bet · H801MJU10 · 2021-03-04 00:00:00 — Revisionsrätten har i uppdrag att granska alla organisationer och personer som tar emot eller hanterar EU-medel för att följa upp hur medlen används. Detta innebär naturligtvis att revisionsrätten måste prioritera vilka granskningar som bör göras på olika områden. Utskottet noterar att revisionsrätten presenterade en rapport med vissa rekommendationer på djurskyddsområdet. Utskottet förutsätter att revisionsrätten gör en förnyad granskning på området när den ser ett behov av det och har möjlighet att prioritera en sådan granskning. Med hänvisning till det som utskottet anfört om dessa frågor föreslår utskottet att motion 2020/21:3358 (M) yrkandena 1, 2, 4 och 8 avslås. När det gäller frågan om revidering av föreskrifter noterar utskottet att har bemyndigande att utfärda föreskrifter om djurskydd och att myndigheten i det konkreta föreskriftsarbetet är självständigt i förhållande till och regeringen. Utskottet ser inget behov av att vidta några åtgärder för att förändra denna ordning. Utskottet avstyrker därför motion 2020/21:2764 (MP) yrkande 12. Av redovisningen ovan framgår att det pågår ett forskningsprojekt vid SLU som innebär att kalvar och mjölkkor hålls tillsammans under början av laktationen. De aspekter som projektet studerar är enligt utskottets mening intressanta, och utskottet hoppas att resultaten av studien kan komma väl till användning vid framtida avvägningar mellan djurskydds- och produktionshänsyn. Utskottet ser dock inget behov av att vidta några åtgärder för att förändra regelverket på området och föreslår således att motion 2020/21:2764 (MP) yrkande 14 lämnas utan närmare åtgärd. Frågan om avvänjning av smågrisar är reglerad i föreskrifter om grishållning inom lantbruket m.m. Utskottet konstaterar att SLU:s vetenskapliga råd för djurskydd har redovisat sin bedömning av vad som är en lämplig avvänjningsålder för smågrisar. Om det vetenskapliga rådets bedömning kommer att leda till någon ändring av de aktuella föreskrifterna är således en fråga som faller inom ansvarsområde. Utskottet ser inget behov av att vidta några åtgärder för att förändra denna ansvarsfördelning. Därmed föreslår utskottet att motion 2020/21:2764 (MP) yrkande 16 lämnas utan åtgärd. har bemyndigande att utfärda föreskrifter om djurskydd, och utskottet utgår från att myndighetens föreskrifter utformas med beaktande av vetenskapliga rön och erfarenheter. När en hund åker bil ska den kunna stå och ligga på ett bekvämt sätt. Om man använder en bur eller liknande för transporten i personbilen innehåller föreskrifter vissa krav på utformning. Dessa krav beslutades av 2019. När det gäller krocktester av burar kan utskottet konstatera att många av de hundburar som finns på marknaden är testade, om än enligt olika standarder. Enligt utskottets bedömning har det inte framkommit några uppgifter som skulle motivera de förändringar som motionären efterfrågar. Utskottet avstyrker således motion 2020/21:2753 (M) yrkandena 1 och 2. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden (från M, SD, C, V, KD och L) om djurskydd som rör frågor som har behandlats tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /19:MJU11 Djurskydd, 2018/19:MJU18 Miljömålen – med sikte , 2019/20:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2019/20 MJU8 Landsbygdspolitik och 2019/20:MJU9 Djurskydd. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu på nytt pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Handel med djur, punkt 1 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3358 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2020/21:287 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:650 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 2. Djurmarknaderna i , där alla möjliga djurarter förekommer, är oacceptabla ur flera aspekter. Djur behandlas brutalt och minst sagt oetiskt när flera olika djurarter, innan de dödas på makabra sätt, tvingas sitta på varandra och plågas i trånga burar. Risken för smitta av olika sjukdomar och virus är också stor på grund av värme, av att grundläggande hygien saknas och av att en mycket nära kontakt mellan djur och människor förekommer i hög utsträckning. I samband med spridningen av covid-19 införde ett tillfälligt totalförbud av handel med vilda djur, men efter lättnader i restriktionerna som följde efter virusutbrottet har man återigen öppnat djurmarknaderna. För att stoppa djurs lidande och förebygga smittspridning av olika virus måste dessa djurmarknader motverkas. Vi anser därför att ska verka för att EU ska vara tydlig i sina kontakter med om att WHO:s riktlinjer och rekommendationer ska följas och att dessa djurmarknader måste förbjudas. Handel med djur, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:650 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:287 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2020/21:3358 av m.fl. (M) yrkande 22. Det senaste coronaviruset sars-cov-2, som har orsakat sjukdomen vi känner som covid-19, har med all önskvärd tydlighet visat på vikten av att lyfta dessa frågor betydligt mer i internationella sammanhang. Det är ett faktum att roll i smittspridningen under coronapandemin inte går att vifta bort, men mot bakgrund av hur djurhållningen ser ut på andra platser i världen hade pandemin kunnat starta någon annanstans. De djurmarknader som vi ser på dessa platser präglas ofta av ett ofattbart och brutalt djurplågeri i kombination med usel hygien. De är källan till oerhört många virus som drabbar oss och ett så stort problem att de och och permanent måste stängas ned. Regeringen bör därför verka för en internationell reglering av såväl handel med vilda djur som villkoren för djur i fångenskap. De kinesiska myndigheterna gjorde vad de kunde för att tidigt förhindra såväl kännedom om sars-cov-2 som att förhållandena på djurmarknaderna dokumenterades. Trots att man på olika håll har antytt annorlunda trängs de livrädda och extremt stressade djuren fortfarande på varandra i rostiga och alldeles för små gallerburar som andra djur styckas bredvid. Vi ser även återigen en öppen ”medicinsk” handel med exempelvis noshörningshorn, tigerpenisar och andra delar som anses bota impotens eller olika besvär, vilket göder den omfattande tjuvjakten på svårt utrotningshotade djur. Det är inte konstigt att dessa djurmarknader i vissa fall hemlighålls, men det är likväl en skandal att ansvariga politiker inte tar sitt ansvar trots de katastrofala konsekvenser för ekonomin och inte minst hälsan som dessa djurmarknader får. När så inte sker måste omvärlden agera, varför regeringen bör verka för att oberoende internationella inspektörer tillåts att kontrollera länder vars djurmarknader återkommande orsakar smittspridning. Transport av djur, punkt 2 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3358 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 18, 2020/21:555 av (SD) yrkandena 1–4, 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 9, 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 7 och 8, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 31 samt 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkandena 18 och 19. Det är viktigt att driver på i frågor som gäller transporter av djur så att djurskyddet stärks i hela EU. Det är också viktigt att djurtransporter granskas oftare inom . Enligt uppgift utförs dessa kontroller sällan, vilket naturligtvis inte är rimligt. Efterlevnaden av måste skärpas och ett led i det arbetet är att tillförsäkra pålitliga data och statistik från medlemsländerna över kontroller av djurtransporter. Transport av djur, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 31 samt 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 18, 2020/21:555 av (SD) yrkandena 1–4, 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 9, 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 7 och 8, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkandena 18 och 19 samt 2020/21:3358 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. har hårda krav och tillsyn när det gäller djurtransporter, och detta är vi stolta över. Det har dock uppdagats flera fall av ovärdiga transporter av levande djur inom EU. Trots att det finns regler om djurskydd i EU efterföljs inte dessa av alla medlemsstater. Kontrollen av hur medlemsstater efterlever om djurskydd bör därför förbättras eftersom alla skärpningar av regelverket blir tandlösa om inte efterlevnaden säkerställs. Att bryta mot djurskyddsreglerna borde enligt vår mening också få konsekvenser i form av skärpta sanktioner. Transport av djur, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 9 samt 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 18, 2020/21:555 av (SD) yrkandena 1–4, 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 7 och 8, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 31, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkandena 18 och 19 samt 2020/21:3358 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. Enligt EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet (Efsa) är minskad transporttid en av de viktigaste faktorerna för att minska antalet djur som självdör under transport. bör vara en stark röst i EU för ett utökat djurskydd där kortare transporttider är en viktig del, och därför anser att regeringen inom ramen för EU-samarbetet bör agera för att djurtransporter inte får överstiga . Djur transporteras också till länder utanför EU som inte delar våra regler om djurtransporter, och så snart djuret har passerat EU:s gränser är det därför fritt fram att transportera djuret under . Att kunna försäkra sig om att regler för djurvälfärd kommer att följas under transport ända tills djuren kommit fram är medlemsländernas skyldighet. bör därför, i likhet med , besluta om att stoppa exporten av djur till länder utanför EU där man inte kan garantera en god djurvälfärd. Transport av djur, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkandena 18 och 19 samt 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 18, 2020/21:555 av (SD) yrkandena 1–4, 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 9, 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 7 och 8, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 31 samt 2020/21:3358 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. Djurtransporterna inom EU ska begränsas så mycket som möjligt. Transporter av kött är att föredra framför transporter av levande djur. Möjligheterna att använda mobila och mindre slakterier bör förbättras. bör arbeta för att handelsregler mellan EU och tredjeländer ska omfatta regler för att förbättra djurskyddet. bör ta initiativ till att djurtransporter från EU:s medlemsländer till tredjeländer följer . bör därför verka för att EU ska arbeta för bättre kontroller av transporter med levande djur, både inom EU och vid transport vidare till tredjeländer. Slaktfrågor, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:64 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1734 av (SD) yrkande 2, 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 25, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 57 och 2020/21:3044 av och (båda M). Att koldioxidbedövning upplevs som starkt obehaglig för grisar har varit känt av forskare . Ett första steg för att komma bort från den plågsamma bedövningsmetoden är att sätta en sluttid för när koldioxidbedövningen ska vara borta från de svenska slakterierna. Först då får branschen på riktigt anledning att titta efter alternativa metoder. Ett andra steg är att omgående tillsätta resurser för att ta fram alternativa bedövningsmetoder. Genom att sätta en högre standard bidrar vi inte bara till att minska lidandet i , utan kan också inspirera fler länder i att faktiskt komma bort från en oetisk och otidsenlig metod för att bedöva grisar. Regeringen bör därför verka för ett förbud mot användning av koldioxid i höga koncentrationer som metod för bedövning av grisar vid slakt fr.o.m. . Vattenbruket bedöms växa i och de s.k. fiskodlingarna, alltså fiskuppfödningar, kommer att bli allt fler. Uppskattningsvis slaktas omkring 5–10 miljoner industriuppfödda fiskar bara i . Trots att uppfödd fisk framställs som ett klimatsmart matval har de s.k. odlingarna en rad djurskyddsproblem, och det kanske mest angelägna handlar om bedövning med koldioxid. Denna bedövningsmetod har av en samlad forskarkår dömts ut som plågsam, utdragen och icke-fungerande. Att fasa ut koldioxidbedövningen och hitta alternativa bedövningsformer är akut, särskilt i ljuset av att regeringen nu satsar för att främja tillväxt inom vattenbruket och att det handlar om ett oerhört stort antal individer. Elektrisk bedövning eller mekanisk bedövning, eller en kombination av de båda, skulle ur djurskyddssynpunkt kunna vara lämpligt som metod. anser att bör få i uppdrag att ta fram föreskrifter om slakt av uppfödda fiskar där koldioxidbedövning förbjuds, eftersom den strider mot djurskyddslagen. Förbudet bör ligga fram, förslagsvis tre till , för att underlätta omställningen och för att forskningen ska kunna bidra till fler svar på frågan om vilken eller vilka bedövningsmetoder som bör ersätta koldioxidbedövningen. Slaktfrågor, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 57 och 2020/21:64 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2020/21:1734 av (SD) yrkande 2, 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 25 och 2020/21:3044 av och (båda M). I undersöks just nu möjligheten att få avliva djur med kulgevär hemma på gården, vilket skulle innebära att djuren får sluta sina liv i en trygg miljö utan transporter till slakteriet. Särskilt bra skulle detta vara för utrymmeskrävande djur som på grund av stora horn eller sin storlek inte alltid tas emot på slakterier. får tamboskap inte levereras till slakterier om de redan är avlivade, vilket skiljer sig från hanteringen av vilt, och detta beror på bestämmelser i vissa EU-förordningar. I och har kulgevärsmetoden trots detta varit tillåten, och även har beslutat att tillåta den. har föreslagit ändringar i förordning nr 853/2004 och öppnat för att tillåta kulgevärsmetoden. har officiellt välkomnat förslaget och det finns därför anledning för ansvariga myndigheter att förbereda för att godkänna metoden även i . Avelsfrågor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkande 14. Djurskyddslagen har korta skrivningar om villkor för djur som deltar i tävlingar men det nämns inte något som begränsar möjligheten för hundar med framavlade sjukdomar att delta i utställningar. sker i många fall på meriter utifrån hur väl en hund bedömts på en utställning, och bra poäng på en utställning ses som en bättre förutsättning för avel. Problemet blir att utställningens bedömningar bidrar till efterfrågan på snarare än att förhindra avelsproblem. Regeringen bör därför återkomma med kompletterande förslag till bestämmelser i djurskyddslagen som förhindrar att hundar med framavlade sjukdomar får bedömas i tävlingar och utställningar. Smittskyddsfrågor, punkt 5 (C, L) av (C), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 63 och 2020/21:3358 av m.fl. (M) yrkande 11. Virussjukdomar som inte existerar i , t.ex. porcint reproduktivt och respiratoriskt syndrom (PRRS), är spridda i många länder. Det är viktigt att förebygga och motverka utbredning av djursjukdomar i , och åtgärder för att förebygga utbrott kan handla om att importerade djur eller avelsprodukter ska vara friska och inte vara smittade av t.ex. PRRS-virus. Vid import av levande djur krävs negativ provtagning för PRRS innan djuret får komma in i landet. När EU:s nya djurhälsoförordning börjar tillämpas 2021 kommer möjligheten att kräva provtagning att försvinna. Länder med stor grisexport menar att provtagning för PRRS inte får hindra handel med grisar inom EU. Detta innebär att kommer att hindras från att kräva provtagning vid införsel av grisar. EU:s nya djurhälsolag tillåter dock att varje enskilt land arbetar för att kontrollera sjukdomar inom landet. Genom arbete med ett nationellt kontrollprogram för att förebygga utbrott av PRRS bör vidta åtgärder för att fortsätta att förebygga utbrott. bör även ta initiativ till förnyade förhandlingar kopplade till virussjukdomar som påverkar djurhälsan negativt och som i sin tur leder till ökad antibiotikaanvändning. Möjligheten för EU-länder att exportera griskött till tredjeländer bygger på att djurhälsan är god. Fjäderfähållning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:1734 av (SD) yrkande 1 och 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkandena 15 och 17–21. För hönor är det ett grundläggande behov att kunna sträcka på vingarna, att få sandbada och att kunna dra sig undan andra hönor för att kunna lägga ägg. Detta är inte möjligt för de hönor som fortfarande hålls i det som kallas inredda burar inom äggindustrin i . Tack vare ihärdiga informationskampanjer från ideella organisationer och konsumenter som aktivt har valt att ta ställning mot burar har efterfrågan på burägg minskat . Svenska burägg göms dock i svenska frysrätter där äggens ursprung och produktionssätt inte redovisas, och detta gör att konsumenter inte kan göra ett aktivt val. Det sker också export av burägg från till andra länder och detta skadar rykte som föregångsland i djurskyddsfrågor. Äggpulver från burägg som producerats i säljs också till läkemedelsindustrin och även här är konsumenten begränsad i sina valmöjligheter, dels på grund av att det inte framgår på läkemedelsförpackningen vilken typ av ägg som används i läkemedlet, dels på grund av att det är svårt att välja bort ett läkemedel som en läkare rekommenderar om det inte finns ett likvärdigt alternativ som inte innehåller äggpulver från burägg. Genom att sätta ett slutdatum för när burarna ska vara borta från den svenska äggindustrin blir villkoren och förväntningarna tydliga för samtliga äggproducenter i . Det är en tydlig viljeinriktning som svenska folket har gett uttryck för, både genom aktiva val i butikerna och i de opinionsundersökningar som gjorts i frågan där hela nio av tio svenskar vill se att burarna fasas ut. Med beaktande av att många gårdar har gått över till frigående system borde utfasningen av de sista burarna kunna vara klar . Utevistelse för vissa djur, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:723 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2020/21:2123 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 13. Hästar, liksom andra djur som omfattas av djurskyddslagstiftningen, ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande. Enligt djurskyddslagen ska djur kunna utföra sådana beteenden som de är starkt motiverade för, och det tycker vi är positivt. I föreskrifter och allmänna råd om hästhållning står det att hästar normalt sett ska ges möjlighet att röra sig fritt i sina naturliga gångarter utomhus, men detta säkerställer inte att de får hela sitt behov tillgodosett. Föreskrifterna behöver därför kompletteras med ett minimikrav på hur mycket hästar behöver kunna röra sig fritt utomhus . Utevistelse för vissa djur, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2020/21:723 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2020/21:2123 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 13. För många domesticerade djurarter är möjlighet till utevistelse en förutsättning för att skapa utrymme för naturligt beteende, och vill säkerställa att djurskyddslagens rätt till naturligt beteende fullföljs. Kor, får och getter har enligt gällande regler rätt till utevistelse. Med anledning av den kris som råder för svenska mjölkbönder har det dock framförts förslag om att försvaga det nuvarande beteskravet, dvs. rätten för kor att gå ute på bete. Ett försvagat djurskydd kan aldrig vara en hållbar strategi för det svenska lantbruket och vår livsmedelsproduktion. Därutöver har SLU-forskare konstaterat att det även finns en ekonomisk vinst med kor på sommarbete och kor i lösdrift. Forskningen visar att kor på bete har ökad välfärd, bättre hälsa, färre skador, högre fruktsamhet och mindre behov av antibiotika än kor som hålls inne året runt. Det finns således djurvälfärdsskäl, ekonomiska skäl samt folkhälsoskäl att värna och utveckla det svenska djurskyddet genom att behålla beteskravet. Andra djur inom livsmedelsindustrin har liknande behov av utevistelse, men det är ytterst få av dem som ges möjlighet till detta. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på hur fler lantbruksdjur inom animalieproduktionen ska ges möjlighet till utevistelse och naturligt beteende . Produktion och försäljning av päls, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:922 av (SD), 2020/21:2495 av och (båda S) och 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 22. Många länder i och övriga världen har beslutat att stoppa den inhemska pälsdjursuppfödningen. I lever omkring en halv miljon minkar i burar utan möjlighet att simma, leka, springa eller leva under naturliga omständigheter. Hur den onaturliga miljön i buren påverkar djuren vet vi inte fullt ut . presenterade av välfärden hos mink inom pälsproduktionen, i vilken man påvisar stora brister i kunskapen om hur djurvälfärden ser ut inom den svenska pälsdjursindustrin. menar i rapporten att omfattande studier skulle behöva göras där minkarna bevakas . Trots detta meddelade regeringen i samband med budgeten att den inte avser att vidta några åtgärder utifrån . Pälsdjursuppfödning är förenad med stora djurvälfärdsbrister som i många avseenden kan anses avvika från djurskyddslagen.