bet · H801KU20 · 2021-01-26 00:00:00 — Att regera i en kris innebär att man får fatta beslut precis efter den situation som råder här och . Man måste ha en uttänkt strategi och en plan, och sedan får man fatta beslut i takt med utvecklingen och kunskapen om viruset. Vid partiledardebatten anförde statsminister bl.a. följande. Myndigheterna och experterna har diskuterat vad som gjorde att fick en så hög smittspridning i början i förhållande till våra nordiska grannländer. har också en ganska dramatisk smittspridning. Vad är det som gör att , som så sent som kände sig ganska säkra på sin situation, nu har en dramatisk smittspridning, och det utan den brittiska muterade varianten? Vad är det som gör att utvecklingen i och har sett olika ut och gått i olika takt? Vad är det som gör att och , som ligger på Iberiska halvön, har haft två olika utvecklingar av smittspridningen? REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN vet inte vad det beror på. Uppenbarligen har dock haft en kraftigare smittspridning. I strategin ingick att se till att testa och spåra så många vi kunde. När smittspridningen blev för stor kunde vi inte spåra så många som vi ville, men vi var överens med Kommuner och Regioner: Testning och spårning är naturligtvis en viktig del i detta. anförde vid debatten också bl.a. följande. Jag som statsminister har det yttersta ansvaret för hur regeringen agerar. Jag står upp för den strategi som vi har valt. Jag tycker att den är rätt. Den gäller fortfarande. Det måste vara så att vi ser till att begränsa smittspridningen så mycket som möjligt. Jag konstaterar dock också att inte är färdig med hela sitt arbete. Där har vi sagt: Låt oss avvakta och se. Vi är mitt uppe i detta . När det är slut, vad är det då som har hänt och vad ger experterna oss då för uppgifter? Redan nu är det så att länder som har haft samma typ av åtgärder har haft olika utveckling av smittspridningen. Vad beror det på? Jag har inte alla de svaren. Om har dem är det bra, men jag kan inte höra att ens experterna har dem . Låt oss alltså avvakta detta. Jag tar dock ansvar för den hantering vi har i , och den står jag upp för. Vid en frågestund i anförde statsminister bl.a. följande. Vi har några grundläggande uppdrag: Vi ska se till att begränsa smittan så mycket som möjligt. Vi ska se till att resurserna finns i sjukvården och i hälsovården. Vi ska se till att minimera effekterna på de samhällsviktiga verksamheterna. Vi ska se till att minimera konsekvenser för både medborgare och företag. Vi ska med så mycket information som möjligt försöka dämpa oron. Och vi ska inte minst se till att ta rätt beslut vid rätt tillfälle. Det är den strategi som regeringen följer, och det vill vi gärna göra i gott samarbete. besvarade socialminister en skriftlig fråga om strategin mot covid-19 (fr. 2019/20:1398). I svaret anfördes följande. har frågat mig, mot bakgrund av de höga dödstalen i till följd av covid-19 och de delade meningar som finns om strategin, om jag avser att tillkalla en bredare expertgrupp för att vidga kunskapen inför framtida beslut eller på annat sätt verka för att få nya perspektiv. I utgår samhällets krisberedskap från ansvarsprincipen. Den innebär att den som har ansvaret för en verksamhet under normala förhållanden, har motsvarande ansvar även under krissituationer. är den expertmyndighet som har det övergripande nationella ansvaret för befolkningens skydd mot smittsamma sjukdomar och att samordna smittskyddet på nationell nivå. En av myndighetens uppgifter är att ta fram och sprida vetenskapligt grundad kunskap som främjar hälsa, förebygger sjukdomar och skador samt att ta fram kunskapsunderlag i samverkan med andra aktörer. följer kontinuerligt forskningsläget om det nya coronaviruset och baserar sina rekommendationer på det aktuella REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN Myndigheten har också tillsatt en extern referensgrupp som ska bistå med rådgivning under pågående pandemi. Vidare tar myndigheten naturligtvis del av åsiktsyttringar. Regeringen har löpande kontakt med och övriga myndigheter som är involverade i arbetet rörande insatser för att bekämpa covid-19. svarade socialminister på en skriftlig fråga om coronastrategin (fr. 2019/20:1790). I svaret anfördes bl.a. följande. Det övergripande målet för hantering av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och smittspridningens effekter är att begränsa smittspridningen för att skydda människors liv och hälsa och säkra sjukvårdens kapacitet. Den svenska strategin vid hanteringen av viruset är att de åtgärder som vidtas ska baseras på kunskap och beprövad erfarenhet och att rätt åtgärder ska vidtas . För att denna strategi ska kunna upprätthållas omprövas åtgärderna löpande utifrån kunskapsläge och smittspridningssituation. Utgångspunkten har varit att de åtgärder som vidtas för att minska smittspridningen ska präglas av uthållighet och delaktighet samt att effekter på samhället och folkhälsan i stort ska beaktas. svarade socialminister på skriftliga frågor om regeringens formulering av coronastrategin (fr. 2020/21:1571, 2020/21:1607 och 2020/21:1608). I svaret anförs bl.a. följande. Regeringen har inte ändrat coronastrategin utan det var ett misstag som föranledde den ändrade formuleringen på regeringens hemsida i samband med att annan text uppdaterades. Detta har åtgärdats. granskade utskottet regeringens förberedelse inför och agerande under flyktingsituationen (bet. 2015/16:KU20 s. 396 f.). framhöll regeringens ansvar för att kriser kan hanteras och att det, när det gäller ett mer akut krisläge, är viktigt att regeringen får fullgod information från sina myndigheter om händelseutvecklingen och vid behov vidtar de åtgärder som behövs för att myndigheter och andra ska kunna hantera situationen. Såvitt utskottet kunde bedöma hade regeringen sett till att det fanns lämpliga informationsvägar. Utskottet konstaterade dock också att det hade förekommit många kontakter mellan myndigheterna och regeringen, exempelvis mellan generaldirektör och berörd stats- sekreterare, som till stor del inte hade dokumenterats. Utskottet framhöll att dokumentation även av informella kontakter är värdefull, och att de aktuella kontakterna borde ha dokumenterats. Detta gäller särskilt om den information som inhämtas vid kontakterna ligger till grund för beslut. Utskottet granskade regeringens informationshantering under flyktingmottagandet (bet. 2017/18:K20 s. 112 f.). Utskottet anförde bl.a. att det ankommer på förvaltningsmyndigheterna under regeringen att ge relevant och uppdaterad information till regeringen om det som faller inom myndigheternas respektive ansvarsområden, och att REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN uppmärksamma regeringen på händelser som kan kräva åtgärder från regeringens eller sida. Regeringen å sin sida styr emellertid riket, och ansvarar dels för att efterfråga den information som behövs för att styrfunktionen ska kunna fullgöras, dels för att olika delar av statsapparaten får del av nödvändig information. granskade utskottet publiceringen på regeringens webbplats om s.k. nätmyter rörande invandring (bet. 2011/12:KU20 s. 154 f.). Det fick enligt utskottet anses legitimt att regeringen använder sin och gemensamma webbplats för att informera om regeringens politik och därmed sammanhängande samhällsfrågor. Vidare anförde utskottet att genom 1 kap. 9 § regeringsformen fastslås en objektivitetsprincip som innebär att krav på bl.a. saklighet ska iakttas av myndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet. Utskottet ansåg att principen får bl.a. anses innebära att information som utgår från det allmänna ska vara korrekt, vederhäftig och väl kontrollerad. Skulle informationen visa sig innehålla uppgifter av oriktigt eller inaktuellt slag måste åtgärder vidtas som korrigerar detta. Rättelser av uppgifter på regeringens webbplats Vid en granskning rörande jordbruksministerns styrning av framgick av utredningen att felaktiga uppgifter hade kommunicerats på bl.a. regeringens webbplats (bet. 2010/11:KU20 s. 222 f.). Vid granskningen noterade utskottet att någon skriftlig rättelse av vissa felaktiga uppgifter inte hade fogats till regeringens webbplats. Så borde enligt utskottets mening ha gjorts så snart felaktigheten uppmärksammades. Under granskningen hade utskottet fått kunskap om att uppgifter i texter från föregående mandatperiod på regeringens webbplats hade ändrats. Dessa ändringar hade skett genom att ord bytts ut i den ursprungliga notisen. Utskottet framhöll att ändringar eller rättelser av sakinnehåll i tidigare slutbehandlade dokument alltid bör ske genom att en skriftlig ändring eller rättelse fogas till det dokument där den ursprungliga uppgiften finns. Utskottet har återkommande framhållit vikten av en god beredning av regeringsärendena. I samband med det har utskottet understrukit att beredningskravet är ett karakteristiskt och betydelsefullt inslag i den svenska politiska beslutsprocessen och att det är till gagn för kvaliteten på regeringsbesluten samt för demokratin, rättssäkerheten och effektiviteten att beredningsunderlag begärs in (se bl.a. bet. 2008/09:KU10 s. 46 f. och bet. 2013/14:KU10 s. 74). Utskottet har också i detta sammanhang understrukit vikten av en omsorgsfull dokumentation av beredningsåtgärder och underlag som en förutsättning för en efterföljande kontroll och för att uppnå öppenhet och spårbarhet (se bl.a. bet. 2007/08:KU10 s. 44 f. och bet. 2009/10:KU10 s. 43 f.). REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN Utskottet begärde i skrivelser till svar på vissa frågor. Som svar fick utskottet promemorior från Statsrådsberedningen, Justitie- departementet, och Förvaltningsavdelningen (bilaga A5.9.2–4). I svaren anförs att den svenska coronastrategin bl.a. kommit till uttryck i kommittédirektiven Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 (dir. 2020:74). Strategin innebär att de åtgärder som vidtas ska baseras på kunskap och beprövad erfarenhet och att åtgärder ska vidtas . Inom ramen för strategin kan olika åtgärder vidtas för att begränsa smittspridningen. Att testa och smittspåra så många som möjligt är exempel på sådana åtgärder. Vidare anförs att en central del i den svenska strategin är att begränsa smittspridningen. När det gäller hur strategin tagits fram anförs att krishanterings- organisationen i har följt utvecklingen av coronaviruset . Arbetet i intensifierades när det fanns tecken på att situationen i förvärrades. Kansliet för krishantering har löpande tagit fram en samlad lägesbild. Lägesbilden baseras på lägesinformation från myndigheter inklusive länsstyrelser och ambassader samt krishanteringsorganisationens egen omvärldsbevakning. Information från myndigheterna förmedlas i första hand genom ansvariga departement. Lägesbilden sambereds inom . Samordningsmöten inom ramen för krishanteringsorganisationens struktur har hållits . Gruppen för strategisk samordning (GSS), som består av statssekreterare och leds av inrikesministerns statssekreterare har löpande träffats. De statssekreterare vars verksamhets- områden varit mest berörda har träffats inom denna konstellation med tätare intervall, under vissa perioder . Med utgångspunkt i den samlade lägesbilden har det i GSS diskuterats scenarier och identifierats mål för olika lägen som skulle kunna inträffa om smittspridningen förvärrades. Scenarier och mål har också tagits upp vid expeditionschefsmöten och vid allmän beredning. Scenarierna och de identifierade målen har varit viktiga delar i arbetet med den strategiska inriktningen. Vidare anförs att det fanns ett behov av att kommunicera arbetet med anledning av coronaviruset. kommunikationsenhet sammanställde därför information om mål och strategi som publicerades på regeringens webbplats. Några beslut fattades inte inför eller med anledning av denna publicering. REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN Ändringar av den strategiska inriktningen I svaren anförs att den strategiska inriktningen har prövats löpande under hela pandemin. Beroende på hur smittspridningen har utvecklats har olika delar av strategin betonats. Scenarier och mål gällande coronapandemin har varit viktiga delar i det arbetet och har tagits upp vid allmän beredning . De scenarier som togs upp rörde smittspridningens utveckling och avsåg ett måttligt läge, ett värre läge och ett värsta läge. De scenarier som togs upp rörde ett stabiliserat läge och situationen efter krisen. Mål för olika lägen togs upp . togs scenarier för smittspridning upp. Scenarier för smittspridningens utveckling har även tagits upp . har scenarier som tagits upp också inkluderat frågor om vaccinering. Huvuddragen i den svenska strategin har inte ändrats, men har betydelsen av lokala och regionala åtgärder lyfts fram. Eftersom smittspridningen varierade över landet vidtogs åtgärder mot smittspridningen i allt större utsträckning lokalt och regionalt. Ändrad formulering på regeringens webbplats Angående att texten i den strategi som publicerades på regeringens webbplats ändrades anförs att ett antal medarbetare på kommunikationsenhet har behörighet att publicera texter på webbplatsen. gjorde en medarbetare på kommunikationsenheten av misstag en ändring i texten om strategi med anledning av coronaviruset. Något uppdrag att ändra texten fanns inte. När misstaget uppmärksammades återställdes texten till den ursprungliga versionen från . Eftersom det handlade om att återställa texten till dess ursprungliga version bedömdes att det inte fanns något behov av en ändringsnotering. Utskottet genomförde en utfrågning med , generaldirektör för (bilaga B4). anförde att inte har mycket att tillföra om coronastrategin. Myndighetens uppdrag är att arbeta med genomförande av strategin och i linje med strategin inom de områden som myndigheten ansvarar för, nämligen vård och omsorg. Vidare anförde att tydligt signalerade att hälso- och sjukvårdens kapacitet behövde förstärkas. Myndigheten gav också signaler om vad det kunde finnas för förstärkningsresurser i form av mobila REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN enheter, fältsjukhus och transportkapacitet såsom helikopterresurser. En del i ett strategiskt vägval har varit att investera mycket i hälso- och sjukvården, och det har regeringen gjort både genom att ge statsbidrag, som innebär full kostnadstäckning för all den uppskalning som har krävts av hälso- och sjukvården och genom många andra typer av statsbidrag som har administrerat men också med tydliga signaler om att det här är viktigt. Utskottet genomförde en utfrågning med , generaldirektör för (bilaga B5). anförde att man ofta blandar uttrycken strategi, åtgärder, insatser osv. Det strategiska anslaget som myndigheten har tagit är egentligen två huvudstrategier. Den ena är att med olika åtgärder pressa ned smitt- spridningen i samhället. Det andra strategiska anslaget är att särskilt rikta uppmärksamhet mot dem som vi tror drabbas av allvarlig sjukdom och död. Vidare anförde att det inte finns olika sätt att trycka ned smittan. Man kan bara trycka ned smittan på ett sätt, nämligen så mycket man kan. Då får man både en mindre topp och ett kortare förlopp naturligtvis. Man både minskar smittan i samhället och minskar trycket på sjukvården. anförde också att han har deltagit i allmän beredning vid ett stort antal tillfällen. Regeringen har varit angelägen om att få en uppdatering från myndigheten, och även från andra myndigheter. Vid kontakter mellan och och regeringsföreträdare, framför allt från , har det diskuterats olika möjligheter till insatser. Utskottet genomförde en utfrågning med , tidigare generaldirektör för (bilaga B6). anförde att han har haft en bra, rak och öppen kommunikation med . När myndigheter lämnar synpunkter till kan de inte göra anspråk på att just deras dimension ska vara det avgörande. Regeringens uppdrag är ju att styra riket och försöka göra en sammanvägd bedömning av alla de intryck man får. MSB har inte invänt mot strategin på övergripande nivå på något sätt. Utskottet genomförde en utfrågning med socialminister (bilaga B7). anförde att hon ansåg att begreppen strategi och åtgärder har blandats ihop i debatten. använder regeringen termen strategi för ytterst övergripande beskrivningar av inriktningen för ett visst arbete, men ibland för betydligt mer detaljerade planer. De mål som regeringen har arbetat med, och fortfarande arbetar efter, är målen i strategin, nämligen att begränsa smittspridningen i landet, säkerställa resurser till hälso- och sjukvård, begränsa inverkan på samhällsviktig verksamhet, lindra konsekvenser för medborgare och företag, dämpa oro, basera åtgärder på forskning och beprövad erfarenhet REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN samt sätta in rätt åtgärder vid rätt tillfälle. I enlighet med strategin har åtgärderna kontinuerligt prövats under pandemins gång. När bedömningen har varit att nya åtgärder behöver sättas in, gamla fasas ut eller justeras, har det skett efter noggrant övervägande. Ett exempel är besöksförbudet på särskilda boenden för äldre. Dialogen med inte minst har varit viktig för att se till att vidtagna åtgärder baseras på bästa tillgängliga kunskap och beprövad erfarenhet. Vidare anförde att regeringen inte har någon formellt beslutad strategi. Det finns inte ett beslutsdatum, och strategin har inte på det sättet en rättslig status. Det här är en strategi som har diskuterats, som har varit föremål för inte minst beredning i regeringen. Det är ett sätt att resonera om hur man arbetar, och så har detta sammanfattats. Strategin är inte ett dokument av rättslig statur. När det sedan handlat om olika myndigheter och om de har behövt göra någonting ytterligare har det föranletts av regeringsbeslut om nya uppdrag. Utskottet genomförde en utfrågning med inrikesminister (bilaga B10). anförde att den svenska strategin är övergripande till sin karaktär, och huvuddragen i den har inte ändrats. Den omfattar ett antal mål, och strategin slår fast att de åtgärder som ska vidtas baseras på kunskap och beprövad erfarenhet och att rätt åtgärder ska vidtas . För att upprätthålla strategin omprövas vidtagna åtgärder löpande. Vidare anförde att det är regeringen som styr riket, men att den svenska förvaltningsmodellen också innebär att myndigheterna har stor självständighet och operativt ansvar. Regeringen tar självklart ansvar för de beslut den har fattat och för regeringens strategi. har en ordning där kommuner och regioner i stor utsträckning är självstyrande. Så fungerar det i normala fall, och så fungerar det i krislägen. Det betyder att den som normalt gör jobbet ska fortsätta att göra det under kriser. Det är också grunden för den ansvarsprincip som krisberedskap bygger på. anförde också att har följt utvecklingen av coronaviruset . deklarerade Världshälso- organisationen, WHO, att covid-19 är ett internationellt hot mot människors hälsa. Då var samordningen inom krishanteringsorganisationen redan igång. Dagen innan hölls det första mötet i gruppen för strategisk samordning med anledning av coronaviruset. Även regeringen fick en första information om krishanteringsorganisationen och om coronavirusets utbredning . Med hänsyn till hur omfattande och långvarig den här krisen har varit har regeringen fattat mer än 700 beslut kopplade till pandemin. Vidare anförde att det är fråga om en strategi som är övergripande till sin karaktär. Den anger mål och den anger också ett förhållningssätt när det gäller hur man hanterar den här krisen. Den har varit föremål för diskussioner inom , på allmän beredning och den REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN har vuxit fram under den här pandemin. Det har varit ett sätt för regeringen att jobba under pandemin. Den har varit huvudsakligen oförändrad under hela pandemin. Coronapandemin har inneburit den största upptrappningen av krishanteringsarbete . Regeringen har fått löpande uppdateringar från krishanteringsorganisationen vid allmän beredning. Samlad lägesinformation från departementen, myndigheter, länsstyrelser, ambassader och öppna källor skickas ut skriftligen till samtliga statsråd och inom . anförde vidare att uppdateringar om läget och inriktningen av arbete löpande ges av den statssekreterar- grupp som benämns GSS, gruppen för strategisk samordning. Dess uppgift är att strategiskt samordna stöd till regeringen. Under vissa perioder träffades berörda statssekreterare , även . Departementen har även intensifierat samverkan med sina myndigheter. har träffats , och det är en tät dialog med länsstyrelserna. Vidare anförde att finanskrisen drabbade väldigt hårt och berörde stora delar av svenskt samhälle. Den dåvarande regeringen fattade väldigt många beslut för att hantera finanskrisen, men den dåvarande regeringen fattade inte beslut om en strategi för att hantera finanskrisen. uppgav att han var helt övertygad om att den dåvarande regeringen hade en strategi för hur man hanterade finanskrisen. Däremot bekräftades strategin då i en redogörelse i budgetpropositionen, där regeringen förklarade hur den jobbade med finanskrisen. På samma sätt har regeringen den här gången bekräftat strategin och beskrivit strategin i både en budgetproposition och i uppdraget till Corona- kommissionen. Men ett formellt beslut om strategin har inte fattats. anförde också att det inte är så att det inte har förekommit regeringsbeslut kopplade till strategin. Regeringsbeslut har fattats om budgetpropositionen och uppdraget till . Den här inriktningen på verksamheten har också redovisats för de myndigheter som jobbar närmast i krisen men har också varit uppe för allmän publikation, t.ex. på regeringens webbplats. Det är inte ovanligt att regeringen arbetar enligt en strategi och ett förhållningssätt som det inte finns ett regeringsbeslut kring. Ett regeringsbeslut ska ju ha rättsverkan på något sätt och innebära en förändring av mandat, pengar, uppdrag etc. I de sammanhangen har regeringen fattat regeringsbeslut i särskild ordning. Utskottet genomförde en utfrågning med statsminister (bilaga B13). anförde att pandemin har påverkat alla delar av samhället, och det har därför varit nödvändigt för regeringen att vidta åtgärder vars omfattning saknar motsvarighet vid tidigare krishanteringar. Regeringen fattade det första beslutet kopplat till pandemin. REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN har över 700 beslut fattats för att hantera viruset och dess effekter på samhället. Regeringen har beslutat mer än 40 propositioner och 200 förordningar och lämnat över 150 myndighetsuppdrag. Vidare anförde att regeringen har ställt upp ett antal mål för hantering av pandemin. Det övergripande målet för regeringens arbete har varit, och är fortfarande, att begränsa smittspridningen för att skydda människors liv och hälsa. En del i det har varit att säkerställa sjukvårdens kapacitet. Övriga mål har varit att säkerställa resurser till hälso- och sjukvård, begränsa inverkan på annan samhällsviktig verksamhet, lindra konsekvenser för medborgare och företag samt dämpa oro. För att nå målen har regeringen haft en strategisk inriktning, och det har varit att åtgärder som beslutas ska baseras på kunskap och beprövad erfarenhet och att rätt åtgärd ska vidtas . De åtgärder som vidtas ska också präglas av uthållighet och delaktighet, och när åtgärder vidtas för att minska smitt- spridningen ska dessutom effekter på samhället och folkhälsan i stort beaktas. anförde också att regeringen inte har fattat något särskilt beslut om strategin, men man har varit tydlig med att det är den som regeringen arbetar efter för att hantera pandemin. I enlighet med den strategiska inriktningen har regeringen vidtagit de åtgärder som då framstått som mest ändamålsenliga för att nå målen. Det innebär att åtgärderna alltså är ett utflöde ur, ett resultat av, och inte en del av den svenska strategin. Åtgärderna har omprövats löpande och anpassats utifrån vad situationen har krävt.