bet · H801SkU20 · 2021-03-29 00:00:00 — Flygskatten har enligt motionärerna slagit hårt mot flygbranschen i och har bidragit till att det blir svårare att resa i . I kommittémotion 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslår motionärerna ett stopp för flygskatten . De anför att utformningen av flygskatten är mycket trubbig och drabbar svenskt flyg hårt. I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 29 föreslås att ska ta en aktiv roll för att EU gemensamt ska driva på för en omförhandling av Chicagokonventionen i syfte att sluta en överens-kommelse om ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp från flygbränsle. I motion 2020/21:1198 av (M) föreslås att flygskatten avskaffas. I motion 2020/21:1385 av (M) anförs att flygskatten inte är ett bra verktyg om man verkligen vill minska på utsläppen, när den lanserades kom det fram att dess potentiella utsläppsminskning var av landets totala utsläpp. I kalkylen måste det också enligt motionären betänkas att en flygskatt kan leda till att människor istället väljer bilen av kostnadsskäl, vilket skulle medföra ökade utsläpp. I kommittémotion 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 1 anför motionärerna att den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är mycket liten ur ett globalt perspektiv som konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står alltså inte i proportion till de negativa konsekvenserna. Den införda flygskatten behöver enligt motionärerna avskaffas. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås att flygskatten avskaffas. Motionärerna anför att många företagare och privatpersoner är beroende av att kunna flyga inom och utomlands av olika anledningar. De svenska företagen har också stor nytta av de mindre flygplatserna i . Flygskatten innebär dock enligt motionärerna att mindre flygplatser kan få svårt att överleva om antalet flygresor minskar. Skatten kan också missgynna svenska flygplatser till förmån för utländska. Detta kan innebära att viktiga företagsetableringar i gles- och landsbygd inte blir av utan i stället går till andra länder. Därför är flygskatten enligt motionärerna ett hot mot näringslivet, särskilt småföretagandet. I motion 2020/21:502 av (SD) yrkande 1 föreslås att regeringen utreder ett borttagande av flygskatten. I kommittémotion 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 68 anförs att ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattning av flygbränsle. Utskottet noterar att regeringens arbete – som har ställt sig bakom – är inriktat på att minska flygets klimatpåverkan. I proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan gör regeringen bedömningen att flygets stora klimatpåverkan bör minska och att bör ta en ledande internationell roll i fortsättningen, både globalt och på EU-nivå, för att det ska bli möjligt att beskatta fossilt flygbränsle i yrkesmässig luftfart. På global nivå bör verka för en ändring av de policyer som är anknutna till Chicagokonventionen och som anger att flygbränsle inte ska beskattas. På EU-nivå bör verka för att energiskattedirektivet ändras så att flygbränslebeskattning inom EU blir tillåten. På kort sikt bör verka för att sådan flygbränslebeskattning inom EU möjliggörs genom bilaterala avtal mellan medlemsstater, eller ännu hellre, ett multilateralt avtal. När ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens flygskatt. Vidare gör regeringen bedömningen att krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle bör införas för flyget och att en hög inblandning av hållbart förnybart bränsle bör ges ekonomiska incitament. Utskottet anser att flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader och att det är nödvändigt att alla länder får tillgång till ytterligare styrmedel för att uppnå detta. ska ta ledningen för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en skatt på flygbränsle som kan ersätta dagens skatt på flygresor. Utskottet ser mot den angivna bakgrunden inte någon anledning att rikta tillkännagivanden till regeringen om arbetet med att minska flygets klimatpåverkan eller om att flygskatten ska avskaffas. Utskottet avstyrker de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om avskaffad reklamskatt. Jämför reservation 32 (KD). tillkännagav för regeringen vad anförde om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen (bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195). När det gäller finansieringen av den stegvisa avvecklingen ansåg utskottet att den bör genomföras på det sätt som regeringen finner möjligt och lämpligt. Regeringen har därefter vidtagit åtgärder för att avveckla reklamskatten i bl.a. budgetpropositionerna , 2017 och 2018. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 12.15.4) anförde regeringen att ett stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Förslaget i propositionen var mot denna bakgrund att reklamskatten för annonser och reklam skulle sänkas med ett belopp som motsvarar sänkningen av reklamskatten för annonser i periodiska publikationer som inte utgör reklamtrycksak, annonsblad, katalog eller program. Med beaktande av de offentligfinansiella effekter som följde av att reklamskatten för annonser i periodiska publikationer som inte utgör reklamtrycksak, annonsblad, katalog eller program slopades , borde skattesatsen för annonser och reklam därför sänkas från till . Därutöver föreslogs en höjning av gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt från till för ett beskattningsår. Utformningen gynnar samtliga skattskyldiga genom att reklamskatten blir lägre. Uppskattningsvis 400 skattskyldiga med låg skattepliktig omsättning, däribland ett stort antal idrottsföreningar, slipper helt redovisa och betala reklamskatt. Förslagen bedömdes inte innebära en snedvridning av konkurrensen. biföll regeringens förslag. I motion 2020/21:1126 av (M) föreslås att konsekvenserna av minskad reklamskatt utreds för en utökad möjlighet till intäktskälla för föreningslivet. Motionären anför att föreningarnas möjlighet till finansiering i spåren av coronapandemin ofta har diskuterats, inte minst med tanke på oron inför minskade skatteintäkter på grund av ökad arbetslöshet som kan leda till utmaningar i många kommuner och regioner. I motion 2020/21:3019 av (M) anförs att skatten på analog utomhusreklam bör avskaffas. I motion 2020/21:3441 av (SD) anför motionären att föreningslivet och de lokala företag som ämnar stötta sina föreningar på orten inte förtjänar denna administrativa börda som reklam-skatten innebär. De förtjänar enlig motionären i stället enkelhet och tydlighet och regelverket bör därför ses över och förenklas. I kommittémotion 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 14 föreslås att reklamskatten avskaffas för ideella föreningar. Motionärerna anser att en slopad reklamskatt skulle stärka föreningslivet och skapa större förutsättningar för föreningar att fokusera resurserna på kärnverksamheten som ofta kommer barn, unga och äldre till del. Därmed kan gemenskapen och de mellanmänskliga relationerna i samhället stärkas. Utskottet delar motionärernas inställning när det gäller behovet att avskaffa reklamskatten. Utskottet utgår från att regeringen alltjämt har ambitionen att fortsätta det stegvisa avskaffandet av reklamskatten och utskottet vill mot bakgrund av de problem som tas upp av motionärerna understryka vikten av att ytterligare steg tas i en kommande budget. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att utvärdera eller avskaffa skatten på förbränning av avfall och en översyn av deponiskatten i syfte att skattebefria restmaterial som återförs vid utvinning av restprodukter. Jämför reservation 33 (M) och 34 (KD). Enligt avfallsdirektivet (2008/98/EG) ska alla medlemsländer ha ett avfallsförebyggande program. Det ska innehålla mål och åtgärder för att minska avfallets miljöpåverkan och mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. Målen och åtgärderna ska följas upp för att se hur bra det går att uppfylla och genomföra dem. Prioriterade avfallsområden är textilavfall, matsvinn, elektronik och bygg- och rivningsavfall. Lagen (1999:673) om skatt på avfall infördes . Skatt ska betalas med per ton avfall som förs in till en avfallsanläggning där avfall till en mängd av slutligt förvaras eller förvaras . Skattskyldig är den som bedriver verksamhet på anläggningen. Avfallsskatt ska inte betalas om avfallet är avsett att inom anläggningen komposteras, rötas, förbrännas eller användas för tillverkning av fast lagringsbart bränsle. Avdrag på skatten får göras för avfall som har förts ut från anläggningen. Deponiskatten är avsedd att ge en miljöstyrande effekt som skapar ett tryck på att återvinna avfall. Skatten ska ge en minskning av sådant avfall som inte kan återvinnas och därför deponeras. Minskningen ska nås genom att utvecklingen av olika former av avfallsbehandling genom bearbetning och val av råmaterial m.m. uppmuntras. Skattesatsen har höjts fyra gånger sedan den infördes. Avfallsskatten höjdes senast per ton avfall. Ändringen trädde i kraft . Som skäl för höjningen angavs att skatten inte hade höjts och att nivån därför behövde justeras med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen och för att upprätthålla miljöstyrningen. görs en årlig omräkning av skattesatserna i lagen om skatt på avfall motsvarande den allmänna prisutvecklingen med ett tillägg av för och efterföljande kalenderår. Omräkningen av skattesatserna ska grunda sig på förändringen i konsumentprisindex (KPI) året närmast före det år beräkningen avser och . Den årliga omräkningen av skattesatserna ska även beakta utvecklingen av bruttonationalprodukten (BNP) genom ett tillägg av till KPI-omräkningen. har i samråd med gjort en översyn och analys av den miljöstyrande effekten av deponiskatten. Uppdraget redovisades till (Redovisning NV-0033813). anförde bl.a. att en ökad utvinning av metaller, plast och organiskt avfall från gamla deponier skulle kunna ge stora miljövinster. bedömde inte att det finns anledning att införa speciella regler för deponiutvinning. Deponiutvinning är oftast att se som en integrerad del av efterbehandling av gamla deponier. Samma skatteregler bör därför gälla för avfall från deponiåtervinning som för förorenad jord från övriga efterbehandlingsåtgärder. anförde i ett yttrande till redovisning att rättsläget var oklart och att frågan borde utredas ytterligare. fick i samverkan med i uppdrag att fortsätta översynen av deponiskatten och utreda om staten bör stödja återvinning ur nedlagda avfallsanläggningar. Uppdraget redovisades i skrivelsen Återvinning ur nedlagda avfallsanläggningar (NV-00308-15). beslutade på regeringens förslag att skatt som har betalats för att förvara eller deponera avfall på en anläggning som är skattepliktig ska återbetalas under vissa villkor, om avfallet förs bort från anläggningen, och de nya reglerna började gälla (prop. 2019/20:124, bet. 2019/20:SkU25, rskr. 2019/20:357). Befrielsen från avfallsskatt togs bort för returfiberavfall och avsvärtningsslam från upparbetning av returpapper samt för kolavfall, stoft och slam från rening av rökgaser när aluminium framställs. Undantaget från att betala avfallsskatt som gäller för anläggningar som används för deponering av t.ex. jord, grus, skiffer och kalksten ska också gälla för sand. Gränsvärdet för hur mycket av det radioaktiva ämnet cesium-137 som får finnas i biobränsleaska som befrias från avfallsskatt höjdes från 5 kilobecquerel till 10 kilobecquerel per kilo. Skatt på förbränning av avfall har fattat beslut om en skatt på förbränning av avfall. Skatten tas ut med per ton avfall. är dock skattesatsen per ton avfall, och är skattesatsen per ton avfall. Skattesatsen omräknas med konsumentprisindex. Avdrag får göras för avfall som förs ut från en förbränningsanläggning. Undantag från skatteplikten införs för biobränsle, farligt avfall, animaliska biprodukter samt viss produktion av material som innehåller avfallet eller dess restprodukter. De nya reglerna trädde i kraft (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 12.13, prop. 2019/20:32, bet. 2019/20:SkU12, rskr. 2019/20:91). I regleringsbrev ges myndigheten i uppdrag att utvärdera effekterna av skatten på avfallsförbränning i enlighet med vad som anges i propositionen. Utvärderingen bör även omfatta skattens effekter på utsläppen av växthusgaser, effekter för avfallsflöden, effekter för import och export av avfall samt effekter på omställningen till en cirkulär ekonomi och dess effekter för att nå klimatmålen. Vidare ska utvärderingen omfatta hur investeringar i produktionskapacitet i avfallsförbränningssektorn påverkas. Uppdraget ska redovisas till regeringen . I kommittémotion 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att utformningen av skatt på avfallsförbränning ses över. Motionärerna anför att motivet för införandet av skatten inte är att minska de miljöeffekter som orsakas av de skattskyldiga förbränningsanläggningarna. I stället är syftet att minska de miljöeffekter som orsakas av de aktörer som genererar avfallet. Vidare anför motionärerna att eftersom den skatt som regeringen infört inte kommer föras över till de aktörer som påverkar avfallets uppkomst och sortering kommer inte heller principen om att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan följas. I yrkande 3 föreslår motionärerna en översyn av avfallsskatten. De anför att beteendeförändringar och flera andra faktorer sedan skatten infördes har bidragit till att den har förlorat fiskal betydelse, och enligt motionärerna är dess tillskott till statskassan försumbart. I kommittémotion 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 36 föreslås en översyn av deponiskatten i syfte att uppmuntra utvinning av material från gamla deponier. I kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 20 föreslås att avfallsförbränningsskatten avskaffas. Regeringen anför i proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan att utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi bör stärkas. Flera åtgärder inom detta område bör genomföras , bl.a. bör en nationell strategi för cirkulär ekonomi tas fram och en bred översyn av regelverken för återvinning och hantering av avfall och restprodukter göras för att främja innovation och företagande i den cirkulära ekonomin. Utskottet noterar att regeringen uppdragit åt att utvärdera effekterna av avfallsförbränningslagen. Uppdraget ska redovisas . Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att tillstyrka förslag på såväl översyn som förändringar av denna lagstiftning. Utredningen om en giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avloppsslam lämnade sitt betänkande Hållbar slamhantering (SOU 2020:3) till regeringen. Utredningen redovisar dagens tekniska möjlig-heter för slamhantering med fosforåtervinning och lägger fram två alternativa förslag om en utfasning av den framtida slamspridningen som kombineras med ett krav på återvinning av fosfor. Utskottet ser mot denna bakgrund inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av deponiskatten i syfte att främja omställningen till en cirkulär ekonomi och avstyrker därför även motionsyrkanden om detta. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om skatten på bekämpningsmedel. Enligt lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel ska skatt betalas med för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Syftet med skatten på bekämpningsmedel är att av hälso- och miljöskäl minska användningen av sådana medel. Skatten betalas när bekämpningsmedel omsätts eller tas i anspråk inom landet. Med bekämpningsmedel avses ämnen eller beredningar som är avsedda att användas till skydd mot egendomsskador eller problem för människors hälsa, förorsakad av växter, djur, bakterier eller virus. Skattskyldig är den som inom landet yrkesmässigt tillverkar bekämpningsmedel eller från ett annat land för in eller tar emot bekämpnings-medel för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet. När skatten på bekämpningsmedel infördes var skattesatsen . Den nuvarande nivån på infördes . EU har moderniserat den europeiska lagstiftningen om kemikalier och infört ett integrerat system för registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach). Bestämmelserna finns i rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier och inrättande av en europeisk kemikalie-myndighet. Syftet med systemet är att förbättra skyddet av människors hälsa och miljön, som den europeiska kemiska industrins konkurrenskraft bibehålls och dess innovationsförmåga stärks. Dessutom har en europeisk kemikaliemyndighet (Echa) inrättats för att ta hand om den löpande förvaltningen av de krav som Reach medför. Reach ålägger företag som tillverkar och importerar kemikalier att bedöma riskerna i samband med användning av dessa ämnen och att vidta nödvändiga åtgärder för att hantera de risker som identifierats. Skyldigheten att bevisa att de kemikalier som tillverkas eller saluförs är säkra övergår från de offentliga myndigheterna till industrin. Svensk kemikalielagstiftning finns i , i regeringens förordningar och i Kemikalieinspektionens föreskrifter. Genom proposition 2007/08:80 och EG-förordningen om kemikalieregistrering anpassades de svenska bestämmelserna till Reach. Regeringen tillsatte utredningen på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten (dir. 2016:53). Utredaren fick i uppdrag att analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredaren fick vidare i uppdrag att analysera om skatten på bekämpningsmedel behöver ändras med hänsyn till de förändringar som gjorts inom och med hänsyn till utvecklingen av bekämpningsmedel sedan skatten infördes. Utredningen om skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av skatten på bekämpningsmedel överlämnade sitt betänkande Skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel (SOU 2017:102) till regeringen. Utredningen föreslår två nya skattelagar: lagen om skatt på kadmium i vissa produkter och lagen om skatt på kemiska växtskyddsmedel. Utredningen föreslog också att den dåvarande lagen om skatt på bekämpningsmedel skulle tas bort. De två nya skattelagarna föreslogs träda i kraft . I kommittémotion 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 12 anförs att användningen av bekämpningsmedel i styrs av ett omfattande regelverk för godkännande, hantering och miljöövervakning. Bedömningar av bekämpningsmedel och fortsatt breda säkerhetsmarginaler vad gäller miljö och hälsa är att föredra. Däremot finns det ingen anledning att lägga extra skatt på dessa produkter när de väl har godkänts, eftersom detta i praktiken slår direkt mot det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Frågan om skatt på bekämpningsmedel har utretts och bereds i . Utskottet anser inte att bör föregripa denna beredning och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ett tillkännagivande till regeringen om att en skatt på gödselmedel inte bör införas. Jämför reservation 35 (SD). Enligt den numera upphävda lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel skulle skatt betalas med och för varje helt kilo kväve i gödselmedlet och med för varje helt gram kadmium i gödselmedlet, till den del kadmiuminnehållet översteg per ton fosfor. Skatten på gödselmedel slopades (bet. 2009/10:FiU1, bet. 2009/10:SkU21). Beskattningen av handelsgödselkväve bedömdes ha haft liten påverkan på användningen inom jordbruket eftersom prisförändringar på gödselmedel påverkar användandet relativt lite. När lagen om skatt på gödselmedel upphörde innebar det att även skatten på kadmium i gödselmedlet slopades trots att det fanns en tydligare effekt av skatten för kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel än för kväveinnehållet. Den dåvarande regeringen uttalade (prop. 2009/10:41 s. 186) därför att man borde pröva alternativa styrmedel för att uppnå liknande effekter som den som kadmiumdelen av gödselmedelsskatten hade haft. Den dåvarande regeringen ansåg vidare att jordbruksnäringens omfattande arbete med att minska kadmiumhalterna i gödselmedel och livsmedel borde fortsätta även vid slopad skatt på kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel. (M 2018:02) överlämnade betänkandet Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10) till regeringen. Utredningen har bl.a. haft i uppdrag att lämna förslag till etappmål som bidrar till genomförandet av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och att föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnadseffektiva åtgärder. Utredningen presenterar tre nya etappmål: om enskilda avlopp, om våtmarker och om effektivare gödselanvändning. Utredningens förslag om ett etappmål för effektivare gödselanvändning ska bidra till en effektivare användning av stallgödsel och en minskad användning av mineralgödsel. Etappmålet ska genomsyra myndigheters arbete med att meddela föreskrifter, vägledning och allmänna råd på området. Mineralgödselanvändningen ska minska och stall-gödselanvändningen öka. Målet är en kretsloppsbaserad gödselanvändning. Utredningen bedömer att kostnaden för att genomföra etappmålet kommer att belasta enskilda företag i form av minskad efterfrågan och en minskad försäljning av produkten mineralgödsel. Denna kostnad förväntas dock kunna bäras av att produktionen ställs om till andra hållbara produkter och att försäljningen ökar för de alternativa produkterna i motsvarande mån. För staten och kommuner förväntas inga kostnader uppstå annat än i marginell mening (informations- och kontrollinsatser). Då försäljning av mineralgödsel inte beskattas eller är avgiftsbelagd förväntas inga intäkter till staten eller kommunerna gå förlorade. Lantbrukare förväntas ersätta mineralgödsel med annat gödselmedel, främst stallgödsel. Tillvaratagandet av gårdens eget stallgödsel och spridningen på åkermarken kan förväntas bli effektivare. kommer ökade kostnader i viss mån uppstå för lantbrukare som säljer stallgödsel vidare till växtodlare, bl.a. i form av transportkostnader. Dessa ökade omkostnader kan till viss del kompenseras genom intäkter för försäljning av stallgödsel, genom att efterfrågan på stallgödsel kommer att öka. För att nå etappmålet om minskad användning av mineralgödsel bör enligt utredningen en större samordnad satsning på forskning, rådgivning och information genomföras för att ytterligare effektivisera utnyttjandet av stallgödsel. I motion 2020/21:1379 av (M) anförs att produktionsskatter som läggs på svenskt lantbruk måste ta hänsyn till lantbrukets lönsamhet och konkurrenskraft. Motionären anför att av tradition har varit ett land som i princip varit självförsörjande på jordbruksprodukter. är situationen en annan. Statistik (SCB) visar en självförsörjningsgrad för nötkött på , för griskött och för lamm . Trenden är dessutom tydligt nedåtgående . Motionären menar att detta på grund av den dåliga lönsamheten för jordbruksföretagare troligtvis innebär att utvecklingen kommer att fortsätta vara negativ. Klimathot, en växande befolkning samt den pågående inflyttningen till storstäder försvårar också situationen. Men i händelse av nöd måste kunna försörja sin egen befolkning med livsmedel. Att det finns beredskap för detta är enligt motionären fundamentalt. Det innebär enligt motionären att man också måste väga in andra faktorer såsom hur tillgången på olika insatsvaror ser ut, dvs. tillgången på bekämpningsmedel, gödsel, bränsle till lantbruksmaskiner m.m.