bet · H801CU8 · 2021-02-08 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör en översyn av lagstiftningen för att motverka förekomsten av bolagsmålvakter. Utskottet anser att regeringen bl.a. bör utreda om kan ges utökade möjligheter att neka registrering av bolagsmålvakter. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om revision, kapitalkravet och tvångslikvidation, företags rapportering om hållbarhet och mångfald samt kooperativt företagande. I betänkandet finns åtta reservationer (S, M, SD, C, V, KD, MP). I en reservation (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 20 yrkanden från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Krav på sammansättning i bolagsstyrelser Företags rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy m.m. Översyn av vissa bolagsrättsliga frågor 1.Bolagsmålvakter, punkt 2 (S, V, MP) 2.Kapitalkravet och tvångslikvidation, punkt 3 (M, KD) 3.Kapitalkravet och tvångslikvidation, punkt 3 (SD) 4.Krav på sammansättning i bolagsstyrelser, punkt 4 (SD) 5.Företags rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy m.m., punkt 5 (SD) 6.Kooperativt företagande, punkt 7 (C) 7.Översyn av vissa bolagsrättsliga frågor, punkt 8 (M, KD) 8.Översyn av vissa bolagsrättsliga frågor, punkt 8 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:409 av (C) yrkande 8 och 2020/21:1293 av (M). ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av lagstiftningen för att motverka förekomsten av bolagsmålvakter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1303 av m.fl. (M) och 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkandena 11–13. Reservation 1 (S, V, MP) 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 2 (M, KD) Reservation 3 (SD) Krav på sammansättning i bolagsstyrelser 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 19. Reservation 4 (SD) Företags rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy m.m. 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkandena 7–10 och 2020/21:2091 av och (båda S). Reservation 5 (SD) 2020/21:3621 av (M) yrkandena 1–3. 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 35. Reservation 6 (C) Översyn av vissa bolagsrättsliga frågor 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 7 (M, KD) Reservation 8 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M), (C) och (V). I betänkandet behandlar utskottet 23 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 i olika associationsrättsliga frågor. Motionsyrkandena handlar bl.a. om revision, bolagsmålvakter, kapitalkravet och tvångslikvidation, företags rapportering om hållbarhet och mångfald samt kooperativt företagande. Utskottet behandlar de olika frågor som aktualiseras i motionerna under skilda rubriker. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att återinföra revisionsplikt för små företag. I motion 2020/21:1293 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återinföra revisionsplikten för mindre aktiebolag. Motionären anför att avskaffandet av revisionsplikten har medfört positiva effekter i form av lägre kostnader för mindre företag, men det har också medfört en ökning av planerad ekonomisk brottslighet och svårigheter för myndigheter att upptäcka oegentligheter. Motionären hänvisar bl.a. till att 2017 i en granskningsrapport rekommenderade regeringen att återinföra revisionsplikten för små aktiebolag. I motion 2020/21:409 av (C) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över aktiebolagslagen för att utreda hur fortsatt enkla regler för att bilda aktiebolag kan kombineras med ökad kontroll, t.ex. genom att införa revisionsplikt för viss typ av verksamhet. Bestämmelser om revision när det gäller aktiebolag finns i 9 kap. aktiebolagslagen (2005:551). Revisionsplikten för små aktiebolag avskaffades 2010 som ett led i regeringens regelförenklingsarbete (prop. 2009/10:204, bet. 2009/10:CU28, rskr. 2009/10:368). Gällande reglering innebär att ett privat aktiebolag ska ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor om bolaget uppfyller fler än ett av följande tre kriterier: fler än tre anställda, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning. Uppfylls inte dessa villkor kan aktiebolaget välja att inte ha en revisor. Utrymmet för att på nationell nivå undanta ytterligare bolag från revisionskravet styrs i grunden av (rådets direktiv /660/EEG). EU-regleringen innebär att företag som uppfyller fler än ett av följande tre kriterier måste vara revisionspliktiga enligt nationell rätt: fler än 50 anställda i genomsnitt, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning. beslutade, på utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten (bet. 2016/17:CU6, rskr. 2016/17:133). Som skäl för sitt ställningstagande anförde utskottet att lagstiftningen hade varit i kraft och enligt hade reformen inte inneburit något betydande skattefusk. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det fanns anledning för regeringen att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten. granskning av avskaffandet av revisionsplikten inledde 2017 en granskning av konsekvenserna av den inskränkning av revisionsplikten för privata aktiebolag som trädde i kraft . Resultatet av denna granskning presenterades i rapporten av revisionsplikten för små företag – en reform som kostar mer än den smakar (2017:35). anförde i huvudsak att dess granskning visar att intentionerna med reformen i stort har uteblivit förutom när det gäller ökad valfrihet och den direkta besparing på revisorsarvodet som de berörda aktiebolagen gjort. Reformen har också försvårat myndigheternas arbete mot ekonomisk brottslighet. En annan negativ konsekvens som pekade på var att antalet felsummeringar i årsredovisningarna hade ökat. rekommenderade därför regeringen att verka för att revisionsplikten för små aktiebolag återinförs. Regeringens skrivelse 2017/18:201 om avskaffandet av revisionsplikten för små aktiebolag Regeringen redovisade i skrivelse 2017/18:201 sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som gjort i sin rapport. Sammanfattningsvis anförde regeringen att den ser allvarligt på rapportens slutsats att reformen, tillsammans med andra regelförenklingar, kan ha underlättat för ekonomisk brottslighet och skatteundandragande. Enligt regeringens uppfattning utgjorde iakttagelser dock inte tillräckliga skäl för att regeringen skulle verka för att återinföra revisionsplikten för små aktiebolag. I skrivelsen redogjorde regeringen även för ett flertal åtgärder som hade vidtagits eller som skulle vidtas för att i ökad utsträckning förebygga ekonomisk brottslighet. Regeringen ansåg att var slutbehandlad i och med skrivelsen. I skrivelsen behandlade regeringen även tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten. Regeringen konstaterade att rekommendation stod i ett motsatsförhållande till tillkännagivande. Mot den bakgrunden uttalade regeringen att innan tiden är mogen för att överväga en ytterligare inskränkning av revisionsplikten bör man avvakta resultatet av det arbete som pågår inom och berörda myndigheter för att motverka de oönskade konsekvenserna av reformen. Därmed ansåg regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat genom skrivelsen. behandling av regeringens skrivelse 2017/18:201 Utskottet behandlade regeringens skrivelse om om avskaffandet av revisionsplikt för små aktiebolag i betänkande 2017/18:CU37. Utskottet ansåg, i likhet med regeringen, att iakttagelser av reformens konsekvenser var värdefulla och borde beaktas i det fortsatta arbetet med regelförenklingar för företagen samt förebyggandet av ekonomisk brottslighet. Utskottet uttalade vidare att det delade regeringens bedömning att iakttagelserna dock inte utgjorde tillräckliga skäl för att återinföra revisionsplikten för små aktiebolag. Utskottet delade även regeringens bedömning att tillkännagivande om att fler företag bör undantas från revisionsplikt var slutbehandlat genom skrivelsen. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:405). presenterade rapporten studie av effekter på den ekonomiska brottsligheten efter avskaffande av revisionsplikten för mindre aktiebolag (EBM2019-653). Granskningen genomfördes utifrån ett urval av bolag med s.k. målvakter i styrelsen. Syftet med studien var att utreda i hur stor utsträckning utvalda bolag har valt bort revisor och i vilket skede det i så fall har skett samt i hur stor utsträckning och i vilket skede planerad brottslighet har förekommit. Enligt visar granskningen på vissa mönster vid användande av aktiebolag som brottsverktyg. Det är bl.a. vanligt att aktiebolag som saknar revisor köps eller att en snabb ändring i bolagsordningen genomförs efter förvärvet av aktierna, varvid revisorn entledigas. drar slutsatsen att det har blivit lättare att bedriva ekonomisk brottslighet utan någon insyn sedan revisionsplikten för mindre aktiebolag avskaffades. föreslår i rapporten ett antal åtgärder för att förhindra att aktiebolag används som brottsverktyg, bl.a. att revisionsplikten i dess tidigare utformning ska återinföras. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om att återinföra revisionsplikten, i betänkande 2018/19:CU9. Utskottet pekade då på att utskottet behandlat frågan om revisionsplikt för mindre företag i samband med regeringens skrivelse om . Utskottet vidhöll sin uppfattning att det inte finns tillräckliga skäl att återinföra revisionsplikt för små aktiebolag och avstyrkte motionsyrkandet. följde utskottets förslag. Den studie som genomfört visar på ett samband mellan avsaknad av revisor och ekonomisk brottslighet, vilket givetvis är bekymmersamt. Utskottet utgår dock från att regeringen noga följer utvecklingen på området och vidtar nödvändiga åtgärder för att förebygga och försvåra ekonomisk brottslighet genom användandet av aktiebolag. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det inte finns tillräckliga skäl att återinföra revisionsplikten för små aktiebolag, och utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom förslagen om detta. Motionsyrkandena bör följaktligen avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet av en översyn av gällande lagstiftning för att motverka förekomsten av bolagsmålvakter och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 1 (S, V, MP). I kommittémotion 2020/21:3100 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över lagstiftningen i syfte att ge utökade möjligheter att redan vid ansökan om registrering neka misstänkta bolagsmålvakter eller bolagsmålvaktsupplägg (yrkande 7). Motionärerna anför att och startade ett projekt som syftar till att motverka bolagsmålvakter genom att näringsförbud åläggs i ett tidigare skede, t.ex. redan vid misstanke om målvaktsupplägg i enskilda bolag. Motionärerna välkomnar detta arbetssätt, men menar att det behövs ytterligare åtgärder för att stävja användandet av bolag som brottsverktyg. I kommittémotion 2020/21:1613 av m.fl. (SD) föreslås tre olika tillkännagivanden som syftar till att motverka användandet av bolagsmålvakter i aktiebolag. Även dessa motionärer hänvisar till och nya arbetssätt för att förhindra förekomsten av bolagsmålvakter bl.a. genom att målvakter åläggs näringsförbud även om de ännu inte har åtalats för brott. Motionärerna föreslår tillkännagivanden om att regeringen bör stödja myndigheterna genom att ta fram en handlingsplan om nolltolerans mot bolagsmålvakter (yrkande 11) och om att den metod som används för att motverka bolagsmålvakter bör följas upp av regeringen för att bedöma om önskade effekter uppnås (yrkande 12). Om så inte är fallet föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för en ändring av lagstiftning för att motverka bolagsmålvakter (yrkande 13). I motion 2020/21:1303 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över lagstiftningen för att stoppa bolagsmålvakter. Med en bolagsmålvakt avses en person som, ofta mot ersättning, låter sig utses till företrädare för ett bolag utan att ha för avsikt att seriöst delta i bolagets verksamhet. Syftet med att använda en målvakt är att dölja den verklige huvudmannen som önskar undgå straff- eller betalningsansvar. Aktiebolagslagen (2005:551) innehåller bestämmelser som syftar till att förhindra användandet av bolagsmålvakter. Av lagen följer att man inte utan godtagbara skäl får utse någon till styrelseledamot som inte avser att delta i sådan verksamhet som styrelsen enligt lag ska utföra (8 kap. 12 §). Motsvarande gäller också för verkställande direktörer (8 kap. 32 §). Den som uppsåtligen medverkar till ett beslut att utse en styrelseledamot, styrelsesuppleant, verkställande direktör eller vice verkställande direktör i strid med nämnda bestämmelser ska dömas till straff, om åtgärden är ägnad att dölja vem eller vilka som utövar eller har utövat den faktiska ledningen av bolaget (30 kap. 1 § tredje stycket). Detsamma gäller den som uppsåtligen åtar sig ett sådant uppdrag i strid med bestämmelserna. Straffskalan för brott mot målvaktsbestämmelserna sträcker sig från böter till fängelse. Vidare gäller att den som är underårig eller i konkurs eller som har en förvaltare enligt inte kan vara styrelseledamot, och detsamma gäller för den som har näringsförbud (8 kap. 11 §). Bestämmelser om näringsförbud finns i lagen (2014:836) om näringsförbud. Ett beslut om näringsförbud innebär att en näringsidkare meddelas begränsningar i rätten att bedriva eller ta del i näringsverksamhet. Näringsförbud kan meddelas på grund av brott eller underlåtelse att betala skatt och i samband med konkurs. Ansökan om näringsförbud på grund av brott görs av allmän åklagare. Ansökan om näringsförbud på grund av underlåtenhet att betala skatt och i samband med konkurs får göras av om allmän åklagare har avstått från att ansöka om näringsförbud. Ansökan prövas av allmän domstol. I syfte att motverka ekonomisk brottslighet har regeringen vidtagit en rad åtgärder. presenterade regeringen ett nationellt brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126). Inom ramen för detta program har regeringen gett tolv myndigheter, bl.a. , i uppdrag att redovisa insatser som genomförts eller som har påbörjats och som kan ha betydelse för det brottsförebyggande arbetet. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att dels redovisa hur myndigheten arbetar med att förebygga ekonomisk brottslighet, dels lämna förslag på möjliga åtgärder för att i ökad utsträckning förebygga penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet. fick även i uppdrag att i dialog med , och näringslivet utveckla metoder och arbetssätt för att utöka kontrollerna vid registrering av olika företagsuppgifter, t.ex. vid nyregistrering av företag, ändring av företagets företrädare eller vid inlämnande av årsredovisning. Regeringen redogör i skrivelse 2020/21:63 för de åtgärder som vidtagits i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott. Regeringens huvudsakliga bedömning är att arbetet med att genomföra det nationella brottsförebyggande programmet har bidragit till att det nu finns bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i samhället. Regeringen bedömer vidare att det finns en tydlig positiv utveckling i fråga om att myndigheter utanför rättsväsendet i högre grad bidrar till att stärka samhällets kontrollfunktioner, inte minst när det gäller arbetet mot organiserad och systemutnyttjande brottslighet. Regeringen understryker också vikten av att myndigheterna fortsätter involverar och utvecklar samarbetet med näringslivet, som har unika möjligheter att uppmärksamma och förebygga ekonomisk brottslighet av olika slag (s. 50). lämnade in myndighetens redovisning till regeringen över de brottsförebyggande insatser som verket har genomfört och påbörjat (AD 1743/2019). Av rapporten framgår att myndigheten har stärkt arbetet med att förebygga ekonomisk brottslighet bl.a. genom att etablera en ny enhet, införa fler kontroller och skärpta handläggningsrutiner. När det gäller målvakter i bolagsstyrelser fattade myndigheten ett rättsligt ställningstagande som innebär en viss skärpning av hanteringen av styrelsemålvakter. Det rättsliga ställningstagandet innebär att kan vägra registrering eller avregistrera en företrädare när det anses styrkt att det är fråga om en målvakt. deltog i två informationskampanjer om målvakter varvid det också informerades om möjligheten att spärra sig från att registreras i register. uppdrag att utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter för att göra det svårare att nyttja företag i syfte att begå brott redovisades genom rapporten ekobrottsuppdrag (AD 212/2018). redovisar i rapporten ett antal åtgärder som vidtagits för att motverka registreringen av målvakter eller övriga felaktiga eller falska uppgifter. har infört fler kontroller, bl.a. en ökad kontroll av pass och andra id-handlingar, utländska adresser och byte av postadress. Vidare har skärpta granskningsrutiner införts vid utbyte av årsredovisning och av olika handlingar som ska bifogas en anmälan eller ansökan om registrering. uppger i rapporten att det nya arbetssättet har gett ett gott resultat, men anför också att det behövs lagändringar om myndigheten ska kunna bli mer effektiv i sitt brottsförebyggande arbete. föreslår att det införs stöd i associationsrättslig lagstiftning som möjliggör avregistrering av företrädare med falska eller obefintliga identiteter eller med falska id-handlingar. Det behövs vidare stöd i lag för att myndigheten ska kunna vägra registrering eller avregistrera uppgifter utifrån en samlad bedömning. Av årsredovisning framgår att och inledde ett nytt samverkansprojekt för att motverka att målvakter tillsätts som företrädare för bolag och används i brottslig verksamhet. Syftet med projektet är att hitta effektiva arbetsmetoder för att få till stånd näringsförbud för dessa individer. Projektet ska pågå t.o.m. . I projektet deltar även och . har gjort en fördjupad studie av effekter på den ekonomiska brottsligheten efter avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag (EBM2019-653, se även avsnittet Revision). Myndigheten konstaterar i studien att det finns relativt stora möjligheter att bedriva brottslig verksamhet bakom en bolagsfasad. För att försvåra användandet av aktiebolag som brottsverktyg föreslår bl.a. skärpta straff i den s.k. målvaktsparagrafen i aktiebolagslagen (30 kap. 1 §). Myndigheten pekar på att straffskalan för den här typen av brottslighet är relativt låg (böter eller fängelse i högst ), vilket minskar möjligheten att använda vissa tvångsmedel. Därutöver föreslås att ges en möjlighet att göra djupare kontroller vid registrering av aktiebolag och dess styrelser. bör också kunna vägra att registrera styrelseledamöter som misstänks vara målvakter och ställa krav på personlig inställelse vid misstanke om planerad brottslighet. Inrikesministern anförde i ett frågesvar om bolagsmålvakter (fr. 2020/21:743) följande: Regeringens mål är att myndigheterna ska ha en god förmåga att förebygga och förhindra användningen av s.k. målvakter för att dölja brottslighet i såväl bolag som i andra sammanhang, samt att förhindra att människor utnyttjas i sådana syften. Regeringen har genomfört ett stort antal åtgärder på området. En ny lag om ekonomiska föreningar trädde i kraft med en reglering som är ägnad att motverka att målvakter används i ekonomiska föreningar. träder en lagändring i kraft i syfte att bl.a. minska användningen av fordonsmålvakter. Regeringen uppdrog åt att i dialog med och utveckla metoder och arbetssätt för att utöka kontrollfunktioner vid bl.a. ändring av företagsföreträdare. Uppdraget slutredovisades till regeringen . vidtog därefter även ytterligare åtgärder i syfte att motverka användningen av målvakter, t.ex. deltog myndigheten i två informationskampanjer i vilka myndigheten bl.a. berättade om möjligheten att ”spärra sig” från att registreras som företrädare. Såväl som kan föra talan om näringsförbud och myndigheterna samarbetar i syfte att, med hjälp av gemensamma och klara rutiner, öka antalet bolagsmålvakter som beläggs med näringsförbud. Jag och regeringen följer utvecklingen på området noga och är även fortsättningsvis beredda att vidta de åtgärder som krävs för att försvåra användningen av företag som verktyg för brott. Utskottet behandlade i betänkande 2019/20:CU 11 ett motionsyrkande om en översyn av lagstiftningen i syfte att förhindra bolagsmålvakter. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet och följde utskottets förslag. Som skäl för sitt ställningstagande anförde utskottet följande: Utskottet anser att det är angeläget att motverka användningen av bolagsmålvakter. Utskottet konstaterar att det finns bestämmelser i aktiebolagslagen som syftar till att förhindra detta. Utskottet noterar vidare att har fått i uppdrag att utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter för att göra det svårare att nyttja företag i syfte att begå brott samt att myndigheten även har lämnat vissa förslag som bereds i . Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl för att ta ett initiativ i frågan. Såsom redovisas ovan har , och utvecklat nya arbetssätt och metoder för att motverka att målvakter används i företag. Utskottet ser positivt på detta. noterar utskottet att och har påtalat behovet av vissa lagändringar för att ytterligare försvåra användningen av aktiebolag i brottslig verksamhet. Företag ska inte användas som brottsverktyg. Det är därför viktigt att lagstiftningen ger myndigheterna de redskap som krävs för att myndigheterna på ett effektivt sätt ska kunna motverka förekomsten av bolagsmålvakter. Enligt utskottet bör det göras en översyn av den gällande lagstiftningen för att t.ex. utreda om det är möjligt att ge utökade möjligheter att vägra registrering vid misstanke om ett bolagsmålvaktsupplägg. Regeringen bör ta initiativ till en sådan översyn och återkomma till med förslag som på ett effektivt sätt motverkar förekomsten av bolagsmålvakter. Det som utskottet nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Detta innebär bifall till motionerna 2020/21:3100 (M) yrkande 7 och 2020/21:1303 (M) och delvis bifall till kommittémotion 2020/21:1613 (SD) yrkande 11–13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av reglerna om kapitalkrav och tvångslikvidation. Jämför reservation 2 (M, KD) och 3 (SD). I kommittémotion 2020/21:3100 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över aktiebolagslagens bestämmelser om kapitalbrist och tvångslikvidation med hänsyn till att det införts lägre krav på aktiekapital för att bilda aktiebolag (yrkande 3). Kapitalkravet har sänkts från till , och motionärerna anför att frågan om en översyn av regelverket var aktuell när kravet på lägsta aktiekapital sänktes från till . Oavsett om kapitalbrist uppstår vid eller vid är det uppenbart enligt motionärerna att reglerna inte kan anses vara ändamålsenligt utformade. I kommittémotion 2020/21:1613 av m.fl. (SD) anförs att den sänkning av aktiekapitalet för aktiebolag som trädde i kraft i grunden är positiv för att fler ska kunna bilda aktiebolag.