Förslag om att förstärka rättsväsendet genom att inrätta domstolar på fler platser än vad som är fallet förordas i motion 2020/21:3971 (KD) yrkande 1. Utskottet instämmer i synen att domstolar utgör en viktig del i den grundläggande service som ska vara tillgänglig i hela landet men ser inget skäl till att rikta ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga.