bet · H801NU20 · 2021-04-30 00:00:00 — 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 5. Företag inom besöksnäringen kommer återkommande i kontakt med många olika myndigheter, vilket också medför ett omfattande uppgiftslämnande. innebär detta att företag behöver lämna samma uppgifter , vilket är betungande då det tar tid i anspråk och är kostsamt för företagen. Dessa resurser skulle i stället kunna läggas på verksamheten. Vi menar att såväl lagar och regler som myndigheternas verksamheter måste utformas och tillämpas på ett sätt som minimerar företagens administrativa börda och gör det enkelt för företagen. Enligt vår uppfattning finns det även goda förutsättningar att utveckla naturturismen. är stora naturområden skyddade av staten. Dessa områden behöver göras mer tillgängliga, exempelvis genom att vandringsleder rustas och sköts. Därtill menar vi att staten bör ta ansvar för att genom förenklingar och förbättringar öka tillgängligheten och attraktionskraften. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Myndigheternas främjanderoll, punkt 11 (SD, C) av (SD), (SD), (SD), (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16. Besöksnäringen kommer som regel i kontakt med en eller flera myndigheter. Det är då viktigt att myndigheterna agerar på ett sätt som förenklar för den enskilda företagaren. Om myndigheterna får ett särskilt uppdrag att främja den inhemska besöksnäringen kan en stor positiv kraft utvecklas i denna riktning. Vi anser därför att alla myndigheter som kommer i kontakt med besöksnäringen utöver sina tillsynsuppdrag även bör få ett främjandeuppdrag, t.ex. regelförenkling, för att stimulera den inhemska besöksnäringen. Vidare anser vi att myndigheterna vid behov också ska samordna sig kring främjandeuppdraget för att stimulera besöksnäringen. Främjandeuppdragen kommer att tolkas olika utifrån myndighetens verksamhet men ska ytterst syfta till att stötta och utveckla besöksnäringen och ska inte i sig utgöra en källa till ytterligare regelkrångel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Besöksnäringens konkurrenskraft, punkt 12 (SD, C) av (SD), (SD), (SD), (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:476 av och (båda C) yrkande 1 och 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 1. För att svensk besöksnäring ska vara långsiktigt konkurrenskraftig behövs enligt vår mening en ny översyn av konkurrenskraften inom näringen. Besöksnäringen är en sysselsättningsmotor och skapar jobb över hela landet. Näringen kan bl.a. sysselsätta nyanlända, ungdomar och personer som saknar högre utbildning. Därför är det viktigt att identifiera och presentera incitament så att företagen kan växa och anställa fler. Eftersom många av besöksnäringens företag är små eller medelstora är det viktigt att ge dem rätt förutsättningar att anställa. Att anställa en person är kostsamt för ett litet företag och ofta ett hinder för att anställa. Vi vill därför att regeringen tillsätter en utredning som identifierar och presenterar incitament som förenklar för företag att växa och anställa inom turist- och besöksnäringen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kompetensförsörjning inom besöksnäringen, punkt 13 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 18. Besöksnäringen är viktig för och dess tillväxt skapar arbetstillfällen både på landsbygden och i staden. Den fungerar dessutom som en inkörsport till arbetsmarknaden för såväl unga som många nyanlända. Även om besöksnäringen växer finns det ett antal flaskhalsar som gör att näringen inte når upp till sin fulla potential. En av förklaringarna är de matchningsproblem som finns, dvs. den kompetens som branschens arbetsgivare efterfrågar finns inte bland de arbetssökande. bör därför tydliggöra för regeringen att människonära tjänster inom exempelvis besöksnäringen och välfärden bör ges förutsättningar att växa och utvecklas då de i många fall erbjuder bl.a. ungdomar och nyanlända värdefulla ingångsjobb. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kompetensförsörjning inom besöksnäringen, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 11. Besöksnäringen är en viktig bransch i . Ungdomar får ofta sitt första jobb inom besöksnäringen, som således är en viktig möjliggörare till arbetslivserfarenhet och en bransch som stadigt har vunnit mark. Utbildningen av branschspecifika kompetenser för besöksnäringen har dock hållit ojämna steg med personalförsörjningsbehoven. har trenden varit att efterfrågan på personal har ökat medan tillgången på personal med rätt utbildning har minskat. Kompetensfrågan är således central för branschens möjligheter att växa och för som konkurrent till andra besöksmål. Regeringen bör därför stärka kompetensförsörjningen inom besöksnäringen. Utbildningssystemet bör utvecklas i nära samarbete med näringslivet då det är företagen som besitter kunskaper om vad framtiden kräver och då de kan ge signaler om exempelvis bristyrken som bör tas i beaktande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Marknadsföring av , punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 14. Besöksnäringen kan vara den bransch som drabbats hårdast av coronapandemin. Hotell, konferensanläggningar och campingplatser fick se sin beläggningsgrad närma sig noll, restauranger gapade länge tomma och nöjesparker kunde aldrig öppna. Även om vissa turistattraktioner har kunnat kompensera en del av den uteblivna utländska besöksvolymen med en ökande andel s.k. svemestrande svenska besökare har näringen sammantaget drabbats oerhört hårt. Visit har i uppdrag att marknadsföra för utländska turister. Även om den utländska turismen i sannolikt kommer att vara begränsad i närtid är det centralt att den framöver fortsatt främjas. Enligt vår uppfattning är det angeläget att åtgärder vidtas för att försöka minimera de ekonomiska konsekvenserna av den minskade utländska turismen. Regeringen bör därför ge Visit ett särskilt direktiv med detta syfte. Detta kan exempelvis handla om att stärka marknadsföringen av covid-19-anpassade delar av besöksnäringen, likt naturturism, i länder som saknar reserestriktioner till och att bygga upp ett intresse utomlands som sedan kan generera en ökad turism i när pandemin lagt sig. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Marknadsföring av , punkt 14 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 8. Coronapandemin har påverkat resandet över hela världen och många utländska turister har ersatts av hemmasemestrande. Det är bra ur många perspektiv men kommer människor att vilja resa över landsgränserna igen och upptäcka nya kulturer och miljöer. blev i internationell press uppmärksammat för att landet har haft en smittbekämpningsmodell som avvikit från många andra länders. Konsekvensen har blivit att riskerar att tappa i attraktionskraft. Därför är det viktigt att staten via sina egna bolag nu kraftsamlar för att främja bilden av som besöksland. Vi anser att detta måste bli en prioriterad uppgift för bl.a. för Visit och vill därför att tydliggör för regeringen behovet av att den, via Visit , säkerställer att attraktionskraft som besöksland bibehålls och helst ökar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om åtgärder för besöksnäringen, punkt 15 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkandena 24, 27 och 28 samt 2020/21:489 av (KD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1197 av (M), 2020/21:1241 av (M), 2020/21:1353 av och (båda M) yrkande 2, 2020/21:2053 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 6, 2020/21:2148 av m.fl. (S), 2020/21:2480 av Kopparklint (M), 2020/21:2487 av (M) yrkande 1 och 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 17. Det saknas en sammanhållen strategi för den svenska besöksnäringen. Utredningen land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95) föreslår att regeringen ska ta fram en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring i samverkan med berörda aktörer. Vi kan konstatera att har regeringen påbörjat ett arbete med att ta fram en nationell strategi för en hållbar turist- och besöksnäring. Det är nu angeläget att regeringen återkommer till med konkreta förslag i en samlad strategi. En sådan strategi måste enligt vår mening innehålla en fördjupad analys och konkreta åtgärder vad gäller besöksnäringens möjligheter till återhämtning efter coronapandemins mest akuta fas. Inom ramen för en sådan strategi anser vi även att en statlig aktör bör få det övergripande ansvaret för besöksnäringen. Det är som är den ansvariga myndigheten för turismen i . Myndigheten tar fram statistik som berör turism och besöksnäring. Bra statistik är en grund för att kunna fatta kloka beslut. måste krav på uppgiftslämnande ställas mot att det inte får bli för krångligt för den enskilda företagaren, varför vi anser att regeringen bör överväga att utveckla statistiken för besöksnäringen. Dagens turister och gäster är resvana och kunniga och efterfrågar en allt högre nivå på kunskap från företag och medarbetare i besöksnäringen. Automatisering och teknisk utveckling ökar trycket på både specialisering och personligt bemötande. är ett av de länder i världen som i relation till landets BNP satsar mest på forskning och utveckling. Satsningarna på forskning och utveckling inom besöksnäringen är dock förhållandevis små. Jämfört med andra basnäringar saknar besöksnäringen en strategisk plats i nationell forsknings- och innovationspolitik. Vi anser därför att besöksnäringen behöver främjas i högre grad inom forsknings- och innovationspolitiken än vad som är fallet. Vidare vill vi framhålla att fritidsfisket har en stor potential att locka utländska turister till . Faktum är att då utländska turister söker information om på internet är det oftast i kombination med orden ”natur”, ”sjöar” och ”fiske”, vilket en undersökning som Visit har gjort visar. Fisketurism är en växande del av svensk besöksnäring som har stor potential att utvecklas då Sveriges insjöar, älvar och kuster erbjuder många skiftande fiskeupplevelser. bör därför tydliggöra för regeringen att den bör ge fisketurismen möjlighet att utvecklas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om åtgärder för besöksnäringen, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 46 och 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:489 av (KD), 2020/21:1197 av (M), 2020/21:1241 av (M), 2020/21:1353 av och (båda M) yrkande 2, 2020/21:2053 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 6, 2020/21:2148 av m.fl. (S), 2020/21:2480 av Kopparklint (M), 2020/21:2487 av (M) yrkande 1, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 17, 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkandena 24, 27 och 28. På många håll i finns det goda möjligheter att främja en växande besöksnäring. Vad som gör näringen extra betydelsefull är dess arbetskraftsintensitet. Nya projekt och höjd omsättning leder snabbt till nya arbetstillfällen. Bland annat hästturism, stuguthyrning, aktivitetspaket med naturupplevelser samt jakt och fiske lämpar sig särskilt väl för landsbygden. Besöksnäringen som bransch har en stor potential att utvecklas ännu mer. Intresset utomlands för finns, och det finns en tilltro till framtiden hos företagen. För att stärka dessa företags förutsättningar menar vi att det är viktigt att satsa på infrastrukturen och förenklade regelverk och att stimulera till investeringar och utbildning, som det sker ett målinriktat arbete med att stärka attraktionskraft som besöksmål. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om åtgärder för besöksnäringen, punkt 15 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2020/21:489 av (KD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1197 av (M), 2020/21:1241 av (M), 2020/21:1353 av och (båda M) yrkande 2, 2020/21:2053 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 6, 2020/21:2148 av m.fl. (S), 2020/21:2480 av Kopparklint (M), 2020/21:2487 av (M) yrkande 1, 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkandena 24, 27 och 28. Vi har i ett tidigare ställningstagande i detta betänkande framhållit att det är angeläget att myndigheter dels får i uppdrag att främja företag inom besöksnäringen, dels samordnar sig för att minska regelkrånglet för företagen. Med anledning av de här aktuella motionerna vill vi därtill att tydliggör för regeringen att alla myndigheter bör få i uppgift att rapportera hur främjandet och samordningen av besöksnäringen har gått. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder för övriga näringsgrenar och branscher, punkt 16 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2020/21:660 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:666 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 5, 2020/21:2396 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 9, 10 och 14, 2020/21:2940 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 12, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 5, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 32, 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 20 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13. Vi anser att innovationspolitiken kan utformas på ett bättre sätt för att främja konkurrenskraft. Detta gäller t.ex. finansieringen av svensk industriforskning, som i huvudsak är uppdelad mellan staten och företagen, där statens forskningsresurser finansierar grundforskning och företagen finansierar den tillämpade forskningen och utvecklingen. Denna uppdelning är rimlig eftersom företagen förväntas ha ett ekonomiskt intresse av att utveckla sina egna processer och produkter. När det gäller omställning till en utsläppsfri basindustri görs dock inte omställningen enbart för att få en bättre affärsmodell, utan omställningen kommer att medföra stora risker för bolagens lönsamhet och konkurrenskraft. Rätt hanterat, och om resten av världen ställer om , kommer det självklart att vara en fördel att ha en fossilfri produktion, men några sådana garantier finns inte. Med tanke på att man från politiskt håll har satt upp mycket ambitiösa mål för utsläppsminskningarna har politiken också ett ansvar för att underlätta för företagen att nå dem. Vi anser därför att staten bör styra forskningsmedel tydligare mot projekt som kan främja basindustrins övergång till fossilfri produktion. Det handlar om att samla olika forskningsresurser runt ett gemensamt problem och se till att det finns möjligheter att genomföra förändring. Till viss del har arbete detta som utgångspunkt, dock utan ett tydligt fokus på basindustrin. Vi ser att en bättre ansvarsfördelning mellan staten, industrin och akademin är avgörande för att lyckas. Vidare finns det ett antal frågor, exempelvis med hänsyn till statsstödsreglerna, som kommer att behöva lösas på EU-nivå eftersom det t.ex. är svårt att ge stöd till test- och demonstrationsanläggningar om de har för nära koppling till enskilda branscher eller företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder för övriga näringsgrenar och branscher, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:660 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:666 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 5, 2020/21:2396 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 9, 10 och 14, 2020/21:2940 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 12, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 5, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 14, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 32, 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 20 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13. När det gäller stålindustrin är exporten av förädlade metaller betydande för svensk ekonomi. Den viktigaste varugruppen i detta sammanhang är alltjämt stålprodukter, men för att företagen även framöver ska kunna vara konkurrenskraftiga gäller att de ligger i framkant när det gäller bl.a. forskning och innovation. Svensk stålindustri har en hög innovationskraft, vilket inte minst är ett exempel på. En fullskalig svensk stålproduktion med den teknik som används i experimentell skala skulle kunna reducera både de svenska och de globala koldioxidutsläppen. Vi anser därför att det offentliga genom riktade och ökade forskningsmedel till denna basnärings forskning och utveckling, där bl.a. metallurgiforskning utgör en viktig komponent, kan bidra till inhemska tekniska landvinningar som kan komma att bli en viktig exportvara jämte stålet. Målet för en sådan satsning bör vara att svensk stålindustri ska få en världsledande position inom forskning och utveckling. En annan fråga som är angelägen för oss är att få till stånd åtgärder som hindrar oseriös handel med metall. Vi anser att regeringen, mot bakgrund av de problem som finns på detta område, bör återkomma med förslag till reglering av handel med metallskrot som omfattar förbud mot utbetalning av kontant ersättning för metallskrot, ett initiativ till att införa ett krav om spårbarhet samt ett införande av ett särskilt tillstånd för handel med metallskrot. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder för övriga näringsgrenar och branscher, punkt 16 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 12 samt 2020/21:660 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:666 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 5, 2020/21:2396 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 9, 10 och 14, 2020/21:2940 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 5, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 14, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 32, 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 20 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13. Utvecklingen av det svenska välståndet har i mångt och mycket sin grund i växande basindustrier. Basindustrin har historiskt skapat och fortsätter att skapa exportintäkter och arbetstillfällen runt om i landet, inte minst i de mindre tätbefolkade delarna av landet där behovet av arbetstillfällen är som störst. Den svenska basindustrin är effektiv och ligger i framkant när det gäller t.ex. hållbarhet. Tyvärr hämmas denna industri i sin ambition att växa. Bland annat möter företagen svårigheter med att rekrytera personer med nödvändig kompetens, eftersom för få utbildas med de tekniska färdigheter som efterfrågas. gör processen med miljötillstånd och byggtillstånd att det är dyrt och tidskrävande att starta nya produktionsanläggningar. Vi anser därför att regeringen bör kartlägga de hinder som finns för basindustri i syfte att kunna möta dessa hinder. EU lanserade en ny industristrategi med syftet att stärka konkurrenskraften för europeisk industri samt underlätta och påskynda den gröna omställningen, mer känt som den gröna given. Målet är att 2050 bli världens första klimatneutrala världsdel. Det framgår tydligt att industrin har en ledande roll att spela i detta skifte och och landets basindustri kan och bör vara med i framkanten. På många områden ligger svenska företag främst. Ett exempel på detta är projektet i som använder en klimatvänlig tillverkningsprocess för stål. Det framgår av industristrategin att industrins egna satsningar bör kompletteras med politiska åtgärder och finansieringsinstrument på EU-nivå och nationell nivå samt av det privata näringslivet. Kommissionen anger uttryckligen att den t.ex. avser att stödja koldioxidfria ståltillverkningsprocesser inom ramen för bl.a. . Vi menar att det är viktigt att svensk industri håller sig i framkant. Vidare är det angeläget att både stöd utifrån omställningstakten i den gröna given och den nya industristrategin i kombination med nationella politiska styrmedel och finansiering kommer och den svenska basindustrin till del. Det gäller inte minst för små och medelstora företag inom industriell produktion som är i gränslandet mellan innovationsstadium och tillverkningsfas och därför i behov av finansiering. Mot bakgrund av EU:s nya industristrategi och den gröna given anser vi att regeringen aktivt bör analysera förutsättningarna för stöd till svensk basindustri. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder för övriga näringsgrenar och branscher, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 32 och 2020/21:660 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:666 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 5, 2020/21:2396 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 9, 10 och 14, 2020/21:2940 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 12, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 5, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 14, 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 20 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13. och företag med ett stort teknik- och kunskapsinnehåll har ibland betydligt längre utvecklingsprocesser än många andra företag. Forskning inom livsvetenskap, som bl.a. omfattar utveckling av läkemedel, diagnostik och medicinteknik, tar och kräver långsiktig finansiering. Tillväxtanalys presenterade en rapport på området (Towards a Swedish megafund for life science innovation). Rapporten visar på hur en svensk fond, genom att applicera särskilda finansieringstekniker, skulle kunna skapa tillfredsställande finansiering för uppstartsföretag i de tidiga skedena.