bet · H801CU22 · 2021-06-16 00:00:00 — Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i . Lagändringarna innebär bl.a. att kommunen i ett positivt planbesked enligt ska redovisa vilket planeringsunderlag som sannolikt kan behövas vid en detaljplaneläggning, om en fastighetsägare, byggherre eller någon annan som tar initiativ till en planläggning (planintressent) har begärt det, och att planintressenten under vissa förutsättningar ska få möjlighet att begära att yttrar sig över vilket planeringsunderlag som kan behövas för att ska kunna ta ställning till hur den planläggning som planbeskedet avser förhåller sig till de intressen som har tillsyn över. Lagändringarna innebär även vissa förtydliganden i , däribland att det av lagen ska framgå att de underlag som behövs när en detaljplan eller områdesbestämmelser tas fram även får tas fram av någon annan än kommunen. Syftet med lagändringarna är att möjliggöra snabbare planprocesser genom ökad förutsebarhet och att planintressenten ska kunna påbörja arbetet med att ta fram planeringsunderlag innan kommunen har möjlighet att påbörja planläggningen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns två reservationer (M, SD, KD) och tre särskilda yttranden (M, C, L). Proposition 2020/21:131 Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Två yrkanden i följdmotioner. Två yrkanden i en motion från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagstiftningens framtida utformning m.m. 1.Riktlinjer och kvalitetskrav i den nya processen, punkt 2 (SD) 2.Planprocessen för småhusprojekt, punkt 3 (M, SD, KD) 1.Regeringens lagförslag, punkt 1 (M) 2.Behovet av ytterligare reformer när det gäller planprocessen (C) 3.Behovet av ytterligare reformer när det gäller planprocessen (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). Därmed bifaller proposition 2020/21:131 och avslår motion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 9. Lagstiftningens framtida utformning m.m. Riktlinjer och kvalitetskrav i den nya processen 2020/21:3946 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3957 av m.fl. (M). Reservation 2 (M, SD, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (S), (S), (SD), (M), (V), (L) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2020/21:131 Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Två motioner har väckts med anledning av propositionen. Vidare behandlas två motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som har anknytning till lagförslagen i betänkandet. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I betänkandet behandlar utskottet även regeringens redovisning av tillkännagivanden om privat initiativrätt till en detaljplan och en snabbare plan- och bygglovsprocess (bet. 2014/15:CU10, rskr. 2014/15:180 och bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79). Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om privat initiativrätt och avslår ett motionsyrkande som tillgodoses genom förslaget. Jämför det särskilda yttrandet (M). I propositionen, som bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, föreslås att kommunen i ett positivt planbesked enligt (2010:900), nedan PBL, ska redovisa vilket planeringsunderlag som sannolikt kan behövas vid en detaljplaneläggning, om en fastighetsägare, byggherre eller någon annan som tar initiativ till en planläggning (planintressent) har begärt det. Det föreslås även att planintressenten ska få möjlighet att begära att yttrar sig över vilket planeringsunderlag som kan behövas för att ska kunna ta ställning till hur den planläggning som planbeskedet avser förhåller sig till de intressen som har tillsyn över, bl.a. riksintressen, strandskydd och hälsa och säkerhet. För att planintressenten ska få möjlighet att begära ett yttrande från , ska det krävas att kommunen medger det i planbeskedet. Vidare föreslår regeringen vissa förtydliganden i PBL, däribland att det av lagen ska framgå att de underlag som behövs när en detaljplan eller områdesbestämmelser tas fram, även får tas fram av annan än kommunen. Kommunen ska dock ha kvar ansvaret för att säkerställa att underlaget visar planeringsförutsättningarna på ett korrekt och tillförlitligt sätt. Om underlag tagits fram av enskilda, ska det framgå av den planbeskrivning som hör till detaljplanen. Syftet med förslagen är att möjliggöra snabbare planprocesser genom ökad förutsebarhet och att planintressenten ska kunna påbörja arbetet med att ta fram planeringsunderlag innan kommunen har möjlighet att påbörja planläggningen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringens redovisning av tillkännagivanden beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen borde låta utreda hur regler som medger en privat initiativrätt till detaljplan kan utformas och därefter återkomma till med förslag i frågan (bet. 2014/15:CU10, rskr. 2014/15:180). Vidare beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen borde utreda åtgärder som kan leda till en snabbare plan- och bygglovsprocess (bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79). Regeringen anser att tillkännagivanden är slutbehandlade med de förslag som lämnas i propositionen. I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om regeringen bör gå vidare med förslag i slutbetänkandet SOU 2019:9 om att planintressentens medverkan ska förtydligas och på egen begäran i viss mån utökas, i syfte att snabbare få fram en detaljplan och därmed korta tiden från projektidé till färdig byggnad. Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Därigenom är det förslag som lämnas i motionen tillgodosett, och det finns inte behov av ett tillkännagivande från i frågan. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet delar regeringens bedömning att tillkännagivanden får anses slutbehandlade med de förslag som lämnas i propositionen. Utskottet övergår nu till att behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Lagstiftningens framtida utformning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner med förslag dels om att en vägledning och riktlinjer bör tas fram för den nya processen, dels om att fastighetsägare i vissa fall ska kunna kräva av kommunen att ett detaljplaneförfarande inleds. När det gäller förslaget om vägledning och riktlinjer hänvisar utskottet till att regeringen avser att ta de initiativ som behövs för att en vägledning ska kunna tas fram. När det gäller förslaget om enskildas rätt att kräva att ett detaljplaneförfarande inleds anser inte utskottet att en sådan rätt för enskilda skulle vara ändamålsenlig med hänsyn till kommunernas planmonopol. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (M, SD, KD). m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2020/21:3946 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram tydliga riktlinjer och krav för den nya processen om privat initiativrätt som är lättillgängliga för planintressenten. Enligt motionärerna finns det ett behov av att specificera kraven och kvalitetssäkra processen, bl.a. vad gäller kommunens redovisning i planbeskedet av vilket planeringsunderlag som sannolikt kan behövas vid planläggningen. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3957 ett tillkännagivande om att fastighetsägare som vill genomföra ett mindre projekt på privat mark ska kunna kräva att kommunen inleder ett detaljplaneförfarande om det inte står i strid med översiktsplanen och kommunen anser att en detaljplan krävs för att bygglov för småhus ska kunna ges. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 8. I propositionen (s. 34) bedömer regeringen, mot bakgrund av vissa remisssynpunkter, att kommunens arbete med att kvalitetssäkra planeringsunderlag i viss mån kan tänkas öka i omfattning om fler planeringsunderlag tas fram på planintressentens initiativ – i vart fall om kommunen inte bistår planintressenten i arbetet med att precisera vilka frågor som behöver utredas. Regeringen anser att det behövs vägledning om vilket underlag som behövs för att kartlägga vissa grundläggande planeringsförutsättningar, t.ex. geotekniska undersökningar, naturvärdesinventeringar och utredningar om vatten och avlopp. En sådan vägledning skulle enligt regeringen även skapa förutsebarhet för planintressenter och utgöra ett stöd för konsulter och andra utomstående vid deras medverkan i detaljplaneläggningen. Vägledningen kan i sin tur begränsa behovet av revideringar och kompletteringar av det underlag som en konsult tar fram. Regeringen avser därför att ta de initiativ som behövs för att en sådan vägledning ska kunna tas fram. Regeringen bedömer att en sådan nationell vägledning bör leda till att kommunen inte behöver ta fram en egen vägledning eller egna kommunala riktlinjer. Frågan om initiativrätten bör formaliseras eller utökas ytterligare I propositionen bedömer regeringen att möjligheten för enskilda att inleda detaljplaneläggning inte bör formaliseras eller utökas ytterligare. I denna del anför regeringen bl.a. följande: Att det i princip enbart är kommunen som kan inleda ett detaljplaneärende är en väsentlig förutsättning för det kommunala planmonopolet och för att kommunen ska kunna axla det ansvar som följer med planmonopolet. Enligt utredningen skulle en rätt för enskilda att inleda ett planärende lämpligen behöva kombineras med en rätt för den enskilde att få planförslaget prövat av kommunen inom . Som framgår av utredningen skulle det då kunna finnas en risk för att kommunen hamnar i en situation där handläggningen av mindre angelägna planförslag från en enskild planintressent behöver prioriteras framför de förslag som kommunen själv handlägger, eller som av annat skäl bör prioriteras för att de från allmän synpunkt är av större betydelse (SOU 2019:9 s. 125). I likhet med utredningen anser regeringen att en sådan ordning inte vore lämplig eftersom det skulle leda till att planmonopolet urholkas väsentligt. Om kommunen får svårare att styra över bebyggelseutvecklingen, skulle det även påverka kommunens möjlighet att fullgöra sitt ansvar för t.ex. trafik, skola, vattenförsörjning, avlopp och avfallshantering enligt flera olika specialförfattningar. Det vore inte ändamålsenligt. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag om ändringar i . Som framgår ovan anser regeringen att det behövs en vägledning om vilket underlag som behövs för att kartlägga vissa grundläggande planeringsförutsättningar. Regeringen avser därför att ta de initiativ som behövs för att en vägledning ska kunna tas fram. Det finns därmed inte behov av ett sådant tillkännagivande som föreslås i motion 2020/21:3946 (SD). bör avslå motionen. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslaget om att en fastighetsägare i vissa fall ska kunna kräva att kommunen inleder ett detaljplaneförfarande. Att det i princip enbart är kommunen som kan inleda ett detaljplaneärende är, som regeringen anför i propositionen, en väsentlig förutsättning för det kommunala planmonopolet och för att kommunen ska kunna axla det ansvar som följer med detta. Som regeringen anför skulle en rätt för enskilda att inleda ett planärende kunna leda till att planmonopolet urholkas väsentligt, vilket inte vore ändamålsenligt. bör därför avslå motion 2020/21:3102 (M) yrkande 8 och motion 2020/21:3957 (M). Riktlinjer och kvalitetskrav i den nya processen, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3946 av m.fl. (SD). Syftet med regeringens förslag är att möjliggöra snabbare planprocesser genom att även planintressenten ska kunna påbörja arbetet med att ta fram planeringsunderlag innan kommunen påbörjar planläggningen. Vi tror att förslaget ger positiva effekter på så sätt att planprocessen kan kortas ned, och flera externa aktörer får möjlighet att ta initiativ till planer och underlag till dessa. En snabbare handläggningstid för planläggningen kan dessutom gynna konkurrensen inom byggsektorn. Som framgår av propositionen kommer förslaget att leda till ytterligare handläggning vid länsstyrelserna eftersom en ny ärendekategori tillkommer. Även för kommunerna kan förslaget medföra ett visst merarbete. Bland annat av detta skäl är det viktigt att ta fram tydliga riktlinjer till berörda aktörer. Kommunerna behöver t.ex. få vägledning när det gäller deras uppgift att i planbeskedet redovisa vilket underlag som kan behövas vid planläggningen. Att en planintressent ska kunna ta fram utredningar och underlag medför vidare ett behov av riktlinjer om vilka kvalitetskrav som ska ställas vid upprättandet av olika utredningar. Det behöver vidare förtydligas att dessa underlag får tas fram av kommunen och andra än planintressenten. Vi anser att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att kraven specificeras och att processen kvalitetssäkras i enlighet med det som vi anför ovan. Förslagsvis kan få i uppdrag att utarbeta riktlinjer om tydliggörande av processen, ansvarsfördelningen och vilket underlag som vanligen behövs. Riktlinjerna bör kunna nås via och kommunernas webbplatser. Det ska tilläggas att ansvaret för kvalitetssäkringen och kontrollen självklart fortfarande ska ligga hos kommunerna. Det som vi har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Planprocessen för småhusprojekt, punkt 3 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3957 av m.fl. (M). Vi ställer oss positiva till regeringens förslag som syftar till att möjliggöra snabbare planprocesser genom ökad förutsägbarhet och att planintressenten ska kunna påbörja arbetet med att ta fram planeringsunderlag redan innan kommunen har möjlighet att påbörja planläggningen. Förslaget ligger helt i linje med vad vi har föreslagit i motion 2020/21:3102 (M) yrkande 9 (se vårt särskilda yttrande nedan). Vi vill framhålla att kommuner har ett stort ansvar – det kommunala planmonopolet förpliktigar. Det är av yttersta vikt att planläggningen i kommunerna prioriteras så att planprocesser kan startas och genomföras i den takt och på det vis som fastighetsägare, byggherrar eller andra initiativtagare önskar. Vi menar att rättigheterna för dem som önskar bygga småhus bör stärkas ytterligare i relation till kommunen. När det rör sig om mindre projekt anser vi att en fastighetsägare ska kunna kräva att kommunen inleder ett detaljplaneförfarande om detta inte står i strid med översiktsplanen och kommunen anser att det krävs för att bygglov för småhus ska kunna ges. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regeringens lagförslag, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Eftersom vi anser att det är angeläget att snabbt få fram detaljplaner för att kunna förkorta tiden från projektidé till färdig byggnad väckte vi, , ett förslag till tillkännagivande om att regeringen omgående skulle gå vidare med de förslag som lämnats i betänkandet SOU 2019:9. Eftersom regeringen nu har gått vidare med förslagen och lagt fram denna proposition avstår vi från att reservera oss till förmån för yrkandet. Behovet av ytterligare reformer när det gäller planprocessen (C) (C) anför: Regeringens förslag om en privat initiativrätt är ett steg i rätt riktning för att snabba på byggprocesserna genom ökad förutsebarhet. Arbetet med att undanröja hindren för nybyggnation måste dock fortsätta. För att lägga grunden för lokal utveckling och tillväxt i hela landet behövs det mer långtgående reformer av reglerna för byggandet i landsbygder. Jag menar att principen bör vara att bygglovskraven slopas utanför detaljplanelagt område, men att kommunerna har möjlighet att avgöra var bygglov fortfarande ska krävas. På så sätt kan det kommunala självstyret stärkas över både byggpolitiken och den lokala utvecklingen. stärks äganderätten och den personliga friheten att bygga, renovera och bygga ut sin fastighet. Dessutom ger det fler möjligheter till ett ökat inflytande över sin egen mark. I följdmotionen 2020/21:3957 (M) lämnas förslag som går ut på att ytterligare stärka rättigheterna för dem som önskar bygga småhus. Enligt förslaget bör en fastighetsägare i mindre projekt kunna kräva att kommunen inleder ett detaljplaneförfarande om detta inte står i strid med översiktsplanen och kommunen anser att det krävs för att bygglov för småhus ska kunna ges. Jag anser att detta är ett bra förslag. Förslaget i propositionen bygger emellertid på en överenskommelse mellan regeringen och och Liberalerna. Detta hänger ihop med den sakpolitiska överenskommelsen som träffades mellan Socialdemokraterna, (januariavtalet), och som bl.a. innebär att regler ska införas om utökade möjligheter för privat initiativrätt med bibehållet kommunalt ansvar för översiktsplanering, planbeslut och bostadsförsörjning. Med hänsyn till januariavtalet och överenskommelsen med regeringen har jag i detta ärende avstått från att väcka motförslag i en följdmotion. Av samma skäl avstår jag från att ansluta mig till reservationen om planprocessen för småhusprojekt. Som framgår ovan anser jag att det finns mer att göra på området. Jag kommer att i andra sammanhang fortsätta att driva frågan om behovet av ytterligare reformer när det gäller planprocessen för att undanröja hindren för nybyggnation. Behovet av ytterligare reformer när det gäller planprocessen (L) (L) anför: En väl fungerande bostadsmarknad kräver systemreformer med liberal inriktning och att onödiga hinder i plan- och byggprocesserna tas bort. Jag och partikollegor har i andra sammanhang redogjort för olika liberala förslag på området, se t.ex. reservation 11 i betänkande 2020/21:CU13 Planering och byggande. Det finns bl.a. anledning att undersöka instrumentet fördjupad översiktsplan för att utreda om denna plantyp skulle kunna överta detaljplanernas roll. Det bör vidare undersökas om det bör finnas en möjlighet att tillåta byggprojekt i ett område trots att den antagna planen har överklagats. Detta skulle t.ex. kunna gälla om överklagandena enbart riktar sig mot delar av planområdet och det finns ett starkt allmänt intresse av att bostäder byggs. För att ytterligare effektivisera planprocesserna finns det också anledning att överväga om det är möjligt att genom nya bestämmelser i lag eller förordning begränsa den sakägarkrets som har rätt att överklaga bygglovs- och detaljplanebeslut. Denna krets är i hög grad praxisbunden. Ledtiderna i planprocesserna bör vidare kunna kortas genom en översyn av vilka detaljkrav som kan skrivas in i en detaljplan. Som konstaterade i SOU 2015:109 innehåller detaljplaner för större bostadsprojekt ofta mycket långtgående regleringar av smådetaljer i byggnadernas utseende. Detta skapar ofta problem i genomförandet av byggplanen eftersom utrymmet för nytänkande eller ändrade önskemål blir alltför begränsat. Jag menar att förslag om att begränsa möjligheten att reglera färg, material och tekniska egenskaper på en ny byggnad bör kunna tas till vara i ytterligare regelförenklingar. Det finns sammanfattningsvis flera åtgärder som jag anser behöver vidtas för att möjliggöra ännu snabbare planprocesser. Förslaget i denna proposition bygger emellertid på en överenskommelse mellan regeringen och och Liberalerna. Detta hänger ihop med den sakpolitiska överenskommelsen som träffades mellan Socialdemokraterna, (januariavtalet), och som bl.a. innebär att regler ska införas om utökade möjligheter för privat initiativrätt med bibehållet kommunalt ansvar för översiktsplanering, planbeslut och bostadsförsörjning. Med hänsyn till januariavtalet och överenskommelsen med regeringen har jag i detta ärende avstått från att väcka motförslag i en följdmotion. Som framgår ovan anser jag dock att det finns mer att göra på området. Jag kommer att i andra sammanhang fortsätta att driva frågan om behovet av systemreformer med liberal inriktning när det gäller plan- och byggprocesserna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:131 Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning: antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2020/21:3946 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram tydliga riktlinjer och krav för stärkt kvalitetssäkring kring den nya processen för privat initiativrätt som är lättillgängliga för planintressenten och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3957 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastighetsägare ska kunna kräva att kommunen inleder ett detaljplaneförfarande om det inte står i strid med översiktsplanen och kommunen anser att det krävs för att bygglov för småhus ska kunna ges och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /21 2020/21:3102 av m.fl. (M): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur en fastighetsägare som vill genomföra ett mindre projekt på privat mark ska kunna kräva att kommunen inleder ett detaljplaneförfarande om det är förenligt med översiktsplanen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planintressentens medverkan i detaljplaneförfarandet ska förtydligas och på planintressentens begäran i viss mån utökas och tillkännager detta för regeringen. Den här propositionen har vi väntat på. Den syftar till att ta ett litet steg för att förenkla förutsättningarna för enskilda att delta i framtagandet av en detaljplan. Det här är en konsekvens av ett moderat tillkännagivande från förra mandatperioden. Vi har alltså även på den här punkten tillsammans med våra borgerliga kollegor drivit regeringen framför oss. Och har de äntligen kommit fram med den här propositionen. Men - och det är ett stort men - i grunden löser det inte det problem som vi ofta ser i samhället när det kommer till styrkeförhållandet mellan å ena sidan det allmänna och å andra sidan den enskilde. Då pratar jag om den enskilde markägare som vill förverkliga en dröm och bygga ett hus åt sig själv eller kanske åt någon annan. Problemet med hur den svenska lagstiftningen är konstruerad är att det allmänna har en mycket långtgående rätt att utanför detaljplanelagt område, det vill säga oplanerad mark, säga nej på mycket lösa grunder till den som har en dröm om att få uppföra ett bostadshus åt sig själv eller någon annan. Detta är, menar vi moderater, en partsobalans till den enskildes nackdel. Det skapar en svag ställning för den enskilde som vill bygga och skapa välstånd här i landet. Vi har försökt att göra något åt det, och det är detta problem som vi adresserar i den följdmotion som vi kanske hade kunnat få en majoritet för, fru talman, om det inte hade varit för januariavtalet. Jag uppfattar att det i grunden finns en majoritet i kammaren för den idé som vi presenterar i vår motion. Men vissa partier har av omsorg för det nu fallna januariavtalet ändå valt att inte stödja motionen. Motionen biträds just nu av , . Min bedömning, fru talman, är att även Liberalerna och i grunden tycker att det här hade varit ett steg i rätt riktning.