bet · H801FiU34 · 2021-03-12 00:00:00 — Projektet har bl.a. levererat utförliga instruktioner och handledning, en kunskapsbank om erfarenheter från andra EU-länder och lärande exempel från kommuner och myndigheter i , framgångsfaktorer, filmer, utbildningsmaterial. För att modellen ska bli använd i krävs enligt fortsatt spridning och kommunikationsaktiviteter samt tydlig styrning från beslutsfattare och ledning på regeringsnivå, myndighetsnivå, kommun och regioner. I den nationella modellen ingår också stöd för hur socialt företagande genom reserverad upphandling kan främjas. Spridning av kunskap om alternativa instrument i offentlig välfärdssektor hade i uppdrag att ”sprida kunskap om alternativa finansiella instrument i offentlig välfärdssektor” som bl.a. särskilt riktade sig till sociala företag och idéburen sektor. Arbetet resulterade i en utmaningsbaserad rapport med förslag på vidare åtgärder för att kunna utveckla arbetet på området. tog myndigheten även fram en ny webbsida Samverkan med idéburna aktörer, civilsamhället och sociala företag med samlad information till både upphandlande organisationer, idéburna aktörer och sociala företag i bred bemärkelse. uppger att den alltjämt har svårt att kommentera i vilken utsträckning upphandlande myndigheter reserverar upphandlingar med stöd av 4 kap. 18 § respektive 19 kap. 6 a § . Myndighetens erfarenheter tyder dock på att på att 4 kap. 18 § tillämpas i praktiken medan 19 kap. 6 a § sällan gör det. uppger att annonserade en reserverad upphandling enligt 19 kap. 6 § i syfte att genomföra ett socialt utfallskontrakt med stöd av och komplettera uppdrag. Vägledning om skyddat boende har tagit fram en vägledning om hur och under vilka förutsättningar kommuner kan finansiera eller anskaffa skyddat boende för personer som utsätts för våld i nära relationer. Syftet är att så långt som möjligt ge kommunerna ett underlag för ett rättsligt säkert vägval och beslut om finansiering eller anskaffning av skyddat boende, men också att bidra till förståelse för hur framförallt reglerna om offentlig upphandling och statsstöd hänger ihop. behandlar frågan om kommunernas anlitande av skyddat boende ska upphandlas, hur skyddat boende förhåller sig till finansieringen av kvinnojourernas verksamhet och om kommunerna kan lämna stöd i olika former till sådan verksamhet. Myndigheten tar även upp om parterna kan utforma skyddat boende i samverkan som ett s.k. idéburet offentligt partnerskap (IOP). trädde ny lagstiftning i kraft när det gäller upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster (s.k. välfärdstjänster) vars värde understiger EU:s tröskelvärden. Ändringarna kan enligt utskottet innebära att fler idéburna aktörer kan konkurrera om offentliga kontrakt. Det stödmaterial och nätverk som tagit fram har enligt utskottet utvecklat stödet och servicen till idéburna organisationer och upphandlande myndigheter. Utskottet anser sammantaget att det inte finns någon anledning att föreslå ytterligare åtgärder när det gäller tillämpningen av . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Små och medelstora företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om små och medelstora företag. Utskottet hänvisar till pågående arbete inom . Jämför reservation 6 (C). I motion 2020/21:1001 av (M) yrkande 1 föreslår motionären att möjligheten att uppmuntra till uppdelning av offentliga upphandlingar ses över så att fler mindre företag kan delta. I motion 2020/21:1463 av (S) anför motionären att det finns ett behov av en översyn av gällande upphandlingsregler med tonvikt på att göra det lättare för mindre aktörer att lägga anbud och på reglerna för överklaganden. I kommittémotion 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 4 anförs att upphandlingsreglerna i högre grad behöver göra det möjligt för småföretag att delta. I kommittémotionen anförs att offentlig upphandling ska genomsyras av likvärdiga, rättvisa och transparenta villkor för alla företag, oavsett storlek (yrkande 15). Förslag om små och medelstora företag har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2019/20:FiU34. Utskottet betonade att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Utskottet betonade vidare att det arbete som bedrivit är betydelsefullt och har resulterat i en nationell modell för hur sysselsättning kan främjas genom upphandling. arbete hade enligt utskottet bidragit till att skapa bättre förutsättningar för små och medelstora företag i upphandlingar. Utskottet konstaterade även att upphandlande myndigheter och enheter enligt upphandlingslagstiftningen ska motivera i de fall de inte delar upp en upphandling i mindre delar. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet motionsyrkandena. arbete för en mångfald av leverantörer och en väl-fungerande konkurrens är inkluderat i ett flertal områden som myndigheten arbetar inom bl.a. en hållbar byggupphandling, stöd för en effektiv offentlig upphandling och inte minst stödet via Frågeservice där av frågorna ställs av leverantörer (eller närmare 2 000 frågor ). har även tagit fram riktade stöd och samverkat för att stödja utvecklingen mot en större mångfald aktörer och en välfungerande konkurrens. Stöden är riktade till både leverantörer och upphandlande organisationer. Ytterligare arbete med koppling till leverantörsmångfald och konkurrensfrågor är: - Regeringsuppdraget om att sprida kunskap om alternativa finansiella instrument i offentlig välfärdssektor (rapport). - Bidragit till att utveckla leverantörsenkät, Nöjd Upphandlings Index (NUI). - Lämnat ett remissvar över betänkandet Idéburen välfärd (SOU 2019:56). - Arrangerat och deltagit på olika evenemang där frågor och möjligheter kopplade till leverantörsmångfald adresserats. Därtill exemplifieras i Trendens , som vänder sig till beslutsfattare, hur leverantörers kompetenser och lösningar kan bidra till en ökad utveckling hos upphandlande organisationer. Liksom i tidigare betänkanden betonar utskottet att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Det arbete som bedrivit är betydelsefullt och har resulterat i en nationell modell för hur sysselsättning kan främjas genom upphandling. arbete har enligt utskottet bidragit till att skapa bättre förutsättningar för små och medelstora företag i upphandlingar. Utskottet konstaterar även att upphandlande myndigheter och enheter enligt upphandlingslagstiftningen ska motivera det i de fall de inte delar upp en upphandling i mindre delar. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om djurskyddsregler och livsmedelsproduktionsregler för offentlig upphandling. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete inom . Jämför reservation 7 (M), 8 (SD) och 9 (C). I motion 2020/21:19 av (SD) yrkande 4 föreslår motionären att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om att allt kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som har slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler. Motionären anför att många svenskar äter kött från djur som halal- eller koscherslaktats utan att veta om det. Slaktmetoderna innebär kortfattat att djuren slaktas och avblodas utan bedövning, vilket enligt motionären innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande. I motion 2020/21:312 av (C) anser motionären att mat som serveras av det offentliga ska uppfylla samma krav som det offentliga ställer på svensk produktion. I motion 2020/21:384 av m.fl. (SD) yrkande 1 anför motionärerna att kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som har slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler. I motion 2020/21:578 av (C) yrkar motionären att staten och dess myndigheter vid upphandling av livsmedel och vid entreprenader som omfattar livsmedel och mat ska ställa krav på att livsmedlen framställts med minst de krav som svensk lag och svenska myndigheter ställer på produktionen inom jordbruk och livsmedelsindustri i . I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 28 anför motionärerna att den offentliga upphandlingen av livsmedel ska prioritera lokalproducerat. I kommittémotion 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 13 yrkar motionärerna att samtliga livsmedel som upphandlas offentligt ska vara producerade enligt gällande svensk miljö- och djurskyddslagstiftning när det är möjligt. I motionerna 2020/21:1001 yrkande 3 och 2020/21:1779 av (M) anför motionären att livsmedel som köps in av svenska offentliga inrättningar bör uppfylla kraven i svensk lagstiftning. I kommittémotion 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 26 yrkar motionärerna att det i offentlig upphandling av livsmedel bör ställas krav på gott djurskydd och god miljöhänsyn. I kommittémotion 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 47 anser motionärerna att det i offentlig upphandling ska ställas tydligare krav på att livsmedel som upphandlas ska produceras i enlighet med de krav på djurskydd och miljöhänsyn som ställs på svenska jordbrukare. I motion 2020/21:3574 av (M). anför motionären att regeringen på EU-nivå ska verka för att andelen närproducerade och närodlade livsmedel ökar i den offentliga upphandlingen. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om krav på djurskydd och livsmedelsproduktion i samband med offentlig upphandling, senast i betänkande 2019/20:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion. Kraven måste dock enligt utskottet vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Principerna handlar om likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. Utskottet betonade arbete med att utveckla hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd. Mot bakgrund av detta avstyrkte utskottet motionsyrkandena arbetar med att utveckla och förvalta hållbarhets-kriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd, vilka är en viktig del av upphandlande myndigheters kravställan. befintliga stöd gör det möjligt för upphandlande myndigheter att ställa krav i fråga om avlivningen, då det finns hållbarhetskriterium för slaktmetod som säkerställer att upphandlade köttprodukter ska komma från djur som varit helt bedövade när avblodning sker och helt medvetslöst fram till dess att döden inträder oavsett bedövningsmetod. Kriterier för fullständig bedövning vid avblodning enligt gällande regler i och EU finns för alla djurslag. arbete med förenklad kriterieanvändning erbjuder kravpaket i enlighet med Nationella livsmedelsstrategin och gör det enklare att använda hållbarhetskriterier för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Utskottet konstaterar att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion vid offentlig upphandling. Kraven måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Principerna handlar om likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. arbetar också med att utveckla hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om närproducerade varor, barnverksamhet, miljö- och klimatkrav för statlig upphandling, transporter och biodrivmedel. Utskottet hänvisar bl.a. till arbete inom . Jämför reservation 10 (M), 11 (SD), 12 (C) och 13 (KD). I kommittémotion 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna att offentliga inköp bör styras mot mer miljövänliga svenska varor (yrkande 12). I motion 2020/21:2056 av (S) anför motionären att den offentliga upphandlingspolitiken borde uppdateras med en vision om en hållbar upphandlingspolitik vilken klarar såväl klimat- och miljömål och som garanterar arbetare rättvisa löner och villkor. I kommittémotion 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 16 anför motionärerna att en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn och gör en upphandling ska ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla, såvida motparten inte kan bevisa att kraven är obefogade. I kommittémotion 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 30 anser motionärerna att ett lägsta golv för miljö och klimat, motsvarande basnivån i krav bör införas för all statlig upphandling och ett mål införas för att öka andelen upphandlingar som ställer ytterligare krav på klimat och miljö. I kommittémotion 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 20 anför motionärerna att bör få i uppdrag att uttrycka krav baserat på återvinningsbarhet. Utskottet har tidigare behandlat frågor om miljökrav, senast i betänkande 2019/20:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och anförde att ska vara ledande och ett föredöme när det gäller att ta hänsyn till miljön vid upphandlingar. Den nuvarande lagstiftningen gör det möjligt att ställa krav på att livsmedel ska vara producerade enligt vissa kriterier som fastställts i lagstiftningen. Utskottet anförde vidare att ställa krav på att en vara ska vara producerad i ett specifikt geografiskt område stred dock enligt utskottet mot de grundläggande principerna inom . Däremot är det möjligt att ställa krav, upphandla och välja varor som uppfyller preferenser i fråga om produktprestanda, exempelvis när det gäller kvalitet, miljö, djurskydd och sociala aspekter, så länge kravet har en tydlig koppling till det som ska upphandlas, det är tydligt vad kravet innebär för en normalt informerad leverantör, svensk eller icke-svensk, och kravet är möjligt att följa upp. Utskottet betonade att särskilt fokuserat på upphandling för ett fossilfritt samhälle och uppdaterat befintliga hållbarhetskriterier för bl.a. fordon och kemisk-tekniska produkter. Utskottet ansåg att myndighetens åtgärder bidragit till att uppnå klimatmål. Utskottet ansåg därmed att det inte fanns skäl för att vidta ytterligare åtgärder när det gäller miljökrav för upphandling. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkandena har i uppdrag att utveckla och förvalta en kriteriedatabas för miljöanpassad upphandling. Användning av hållbarhets-kriterier underlättar för upphandlande organisationer att ta miljöhänsyn i offentlig upphandling och kan dessutom göra upphandlingen mer effektiv genom att det sparar tid. Kriterierna bidrar också till nationell harmonisering av hållbarhetskrav i offentlig upphandling vilket underlättar för leverantörerna när de ska lämna anbud. har publicerat 55 nya hållbarhetskriterier och uppdaterat 51 hållbarhetskriterier, bland annat inom områdena kött, mjölk och mejeriprodukter. har arbetet med Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling intensifierats och spridit sig brett på myndigheten. har myndigheten tagit fram en webbsida om Agenda 2030 och offentliga affärer, vidareutvecklat hållbarhetskriterierna som kopplas gentemot målen i Agenda och agendan har börjat användas som ett verktyg för att kommunicera och analysera hur myndighetens verksamhet bidrar till de globala målen för hållbar utveckling. Därtill har myndigheten fördjupat utbytet med andra aktörer (t.ex. andra statliga myndigheter, inköpscentraler och den nationella samordnaren för Agenda 2030) med syftet att bidra till kunskapsutbyte, lärande och utforskande av kundbehov. Regeringsuppdrag om att främja en mer cirkulär ekonomi genom offentlig upphandling har haft ett regeringsuppdrag att främja cirkulär ekonomi genom offentlig upphandling. För att offentlig upphandling ska bidra till cirkulär ekonomi behöver upphandlande organisationer uppnå mer slutna kretslopp där största möjliga värde erhålles av redan upphandlade produkter, exempelvis genom reparationer, effektiv användning och serviceavtal. har lanserat ett stöd på webben för hur upphandling kan främja en cirkulär ekonomi samt ett särskilt fördjupat stöd för hur upphandling kan bidra till en hållbar plastanvändning. Regeringsuppdrag om minskad klimatpåverkan inom byggområdet har tagit fram stöd för hur upphandlande organisationer och leverantörer kan uppnå minskad klimat-påverkan samt gestaltad livsmiljö med kvalitet inom bygg- och anläggningsområdet. Arbetet har bedrivits i nära samverkan med och . Målgrupperna för stödet är främst offentliga beslutsfattare, fastighetschefer och byggprojektledare samt leverantörer inom byggsektorn, inklusive projektchef och platschef hos leverantören. Miljöspendanalys är en metod för att få bättre inblick i inköpens miljöpåverkan och förväntas möta kundbehovet av kunskap och sätt att analysera inköpens klimatpåverkan. har tagit fram en fördjupad nationell miljöspendanalys och stöd för hur upphandlande organisationer kan genomföra miljöspendanalyser. En miljöspendanalys är en inköpsanalys där olika miljöfaktorer har integrerats. Det gör det möjligt att undersöka miljö- och klimatpåverkan som uppstår till följd av inköp inom offentlig sektor. Men också att undersöka vilken och hur stor miljöpåverkan olika typer av inköp har i relation till andra typer av inköp. Stöd för hållbar livsmedelsupphandling har genomfört en pilotstudie där myndigheten utvecklat metoder som kan tydliggöra hur myndighetens hållbarhetskriterier och därtill hörande stöd bidrar till samhällsnytta. Resultaten från arbetet har spridits externt genom dialog med olika aktörer samt presenteras i en rapport. Nya och uppdaterade hållbarhetskriterier har publicerats inom produkt-område kött (nötkött, griskött och får-och lammkött) samt mjölk och mjölkprodukter, i totalt fem undergrupper. Fokus för arbetet med livsmedelskriterierna har varit kvalitetssäkring, anpassning till den nya djurskyddslagen , framtagande av klimatkrav där det varit möjligt och relevant, tydliggöra kopplingar till agenda 2030 samt paketera kriterierna i enlighet med målen i den nationella livsmedelsstrategin för att underlätta prioritering för köpare och ökad tydlighet för säljare på den offentliga livsmedelsmarknaden. Ett utökat stöd för bevis och dokumentation granskad av en oberoende tredje part har även tagits fram inom ramen för arbetet med livsmedelskriterierna . Utskottet anser att ska vara ledande och ett föredöme när det gäller att ta hänsyn till miljön vid upphandlingar. Den nuvarande lagstiftningen gör det möjligt att ställa krav på att livsmedel ska vara producerade enligt vissa kriterier som fastställts i lagstiftningen. Att ställa krav på att en vara ska vara producerad i ett specifikt geografiskt område strider dock enligt utskottet mot de grundläggande principerna inom . Däremot är det möjligt att ställa krav, upphandla och välja varor som uppfyller preferenser i fråga om produktprestanda, exempelvis när det gäller kvalitet, miljö, djurskydd och sociala aspekter, så länge kravet har en tydlig koppling till det som ska upphandlas, det är tydligt vad kravet innebär för en normalt informerad leverantör, svensk eller icke-svensk, och kravet är möjligt att följa upp. har särskilt fokuserat på upphandling för ett fossilfritt samhälle och uppdaterat befintliga hållbarhets-kriterier för bl.a. fordon och kemisk-tekniska produkter. Utskottet anser att myndighetens åtgärder bidrar till att uppnå klimatmål. Utskottet anser därmed att det inte finns skäl för att vidta ytterligare åtgärder när det gäller miljökrav för upphandling. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om innovations- och funktionsupphandling. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår inom . Jämför reservation 14 (M). I motion 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att regeringen bör utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling i samråd med nyckelaktörer som myndigheter, regioner, kommuner och företag. Ur ett innovationsperspektiv är det viktigt hur underlagen för offentliga upphandlingar ser ut, anser motionärerna. I underlagen kan upphandlaren beskriva den önskade produkt eller tjänst de vill köpa, men det är också möjligt att beskriva den funktion produkten ska uppfylla eller vilket problem den ska lösa, s.k. funktionsupphandling. Motionärerna anser att öppna underlag som fokuserar på funktion skapar nya möjligheter att få nya kreativa lösningar och produkter. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om innovations- och funktionsupphandling, senast i betänkande 2019/20:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med hänvisning till att haft i uppdrag från regeringen att främja innovationsupphandling genom stöd i form av upphandlings- och innovationskompetens till beställare. Arbetet resulterade i ett webbstöd kring beställarnätverk. Utskottet ansåg att det fanns skäl att invänta effekten av insatserna. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet motionsyrkandet. utvecklade på regeringens uppdrag ett stöd för att etablera och driva beställarnätverk, som syftar till att öka beställares upphandlings- och innovationskompetens. Ett beställarnätverk innebär att upphandlande organisationer samordnar sina behov för att skapa större efterfrågan med fokus på nya lösningar. har fortsatt samarbetet med och stöd till beställarnätverk. Regeringen lämnade propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) till . Enligt den ska regeringen inrätta en arena för innovationsupphandling (s. 168). har haft i uppdrag från regeringen att främja innovationsupphandling genom stöd i form av upphandlings- och innovationskompetens till beställare. Myndighetens fortsatta samarbete med bl.a. och stöd till beställarnätverk är exempel på insatser som utvecklar innovationsupphandlingen. Utskottet anser att det finns skäl att invänta effekten av insatserna. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om antalet underleverantörer. Utskottet hänvisar till att det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar och det arbete som pågår inom . Jämför reservation 15 (V). Enligt kommittémotion 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 8 ska det som huvudregel ställas krav på att maximalt två led av underentreprenörer får användas vid offentlig upphandling. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2019/20:FiU34. Utskottet konstaterade då att det redan finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar och avstyrkte motionsyrkandet. Utskottet konstaterade vidare att det stödmaterial som tagit fram bidragit till att öka kunskapen om hållbarhetsrisker i leveranskedjorna och hur riskerna kan hanteras av upphandlande myndigheter. Därmed avstyrkte utskottet motionsyrkandet. Det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar. Enligt är det dock för tidigt att säga vilken effekt denna lagstiftning kommer att få på arbetstagarens rätt att få ut sin lön. har publicerat webbstöd kring vilka regler som gäller vid anlitande av underleverantörer i offentlig upphandling. har även tagit fram stödmaterial som syftar till att öka kunskapen om hållbarhetsrisker i leveranskedjor och hur dessa kan hanteras av upphandlande myndigheter. Utskottet konstaterar att det finns lagstiftning om entreprenörs-ansvar för lönefordringar. Det stödmaterial som tagit fram har enligt utskottet bidragit till att öka kunskapen om hållbarhetsrisker i leveranskedjorna och hur riskerna kan hanteras av upphandlande myndigheter. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om smakprovning. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår inom . m.fl. (M) anser i motion 2020/21:1374 yrkande 3 att kunskap om smakprovning bör spridas som en del av offentlig upphandling. Undernäring framhålls som ett växande problem bland äldre i . rapporterades att av dem som var registrerade i kvalitetsregistret löpte risk att drabbas av undernäring.