bet · H801TU14 · 2021-05-28 00:00:00 — Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändring i lagen om flygplatsavgifter. Ändringen innebär att regeringen ges möjlighet att besluta att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår vidare att ställer sig bakom det som utskottet anför om framtiden för och och tillkännager detta för regeringen. Enligt utskottet ska fortsätta vara en modern flygplats och beslut om framtid bör tidigast tas när flyget återhämtat sig och tillförlitliga prognoser kan göras för flygets utveckling. En plan bör också tas fram för utveckling av för att säkra tillräcklig flygkapacitet i . När det gäller tillkännagivandet finns det en reservation (S, V, MP) i vilken det föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Utskottet föreslår avslutningsvis att avslår motionsförslag i följdmotioner till regeringens proposition om start- och landningsavgifter samt motionsyrkanden från allmänna motionstiden om bl.a. luftfartens klimatpåverkan, elflyg och regionala flygplatser. Yrkandena avstyrks främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns totalt 29 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och tre särskilda yttranden (S, V, MP). Proposition 2020/21:154 Miljöstyrande start- och landningsavgifter. Tre yrkanden i följdmotioner. Utskottet lägger på eget initiativ fram förslaget till tillkännagivande om framtiden för och . Ett hundratal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Miljöstyrande start- och landningsavgifter för flyget Framtiden för och flygplats Motionsförslag om och flygplats Stöd till regionala flygplatser Vissa andra frågor om flygtransportsystemet Ett gemensamt europeiskt luftrum Minskad klimatpåverkan från luftfarten Internationell samverkan för minskad klimatpåverkan Insatser för att utveckla elflyget Nordiskt samarbete om elflyg Ökad säkerhet vid flygresor 1.Miljöstyrande start- och landningsavgifter för flyget, punkt 1 (M, KD) 2.Miljöstyrande start- och landningsavgifter för flyget, punkt 1 (SD) 3.Framtiden för och , punkt 2 (S, V, MP) 4.Stöd till regionala flygplatser, punkt 4 (M) 5.Stöd till regionala flygplatser, punkt 4 (SD) 6.Stöd till regionala flygplatser, punkt 4 (C) 7.Stöd till regionala flygplatser, punkt 4 (KD) 8.Stöd till regionala flygplatser, punkt 4 (L) 9.Upphandlad flygtrafik, punkt 5 (KD, L) 10.Särskilt om beredskapsflygplatser, punkt 6 (SD) 11.Riksintresseflygplatser, punkt 7 (SD) 12.Vissa andra frågor om flygtransportsystemet, punkt 8 (SD) 13.Vissa andra frågor om flygtransportsystemet, punkt 8 (C) 14.Flygtrafikledning, punkt 9 (M) 15.Ett gemensamt europeiskt luftrum, punkt 10 (M, SD, KD) 16.Minskad klimatpåverkan från luftfarten, punkt 11 (M) 17.Minskad klimatpåverkan från luftfarten, punkt 11 (SD) 18.Minskad klimatpåverkan från luftfarten, punkt 11 (C) 19.Minskad klimatpåverkan från luftfarten, punkt 11 (L) 20.Internationell samverkan för minskad klimatpåverkan, punkt 12 (M, C, KD) 21.Insatser för att utveckla elflyget, punkt 13 (SD) 22.Insatser för att utveckla elflyget, punkt 13 (C) 23.Insatser för att utveckla elflyget, punkt 13 (L) 24.Nordiskt samarbete om elflyg, punkt 14 (M, SD, L) 25.Ökad säkerhet vid flygresor, punkt 15 (SD) 26.Ökad säkerhet vid flygresor, punkt 15 (KD) 27.Vissa flygplatsrelaterade frågor, punkt 16 (SD) 28.Drönare, punkt 18 (SD) 29.Drönare, punkt 18 (KD) 1.Framtiden för och , punkt 2 (S, MP) 2.Framtiden för och , punkt 2 (V) 3.Luftfartsfrågor (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Miljöstyrande start- och landningsavgifter för flyget antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:866) om flygplatsavgifter. Därmed bifaller proposition 2020/21:154 och avslår motionerna 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 67, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 25, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 16, 2020/21:3893 av m.fl. (SD), 2020/21:3927 av m.fl. (M) och 2020/21:3966 av m.fl. (KD). Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (SD) Framtiden för och flygplats ställer sig bakom det som utskottet anför om framtiden för och och tillkännager detta för regeringen. Reservation 3 (S, V, MP) Motionsförslag om och flygplats 2020/21:1142 av (M), 2020/21:1439 av (S), 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 64 och 65, 2020/21:3035 av (M) och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkandena 2, 10 och 11. Stöd till regionala flygplatser 2020/21:242 av (SD), 2020/21:556 av (SD) yrkandena 1 och 5, 2020/21:894 av och (båda C), 2020/21:1084 av m.fl. (M), 2020/21:1187 av och (båda M), 2020/21:1415 av (L) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1443 av (S), 2020/21:1761 av och (båda M), 2020/21:1762 av m.fl. (M), 2020/21:2146 av och (båda S), 2020/21:2637 av Boriana m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 73 i denna del, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:3168 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 17, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 29 och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 14. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (L) 2020/21:1262 av (M), 2020/21:1415 av (L) yrkande 3, 2020/21:1594 av m.fl. (S), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 73 i denna del och 74, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 30, 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2020/21:3518 av (SD). Reservation 9 (KD, L) 2020/21:43 av (C), 2020/21:492 av (KD), 2020/21:556 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:917 av m.fl. (S), 2020/21:1415 av (L) yrkande 4, 2020/21:3156 av och (båda C) och 2020/21:3346 av m.fl. (M, KD, SD). Reservation 10 (SD) 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 11 (SD) Vissa andra frågor om flygtransportsystemet 2020/21:556 av (SD) yrkande 4, 2020/21:1896 av (S), 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:3027 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3168 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 14 (M) Ett gemensamt europeiskt luftrum 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 28. Reservation 15 (M, SD, KD) Minskad klimatpåverkan från luftfarten 2020/21:502 av (SD) yrkande 2, 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkande 3.2, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3290 av och (båda C), 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 27, 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 12 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) Reservation 19 (L) Internationell samverkan för minskad klimatpåverkan 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 72, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 16.2, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 20 (M, C, KD) Insatser för att utveckla elflyget 2020/21:296 av (C), 2020/21:1634 av och (båda S), 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 14, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 31 och 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (C) Reservation 23 (L) Nordiskt samarbete om elflyg 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 24 (M, SD, L) Ökad säkerhet vid flygresor 2020/21:1011 av och (båda SD), 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 9, 10, 12 och 13 samt 2020/21:2805 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 25 (SD) Reservation 26 (KD) 2020/21:547 av (SD), 2020/21:1513 av och (båda L), 2020/21:1522 av (L) och 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 27 (SD) 2020/21:1819 av och (båda S) yrkandena 3 och 4. 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2020/21:2805 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 28 (SD) Reservation 29 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (M), (V) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:154 Miljöstyrande start- och landningsavgifter och tre följdmotioner som lämnats med anledning av propositionen. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. I betänkandet behandlas vidare 96 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden , bl.a. om luftfartens klimatpåverkan, elflyg, regionala flygplatser och och . En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Inom utskottet har det väckts en fråga om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ska ta initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om framtiden för och (prot. 2020/21:38). Företrädare för Swedavia informerade vid sammanträdet med anledning av den konsekvensanalys av en eventuell förtida avveckling av Airport som överlämnats till regeringen. De informerade vidare vid sammanträdet med anledning av regeringens besked vid en presskonferens om att avveckla flygplatsen. Infrastrukturminister informerade vid sammanträdet i samma fråga. Vid sammanträdet informerade även företrädare för och Världsnaturfonden (WWF). Företrädare för informerade vid sammanträdet om tidigare beslutat tillskott för att stödja med anledning av coronapandemin. Infrastrukturministern informerade i samma fråga vid utskottssammanträdet . Företrädare för Teknikmarknad vid Campus KTH, ABB, och informerade vid utskottssammanträdet om initiativet Den autonoma flygplatsen. I propositionen föreslås att regeringen ges rätt att meddela föreskrifter om att flygplatsavgifter ska differentieras av miljöskäl. Bemyndigandet gör det möjligt att meddela föreskrifter om att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. Lagändringen föreslås träda i kraft . Nedan ges en kort beskrivning av de mest centrala statliga aktörerna på luftfartsområdet. Inom luftfartsområdet arbetar Transportstyrelsen med tillsyn, tillstånd och registerhållning, precis som för övriga trafikslag. Det innebär att myndigheten • utfärdar tillstånd för flygbolag, piloter, utbildningsorganisationer, underhållsorganisationer, flygtrafiktjänster, flygplatser m.m. • utövar tillsyn över tillståndshavare • ansvarar för och förvaltar luftfartygsregistret och inskrivningsregistret. Transportstyrelsen arbetar också med regelgivning och regelutveckling inom luftfarten. I Transportstyrelsens föreskriftsserie (TSFS) finns föreskrifter som reglerar luftfarten i . Mycket av regelverket inom luftfarten är dock internationellt. Transportstyrelsen bistår regeringen med arbetet inom Internationella civila luftfartsorganisationen (, ), Europeiska civila luftfartskonferensen (, ECAC), Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (of , Eurocontrol) och EU. Transportstyrelsen är utsedd av regeringen att fullgöra de åtaganden som en mängd EU-rättsakter lägger på medlemsländerna. Vidare utfärdar Transportstyrelsen tillstånd för att flyga och trafiktillstånd för flygföretag från länder utanför EES där EU inte har slutit avtal med landet. Transportstyrelsen hanterar också t.ex. • händelserapporteringen inom luftfarten som syftar till att förbättra luftfartssäkerheten • lagstiftning och ärenden om luftfartsskydd inklusive förvaltningen av finansiering av passagerarnas säkerhetskontroller • tvister om flygplatsavgifter och andra ärenden inom ekonomisk reglering. ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för luftfart med utgångspunkt från ett trafikslagsövergripande perspektiv. Ansvaret gäller såväl nationell nivå som delaktighet på länsnivå och nivå. ansvarar för driftsbidrag till icke-statliga flygplatser. har även till uppgift att peka ut riksintressen för kommunikationer. Flygplatser som är av riksintresse ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra åtkomsten till eller utnyttjandet av anläggningen. Det är funktionen hos transportsystemet som ska säkerställas. Vidare ansvarar för statens avtal om transportpolitiskt motiverad kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls i annan regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. () är ett statligt affärsverk som har både myndighetsuppgifter och verksamhet som bedrivs på affärsmässiga grunder. Fram till Swedavias bildande ansvarade LFV för drift av statliga flygplatser. LFV tillhandahåller flygtrafiktjänst för både civil och militär luftfart. LFV sköter flygtrafiktjänst på 20 civila och militära flygplatser från i norr till i söder samt tre kontrollcentraler i , och där den sistnämnda är kontrollcentral för flygtrafikledning på distans. LFV har monopol på flygtrafiktjänst för undervägstrafiken och flygtrafikledningstjänst i anslutning till flygplatser som helt eller delvis kontrolleras av staten. LFV bedriver genom bolaget tjänsteexport inom civil luftfart. Vidare har LFV och danska Naviair ett gemensamt bolag som sköter den operativa driften av undervägsverksamheten i det dansk-svenska luftrummet. Swedavia äger, driver och utvecklar tio flygplatser i hela , och bolaget är helägt av svenska staten. Swedavia bildades genom att flygplatsverksamheten som tidigare tillhört LFV bolagiserades. Verksamheten i Swedavia är indelad i en flygplatsverksamhet och en fastighetsverksamhet. Swedavias flygplatser sammanfaller med det nationella basutbudet av flygplatser. är ett FN-organ som har till uppgift att underlätta flygning mellan världens länder och bidra till ökad flygsäkerhet. inrättades genom Chicagokonventionen, som kom till vid ett möte i . hade tagit initiativ till detta möte och bjudit in ett antal stater, samtliga antingen allierade eller neutrala under , för att dra upp riktlinjerna för den framtida civila luftfarten. Konventionen undertecknades initialt av 52 stater som därmed blev medlemmar i . deltog i mötet och ratificerade konventionen 1946. Utgångspunkten i Chicagokonventionen är att staterna ska samarbeta för att uppnå en säker och välordnad utveckling av den civila luftfarten. Chicagokonventionen innehåller sammanlagt 96 artiklar som reglerar medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter: regler för att införa internationella standardbestämmelser och rekommendationer av teknisk och flygoperativ natur, riktlinjer för lättnader i tull- och passfrågor samt luftfartspolitiska frågor. Redan i första artikeln fastslås att varje stat har absolut suveränitet över sitt eget luftrum. För reguljärtrafik krävs enligt konventionen ett särskilt tillstånd eller annat bemyndigande av den främmande stat som berörs av trafiken. Enligt Chicagokonventionen fastställer normer och rekommendationer som vägleder medlemsstaterna vid utformningen av författningar. Syftet är att säkerställa en nödvändig likformighet mellan nationella bestämmelser och internationella normer. utfärdar sådana normer och rekommendationer som bilagor till Chicagokonventionen. Konventionen har drygt 190 medlemmar. Huvudkontoret ligger i , och det finns dessutom sju regionala kontor, av vilka Europaregionens kontor ligger i . Ända sedan bildades har lyckats få representanter invalda i och i (). Den gemensamma nordiska delegationen till (Nordicao) består av representanten i rådet, en ställföreträdare för denna, kommissionären i ANC och en administrativ handläggare. De tre förstnämnda kommer alltid från tre olika nordiska stater. Byten görs enligt ett fastställt roterande schema. ECAC grundades av de europeiska länderna på initiativ av och med aktivt stöd från . De europeiska stater som är medlemmar i kan ansöka om medlemskap i , som har 44 medlemmar. representeras i ECAC huvudsakligen av Transportstyrelsen. ECAC är ett samrådsorgan för europeiska luftfartsmyndigheter och har som målsättning att gynna utvecklingen av ett säkert, effektivt och uthålligt europeiskt flygtransportsystem. ECAC utfärdar resolutioner och rekommendationer. Dessa är inte rättsligt bindande för medlemsstaterna utan måste införlivas i den nationella rättsordningen. som det kommersiella jetflyget kom igång skapades Eurocontrol. Organisationen bildades för att effektivisera den europeiska flygtrafikledningen med bibehållen flygsäkerhet. Målet var att få en organisation som skulle ansvara för flygtrafikledningen inom det övre luftrummet i . Eurocontrol är en mellanstatlig civilmilitär organisation med 41 medlemsstater. Transportstyrelsen representerar i enlighet med regeringens instruktion. Den ökande flygtrafiken ställer krav på en ökad kapacitet inom flygledningstjänsten och på flygplatserna. Man satsar därför på arbetsprogrammet för nya flygledningssystem (Sesar), som grundades av Eurocontrol tillsammans med Europeiska kommissionen. Målet med Sesar är att säkerställa flygsäkerheten och kapaciteten för de kommande 30 åren, göra luftfarten mer miljövänlig och minska kostnaderna för flygtrafikledning. Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (, ) är baserad i och har bl.a. avdelningar för regel-utveckling, certifiering, standardisering och godkännanden. Förutom de 28 EU-medlemsstaterna är även , , och medlemmar i . inrättades 2002 och hade inledningsvis uppdrag som rörde regelutveckling samt typ- och miljöcertifiering av luftfartyg. utvidgades Easas uppdrag till att även omfatta regelutveckling m.m. för pilotcertifikat, all slags flygverksamhet och säkerhet hos operatörer från länder utanför EU. utökades uppdraget ytterligare med bl.a. regelutveckling för flygtrafiktjänst och flygplatser. trädde en reviderad grundförordning för i kraft. Syftet med grundförordningen är att säkerställa en hög gemensam standard för det europeiska flygsäkerhetsarbetet samt underlätta rörligheten för personer, varor och tjänster inom unionen som man säkerställer likvärdiga konkurrensvillkor för flygoperatörer inom unionen. Förordningen innehåller även regler och skapar förutsättningar för ömsesidigt erkännande av certifikat samt för design, produktion och användning av luftfartyg. Miljöstyrande start- och landningsavgifter för flyget Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i proposition 2020/21:154 Miljöstyrande start- och landningsavgifter. Utskottet ser positivt på den lagändring som föreslås då den innebär att regeringen ges möjlighet att besluta att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. Utskottet anser att regeringens förslag är väl motiverade och ändamålsenliga. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vidare föreslår utskottet att avslår yrkanden i följdmotioner och motioner från allmänna motionstiden. Jämför reservation 1 (M, KD) och 2 (SD). gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle (bet. 2016/17:TU12, rskr. 2016/17:220). I den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan regeringspartierna, och Liberalerna (januariavtalet) ingår en punkt med inriktning på att minska flygets klimatpåverkan (punkt 32). I denna punkt anges bl.a. att möjligheten att införa miljöstyrande start- och landningsavgifter ses över. Mot denna bakgrund fick Transportstyrelsen i uppdrag av regeringen att analysera möjligheterna till en differentiering av start- och landningsavgifter mellan olika flighter och olika flygplanstyper utifrån deras miljöprestanda, inklusive klimatpåverkan och användning av biojetbränsle (I2019/02304/TM). Transportstyrelsen redovisade sitt uppdrag . Regeringens förslag om att krav ska kunna ställas på differentierade flygplatsavgifter för att minska flygets miljö- och klimatpåverkan Regeringen föreslår i propositionen att regeringen ska få meddela föreskrifter om att flygplatsavgifter ska differentieras av miljöskäl. Som skäl för förslagen pekar regeringen på att det krävs ytterligare åtgärder för att nå de nationella och globala miljömålen. För flygets del krävs det framför allt att ytterligare åtgärder vidtas för att minska flygets klimatpåverkan. Enligt regeringen är användningen av mer energieffektiva luftfartyg, mer effektiva in- och utflygningsprocedurer och mindre miljöpåverkande bränslen några av de saker som därför behöver stimuleras. En möjlig åtgärd för att minska flygets klimatpåverkan kan enligt regeringen vara att ställa krav på att start- och landningsavgifter, som är en form av flygplatsavgifter, ska differentieras utifrån vilken miljö- och klimatpåverkan de enskilda luftfartygen har. bedrivs linje- och chartertrafik på 38 flygplatser i , varav 10 är statligt ägda och drivs av . Samtliga flygplatser tar ut flygplatsavgifter i någon form och dessa betalas i allmänhet av flygbolagen till flygplatserna som ersättning för de tjänster som flygplatserna tillhandahåller. En start- och landningsavgift är avsedd att täcka kostnader för service och infrastruktur som tillhandahålls för luftfartyg som startar och landar på flygplatsen. Regeringen pekar på att det inte är någon av flygplatserna som använder sig av miljöanpassade start- och landningsavgifter. använder sig emellertid av miljödifferentierade avgifter på samtliga sina flygplatser i form av emissions- och bulleravgifter. Emissionsavgifterna tar sikte på utsläpp i den lokala miljön och differentieras utifrån luftfartygets utsläppsvärden samt hur luftfartyget befinner sig i start- och landningsfas. Bulleravgifterna baseras på liknande sätt på luftfartygens certifierade bullernivåer och är i huvudsak avsedda att täcka kostnader för bullerisolering samt mätning av utsläppsvärden och bullernivåer. Beträffande de icke-statliga flygplatserna varierar upplägget för flygplatsavgifter, men Transportstyrelsen uppskattar att endast ett fåtal av dem har någon form av miljöanpassade avgifter. Regeringen anser att ett krav på miljö- och klimatdifferentierade start- och landningsavgifter skulle kunna fungera som ett incitament för flygbolagen att minska sina utsläpp av t.ex. klimatpåverkande gaser. Regeringen konstaterar sammanfattningsvis att införandet av ett krav på miljö- och klimatdifferentierade start- och landningsavgifter ligger väl i linje med ambitionen att nå miljömålen och att ett sådant krav därför bör införas. Regeringen anser att kravet på klimatdifferentiering ska hanteras inom ramen för den nuvarande regleringen av flygplatsavgifter. Denna gäller för den flygplats som har det högsta antalet passagerarrörelser och för de flygplatser som har en årlig trafik på över 5 miljoner passagerare, dvs. Lagändringen föreslås träda i kraft . Regeringen anger att ändringen bör träda i kraft och att denna tidpunkt är rimlig för att regeringen ska ha möjlighet att besluta om krav på miljö- och klimatdifferentierade start- och landningsavgifter, och i förlängningen uppfylla de nationella och globala miljömålen. Regeringen anger att den avser att utnyttja bemyndigandet som är lämplig med hänsyn till spridningen av covid-19 och pandemins nuvarande mycket stora påverkan på flygtrafiken. Regeringen pekar vidare på att när bemyndigandet utnyttjas är det även rimligt att ge flygplatsernas ledningsenhet och flygbolagen framförhållning och tidsmässigt utrymme för att genomföra kravet och att de får möjlighet att hantera kravet inom ramen för samrådsförfarandet. Enligt regeringen kan förslaget bidra till minskad miljö- och klimatpåverkan från luftfarten, men de faktiska effekterna är svåra att kvantifiera. Förslaget ligger i huvudsak i linje med de transportpolitiska målen, främst hänsynsmålet. Regeringens intention är att tillgängligheten inte ska försämras, men förslaget skulle kunna leda till viss minskad tillgänglighet på vissa sträckor.