bet · H801UU10 · 2021-07-02 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen till handlingarna. Med anledning av motionsyrkanden föreslår utskottet två tillkännagivanden till regeringen. Det första tillkännagivandet gäller en breddning av EU:s lagstiftning om restriktiva åtgärder, dvs. sanktioner, mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna till att även omfatta storskalig och systematisk korruption och penningtvätt. Det andra tillkännagivandet handlar om att utarbeta en nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, i likhet med den som finns inom EU. I reservationer mot detta (S, MP i det första fallet och S, V, MP i det andra) föreslås att ska avslå motionerna och alltså inte göra några tillkännagivanden. Utskottet föreslår att ska avslå övriga motionsyrkanden. Regeringens skrivelse täcker hela EU:s verksamhet och är tillbakablickande. Utskottet har utifrån motionsyrkandenas innehåll valt att dela in betänkandet i nio avsnitt. Dessa är EU:s övergripande utveckling; ; EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik; EU som global utvecklingspolitisk aktör; EU:s bilaterala och regionala förbindelser; EU-samarbete på skatteområdet; EU:s klimatarbete; migration och gränskontroll samt arbetsmarknad och passagerarrättigheter. Utskottet konstaterar att covid-19-pandemin i sig innebär en påfrestning för EU-samarbetet och att den också medför nya aspekter på de redan komplexa politiska utmaningar som EU behöver hantera. Det handlar om tilltagande klimatförändringar, säkerhetspolitiska spänningar i , terrorism och gränsöverskridande organiserad brottslighet, internationell migration och ökade sociala och ekonomiska skillnader såväl inom EU som globalt. Utskottet står fast vid att EU är det bästa verktyget för att hantera dessa gränsöverskridande utmaningar och för att garantera fred, demokrati, säkerhet och tillväxt. Ett starkt och enigt EU är enligt utskottet avgörande i ett osäkert omvärldsläge, och det svenska EU-medlemskapet ger en större möjlighet att vara med och utforma politiken på europeisk och global nivå. Utskottet betonar också vikten av de gemensamma grundläggande värdena om frihet, demokrati, jämställdhet och rättsstaten som EU-samarbetet bygger på. Respekten för dessa värden är enligt utskottet en av unionens främsta tillgångar som måste garanteras. I betänkandet finns 34 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och tre särskilda yttranden (M). Regeringens skrivelse 2020/21:115 Verksamheten i Europeiska unionen . Ett åttiotal yrkanden i följdmotioner. Ett hundratal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19, 2019/20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik EU som global utvecklingspolitisk aktör EU:s bilaterala och regionala förbindelser Motioner som bereds förenklat 1.EU:s övergripande utveckling, punkt 1 (M) 2.EU:s övergripande utveckling, punkt 1 (SD) 3.EU:s övergripande utveckling, punkt 1 (C) 4.EU:s övergripande utveckling, punkt 1 (V) 5.EU:s utvidgning, punkt 2 (SD) 6.EU:s utvidgning, punkt 2 (V) 7.EU:s utvidgning, punkt 2 (KD) 8.EU:s utvidgning, punkt 2 (L) 9.EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, punkt 3 (M) 10.EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, punkt 3 (C) 11.EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, punkt 3 (V) 12.EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, punkt 3 (KD) 13.EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, punkt 3 (L) 14.EU:s sanktionslagstiftning mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna, punkt 4 (S, MP) 15.En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 5 (S, V, MP) 16.EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 6 (M) 17.EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 6 (SD) 18.EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 6 (C) 19.EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 6 (V) 20.EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (M) 21.EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (SD) 22.EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (C) 23.EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (V) 24.EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (KD) 25.EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (L) 26.EU-samarbete på skatteområdet, punkt 8 (SD) 27.EU-samarbete på skatteområdet, punkt 8 (C) 28.EU:s klimatarbete, punkt 9 (SD) 29.EU:s klimatarbete, punkt 9 (C) 30.EU:s klimatarbete, punkt 9 (V) 31.Migration och gränskontroll, punkt 10 (SD) 32.Migration och gränskontroll, punkt 10 (V) 33.Arbetsmarknad och passagerarrättigheter, punkt 11 (SD) 34.Arbetsmarknad och passagerarrättigheter, punkt 11 (C) 1.EU:s utvidgning, punkt 2 (M) 2.EU-samarbete på skatteområdet, punkt 8 (M) 3.EU:s klimatarbete, punkt 9 (M) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som bereds förenklat Bilaga 3 yttrande 2020/21:KU9y Bilaga 4 yttrande 2020/21:FiU1y Bilaga 5 protokollsutdrag /21:25 Bilaga 6 yttrande 2020/21:FöU8y Bilaga 7 yttrande 2020/21:SoU9y Bilaga 8 yttrande 2020/21:EUN1y Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 i denna del, 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 31 och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) 2020/21:690 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (L) EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 37, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 42, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 13, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 12, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 9, 2020/21:3586 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14. Reservation 9 (M) Reservation 10 (C) Reservation 11 (V) Reservation 12 (KD) Reservation 13 (L) EU:s sanktionslagstiftning mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna ställer sig bakom det som utskottet anför om en breddning av EU:s sanktionslagstiftning mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna och tillkännager det för regeringen. 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 14 (S, MP) En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter ställer sig bakom det som utskottet anför om en nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter och tillkännager det för regeringen. 2020/21:688 av m.fl. (SD), 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 15 (S, V, MP) EU som global utvecklingspolitisk aktör 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 47, 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 1, 20 och 24 samt 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) Reservation 19 (V) EU:s bilaterala och regionala förbindelser 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7, 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:679 av m.fl. (SD), 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 11 och 36, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 3, 10 och 11, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8, 10, 11, 14 och 17, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkandena 2, 4–6 och 8, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 13–15 samt 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 17. Reservation 20 (M) Reservation 21 (SD) Reservation 22 (C) Reservation 23 (V) Reservation 24 (KD) Reservation 25 (L) 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 17–19 och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 26 (SD) Reservation 27 (C) 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 40, 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 28 (SD) Reservation 29 (C) Reservation 30 (V) 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 30. Reservation 31 (SD) Reservation 32 (V) 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 33 (SD) Reservation 34 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2020/21:115 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S) och (M). Ärendet och dess beredning Regeringen ska enligt 9 kap. 21 § riksdagsordningen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen, redovisa sitt agerande i EU och i en skrivelse till redovisa verksamheten i EU. lämnade regeringen skrivelse 2020/21:115 Verksamheten i Europeiska unionen till . Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse och ett åttiotal yrkanden i följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlar utskottet även ett hundratal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19, 2019/20 och 2020/21. Av motionsyrkandena behandlas omkring 110 i en förenklad ordning enligt de riktlinjer som fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . beslutade utskottet att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över skrivelsen och följdmotionerna inom utskottens respektive områden. beslutade utskottet att ge tillfälle att yttra sig över skrivelsen. Yttranden har mottagits från , finansutskottet, civilutskottet (genom ett protokollsutdrag), försvarsutskottet och socialutskottet samt från . Yttrandena finns i sin helhet i bilagorna 3–8 till betänkandet. Regeringens skrivelse är tillbakablickande och täcker samtliga . Motionsyrkandena tar i sin tur sikte på enskilda delar i verksamheten och på hur regeringen bör agera framöver. Utifrån motionsyrkandenas innehåll har utskottet valt att dela in betänkandet i nio avsnitt. • EU:s övergripande utveckling • EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik • EU som global utvecklingspolitisk aktör • EU:s bilaterala och regionala förbindelser • EU-samarbete på skatteområdet • Migration och gränskontroll • Arbetsmarknad och passagerarrättigheter. Utskottet följer fortlöpande aktuella frågor i EU-samarbetet. Inför utrikesministrarnas och biståndsministrarnas möten i utrikesrådet föredrar företrädare för frågorna på rådets dagordning. Sådana föredragningar har också genomförts inför de informella videokonferenser mellan rådsmedlemmarna som under pandemin ersatt vissa av de fysiska rådsmötena. Räknat har utskottet fått sådana föredragningar . Inför utrikesrådets möte genomförde utskottet dessutom överläggningar med regeringen om förhållningssätt i rådets diskussioner om , den strategiska kompassen och . Regeringen företräddes av kabinettssekreterare . överlade utskottet med regeringen om budgetrubriken och omvärlden (EU:s nästa långtidsbudget) , effektivisering av beslutsfattandet inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och om konferensen om EU:s framtid . Vid sidan av de regelbundna föredragningarna inför rådsmöten föredrar regeringsföreträdare på utskottets begäran särskilda aktuella EU-frågor. utträde ur EU och förhandlingarna om de framtida förbindelserna mellan och var föremål för information från statsrådet , , , och . informerade kabinettssekreterare utskottet om det fortsatta utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet med . och västra var föremål för information från utrikesministern och från kabinettssekreteraren . Däremellan, , gav statssekreterare utskottet en återrapport från toppmötet EU–västra . Utvecklingen av samarbetet inom det östliga partnerskapet föredrogs för utskottet och utvecklingen av förbindelserna med EU:s södra grannskap föredrogs . Utrikesminister informerade utskottet om arbetet med en övergripande strategi för förbindelserna mellan och . Frågor om mänskliga rättigheter behandlades då kabinettssekreterare informerade utskottet om för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 och det anknytande förslaget om fastställande av strategiska mål för genomförandet av handlingsplanen. Förhandlingarna om en global EU-sanktionsregim för mänskliga rättigheter föredrogs för utskottet och . Frågan om att effektivisera beslutsfattandet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik föredrogs för utskottet av kabinettssekreterare . informerade statsrådet utskottet om konferensen om EU:s framtid. Uppföljande information om framtidskonferensens inledning gavs vid sammanträdet , då statsrådet även informerade utskottet om förberedelserna för rådsordförandeskap . Ytterligare information om förberedelserna för rådsordförandeskapet och särskilt processen med att utarbeta ett trioordförandeskapsprogram lämnades vid sammanträdet . Utskottet avser att följa ordförandeskapsförberedelserna även i fortsättningen. redogjorde medarbetare på för resultatet av förhandlingarna om ändring av EU:s förordning om export av produkter med dubbla användningsområden. och informerade utrikesministern om . En föredragning om EU:s humanitära bistånd mot bakgrund av covid-19 gavs av statssekreterare vid sammanträdet . Utskottet har även fått information från företrädare för kommissionen. tog utskottet emot , chef för kommissionens särskilda arbetsgrupp för EU:s framtida förbindelser med . Vid utskottets sammanträde informerade den svenska kommissionären om den nya kommissionens första arbetsprogram och sin egen portfölj för de inrikes frågorna. Den svenska kommissionären föredrog arbetsprogrammet vid sammanträdet . Övriga utskott och erbjöds att delta i sammanträdena om kommissionens arbetsprogram, och vid tillfället höll talmannen ett inledande anförande. Vid sammanträdet fick utskottet information om EU:s utveckling och aktuella frågor i EU:s yttre förbindelser av , chef för kommissionens representation i . Av betydelse för frågor som behandlas i detta betänkande är också de föredragningar som kabinettssekreterare gjorde för utskottet om relationerna till och, tillsammans med försvarsministerns statssekreterarare , om . Vidare närvarade ledamöter från utrikesutskottet vid näringsutskottets sammanträde då statsrådet informerade om investeringsavtalet mellan och (). Inom ramen för EU-samarbetet deltar utskottets ledamöter i ett samarbete med andra medlemsstaters nationella parlament om frågor inom utskottets ämnesområde. I denna verksamhet deltog ledamöter från utskottet i den regelbundna interparlamentariska konferensen om EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och gemensamma säkerhets- och försvarspolitik i den 2–, i och i den 3–. På grund av pandemin genomfördes mötena i och som videokonferenser. Olika EU-frågor togs också upp vid utskottets videokonferens med den finska utrikesutskott och med det litauiska parlamentets utrikesutskott . tog utskottet emot företrädare för den kroatiska regeringen. Inom ramen för ärendet har utskottet även tagit del av kommissionens allmänna rapport om unionens verksamhet 2020 som upprättats i enlighet med artikel 249.2 i EUF-fördraget (C(2021) 1002). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 9 kap. 21 § riksdagsordningen. Skrivelsen ger en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, av det ekonomiska och sociala samarbetet, av det rättsliga och inrikes samarbetet samt av verksamheten i unionens institutioner. Den tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden av samarbetet utifrån Europeiska rådets möten och arbetet i ministerrådets olika sammansättningar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om EU:s övergripande utveckling och EU-samarbetets inriktning. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). I skrivelsens del 1 redogör regeringen för den övergripande utvecklingen i EU. Där beskrivs hur pandemin präglat verksamheten och översiktligt även hur EU svarat mot de utmaningar som pandemin inneburit. Vidare beskrivs kortfattat ett antal frågor som vid sidan av pandemihanteringen varit utmärkande . Det gäller t.ex. den fleråriga budgetramen för perioden –2027, rättsstatsfrågorna, förhandlingarna med , klimatarbetet, fördjupningen av den inre marknaden, jämställdhetsarbetet och initiativet till en ny . Regeringen beskriver även hur den lämnat information och genomfört överläggningar och samråd med . Hanteringen av de särskilda arbetsformer som pandemin krävt, med videomöten och ökad användning av beslut genom skriftliga förfaranden, uppmärksammas särskilt. Vidare redogörs för de 13 möten i och mellan Europeiska rådets medlemmar som genomfördes . I skrivelsens del 2 beskrivs inledningsvis regeringens delaktighetsarbete och förberedelserna för konferensen om framtid. Därefter redogör regeringen för ett antal frågor av övergripande karaktär som behandlats i allmänna rådet. Här finns bl.a. mer utförliga beskrivningar av arbetet med att stärka respekten för rättsstatens principer inom EU, uppgörelsen om EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 och det anknytande återhämtningsinstrumentet samt EU:s arbete med Agenda 2030. Regeringen redogör också detaljerat för resultatet av förhandlingarna med om relationen efter , då den övergångsperiod under vilken fortsatt deltagit i den inre marknaden och EU:s tullunion löpte ut. I skrivelsens del 12 ges kortfattad information om institutionernas verksamhet och regeringens bevakning av mål vid och tribunalen som gäller allmänhetens tillgång till handlingar. I partimotion 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 framhålls vikten av ett aktivt svenskt engagemang i EU, inte minst i ljuset av coronakrisen där EU:s förmåga att säkerställa den inre marknadens funktion och upprätthålla fria varuflöden varit avgörande för handel med omvärlden. En aktiv frihandelsagenda, där svenska säkerhetsintressen värnas, utgör enligt motionärerna en viktig grund för engagemang i EU. Vidare anser motionärerna att ska verka för att rättsstatens principer tillgodoses i hela EU och stödja de pågående processerna mot de medlemsstater vars regeringar försöker urholka demokratin och rättsstaten. Dessa medlemsstater ska mötas av tydliga konsekvenser i form av rättsliga påföljder, suspenderad rösträtt i rådet eller indraget EU-stöd, anser motionärerna som betonar att respekten för rättsstatens principer i hela EU är avgörande för att EU på ett trovärdigt sätt ska kunna främja mänskliga fri- och rättigheter i omvärlden. I kommittémotion 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkande 14 uppmärksammas att vissa medlemsstater motarbetar EU:s internationella utvecklingssamarbete genom att förneka kvinnor rätten att själva bestämma över sitt eget liv och sin egen kropp. Motionärerna framhåller att detta är allvarligt och anser att EU bör markera starkt mot en sådan utveckling. bör därför enligt motionärerna arbeta för att unionen inte ska betala ut medel till de medlemsstater som inte skyddar demokratin och kvinnors rättigheter, s.k. konditionalitet. I kommittémotion 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 7 kritiseras , bl.a. för att den kan innebära att flera EU-länder fastnar i skuldsättning med krav på åtstramningspolitik. I stället för ökade lån förordar motionärerna att ska verka för skuldnedskrivningar som ett sätt att underlätta återhämtningen av medlemsstaternas ekonomier efter coronapandemin. m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2020/21:3909 yrkande 1 se ett reformerat EU med ett nytt där medlemsstaterna återfår sitt självbestämmande och där EU:s befogenheter begränsas till det mest grundläggande. Att medborgarnas trygghet ges högsta prioritet anser motionärerna är en förutsättning för att återbygga förtroendet för EU och den fria rörligheten. Motionens yrkande 2 tar upp konferensen om framtid, som motionärerna anser kan vara ett verktyg för att stärka EU:s demokratiska legitimitet. En mer angelägen åtgärd i den riktningen anser de emellertid är att ge de nationella parlamenten och en större initiativrätt. Motionärerna anser att framtidskonferensen inte bör begränsas till Europeiska rådets strategiska agenda utan att den i stället bör fokusera på att återföra befogenheter till medlemsstaterna för att på så sätt föra besluten närmare medborgarna. I kommittémotion 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 1 påtalas behovet av att återupprätta förtroendet för den fria rörligheten på den inre marknaden efter de stängningar av gränserna som följt efter pandemins utbrott. Motionärerna vill se bättre samordning mellan medlemsstaterna om t.ex. gemensamma krav för in- och utresa för att undvika olikartade nationella regelverk. I motionens yrkande 3 framhålls att det är oacceptabelt att vissa medlemsstater kan få EU-medel som de bryter mot EU:s demokratiska principer. Motionärerna ser det därför som angeläget att arbeta för att kommissionen nu ska använda det demokratilås och den rättsstatsmekanism som införts i EU-budgeten och att kommissionens årliga rapport om läget för demokratin och rättsstaten i respektive medlemsstat ska ligga till grund för tillämpningen. I kommittémotion 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 31 anförs att det finns en politisk kris i till följd av att befogenheter och beslutsfattande förts bort från folkligt inflytande och demokratiska organ till opåverkbara EU-institutioner. Motionärerna förordar därför en demokratisering av EU genom att begränsa lobbyismen och stärka de nationella parlamentens inflytande. Yttranden från andra utskott och framhåller i sitt yttrande att det är viktigt att skyddet av rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter fortsätter att stå högt upp på EU:s dagordning, och utskottet välkomnar att regeringen intervenerar i överträdelseärenden och yttrar sig i mål som rör förhandsavgöranden när det gäller respekten för rättsstatsprincipen vid genomförandet av nationella reformer. är även positivt till den nya europeiska rättsstatsmekanismen, som introducerades och som har resulterat i den första årliga rapporten om rättsstatssituationen inom EU. I rapporten pekar kommissionen på positiva trender, men även på allvarliga utmaningar inom några medlemsstater i EU. Även den nya förordningen om en villkorlighetsordning som kopplar rätten till EU-stöd till efterlevnad av rättsstatsprincipen är ett viktigt nytt instrument enligt . Vidare konstaterar att covid-19-pandemin innebär stora utmaningar för samhället och att den har aktualiserat viktiga rättsstatsfrågor, som regeringen framhåller i skrivelsen. Beslut har fattats som har inneburit en rad begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter, t.ex. mötes- och rörelsefriheten. framhåller därför vikten av att de åtgärder som har vidtagits under pandemin följs upp och utvärderas. I yttrandet uppmärksammas redogörelsen i regeringens skrivelse för de landspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen, som antogs , och som påminner om att undantagsåtgärder under pandemin bör vara nödvändiga, proportionerliga, tidsbegränsade och föremål för granskning. Mot bakgrund av det arbete som pågår inom EU för att värna rättsstatsmekanismen anser inte att det finns skäl att föreslå något tillkännagivande till regeringen och att utrikesutskottet därför bör avstyrka motion 2020/21:3925 yrkande 3.