bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — Energisystemet utgör grunden för klimatarbetet då dess utformning avgör möjligheten att fasa ut de fossila bränslena och tillhandahålla den energi som behövs för att åstadkomma negativa utsläpp. Tyvärr anser jag att beslutade energipolitiska mål motverkar ett effektivt klimatarbete. bör därför tydliggöra för regeringen att koldioxidintensiteten i använd energi respektive el ska införas som mätetal i statens måluppföljning inom energiområdet. Detta är enligt min uppfattning relevanta mätetal för hur väl lyckas förena energipolitiken med klimatarbetet. bör därför få i uppdrag att redovisa hur koldioxidintensiteten i den el som används i utvecklas. För övrig energianvändning är det svårare att redovisa koldioxidintensiteten, men jag anser att ändå bör ha som ambition att även redovisa klimatpåverkan genom koldioxidintensiteten i den använda energin. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 5 – motiveringen (V) av (V). Jag står inte bakom den energiöverenskommelse som ligger till grund för den nu förda energipolitiken. I stället för en bräcklig energiöverenskommelse vill jag att energipolitikens mål ska vara ett samhälle förnybar energiförsörjning . Genom att satsa på energieffektivisering och förnybar energi som sol-, vind- bio- och geoenergi menar jag att ett ekologiskt hållbart samhälle kan växa fram. Visserligen kostar det att satsa på att utveckla förnybar elproduktion, men om investeringarna i förnybar energi uteblir kommer det att resultera i elbrist och stigande elpriser. Genom att satsa på förnybar el kan kostnaderna för klimatförändringarna hållas nere. På så sätt kan samtiden ta ansvar för kommande generationer. Det bör i sammanhanget nämnas att har sträckt ut en hjälpande hand till regeringen för att rädda de delar av energiöverenskommelsen som har denna inriktning. Jag säger nej till kärnkraft. Det är inte bara en osäker energikälla; den är också dyr och försvårar omställningen till en förnybar energiproduktion. Det finns inte heller någon säker metod för slutförvaring av det radioaktiva avfallet. Därför vill jag se en avveckling av kärnkraften så fort som möjligt. I andra ställningstaganden i detta betänkande utvecklar jag min syn på energipolitiken i konkreta förslag bl.a. när det gäller energieffektivisering och förnybar energiproduktion. I motionerna finns förslag som på olika sätt gäller energipolitikens övergripande inriktning. Flertalet av förslagen går på tvärs med min uppfattning om hur energipolitiken bör vara utformad, som jag övergripande redogjort för här. Det finns dock även förslag som tycks ligga mer i linje med det jag har anfört, men inte heller här är jag beredd att förorda några tillkännagivanden enligt det som föreslås. Jag avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Fortsatt drift av , punkt 6 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:720 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 31, 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2020/21:3301 av (SD) yrkande 4. Betydelsen av planerbar kraftproduktion har återkommande tydliggjorts i Svenska kraftnäts årliga kraftbalansrapporter. Enligt den senaste rapporten medför stängningen av en tydligt försämrad effektbalans för , och landets strukturella kraftbalansunderskott kommer enligt Svenska kraftnäts prognos att fördjupas. Att stänga kärnkraft menar vi försämrar möjligheter att producera den mängd el landet behöver för att klara att ställa om klimatet. Förändringar i energimixen, med ökad mängd väderberoende kraft, innebär dessutom att leveranssäkerheten i elsystemet försvagas. Beslutet att stänga kärnkraftsreaktorn är ett stort hot mot leveranssäkerheten i kraftsystemet med följden att inte kommer att klara sin effektförsörjning på egen hand. En avveckling av reaktorn kommer att ytterligare försvåra effektsituationen, och vi anser därför att staten bör se mer till landets energiförsörjning än till de ekonomiska målen i bolaget. Vi kan också konstatera att resultatet av en nedstängning enligt beräkningar väntas få förödande konsekvenser. En stängning av både väntas leda till ytterligare koldioxidutsläpp fram till mitten av seklet, jämfört med om reaktorerna hade drivits vidare till 2025. bör därför uppmana regeringen att skyndsamt tillsätta en oberoende snabbutredning som analyserar de ekonomiska och tekniska förutsättningarna för en fortsatt drift av . Utredningen bör också analysera vilken påverkan nedstängningen av kärnreaktorn får för utsläppen av växthusgaser. I väntan på utredningen bör regeringen se till att stoppar all effektuering av avvecklingsplanerna av . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bestämmelser om nya kärnreaktorers tillåtlighet, punkt 7 (M, SD, KD, L) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkande 3, 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2020/21:976 av (M) och 2020/21:2626 av och (båda M) yrkande 2. Vid etablering av ny kärnkraft ska en prövning göras mot . Vi kan konstatera att lagstiftningen inte är anpassad till teknikutvecklingen utan innehåller begränsningar som kan försvåra tillkomsten av ny kärnkraft i . är det endast tillåtet att anlägga nya reaktorer på de tre platser i där det redan finns befintliga kärnkraftverk, och det totala antalet reaktorer får inte överstiga tio. För att ska kunna dra nytta av teknikutvecklingen av små reaktorer så att dessa kan byggas och drivas effektivt behöver lagstiftningen ses över och moderniseras. Begränsningarna är också problematiska ur konkurrenssynpunkt då de i praktiken ger en fördel till de bolag som äger och driver de befintliga kärnkraftsreaktorerna. Vidare utgår bestämmelserna från idén att nya reaktorer enbart bidrar med el. Små reaktorer är dock mer flexibla än de befintliga och den mindre storleken öppnar för att använda dem till mer än elproduktion. Det är också fullt tänkbart att framtida reaktorer kommer att växla mellan att producera el och någon annan energibärare eller värme. De här möjligheterna kan göra att det blir intressant att bygga reaktorer på helt nya platser, t.ex. vid någon industri eller i anslutning till fjärrvärmenät. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över de nämnda begränsningarna i med inriktningen att dessa tas bort. Behovet av andra förändringar bör också analyseras, givet teknikutvecklingen. En omprövning av lagstiftningen bör även eliminera de juridiska oklarheterna i fråga om uppförande av nya reaktorer som finns . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kärnkraftens ekonomiska förutsättningar, punkt 8 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 2. Kärnkraften spelar en viktig roll för att åstadkomma en trygg elförsörjning med låga klimatutsläpp. Kärnkraften kan producera el när den efterfrågas och behöver inte kompletteras med t.ex. energilagring för att fungera. Vi vill understryka att det här är ovärderliga egenskaper när de fossila bränslena över hela världen i snabb takt behöver ersättas med ren energi. Vi anser därför att den befintliga kärnkraften i ska värnas. Alla ekonomiskt meningsfulla livstidsförlängningar måste göras. Därför bör en oberoende bedömning genomföras av de ekonomiska förutsättningarna att driva befintliga reaktorer vidare. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kärnkraft och standardisering, punkt 9 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 12. Vi anser att borde samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och i andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och kärnkraftskomponenteter. Att bygga kärnkraft innebär stora kostnader, och genom standardisering blir det lättare att uppnå sådana skal- och stordriftsfördelar som har potential att sänka kostnaderna och förkorta ledtiderna för byggandet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyner, myndighetsuppdrag och internationellt arbete om kärnkraft, punkt 10 (SD, L) av (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2, 4–8 och 12–18. Kärnkraften är det enda energislaget som i stor skala kan leverera ny planerbar fossilfri energi, och den är därmed mycket viktig för att de fossila bränslena helt ska kunna fasas ut. I är också vattenkraften viktig, men den kan inte byggas ut i någon stor omfattning. Vi anser därför att det är avgörande att behåller och utvecklar sin förmåga att bygga och driva kärnkraft. Det kommer att behövas. Att möjliggöra fortsatt drift av de svenska reaktorerna framstår som en helt fundamental pusselbit i det svenska energisystemet. Reaktorerna producerar stora volymer fossilfri el, och att ge dem förutsättningar att fortsätta med det är därmed av stor betydelse. Ansvaret för driften av reaktorerna ligger förvisso hos ägarna, men med tanke på frågans vikt för den framtida energiförsörjningen menar vi att det behövs ett aktivt engagemang i frågan från både och . Myndigheterna bör därför få i uppdrag att inom sina respektive områden arbeta för att underlätta för kärnkraftsägarna att förlänga den planerade driftstiden för reaktorerna. Det har en rad olika småreaktorer utvecklats runt om i världen. Flera av dem liknar de vattenkylda reaktorer som redan finns i , medan andra bygger på annan teknik. Vi ser att det finns en stor potential i den här typen av småreaktorer då de är mer flexibla och också kan användas till annat än storskalig produktion av el. kan vi konstatera att det svenska regelverket för kärnkraft är anpassat för stora elproducerande vattenkylda reaktorer liknande de redan befintliga. För att ska kunna dra nytta av den pågående teknikutvecklingen så att små reaktorer kan byggas och drivas effektivt i behöver regelverken kompletteras. Vi anser att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att föreslå uppdateringar i , kärntekniklagen, kärnteknikförordningen och övriga relevanta lagar och förordningar så att små reaktorer och reaktorer baserade på annan teknik än den befintliga effektivt kan uppföras i med fullgod reaktorsäkerhet utan att för den skull omfattas av ineffektiva krav som inte är anpassade för den nya tekniken. Vidare anser vi att avgiftsstrukturen för kärntekniska anläggningar behöver ses över. En del av avgifterna som belastar kärnkraften är utformade så att de kan bäras av stora reaktorer men lägger ekonomiska hinder mot att bygga små reaktorer. Översynen bör omfatta avgifter associerade med ansökan och uppförande, avgifter kopplade till drift, tillsyn och forskning och avgifter som rör avveckling av kärntekniska anläggningar och slutförvar av avfall. Vi vill även att de hinder som finns när det gäller att bygga nya reaktorer ska undanröjas. Vi menar att formerna för hur regeringen meddelar tillåtlighet för nya reaktorer bör ses över. Besked om tillåtlighet behöver kunna utformas så pass generellt att ytterligare reaktorer kan läggas till vid en befintlig anläggning utan att frågan behöver passera regeringen igen. Kravet att regeringen ska meddela tillåtlighet oavsett en reaktors storlek behöver också ses över och tillstånd bör även kunna meddelas för flera reaktorer , även om de inte byggs eller på samma plats. Tiden för tillståndsgivningen för kärntekniska anläggningar behöver också förkortas avsevärt så att inte tillståndsgivningen blir tidsstyrande för framtida reaktorer eller kärntekniska anläggningar. När det gäller arbete ser vi behov av flera förändringar. För det första anser vi att myndighetens instruktion behöver förtydligas så att de målkonflikter som finns försvinner. är satt att verka för att det ska bli möjligt att både avveckla kärnkraften och nå de klimatpolitiska målen så kostnadseffektivt som möjligt. Vi menar att dessa uppgifter är oförenliga. övergripande mål bör i stället vara att på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt arbeta för att ska nå sina klimatmål som leveranssäkerheten i energisystemet upprätthålls. De fossila bränslena ska fasas ut och negativa utsläpp ska komma till stånd. Redan existerande fossilfri energiproduktion ska värnas. Vi anser vidare att i sitt arbete ska behandla de fossilfria kraftslagen teknikneutralt. Konkret innebär det att kärnkraften inte får exkluderas på förhand i myndighetens analyser. Det innebär också att möjligheten att använda småskalig kärnkraft för andra tillämpningar än elproduktion behöver inkluderas i myndighetens analyser. forskning ska även inkludera kärnkraften där vi ser ett stort behov av insatser. Även arbete behöver förändras. Vi anser att myndigheten behöver skaffa sig beredskap att ta emot en ansökan om att bygga en liten reaktor i . Myndigheten har arbetat med en uppdatering av sina föreskrifter, men trots att arbetet har bedrivits parallellt med att den tekniska utvecklingen mot mindre reaktorer har pågått tar utkasten till nya föreskrifter inte hänsyn till att nästa reaktor som byggs i mycket väl kan komma att se väsentligt annorlunda ut än de som finns i drift. Vi menar att myndigheten i närtid behöver vara förberedd på att ta emot ansökningar om att bygga vattenkylda reaktorer i olika storlekar. På lite behöver myndigheten även bygga upp en förmåga att utvärdera ansökningar om att uppföra icke vattenkylda reaktorer. Myndigheten behöver ha förmågan att utvärdera en ansökan mot krav som är relevanta för de teknikval ansökan avser. För att sänka tröskeln för någon att ansöka om att bygga en reaktor som i något avseende skiljer sig från de reaktorer som är i drift menar vi att det behövs tydliga och relevanta regler som är enkla att använda. behöver därför anpassa sina föreskrifter så att små reaktorer, reaktorer med andra tillämpningar än elproduktion och reaktorer baserade på annan teknik än de befintliga effektivt kan uppföras. Vi anser vidare att ska få i uppdrag att utarbeta en kraftigt förenklad process för hur andra länders typgodkännanden av reaktorer, system och komponenter ska kunna accepteras i . gör myndigheten en egen mycket omfattande utvärdering från grunden när någon t.ex. ansöker om att få uppföra en reaktor. Vi menar att myndigheten måste få möjlighet att dra nytta av motsvarande granskningsprocesser som redan har genomförts i länder som är jämförbara med . Det skulle göra ansökningsförfarandet både snabbare och billigare. bör också få i uppdrag att aktivt arbeta för att reaktorer, system och komponenter godkända i en EU-medlemsstat ska kunna anses godkända i hela unionen. Vi kan konstatera att kärnteknikområdet är eftersatt när det gäller den fria rörligheten inom unionen. Vi menar att det finns otaliga handelshinder som skulle kunna tas bort utan att reaktorsäkerheten för den skull skulle påverkas negativt. Vi anser vidare att myndigheten även ska få i uppdrag att ta fram en process för en tidig dialog med reaktorleverantörer där besked om förväntningar och utmaningar kan lämnas till en intresserad leverantör innan det finns en formell ansökan om att bygga en reaktor eller ens en utpekad beställare. Myndigheten ska vara statens serviceinrättning för den som vill bygga en reaktor i eller vill sälja en reaktor till svenska intressenter. Vi menar att det behöver finnas ett tydligt gränssnitt för att diskutera hur olika typer av kärnkraftsteknik kommer att godkännas i . Den här dialogen tjänar också ett viktigt syfte för myndigheten som får möjlighet att i direktkontakten med reaktorleverantören bygga upp sin kompetens innan det finns en inlämnad ansökan. På så sätt kan ansökan hanteras mer effektivt när den väl inkommer. Slutligen ser vi att har en viktig roll att spela internationellt där behöver vara mycket mer aktivt och verka för att frigöra kraften i kärnkraften som verktyg i det globala klimatarbetet. Genom att arbeta aktivt i de internationella sammanhang där deltar kan bidra till en mer effektiv utrullning av fossilfri energi även i resten av världen. När det gäller kärnkraften är och /viktiga aktörer där kan verka aktivt för att underlätta för fler länder att dra nytta av kärnkraften. bör också arbeta för att avskaffa handelshinder inom det kärntekniska området där det viktigaste är att verka för att typgodkännanden som har utfärdats i ett land ska kunna accepteras av andra länder. bör även utan dröjsmål gå med i Clean Energy Ministerial-initiativet Future. är engagerat inom flera av initiativen inom ramen för Clean Energy, men inte i detta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyner, myndighetsuppdrag och internationellt arbete om kärnkraft, punkt 10 – motiveringen (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). I motionen lämnas flera förslag som syftar till att säkerställa långtidsdrift av befintliga kärnreaktorer, undanröja hinder, förkorta ledtider och sänka kostnader för ny kärnkraft, förändra inriktningen på arbetet vid och samt att bör utveckla sitt internationella samarbete om kärnkraft. Vi har i tidigare ställningstaganden i detta betänkande redogjort för vår syn på kärnkraften och dess betydelse för den svenska elförsörjningen. Förslagen i den nu aktuella motionen kan enligt vår uppfattning vara betydelsefulla för att komma till rätta med några av de problem som står inför. Vi ser dock inget skäl för att bifalla dessa förslag. Därmed avstyrker vi motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om kärnkraft, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 11 i denna del och 2020/21:720 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:946 av (M), 2020/21:972 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:996 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2020/21:1602 av m.fl. (SD), 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2020/21:3301 av (SD) yrkandena 5 och 6. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid att utgöra grunden för svensk energiförsörjning. En avveckling av svensk kärnkraft skulle vara ett direkt hot mot den svenska basindustrin och den svenska ekonomin. Hushållen riskerar dessutom att drabbas av ännu högre elpriser och att tvingas förlita sig på ökad import av el som har producerats med fossila energikällor. Vi anser därför att det behövs en långsiktig satsning på kärnkraft. Denna satsning bör vara av den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för landet och även inkludera forskning och utveckling av svensk kärnkraft. Vi tror också starkt på den tekniska utveckling som pågår för att utveckla små modulära reaktorer, s.k. SMR-reaktorer. Dessa reaktorer har en installerad elektrisk effekt under 300 MW, och vi menar att de kan innebära en intressant möjlighet inom kärnteknikområdet . Runt om i världen pågår många projekt för att utveckla tekniken och på vissa håll pågår även projekt med att driftssätta små kärnkraftsreaktorer, varav ett där deltar genom det statligt helägda bolaget . Mot bakgrund av det vi anfört anser vi att bör ta fram en strategi för utvecklingen av SMR-reaktorer. Vi har tidigare ställt oss bakom förslaget att bör uppmana regeringen att skyndsamt tillsätta en oberoende snabbutredning som analyserar de ekonomiska och tekniska förutsättningarna för en fortsatt drift av . I avvaktan på utredningen anser vi att bör få i ägardirektiv att stoppa den förtida avvecklingen av . Vi vill vidare understryka att bolaget inte får åläggas några restriktioner när det gäller att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft. Vi anser att det är djupt problematiskt att regeringen gett uttryck för att planer på att förbereda byggandet av ny kärnkraft ska avbrytas. Som vi ser det går det att dra paralleller till det s.k. tankeförbudet som infördes av en tidigare socialdemokratisk regering och som innebar att ingen fick utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om kärnkraft, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 11 i denna del, 2020/21:720 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:946 av (M), 2020/21:972 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:996 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2020/21:1602 av m.fl. (SD) och 2020/21:3301 av (SD) yrkandena 5 och 6. Jag har tidigare framhållit att jag ser behov av flera förändringar när det gäller arbete. Utöver det jag tidigare föreslagit anser jag att det finns ett behov av analyser och forskningsinsatser kring hur kärnkraftens tillämpningar utöver elproduktion effektivt ska kunna tas till vara i en svensk kontext. I linje med det behöver arbeta för att ta till vara kärnkraftens tillämpningar utöver elproduktion. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om kärnkraft, punkt 11 – motiveringen (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). I de aktuella motionerna lämnas flera förslag som på olika sätt syftar till att värna kärnkraftens roll i det svenska energisystemet. Förslagen berör , en långsiktig satsning på kärnkraft, en strategi för utvecklingen av små modulära reaktorer, en utbyggnad av kärnkraft och inriktningen för arbete. Vi har i tidigare ställningstaganden i detta betänkande redogjort för vår syn på kärnkraften och dess betydelse för den svenska elförsörjningen. Förslagen i flera av de nu aktuella motionerna kan enligt vår uppfattning vara betydelsefulla för att komma till rätta med några av de problem som står inför. Vi ser dock inget skäl för att bifalla dessa förslag. Därmed avstyrker vi motionsyrkandena. Energieffektivisering, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:2724 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 40. Energieffektivisering har en betydande potential inom transportsektorn, industrin och den offentliga sektorn. Detta faktum anser vi måste beaktas i större utsträckning. Energieffektivisering är ofta samhällsekonomiskt lönsam eftersom många åtgärder kan genomföras till ett lägre pris än vad det skulle kosta att producera ny el. De positiva miljöeffekterna blir dessutom större när utsläpp minskas som en följd av att energibehovet blir lägre än genom att produktionen görs renare. För oss är det ur ett resurs- och konkurrensperspektiv en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt eftersom den som ligger i framkant därmed har en konkurrensfördel.