bet · H801UU16 · 2021-04-23 00:00:00 — Stommen i Somalilands ekonomi är boskapsskötsel, vilken också är en viktig inkomstkälla för staten. Utöver boskap är de största produktionssektorerna i landet, fiske, jordbruk och produktion av träkol. har handel fungerat som ett bra sätt att främja en positiv ekonomisk utveckling och förbättrad kunskap olika länder emellan. Genom ett utbyte av varor och tjänster samt ökad sysselsättning kan ett bättre samhälle för samtliga inblandade främjas. Somaliland är rikt på naturtillgångar och nationen är positivt inställd till utländska investeringar, då ambitionen är att minska arbetslösheten och behålla den yngre arbetskraften i landet. Exempelvis fiskeindustrin är kraftigt underutvecklad i Somaliland, trots en enorm potential. Vid samtal med företrädare tycks det bl.a. ha att göra med brist på exempelvis kylskåp, vilket krävs för att kunna förvara den fisk som fiskas. Med små medel kan rätt satsningar i Somaliland generera arbetstillfällen och stärka ekonomin. Att Somaliland inte är internationellt erkänt skadar dessvärre möjligheten för landet att få utländska investerare, då de som följd av problemen i övriga inte vågar investera i landet. bedriver Forum Syd verksamhet i med stöd av Business för att öka företagande i landet. För just svenska företagare finns en enorm potential då har ett gott rykte och förtroendet för svenska företag och svenska produkter är högt. Vi vill därför att Business ska ge Somaliland ökad prioritet för att främja svenska investeringar. Detta skulle gynna såväl Somaliland som svenska företag, som det underlättar för att erkänna Somalilands framgångar. Detta skulle kunna leda till ett minskat beroende av bistånd i området, som tillväxten ökar. Genom att olika varor produceras där, möjliggörs en billigare import av varor till . har som syfte att stödja Somalilands utvecklingsmål genom särskilt stöd till den folkvalda regeringen i Somaliland. Fonden har likaså som mål att bygga ansvarsskyldighet och öppenhet i regionen. Dessutom arbetar man med att stärka banden mellan politiken i Somaliland och dess medborgare, för att främja inre tillväxt och stabilitet. Detta är en fond som är i behov av fler större bidragsgivare för att kunna förverkliga sitt mål om en stark region i den fredligaste och bäst fungerande delen av det vi kallar . Om handeln, stabiliteten och den positiva utvecklingen av Somaliland fortsätter, ökar chanserna till fred och välstånd i hela regionen. Vi anser att regeringen av den anledningen bör påbörja ett arbete för att främja stöd till . Puntland är ett område i norra och var tidigare, till skillnad från Somaliland, en italiensk koloni vid namn italienska Somaliland. är det en självstyrande region i , som en följd av det rådande inbördeskriget i och området är uppdelat i åtta olika regioner. Ungefär två tredjedelar av befolkningen är nomader och samhället har stora svårigheter med den egna försörjningen. Detta har delvis lett till ökad piratverksamhet, vilket också blivit internationellt uppmärksammat. Galmudug är ett område söder om , bestående av två somaliska regioner. Området präglades av krig och laglöshet , då det i praktiken blev en autonom region med en egen president, parlament, domstol och armé. önskar både Puntland och Galmudug vara delrepubliker i en federal somalisk stat och strävar inte efter självständighet. Under det rådande inbördeskriget har de båda områdena dock själva agerat som autonoma regioner, vilket har varit positivt för att minska spänningarna och förhindra ytterligare konflikter i . Så länge inbördeskrig råder i landet anser vi att regeringen bör se över hur dessa områden kan stöttas för att förhindra en eventuell eskalering av våldet i . i är, med svenska mått mätt, en något udda affär. väljer i ett första steg 135 klanäldste, vilka i sin tur upprättar en lista på runt 14 000 delegater. Dessa väljer sedan de 275 platserna i underhuset. Vi välkomnar alla steg mot en demokratisering, även om tillvägagångsättet inte alltid är perfekt från början och kan komma att kräva förändringar. Vi ser det inte heller som problematiskt att väljer en egen väg, baserad på landets klanstruktur och säkerhetssituation, i stället för att kopiera den västerländska modellen. Forskning och erfarenhet visar att när världssamfundet påtvingar den västerländska demokratiska på mångkulturella och dåligt utvecklade stater, kan resultatet bli katastrofalt. Vi vill därför att regeringen inom världssamfundet, för att finna en långsiktigt hållbar lösning på landets styre, verkar för att en demokratisk modell i så stor utsträckning som möjligt tar hänsyn till landets traditionella klanstruktur. erkända somaliska regeringar, både övergångsregeringar och ordinarie federala, har ur förvaltningssynpunkt fungerat katastrofalt dåligt. Visselblåsaren har i flera sammanhang öppet vittnat om det s.k. Fadlansystemet genom vilket somaliska regeringsföreträdare genomfört enorma transaktioner från landets centralbank kontant, ofta helt utan att lämna några kvitton på vad pengarna används till. Företrädare för agerar enligt Faartag som om landets tillgångar var deras egna, och endast en bråkdel av internationella donationer ämnade för statskassan hamnade faktiskt på dess konton. Situationen på intäktssidan var tyvärr lika dålig. En av somaliska statens största inkomstkällor är tullar från hamnen i . beräknades hamnen ha intäkter på . Av dessa rapporterades 12 till staten varav 6 gick direkt till presidentens egna utgifter, vilka inte redovisas offentligt. Experter räknar med att den somaliska staten skulle kunna inbringa stora skattetillgångar, t.ex. från landets telekomindustri, men att så inte sker därför att viljan saknas. Delar av den somaliska staten har även enligt rapporter varit involverade i organiserad brottslighet, t.ex. vapenförsäljning till terrorgruppen al-Shabaab som man själv ligger i krig med. Ingenting tyder heller på att situationen kommer att förbättras . Vi drar slutsatsen att offentliga förvaltning inte är en fungerande samarbetspartner. drabbar den somaliska korruptionen oundvikligen hjälpinsatserna i landet. Därför vill vi att arbetar för att minimera beroendet av den somaliska staten som tjänsteleverantör och i stället arbetar för att det internationella samfundet, för att förhindra korruption och bygga upp fungerande offentliga institutioner, upprättar oberoende tjänstemyndigheter (Independent service authorities) som mellanhänder mellan givarsamfundet och den somaliska staten å ena sidan och de organisationer som tillhandahåller tjänster å den andra. Ett stort antal CSO:er () är verksamma på marken i . Det är inte ovanligt att CSO:er spenderar av sina budgetar på säkerhet i . Det är inte heller ovanligt att säkerheten tillhandahålls av parter som är mycket olämpliga, vilket leder till en stor marknad för krigsherrar och ett stort ekonomiskt incitament att kontrollera vissa territorier. Det har också funnits tecken på en kartellisering av dessa s.k. implementerande parter, som på olika sätt utför arbete åt CSO:er i . Sammantaget leder detta till en försämrad säkerhetssituation. Vi anser därför att regeringen verkar för att Unsom utarbetar en plan för att reglera de företag som tillhandahåller säkerhetstjänster i landet, i syfte att hålla kostnader nere, hålla intäkterna borta från potentiella terrorister och krigsherrar samt stödja uppbyggnaden av en beskattad, vit ekonomi i landet. , punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkandena 8–10, 13 och 18 samt 2018/19:1383 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3, 4, 7, 8 och 10, 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3, 4, 8 och 10, 2020/21:672 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning är förbjuden enligt den etiopiska konstitutionen. Trots detta har flera internationella människorättsorganisationer rapporterat om förekomsten av sådan behandling vid polisstationer och i fängelser. regeringschefer har dock avfärdat påståenden om att tortyr och maktmissbruk förekommer. I ett tal till parlamentet 2018 erkände premiärminister som första premiärminister att regeringen använt tortyr och andra olagliga tillvägagångssätt. stängdes Maekelawi interneringscenter, känt för tortyr och misshandel av politiska fångar. Efter att media och internationella organisationer rapporterat om missförhållanden stängdes ytterligare ett antal anläggningar ned, bl.a. det ökända Ogadenfängelset. Trots de demokratiska framsteg som de politiska reformerna har fört med sig sker det fortfarande många brott mot de mänskliga rättigheterna i landet. förstärktes de etniska spänningarna ytterligare efter att sångaren mördats på öppen gata i . Hans politiska sånger utgjorde en viktig del av oromofolkets proteströrelse och kort före mordet hade Hundessa kritiserat det etiopiska ledarskapet. Mordet utlöste en våg av protester, våld och skadegörelse bland framför allt unga från oromofolket, kallade queerroo. Våldet var riktat mot andra etniska och religiösa grupper och har beskrivits som planerat och välorganiserat. Trots att konstitutionen garanterar mötesfrihet är denna i realiteten begränsad. Möten eller demonstrationer nekas ofta av myndigheterna med hänvisning till säkerhetsläget och trafiksituationen. Övervåld mot demonstranter förekommer fortfarande i samband med demonstrationer och protester. Situationen vad gäller yttrande-, press- och informationsfrihet har varit mycket svår i , inte minst efter införandet av en antiterrorismlag 2009 som möjliggjort frihetsberövanden och fängslanden av oliktänkande på mycket vaga grunder. Regeringen har initierat en rad omfattande reformer för att stärka yttrande- och pressfriheten. Antiterrorismlagen är under revidering, likaså den rådande medielagen. Ett mycket stort antal journalister och bloggare har släppts ur fängelserna och pågående åtal har lagts ned. Flera webbplatser är inte längre blockerade och ett antal nya och privatägda tidningar har startats . kvarstår problemen med självcensur, journalistiskt oberoende och tillgång till internet. Regeringen har stängt ned tillgången till mobilt internet till följd av säkerhetsrelaterade händelser i landet. stängdes internet ned helt i sträck, enligt uppgift motiverat av den nationella examensperioden i skolorna. Även beslutet att skjuta upp det val som var inplanerat har skapat stora politiska spänningar. Orsaken till beslutet var oron för smittspridning av covid-19 men beskedet ledde till stora konflikter och åsiktsskiljaktigheter om hur formen för framtida val ska se ut. Våldet och de etniska och politiska spänningarna är en stor utmaning för premiärminister och trots att arbetet för en demokratisering har påbörjats inom flera områden så är det långt kvar för enpartistaten . Jag anser att det är ytterst viktigt att allas mänskliga rättigheter respekteras oavsett etnisk tillhörighet och jag anser att ett mer jämställt samhälle tillsammans med införandet av en flerpartidemokrati är nyckeln till att motverka etnonationalistiska strömningar. Jag anser därför att , som enskilt land såväl som inom EU och FN, bör medverka till att den etiopiska regeringen respekterar alla människors mänskliga rättigheter oavsett folkgrupp. Spänningar mellan och har uppstått. Detta på grund av att började bygget av den etiopiska renässansdammen (), vid Blå under den arabiska utan att konsultera . Dammen är en stor nationell angelägenhet och stolthet för och är finansierad bl.a. av särskilda skatter. När den står klar så kommer den att kunna förse 65 miljoner etiopier med elektricitet. oroar sig dock för att den enorma dammen ska påverka vattenmängden i och då även det egyptiska folkets tillgång till vatten. Ett avtal ger och rätt till nästan allt Nilens vatten. Det ger också vetorätt över byggprojekt i länder uppströms som kan påverka den egna vattenförsörjningen. Men säger sig inte begränsas av ett så pass gammalt kolonialt avtal och menar att dammen inte kommer att påverka i så stor utsträckning. president bad att medla i konflikten men förhandlingarna strandade då lämnade samtalen. har processen formellt inte återupptagits och diplomatiska ansträngningar har pågått för att försöka dämpa spänningarna. har meddelat att man tänker börja fylla dammen enligt tidsplanen, vilket har lett till hot om militärt ingripande från sida. är en väldigt laddad fråga i regionen. För handlar det om både ekonomisk och politisk prestige. För skulle dammen innebära att landet blev tvunget att erkänna rätten för länder som ligger uppströms att använda det vatten som historiskt har varit deras att bestämma över. Det finns ett stort behov av elektricitet på , vilket renässansdammen är ett viktigt svar på. Vilken inverkan bygget har på naturen och hur det påverkar ursprungsbefolkningens levnadssituation har dock inte utretts ordentligt. Risken är överhängande att konflikterna i området ökar i takt med att dammen fylls med vatten. behövs mindre, mer regionala, projekt för att stärka energiförsörjningen på . Jag anser att , i EU och FN samt i dialog med AU, bör stödja förhandlingar med målsättningen att uppnå långsiktiga och hållbara villkor kring användandet av . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. blev 1954 första biståndsland. Den bilaterala relationen spänner över regionala och internationella frågor, handel, investeringar och näringslivskontakter, miljö och klimat samt utvecklingssamarbete. Den starka ekonomiska utvecklingen i landet sammantaget med pågående reformer innebär god potential för ökade ekonomiska förbindelser. Jag anser att måste använda sin position för att stärka en demokratisk utveckling i med respekt för de mänskliga rättigheterna. bör kraftfullt uppmärksamma de omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i såväl i sina bilaterala kontakter med regimen som i FN och EU. blev ett självständigt land 1960. hade den norra delen av landet varit under brittiskt kolonistyre och den sydliga delen under italienskt kolonistyre. Kort tid efter självständighet tog befälhavaren makten genom en militärkupp och fick stöd av . Under det var det strategiskt belägna en bricka i spelet mellan och . Siad Barre var en brutal diktator. Han hade makten i landet då han störtades i en militärkupp och efter det uppstod det ett maktvakuum. Olika väpnade grupper som hade kämpat tillsammans mot Barres regim började nu kriga sinsemellan om makten, vilket ledde till att ett inbördeskrig bröt ut. Under pågående krig drabbades av torka och hungersnöd. Kombinationen av inbördeskrig och hungersnöd skapade en humanitär kris som ledde till att FN-styrkor, med i spetsen, ingrep i konflikten –1995. När och FN drog tillbaka sina styrkor uppstod ett nytt maktvakuum i . Situationen gjorde det möjligt för olika delar av landet att utveckla sig i sin egen riktning. Den nordvästliga delen av landet, känd som Somaliland, blev en närmast självständig demokratisk stat även om den officiellt förblev en del av . Den nordöstliga delen, känd som Puntland, utvecklades också i mer självständig riktning. I den södra delen däremot, ofta kallad Sydsomalia, där huvudstaden ligger, fortsatte kriget och laglösheten. har det pågått en konflikt mellan olika rebellgrupper och en svag och korrupt somalisk regering. Regeringen har fått avgörande stöd från bl.a. , och samt från organisationer som FN och Afrikanska unionen (AU). är det primärt den islamistiska organisationen al Shabaab, som har kontrollerat stora områden i södra , som slåss mot regeringen och dess allierade. Även om saknade en centralmakt har det funnits en rad informella maktcenter i lokalsamhällena. Tillsammans med borgmästare, klanäldste, affärsmän, kvinnogrupper och andra har de i viss mån fortsatt att fungera som ett slags myndigheter på lokal nivå. Enligt en fredsplan skulle allmänna val hållas i men den bristande säkerheten i landet innebar att det inte var möjligt. utsåg 14 000 delegater, som bestod av klanäldste och regionala ledare, ledamöter till det nya parlamentets båda kammare. Parlamentet utsåg ”Farmajo” till ny president. Efter en misstroendeomröstning i parlamentet avsattes premiärministern efter oenighet kring formerna för nya allmänna val med anledning av coronapandemin. Nyvald premiärminister blev den svensk-somaliske medborgaren . I Amnestys lägesrapport om de mänskliga rättigheterna i beskrivs som ett land där den politiska situationen är mycket spänd. Alla parter som deltar i den pågående konflikten bryter mot de mänskliga rättigheterna och mot humanitär lag. al-Shabaab riktar regelbundet attacker mot civila och deras våld är urskillningslöst. Även militära insatser mot al-Shabaab har resulterat i civila dödsfall. Den amerikanska militära insatsen i har vid upprepade tillfällen använt sig av drönare vid sina attacker, vilket har bidragit till ett högt antal döda civila. Förbindelserna mellan och är breda. är det tredje största mottagarlandet av svenskt bistånd. har ett omfattande utvecklings- och biståndssamarbete med och ett stort politiskt engagemang i att stödja freds- och statsbyggnadsprocesser i landet. Jag anser att i EU, FN och i andra internationella sammanhang, bör verka för att ett långsiktigt arbete för en freds- och försoningsprocess ska påbörjas. FN:s resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet måste få en framträdande roll i fredsansträngningarna. Jag anser att som enskilt land, såväl som inom EU och FN, bör betona vikten av att landets kvinnor inkluderas i freds- och försoningsarbetet. består till största delen av öken och saknar nästan helt naturtillgångar och odlingsbar mark. Landet är starkt beroende av bistånd. Inkomsterna från hamnen i huvudstaden, med samma namn som landet, är bland de viktigaste för landets ekonomi. Hamnen är ett nav för framför allt export. Från hamnen färdas de etiopiska varorna på en kinesiskfinansierad järnväg mellan hamnen i och huvudstad . Det är inte bara handel och affärsverksamhet som lockas till på grund av det strategiska läget. Ingen annanstans finns det så hög militär närvaro från andra länder som här. , , , och har nämligen militärbaser i landet. Detta bidrar inte bara till en ökad spänning mellan de militära stormakterna utan även till en militarisering av och i förlängningen hela kontinenten. Att värna de mänskliga rättigheterna och den demokratiska utvecklingen ska vara grunden för det svenska utvecklingssamarbetet med . För är det även viktigt att uppmärksamma vilka konsekvenser den höga utländska militära närvaron i landet får för militariseringen av den övriga kontinenten. Jag anser därför att , som enskilt land såväl som inom EU, bör verka för minskad militarisering av . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Erkännande av Somaliland som en självständig stat, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:599 av och (båda KD). Somalilands utveckling i en av världens mest våldsamma regioner, bör fungera som föredöme för andra regioner runt om i världen som önskar mer självstyre och att erkännas av den fria världen. På grund av att Afrikanska unionen, som främst styrs av diktaturer, inte vill erkänna Somaliland som stat, går utvecklingen långsamt. Eftersom det av egenintresse är otroligt att Somalilands grannländer skulle ändra sig och plötsligt erkänna Somalilands självständighet bör den demokratiska världen visa sitt stöd. Somaliland har inte vunnit sin frihet genom separatism, våld eller på något sätt genom att bryta mot internationella regleringar. Det var snarare kaoset i som lämnade just denna region utan styre och då valde Somalilands folk att ta styret i egna händer. har tre uttalade kriterier för att uppfylla ett självständigt land; det ska finnas ett folk, det ska finnas ett territorium och det ska finnas en regering som kan utöva kontroll över territoriet. Det bör inte finnas några tvivel om att tre uttalade kriterier för att erkänna ett självständigt land uppfylls och många utöver dem. Annat kan man säga om det land Somaliland formellt tillhör, , som inte uppfyller kriterierna. Den somaliska regeringen har som bekant, under långa perioder, inte haft kontroll över mycket mer än huvudstaden , och även där, har stabiliteten varierat kraftigt . Somalilands folk bör själva få rita kartan över sitt land. Därför anser vi att det är dags att tar sitt ansvar och i det fall Somaliland förbättrar religionsfriheten, bör vi också erkänna Somaliland som ett självständigt land, vilket bör tillkännage för regeringen. Erkännande av Somaliland som en självständig stat, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:599 av och (båda KD) och 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 1. Somalilands demokratiska utveckling fortsätter. Somaliland är ett lysande exempel på hur fred och demokratisk utveckling kan övervinna våldet. I ett av världens mest utsatta områden – präglat av diktatur, krig och terrorism – utgör Republiken på ett lysande undantag. Landet har utvecklats till regionens enda fungerande demokrati. Somaliland valde efter en folkomröstning att utropa självständighet inom de gränser som fastställts . Man införde demokrati efter brittiskt snitt med tvåkammarsystem. utropades Republiken och en anmärkningsvärd resa startade, genom av obruten fred och utveckling mot en allt djupare demokrati. Somaliland omges av diktaturer, terrorister och pirater. Men mitt i mörkret har man grundat 1 237 grundskolor och över 30 universitet. Över en miljon flyktingar har återvandrat trots att landet är ett av världens fattigaste. Landet har anammat FN:s deklaration för mänskliga rättigheter och utvecklat jämställdhet, med både kvinnliga ministrar och kvinnliga borgmästare samt till och med en kvinnlig polisstyrka. Presidentvalen har övervakats av internationella valobservatörer och prisats för sitt demokratiska genomförande. Valen har följts av fredliga maktskiften och kontinuerlig demokratisk utveckling. Mot de flestas förväntan har Somaliland skapat en fredlig demokrati i en av världens våldsammaste regioner. Det faktum att Somaliland är en muslimsk fungerande demokrati har potential att tjäna som exempel för stora delar av den muslimska världen, likaväl som för resten av . har Somaliland befunnit sig i ett vakuum där man i praktiken har full självständighet med egen regering, valuta, polismakt, försvar och alla andra saker som hör till en fullt fungerande stat. Dessutom har flera länder diplomatiska förbindelser och avtal med regeringen i Hargeysa. Trots detta får Somaliland inget internationellt erkännande. Det är viktigt att stöder demokrati och fred i diktaturers och terrors skugga. Vilka signaler sänder det när man har diplomatiska relationer med stater präglade av ofrihet och terrorism som man negligerar mest demokratiska land? har tre uttalade kriterier som ska vara uppfyllda för att vi ska erkänna ett annat land som en självständig stat. Dessa kriterier är att det ska finnas en permanent befolkning, det ska finnas ett definierat territorium och det ska finnas en regering som kan utöva kontroll över territoriet och kapacitet att ingå relationer med andra stater. Somaliland uppfyller alla dessa tre kriterier enligt Montevideokonventionens krav. har erkänt stater på betydligt mer tveksamma grunder än vad ett erkännande av Somaliland skulle utgöra. Underlåtenheten att erkänna Somaliland – som faktiskt vädjar om omvärldens erkännande – blir alltmer omotiverad ju går.