bet · H801UbU14 · 2021-06-11 00:00:00 — 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till att se över utbildningsplaner för att öka kompetensen och kunskapen om hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3431 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kontinuerlig utveckling av högskolepedagogiken och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett svenskt Nobelstipendium och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ansvarsfull och kvalitetsinriktad expandering av den högre utbildningen i och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka lärosätens arbete med förbättrad arbetsmiljö för studenter samt tillgången till stöd för studenter som drabbas av psykisk ohälsa, och detta tillkännager för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer omfattande åtgärder mot fusk i högskoleprovet samt större möjligheter för lärosäten att stänga av hotfulla studenter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3432 av m.fl. (L): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lärare ska ha grundläggande kunskaper om elever med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3480 av m.fl. (KD): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förskolepersonal ska få genomgå utbildning i arbetssätt som stärker barns integritet i syfte att förebygga sexuella övergrepp och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3508 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett center för marinarkeologi vid Linnéuniversitetet i och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3528 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studenter som är gravida med risker i sin praktikmiljö bör likställas med arbetstagare med risker i sin arbetsmiljö, för att få rätt till anpassade arbetsuppgifter, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:3566 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav ska ställas för examina att socionomutbildningen moderniseras och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3587 av m.fl. (L): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgången till minoritetsspråkslärare och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning i minoritetsspråk inom vuxenutbildning och på högskolenivå och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3602 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det svenska språkets ställning på universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) i uppdrag att se över tillgängligheten för högskoleprovet, både vad gäller lokaler och anpassning av provet så att såväl personer med fysiska, intellektuella och neuropsykiatriska funktionshinder har möjlighet att genomföra provet, och detta tillkännager för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om högre betygskrav med minst B i vissa ämnen samt lämplighetstest vid antagningen till lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap bör införas där en befattning som förstelärare kan vara ett av målen och tillkännager detta för regeringen. 52.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta kompletterande pedagogisk utbildning KPU från 90 högskolepoäng till 60 högskolepoäng för att skapa fler och snabbare vägar in i läraryrket för dem som redan har ämneskunskaper, och detta tillkännager för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att styrdokumenten för lärarutbildningen bör uppdateras gällande kritisk granskning och källkritik och tillkännager detta för regeringen. 65.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i lärarutbildningen göra undervisning i sex och samlevnad obligatoriskt och om vikten av fortbildning för redan utbildade lärare i hur sex och samlevnadsundervisning kan integreras i undervisningen och tillkännager detta för regeringen. 77.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur eftergymnasiala studier ska kunna finansieras för studenter med olika typer av funktionsnedsättningar och tillkännager detta för regeringen. 84.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att man på ett nationellt plan ser över behovet av antalet utbildningsplatser för tandläkare vid landets tandläkarhögskolor, och detta tillkännager för regeringen. 85.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om audionomprogrammet och tillkännager detta för regeringen. 86.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra valideringen och tillkännager detta för regeringen. 89.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om 1 kap. 5 § högskolelagen och tillkännager detta för regeringen. 96.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om likvärdig lösning på försäkringsfrågan vid utlandspraktik för högskolestuderande, oavsett huvudman, och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3627 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starta juristprogrammet på och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3637 av m.fl. (MP): 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behoven av utökning av platser på läkarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat m.fl. (SD) m.fl. (V) m.fl. (V) 3, 6 och 7 Amineh Kakabaveh (-) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (S) m.fl. (SD) och (båda S) m.fl. (M) 1–3, 6 och 8 m.fl. (SD) m.fl. (S) m.fl. (SD) 1, 6, 10, 12 och 13 m.fl. (SD) m.fl. (S) m.fl. (SD) m.fl. (S) m.fl. (SD) m.fl. (S) och (båda M) m.fl. (MP) och (båda SD) m.fl. (C) m.fl. (MP) 14, 17 och 18 m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (KD) m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (L) Alireza Akhondi m.fl. (C) m.fl. (C) m.fl. (C) 27, 50 och 51 m.fl. (M) 4, 5, 8 och 10–19 m.fl. (M) m.fl. (M) 1, 2, 6–9, 11, 14 och 17–20 m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (KD) m.fl. (L) m.fl. (KD) 45, 49, 52, 53, 65, 77, 84–86 och 89 m.fl. (MP) Vi går från energifrågor till utbildningsfrågor. Det är nästan lite sommarkänsla när man kommer ut i värmen, men ändå inte. Det är lite blandade känslor just . Det är kanske lite förväntan men mest väntan. Vi kommer till högskolefrågor. Det är ett väldigt viktigt ämne. Det ser man inte minst på att det finns över 180 motioner i ärendet. När jag har lyssnat på debatten här har det talats mycket om teknikutveckling. Här spelar högskolan en stor roll. Det är här vi formar framtidens forskare. Det är väldigt viktigt att högskolan fungerar. Vem vet om det kommer att vara el eller kanske något ännu mer hållbart . Allting börjar med högskolan så att man kan komma vidare i forskningen. Inom ser vi att det är mycket som fungerar bra inom högskolevärlden, men det finns också en del vi behöver förbättra. Vi tycker förstås att alla våra reservationer är bra. Men jag vill yrka bifall till reservation nummer 13 om dimensionering av högskolan. anser att en mångfald av utbildningar är väldigt viktigt inom högskolan. Det finns många olika behov och önskemål både från individen och från samhället och näringslivet. Vi är medvetna om högskolornas autonomi. Men det är också viktigt att man följer samhällets utveckling och behov. Vi ser även att det är viktigt att det finns olika sorters utbildningar vad gäller längd, innehåll och möjlighet att studera i kombination med arbete. Det ställer förstås olika och höga krav på utbildningsanordnarna. Hög kvalitet och konkurrenskraft är våra grundstenar. När vi skrev motionen om detta betonade vi att det är väldigt viktigt att man också kan ge utbildningar på distans. är det lite mer regel än undantag att det sker på distans. Det kanske är en lite onödig mening. Det har hänt väldigt mycket . kan man göra väldigt mycket på distans. Men det finns även en del utbildningar som måste ges och sker bäst fysiskt på plats. När vi talar om kortare utbildningar är det också viktigt att högskolorna får den ersättning de ska ha. Det fungerar inte alltid optimalt . vill också se ökade möjligheter att utföra uppdragsutbildningar. Snabb omställning behövs till spetskompetens, och nya forskningsrön kommer . Vi har alldeles pratat om elektrifiering här, och på säger man att det kommer att behövas minst 20 000 personer som ska utbildas inom just elektrifiering. 20 000 är väldigt många! Det här ställer väldigt höga krav på både flexibilitet, utveckling och utökning för högskolorna. Det finns några specifika områden som måste utvidgas mer och förstärkas. Det finns ett område som tyvärr är väldigt aktuellt. Det handlar om barn- och familjehemsutredningar. Jag kan tänka mig att alla känner till "Lilla hjärtat", och det pågår nu en utredning av en större lagöversyn som har tagit initiativ till. vill se en förstärkt socionomutbildning med ökat fokus på vetenskaplig utredningsmetodik - detta för att ge bättre verktyg för att göra bra, säkra och tydliga barn- och familjehemsutredningar. Det finns ytterligare områden som vi behöver prioritera. Ett sådant angeläget område är barnonkologi, alltså barncancer. Detta är en komplex verksamhet, och det utvecklas nya behandlingsmetoder. Här saknas nu både läkare, sjuksköterskor och undersköterskor. Det har alltså inte skett någon riktig nyrekrytering, och många går i pension. Man har inte kunnat fylla på i den utsträckning som skulle behövas. Här behöver vi egentligen göra en nationell översyn av utbildningsbehovet och utveckla så att det blir fler platser. I förra vecken debatterade vi om ämneslärarutbildningen på tre olika lärosäten. Då pratade vi bland annat om begreppet KPU, alltså kompletterande pedagogisk utbildning. Detta är för personer som har en ämnesutbildning, en yrkesutbildning eller en forskningsutbildning och som vill byta yrke och börja arbeta som lärare. Det här är ett väldigt viktigt komplement. Det behövs fler lärare, och vi behöver behålla de lärare som finns. De behöver ha fler kollegor. vill se en särskild satsning på Teach for . De har en väldigt bra KPU, där man kombinerar studier och praktik. Man utbildar kommande högstadielärare just där behoven är som störst. Jag vill yrka bifall till reservation 13. Eftersom läget är lite osäkert just nu tänkte jag inte önska en fin sommar ännu, utan jag säger fin midsommar så länge! Jag yrkar bifall till reservation 21. Vi håller på att ta oss ur den pandemi som har hållit oss i ett järngrepp under . Jag är säker på att vi nu är på väg ur den. Sommaren kommer med sol och värme och minskar smittspridningen. Massvaccinationer pågår för fullt. Jag har själv fått min andra spruta, så immunförsvaret börjar väl kicka in . Jag ser ett starkt ljus i tunneln, om det inte kommer en fjärde våg med den nya deltavarianten. Vi får hålla tummarna. Vi har pratat mycket om det kunskapstapp som helt säkert har skett inom och gymnasieskolan. Jag är säker på att vissa utbildningar inom högskolan också har drabbats av ett omfattande kunskapstapp. Jag tror att det skiljer sig väldigt mycket mellan olika utbildningar. Vissa utbildningar kanske inte har drabbats alls, och andra har drabbats väldigt mycket. Jag vill ändå höja ett varningens finger för att det kanske måste och lagas på vissa universitetsutbildningar. Det har pratats en hel del om den akademiska friheten. Det är väl i och för sig en ständig debatt, och det ska det också vara. Min notering är ändå att olika partier och intressegrupper plockar ut en del av den akademiska friheten som gynnar den egna agendan och den egna ideologin, och så talar man inte om allt annat. Detta är ju en stor helhet. Om man gör så undrar jag hur mycket man verkligen bryr sig om den akademiska friheten. Eller handlar det om att plocka snöda politiska poäng? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Högskolan En annan sak som jag, men ingen annan, brukar nämna är att detta är en balans mellan statens, alltså regeringens, intressen och universitetens och högskolornas intressen. Det har nog alltid varit så, och så kommer det alltid att vara så länge det handlar om skattepengar. När det gäller den här balansen tycker jag att det har blivit för mycket riktade bidrag som helhet. Varje bidrag för sig ser jättebra ut, och är säkert bra, men som helhet blir det för lite fria pengar - det vi kallar basanslag - för högskolor och universitet. idé är att öka denna andel försiktigt, med ett steg i taget. Det skulle absolut öka den akademiska friheten. Jag tror att om högskolor och universitet får styra själva blir det lika bra som om staten eller regeringen, som det ju handlar om, styr pengarna. I samband med det här tänkte jag ta upp det vi kallar cancelkulturen. Det har vi heller aldrig pratat om i den här kammaren, så jag tänkte ta upp det. Jag har läst en hel del artiklar från och . Där är det ett omfattande problem. Cancelkulturen innebär att de inom akademin - det kan vara lärare, någon lektor eller vem som helst - som säger sanningar, som är obekväma, som inte följer med sin tid och som kanske är lite politiskt inkorrekta inte får de anslag som det vore naturligt att de fick. De får inte de tjänster som de kanske är de mest meriterade för. Jag har läst artiklar från och där det i princip är fråga om ren, klassisk skolgårdsmobbning. Det här tycker jag är under all kritik. Så här ska vi inte ha det, och det förekommer i också - men kanske inte i samma omfattning som i och . I tror jag till och med att har kommit med lagförslag mot detta. Så långt behöver vi inte gå i , men jag tycker att alla bör sätta ned foten mot sådant här beteende. Det är inte ett beteende som vuxna människor ska ägna sig åt, inte ens akademiker. Det här tycker jag är under all kritik. Jag ska också nämna en händelse som skedde för typ en månad sedan. skulle anordna ett simpelt frukostseminarium. Det skulle handla om vänsterprofilen bok existens. Jag har inte läst boken, och jag tänker inte läsa den. Men jag har i alla fall läst recension av boken. ställde in seminariet. vill jag slå fast att högskolor ställer in och anordnar vilka seminarier de vill; det är deras frihet. Men här lämnar de en motivering till att de ställde in seminariet, och det var att studenter skulle kunna känna sig kränkta av boken och det Ekis skulle diskutera. Jag har själv lyssnat på recensionen. Det finns massvis med saker som jag inte håller med om, men jag bara ryckte på axlarna. Och det här skulle alltså svenska studenter känna sig så kränkta av att ställde in seminariet! Jag tycker att det är under all kritik. Det är som resultat i , och det vet vi vad vi tycker om. Om ska bli en framstående kunskapsnation, vilket vi alla säger att vi vill, måste vi ha tuffare studenter än så här. Det handlar om hela verksamheten inom universiteten. Det som skiljer universitet och högskolor från gymnasieskolor är att på universiteten prövas teorier och slutsatser. De kritiseras, och man prövar varandras teorier och granskar dem kritiskt. Det är själva kärnverksamheten, och det här måste man tåla. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Högskolan Jag tänkte som vanligt nämna lite om utbildningens kvalitet på våra högskolor. Vi måste erkänna att det finns en konflikt eller att det kan bli en konflikt mellan kvantitet och kvalitet när det gäller utbildningen. Jag tycker att denna regering och tidigare regeringar, även alliansregeringar, har fokuserat för mycket på kvantitet, som är lättare att mäta. Om man fokuserar för mycket på kvantitet blir kvaliteten lidande. Det kan till exempel bli för lite lärarledd undervisningstid om man inte ökar resurserna i motsvarande grad, och det gör man oftast inte. Det ska sägas att universitetsstudier innebär mycket egenstudier, egenplanering och eget ansvar, men det ska vara en rimlig andel lärarledd undervisningstid. Den blir lidande om man bara fokuserar på kvantitet. Jag hörde i någon debatt att regeringen i pandemins spår vill ordna 19 000 nya högskoleplatser. sitter den ju inte kvar, men det var i alla fall dess vilja. Det är av välvilja, inte av elakhet, men jag är orolig för kvaliteten på våra utbildningar. Det är, som jag har sagt förr, möjligt att vårt finansieringssystem gynnar kvantitetstänkande i stället för kvalitetstänkande. Jag tycker att vi helt enkelt får förändra finansieringssystemet. Slutligen, herr ålderspresident, tänkte jag komplettera lite kring det som jag sagt tidigare om kvotering. Jag står fast vid att vi är emot kvotering och detaljerade könsmässiga mål, men med detta sagt - jag tror att vi har glömt att säga det tidigare - accepterar vi naturligtvis inte vilka obalanser som helst. Det ska vara balans mellan olika grupper - mellan könen och andra grupper. Om vi har en högskola där det är manliga professorer tycker ingen att det är okej. Jag tycker inte det och ingen annan här inne heller. Då får man titta på vad det beror på och åtgärda det. Jag ville bara ha detta sagt. Vi debatterar högskolan och motioner som inkommit under den allmänna motionstiden. Jag vill inledningsvis prata om högskolan , då vi har sett en stor omställning till distansstudier bland de studerande inom den högre utbildningen. Både studenter, lärare och forskare har gjort otroligt viktiga insatser där för att möjliggöra minskad smittspridning i den mån det går. Det är imponerande insatser som vi alla ska vara tacksamma för som vi hoppas att campusmiljöer och liknande snart får öppna upp igen. För att möta pandemin har bidragit som en konstruktiv kraft i förhandlingar med regeringen och Liberalerna. Det har gjorts flera insatser, inte minst när det handlar om att högskolan ska kunna bidra till den omställning som många människor har varit i behov av så att de har kunnat ställa om till att under en korttidspermittering läsa korta kurser för yrkesverksamma eller andra utbildningar, till exempel digitala distansutbildningar av kortare karaktär. Det blir också fler platser så att fler kan studera på högskolan och stå mer rustade i det läge då ekonomin vänder, fler människor behöver komma ut på arbetsmarknaden och vi i framför allt behöver stärka kompetensen. Senast hade jag diskussioner med stora företag som ser behovet av nya kompetenser. Där spelar högskolan men också andra utbildningsformer en nyckelroll för att företag fortsatt ska etablera sig i eller söka sig till och därmed bidra till vår konkurrenskraft, till att vi får skatteintäkter och till att vi därmed kan satsa på vår välfärd framöver. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Högskolan Utbildning gör nytta såväl för individer som för samhället i dess helhet. Det ska finnas tillgång till högre utbildning i hela landet. Att den är av god kvalitet är viktigt för . Det ökar människors möjlighet till jobb och trygghet, det gynnar näringsliv och välfärd och det bidrar till människors bildning, vilket är ett viktigt perspektiv, inte minst inom den högre utbildningen. Det har som jag nämnde inledningsvis gjorts flera saker inom högskolans område med anledning av pandemin, men det behövs också andra saker framöver. Där vill vi i peka ut några områden som vi ser som särskilt viktiga när det gäller den högre utbildningen. För det första behöver vi stärka kvaliteten inom den högre utbildningen. ligger bland de lägsta, eller lägst, när det gäller lärarledd undervisningstid i , vilket är ett tecken på att vi behöver göra satsningar framöver på kvaliteten inom den högre utbildningen. Detta är viktigt, inte minst för att klara den kompetensutveckling och högteknologiska kompetens som behöver finnas i näringslivet framöver så att fler lämnar utbildningen med mer kunskaper och bättre färdigheter. är det viktigt att poängtera att svensk högre utbildning redan håller hög kvalitet . Vi fick för bara någon vecka sedan en kvalitetsgranskning av ett internationellt analysinstitut som pekade på att vi fortfarande har många lärosäten. Två svenska universitet tillhör de hundra bästa, och totalt sex stycken svenska lärosäten har avancerat på listan. För det andra tycker att det är viktigt att göra det lättare för blivande studenter att jämföra sina studier - vilka studier man vill bedriva, vilken utbildning man vill läsa och vilket universitet man vill gå på - för att därmed kunna bidra till kvalitet men också till att minska felvalen för de blivande studenterna. För det tredje, fru talman, tycker jag att det är viktigt att i denna debatt lyfta fram studenthälsan, som spelar en viktig roll. Studenter var den population som före pandemin hade stora utmaningar när det gäller den psykiska hälsan. Utmaningarna har dessutom ökat för många studenter med anledning av pandemin, då hemarbete och ensamhet försvårar för många. Vi ser indikationer på att den psykiska hälsan har försämrats med anledning av pandemin. Därför har vi drivit på för flera åtgärder med satsningar när det gäller studenthälsovården tillsammans med regeringen och Liberalerna. Vi ser behov av insatser framöver bland annat för att säkerställa ett stärkt rehabiliteringsansvar för studenthälsan och mer resurser och utökat uppdrag för att kunna arbeta med att hjälpa studenter till en studieinriktad rehabilitering med målet att den som sjukskrivs ska kunna återgå till sina studier. Med anledning av detta vill jag yrka bifall till reservation nummer 11 och önska utbildningsutskottet, talmanspresidiet och utbildningsutskottets kansli en trevlig sommar. Vi ska inte prata fri hyressättning i nyproduktion här, men vi kan konstatera att hyresrätten är en vanlig bostadsform för studenter och att hyran tar en stor del av studiemedlen. Studenternas ekonomi är ansträngd, och studiemedlen ska räcka till mycket mer än bara hyran. Trots att svensk utbildning är och ska vara avgiftsfri finns det massor av dolda kostnader. Det kan handla om dyr kurslitteratur, dubbel bosättning och resor vid verksamhetsförlagd utbildning, och det kan handla om obligatoriska fältresor. Olika lärosäten gör dessutom olika. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Högskolan Visserligen kan man få extra studielån för dessa kostnader, men menar att utbildningen ska vara avgiftsfri och att ingen ska bli extra skuldsatt på grund av utbildningens ekonomiska krav. Det måste göras en utredning om dolda avgifter och kostnader inom högre utbildning, särskilt verksamhetsförlagd. Vi menar också att all kurslitteratur ska göras tillgänglig digitalt via högskole- och universitetsbiblioteken. En annan grupp som har det tufft ekonomiskt är utländska studenter. Utöver sina levnadsomkostnader måste de betala en avgift för att studera. Avgiftsbeläggandet av högskoleutbildningen för studerande som kommer från länder utanför EES-området är ett steg mot synen på kunskap och utbildning som en handelsvara och ett steg bort från de viktiga värden om frihet, jämlikhet, kritisk granskning och vetenskaplighet som högre utbildning borde stå för. Att människor från andra länder kommer till för att studera berikar den svenska högskolan och bidrar till höjd kvalitet. Vi har därför föreslagit att avgiften ska utredas och i förlängningen avskaffas. Högskolans uppgift är förmedla kunskap och bildning. Den är viktig för att skapa välstånd och ett öppet och demokratiskt samhälle. syn på kunskap som en demokratisk rättighet innebär att en viktig målsättning är att bredda rekryteringen till högskolan. Den sociala, könsmässiga och etniska snedrekryteringen har visserligen minskat tack vare studiemedel och en utbyggd högskola. Men fortfarande finns det stora skillnader mellan såväl utbildningar som högskolor i hur väl de har lyckats med att bredda rekryteringen.