bet · H801UbU11 · 2021-03-25 00:00:00 — I betänkandet föreslog utskottet bl.a. ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att regeringen ska se över möjligheten att införa ett nationellt frånvaroregister för att garantera alla elevers rätt till skolgång och för att förbättra kunskapen om frånvarons omfattning. beslutade i enlighet med utskottets förslag (skr. 2019/20:162, bet. 2020/21:UbU3, rskr. 2020/21:14). I regleringsbrevet fick i uppdrag av regeringen att utreda möjligheten att införa ett nationellt frånvaroregister och ta fram en genomförandeplan (U2020/06613). ska även redovisa vilka konsekvenser ett införande skulle kunna få och utreda möjligheten att kartlägga olika orsaker till frånvaro, t.ex. hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Regeringen angav i skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (skr. 2020/21:75 s. 233). fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att genomföra verksamhetsnära insatser för huvudmän och gymnasieskolor för att förebygga avhopp från gymnasieskolan. Uppdraget är ett led i de åtgärder som regeringen föreslog i Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar (U2015/05478/UF). Uppdraget pågick och slutredovisades (dnr 7.2.1-2016:32). slutredovisning av uppdraget visar att majoriteten av de deltagande skolorna var nöjda med insatsen och uppgav att den gett verktyg och ökad kunskap för att minska antalet avhopp. Den åtgärd som ansågs vara mest effektiv för att minska avhoppen från gymnasieskolan var att bygga relationer med eleverna, relationer som fungerar även om eleven är frånvarande. Därutöver uppgav många rektorer att det är viktigt med tydliga rutiner för frånvaro och att insatserna sätts in snabbt. Flera rektorer framförde att de behöver mer resurser för att kunna utveckla det förebyggande arbetet; både mer personal generellt och personal med specialkompetenser efterfrågas. gav regeringen och i uppdrag att tillsammans genomföra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV, U2020/00363/S). Uppdraget har utökats till att även rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget, som delvis bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, har förlängts och ska redovisas till . har på sin webbplats sammanställt information om vad som gäller kring frånvaro i skolan. Informationen omfattar bl.a. regelverket om skolplikt och om skolans och hemkommunens ansvar för att utreda elevers frånvaro i olika skolformer, men även om elevens eget och vårdnadshavarens ansvar för att se till att barnet fullgör sin skolplikt och deltar i utbildningen. Inom ramen för arbete med skolutveckling har myndigheten på webbplatsen även publicerat stödmaterial för skolornas arbete med att främja närvaro och förebygga frånvaro. God lärmiljö, tidiga insatser, samarbete och individanpassning är några delar i det arbetet. Materialet omfattar bl.a. även stöd för hur skolan kan skapa en god lärmiljö och organisation för att främja närvaro och åtgärder för att förebygga, utreda och åtgärda frånvaro (webbplats, Frånvaro i skolan och Främja närvaro och förebygga frånvaro, hämtade ). När det gäller yrkanden om elever med skolfrånvaro kan utskottet konstatera att huvudmannen har ett tydligt ansvar för att se till att barn och elever deltar i undervisningen och fullgör sin skolplikt. Enligt skollagen är skolan och huvudmannen ansvariga för att uppmärksamma och utreda frånvaro och att vidta åtgärder. Av skollagen framgår även att rektorn ska informera vårdnadshavaren om en elev har varit frånvarande liksom att vårdnadshavaren har ansvar för att se till att eleven fullgör sin skolplikt. Vidare är rektorn skyldig att se till att elevers upprepade eller längre frånvaro skyndsamt utreds och anmäls till huvudmannen. Därutöver ska hemkommunen informeras när en utredning om frånvaro inleds och samordna arbetet kring elever med upprepad eller längre frånvaro. Utskottet instämmer i att frågan om elever med problematisk och långvarig frånvaro, s.k. hemmasittare, är av stor vikt. Utskottet vill därför lyfta fram det arbete som just nu pågår inom med att dels utreda möjligheten att införa ett nationellt frånvaroregister, dels kartlägga elevfrånvarons omfattning och skolors arbete kopplat till frånvaro. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår och avser att följa frågan framöver. Däremot bör redovisning inväntas innan ytterligare åtgärder vidtas. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att har sammanställt och publicerat information och stödmaterial som kan användas i skolornas arbete med att främja närvaro och förebygga frånvaro. Utskottet anser att gällande regelverk är väl avvägt och tillräckligt. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:792 (C) yrkande 1, 2020/21:3233 (L) yrkande 7 och 2020/21:3626 (KD) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden bl.a. om undervisningen i svenska för nyanlända och om papperslösa barns rätt att gå i skolan. Jämför reservation 16 (C) och 17 (V). I motion 2020/21:2770 av (M) yrkande 1 föreslår motionären att det ska införas obligatorisk undervisning i svenska eller svenska som andra språk för alla elever som har invandrat efter ordinarie skolstart. I yrkande 3 föreslås att det ska införas ett nytt särskilt stöd i grund- och gymnasieskolan i form av extra undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för alla elever som riskerar att missa kunskapsmålen. I kommittémotion 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 3 lämnar motionärerna ett förslag om att nyanlända elever ska få möjlighet att läsa in kärnämnen i skolan på sitt modersmål och att nationella prov på andra språk ska utredas. Nyanlända barns utbildning behöver stärkas genom intensivare och mer systematiskt utarbetad språkutbildning, menar motionärerna. I yrkande 6 föreslås en utredning av införandet av språkfritis i områden med stor andel utrikes födda barn eller barn till utrikesfödda, för att stärka barnens språkutveckling. I yrkande 8 föreslås en utredning som ska undersöka hur ämnet svenska kan reformeras för att möta den språkligt heterogena elevgrupp som finns i svensk skola. I kommittémotion 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 10 föreslår motionärerna att regeringen ska utvärdera i vilken mån reformen som ger papperslösa barn rätt att gå i skolan lett till att rätten till utbildning värnas och återkomma med förslag för att stärka rätten om så behövs. Skolgång för nyanlända elever Med nyanländ avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt i landet och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . Enligt 3 kap. 12 a § skollagen ska en elev inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Enligt 3 kap. 12 f § får rektorn besluta att en nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen delvis får undervisas i förberedelseklass. Undervisningen i förberedelseklass ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i ämnet och ska inte pågå längre än . Vidare framgår av 3 kap. 12 i § att en nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i , grundsärskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Studiehandledningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås och får ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet. Bestämmelser om skolplikt m.m. I 7 kap. skollagen finns det bestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning. Barn som är bosatta i har skolplikt. Med bosatt i avses enligt 7 kap. 2 § och 29 kap. 2 § första stycket skollagen den som ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Skolplikten motsvaras av en rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola (2 kap. 18 § regeringsformen och 7 kap. 2 § första stycket och 3 § skollagen). De utbildningar som avses med allmän skola är , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Hemkommunen har ansvar för att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning och fullgör sin skolgång. Detta gäller oavsett var eleven går i skolan. Ansvaret innebär att hemkommunen måste hålla sig informerad om skolgång och frånvaro (7 kap. 21 och 22 §§ skollagen). Utöver skolpliktiga elever har även vissa andra kategorier av elever rätt till utbildning. Det gäller elever som inte är folkbokförda i men som vid tillämpningen av skollagen ska anses bosatta här (29 kap. 2 § andra stycket skollagen). Detta gäller den som är asylsökande i enlighet med vissa bestämmelser i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., barn som inte omfattas av nämnda lag, som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning, om de bor hos en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd (29 kap. 2 § andra stycket 1 skollagen jämförd med 1 a § lagen om mottagande av asylsökande m.fl.) och den som vistas här med stöd av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716). Som bosatt i landet anses också den som har rätt till utbildning enligt skollagen till följd av m.m., den som är familjemedlem till en person som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat m.m. och den som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning. Den kommun där en asylsökande elev stadigvarande vistas är att anse som hemkommun (29 kap. 6 § skollagen). Det innebär att det är den kommunen som har skyldighet att erbjuda utbildning enligt skollagen. Eleven ska erbjudas utbildning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan så snart det är lämpligt med hänsyn till elevens personliga förhållanden, dock senast efter ankomsten (4 kap. 1 a § skolförordningen och 12 kap. 14 § gymnasieförordningen). Vad som avses med ”ankomsten” är inte närmare reglerat, men i allmänna råd (SKOLFS 2016:2) om utbildning för nyanlända elever anges att det utifrån barnets bästa är lämpligt att räkna från när barnet eller ungdomen har ankommit till landet. Bakgrund och pågående arbete Allmänna råd om utbildning för nyanlända elever allmänna råd om utbildning för nyanlända elever ger vägledning om hur hemkommuner, huvudmän, rektorer, lärare och övrig skolpersonal kan eller bör arbeta med mottagandet av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever för att leva upp till författningarnas krav. har med anledning av bestämmelserna även tagit fram material som stöd till skolors kartläggning av nyanlända elevers kunskaper. Materialet är avsett att användas för elever i de obligatoriska skolformerna men kan även användas i gymnasieskolans språkintroduktion. Utredningen om modersmål och studiehandledning på modersmål tillsatte regeringen en särskild utredare för att dels kartlägga tillgången till, organisationen av samt deltagandet i modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål i och motsvarande skolformer och analysera vilka faktorer som eventuellt påverkar detta, dels analysera och bedöma om och hur studier i ämnet modersmål respektive studiehandledning på modersmål förbättrar elevernas studieresultat, bl.a. elevernas behörighet till gymnasieskolans nationella program. Utredaren skulle även vid behov lämna förslag på åtgärder och författningsförslag (U 2018:04, dir. 2018:38 och 2018:103). Utredaren överlämnade betänkandet För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering – modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål till regeringen (SOU 2019:18). I betänkandet föreslogs bl.a. en förstärkt rätt till studiehandledning på modersmålet för nyanlända elever som tas emot i samt att ska få i uppdrag att samordna och driva utvecklingen av studiehandledning på modersmålet. Utredningen har remitterats (U2019/01794/S) och bereds inom . Förlängd skolplikt för nyanlända gav regeringen en särskild utredare i uppdrag (dir. 2020:21) att föreslå hur elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolans nationella program ska ges bättre förutsättningar. Utredaren ska även föreslå hur nyanlända elever i högstadiet och i gymnasieskolans introduktionsprogram ska få mer tid för undervisning. – ta ställning till vilka skolformer och årskurser som bör omfattas av en läxhjälpsgaranti – ta ställning till om målgruppen för stödinsatserna prioriterad timplan och anpassad timplan bör utvidgas – föreslå hur en skyldighet att delta i lovskola ska utformas och ta ställning till vilka elever den ska gälla – analysera och föreslå hur skolplikten kan förlängas för nyanlända elever som inte är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan – analysera och föreslå hur nyanlända elever i högstadiet och i gymnasieskolans introduktionsprogram som omfattas av förslaget om förlängd skolplikt ska ges kortare sommarlov och därmed mer tid till undervisning – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Riktade insatser för nyanlända och flerspråkiga barns och elevers utbildning fick 2019 i uppdrag att genomföra systematiska insatser för att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda barn och elever som är nyanlända eller har annat modersmål än svenska en utbildning av hög och likvärdig kvalitet (U2019/01553/S [delvis] och U2019/03787/S). Målet är att förbättra förutsättningarna för högre måluppfyllelse i förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet och för goda kunskapsresultat för elever i grund- och gymnasieskolan samt inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. ska följa upp satsningen och lämna en redovisning till regeringen () om hur genomförandet fortlöper. I samband med uppdraget angav regeringen följande. har haft i uppdrag att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och för elever med annat modersmål än svenska. Arbetet har genomförts dels genom generella stödinsatser, dels genom riktade insatser med konkret utvecklingsstöd på plats hos utvalda huvudmän. I redovisning av uppdraget bedömer myndigheten att arbetet bl.a. leder till att kunskaper om nyanlända och flerspråkiga barns och elevers förutsättningar och behov har förbättrats. Vidare har förutsättningarna för goda kunskapsresultat ökat i samtliga verksamheter. har även rapporterat att behovet av insatser är stort hos huvudmännen, att många huvudmän behöver utveckla kvaliteten på undervisningen så att alla ämneslärare kan hantera flerspråkiga elevers behov av stöd i deras parallella språk- och kunskapsutveckling och att många huvudmän har behov av stöd för att utveckla sin kompetens i att bedöma nyanlända elevers kunskapsutveckling. Uppdrag om en bred översyn av svenskämnena fick i uppdrag att göra en bred översyn av ämnena svenska och svenska som andraspråk i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning, s.k. komvux (U2020/05524). Syftet är att alla elever ska få bättre förutsättningar att utveckla sina kunskaper i och om svenska språket samt få bättre förutsättningar att nå utbildningens mål. Myndigheten ska analysera skärningen mellan svenskämnena och målgrupperna för utbildningen samt hur elevers övergångar mellan ämnen och skolformer ska gå till. ska i sin översyn säkerställa att utbildningen i svenska språket också riktar sig till de elever som är nybörjare i svenska inom respektive skolform. ska föreslå de förändringar som behövs och bedöma hur elevernas måluppfyllelse, huvudmännens organisatoriska förutsättningar, lärarförsörjningen och lärarnas kompetenskrav påverkas av förslagen. Översynen ska bl.a. också omfatta en analys av om, och i så fall hur, innehållet i lärarutbildningarna och bestämmelserna om behörighet till utbildningarna behöver förändras. ska även föreslå de genomförande- och fortbildningsinsatser som bedöms vara motiverade, samt en plan för införande. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd Rätten till utbildning för barn som vistas i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författning, som framgår av 29 kap. 2 § andra stycket skollagen och som återges ovan, infördes (prop. 2012/13:58, bet. 2012/13:UbU12, rskr. 2012/13:208). Beslutet innebär att alla barn som vistas i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författning ska räknas som bosatta här i skollagens mening. I propositionen framförs att benämningen ”barn som vistas i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författning” omfattar barn som aldrig har gett sig till känna för myndigheterna och barn som har haft rätt enligt författning att vistas här men för vilka denna rätt har upphört, t.ex. barn som enligt författning har rätt att vistas här deras ansökan om uppehållstillstånd prövas och barn som har haft tillstånd att vistas här men vars tillstånd har upphört. Bestämmelsen innebär att dessa barn, som sammanfattningsvis benämns barn som vistas här utan tillstånd, i huvudsak samma rätt till utbildning i förskoleklassen, gymnasieskolan och motsvarande skolformer som barn som är bosatta i landet (prop. 2012/13:58 s. 12–15). Eftersom nyanlända elever är en heterogen grupp med olika kunskaper och erfarenheter är det enligt utskottet viktigt att anpassa undervisningen efter deras behov och förutsättningar. När det gäller elevers möjlighet att läsa in kärnämnen på sitt modersmål vill utskottet hänvisa till att det i betänkandet För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering – modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2019:18) lämnades förslag om en förstärkt rätt till studiehandledning på modersmål. Utredningens förslag bereds inom . Vidare har regeringen tillsatt en utredning som bl.a. ska föreslå hur nyanlända elever i högstadiet och gymnasieskolan ska få mer tid för undervisning. Utskottet vill även uppmärksamma att fick i uppdrag att se över ämnena svenska och svenska som andraspråk i grund- och gymnasieskolan och motsvarande skolformer. Syftet med översynen är att alla elever – också de som är nybörjare i svenska – ska få bättre förutsättningar att utveckla sina kunskaper i och om svenska språket och nå utbildningens mål. När det sedan gäller ett motionsyrkande om s.k. papperslösa barn rätt att gå i skolan vill utskottet hänvisa till följande. Enligt skollagen är det den kommun där den asylsökande eleven stadigvarande vistas som är skyldig att erbjuda utbildning. Utskottet anser att gällande regelverk är tydligt och väl avvägt och avstyrker därmed motion 2020/21:306 (V) yrkande 10. Utskottet kan sedan konstatera att ett flertal av de yrkanden som behandlas här och som gäller språkundervisning för nyanlända elever och elever med utländsk bakgrund berörs av pågående och avslutade utredningar. Utskottet vill därför avvakta det fortsatta arbetet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:2529 (C) yrkandena 3, 6 och 8 samt 2020/21:2770 (M) yrkandena 1 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden bl.a. om elevers hälsa, om ett förstärkt elevhälsoarbete och om skolpsykologers förebyggande arbete. Jämför reservation 18 (KD, L), 19 (V) och 20 (M, KD). I motion 2020/21:1178 av (M) föreslås att möjligheten att föra över skolhälsovården till ett regionalt ansvar ska utredas. Syftet är enligt motionären att skapa en sammanhållen vård. I kommittémotion 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 23 framför motionärerna att all personal som arbetar i miljöer med barn behöver ha kompetens om behov hos barn som far illa. I partimotion 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 1 lämnar motionärerna ett förslag om en utredning om hur skolan kan bli bättre på att möta och upptäcka barn som far illa. Skolans personal hinner inte alltid med att se alla barns individuella behov och är dåligt utbildad i att upptäcka tidiga tecken på barn som far illa, framhåller motionärerna. I kommittémotion 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 13 framförs att alternativa och mer anpassade strukturer bör utredas för att kunna arbeta med hälsa generellt i skolan. Enligt motionärerna har skolan en central roll i att tidigt upptäcka elever som befinner sig i svårigheter. I kommittémotion 2020/21:3226 av m.fl. (L) yrkande 4 lämnas förslag om stärkt elevhälsa samt samarbete med regionen och . Motionärerna anser att alla skolhuvudmän ska ha avtal med regionen för att stärka elevhälsoarbetet och att ska kopplas till skolornas elevvårdsteam. I kommittémotion 2020/21:3274 av m.fl. (L) yrkande 3 lyfts skolhälsovårdens roll, bl.a. att upptäcka utsatthet hos barn och att förebygga och upptäcka unga som utsätts för våld i hemmet. I yrkande 6 framförs att skolan och elevhälsan har en nyckelroll i arbetet mot hedersrelaterat förtryck och att det behövs mer insatser för att alla barn och unga ska få veta var de kan få hjälp och skydd. I yrkande 11 anför motionärerna att det är av största betydelse att det görs målmedvetna och systematiska insatser för att öka stödet i skolan till placerade barn. I kommittémotion 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 8 föreslås en satsning på skolhälsovården. Genom att stärka elevhälsan och lärarnas kunskap om genusfrågor och normkritik går det att bryta traditionella könsnormer och mobbning, menar motionärerna. I kommittémotion 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 7 framhåller motionärerna att elevhälsans främjande och förebyggande arbete bör stärkas. En bra elevhälsa ska vara tillgänglig för eleverna och kunna vara en motor i arbetet för trygghet och studiero på skolan. I motion 2020/21:3065 av och (båda MP) yrkande 2 lämnas ett förslag om att undersöka möjligheterna att dela ut gratis mensskydd i skolan. I kommittémotion 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslår motionärerna att regeringen tar fram en plan som syftar till att skapa förutsättningar för skolpsykologer att kunna arbeta mer förebyggande och långsiktigt hälsofrämjande på ett metodiskt och strukturerat sätt. Ett liknande förslag lämnas i kommittémotion 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 25. Motionärerna föreslår även att planen ska skapa förutsättningar för skolpsykologer att arbeta mer förebyggande och långsiktigt med placerade barn och unga. I 2 kap. 25–28 §§ skollagen finns bestämmelser om elevhälsa för elever i samtliga skolformer. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande, och elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. Det ska finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Varje elev i , grundsärskolan och specialskolan ska erbjudas minst tre hälsobesök som omfattar allmänna hälsokontroller, och varje elev i sameskolan – som består av sex årskurser – ska erbjudas minst två hälsobesök. Hälsobesöken ska vara jämnt fördelade . Mellan hälsobesöken ska eleven erbjudas undersökning av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Vidare ska alla elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän hälsokontroll. Elever får dessutom vid behov anlita elevhälsan för enklare sjukvårdsinsatser. I 29 kap. 13 § skollagen anges att skolhuvudmännen och de som är anställda där på socialnämndens initiativ i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa ska samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). I förarbetena till skollagen (prop.