bet · H801KrU3 · 2021-02-17 00:00:00 — Radio och tv i allmänhetens tjänst Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete och genomförda insatser. Motionerna handlar bl.a. om reformering av radio och tv i allmänhetens tjänst, distributionsteknik och nordiskt programutbyte. I betänkandet finns fyra reservationer (SD, KD, L) och två särskilda yttranden (M, C). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Reformera radio och tv i allmänhetens tjänst Motionsyrkanden som bereds förenklat 1.Reformera radio och tv i allmänhetens tjänst, punkt 1 (SD) 2.Reformera radio och tv i allmänhetens tjänst, punkt 1 (KD) 3.Förvaltningsstiftelsens oberoende, punkt 2 (L) 4.Distributionskanaler, punkt 3 (SD) 1.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 6 (C) 2.Radio och tv i allmänhetens tjänst (M) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag till riksdagsbeslut Reformera radio och tv i allmänhetens tjänst 2020/21:601 av (SD) yrkande 1, 2020/21:604 av (SD), 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:969 av och (båda M) yrkande 3 och 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) 2020/21:3244 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 3 (L) 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:969 av och (båda M) yrkande 4 och 2020/21:1326 av (M) yrkande 2. Reservation 4 (SD) 2020/21:1037 av och (båda SD) yrkande 2 och 2020/21:1703 av (M) yrkande 2. 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 3. Motionsyrkanden som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (S), (S), i (SD), (MP), (M) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 32 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som gäller reformering av radio och tv i allmänhetens tjänst, förvaltningsstiftelsens oberoende, distributionsteknik, nordiskt programutbyte samt medie- och informationskunnighet () bland barn och unga. Av dessa bereds 20 yrkanden i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Nationella mål inom medieområdet De av beslutade målen för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1, utg. omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). En moderniserad radio- och tv-lag fattade beslut om en moderniserad radio- och tv-lag för att genomföra ändringar i EU:s direktiv om audiovisuella medietjänster (AV-direktivet) i svensk rätt (prop. 2019/20:168, bet. 2020/21:KU3, rskr. 2020/21:16). Lagändringarna trädde i kraft och omfattar bl.a. – regleringar av s.k. videodelningsplattformar – bestämmelser om tv-sändningar och beställ-tv – bestämmelser om skydd av barn – krav på program med europeiskt ursprung – tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning – reklam och produktplacering. Utöver dessa förändringar för att genomföra AV-direktivet i svensk rätt fattade beslut om nya bestämmelser om beställradio från public service, ändringar i fråga om den s.k. vidaresändningsplikten samt att ta bort tillstånds-villkoret om respekt för den enskildes privatliv ur sändningstillstånden för programföretagen fr.o.m. , om företagen begär det. Syftet är att möjliggöra ett utvidgat självreglerande system där frågor om enskilda publicitetsskador prövas av Allmänhetens och . Reformera radio och tv i allmänhetens tjänst Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om reformering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Utskottet hänvisar till innevarande sändningstillstånd 2020–2025. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (KD). och (båda M) vill i motion 2020/21:969 yrkande 3 att public service-uppdraget som sådant ska renodlas. Motionärerna menar att public service-begreppet behöver anpassas till dagens mångfald på medieområdet tillsammans med en anpassning av uppdragets omfattning. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:803 yrkande 1 att regeringen tillsätter en större utredning för en modernisering av public service som system. Motionärerna vill bl.a. konstruera ett modernt public service-system med starkt inbyggda mekanismer som i den mån det går utgör grunden för en opartisk medieaktör. (SD) yrkar i motion 2020/21:601 yrkande 1 att public service ska reformeras och bantas. Motionären anför att public service är en av de samhällsbärande institutioner som indirekt är ideologiskt styrd. Samma motionär föreslår i motion 2020/21:604 att public service i dess nuvarande form ska avskaffas och ersättas av en riktig demokratisk public service. Motionären anför att finansieringen ska vara offentlig men att privata utförare ska stå för produktion och distribution. m.fl. (KD) vill i kommittémotion 2020/21:3143 yrkande 17 värna en public service som ska finnas tillgängligt brett med ett smalare uppdrag med fokus på samhällsinformation, oberoende och saklig nyhetsförmedling samt ett högkvalitativt kulturutbud. Sändningstillstånden för (), () och () (programföretagen) löper –2025 och föregicks av utredningsarbete inom ramen för en parlamentarisk public service-kommitté (dir. 2016:111, dir. 2017:73). gäller sändningstillstånden , dvs. den första åttaåriga perioden infaller 2026–2033 (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Utskottet vill lyfta fram den breda politiska enigheten om betydelsen av oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst för ett demokratiskt samhälle. Verksamheten ska ge utrymme för en mängd uttryck och åsikter som annars inte syns eller hörs i offentligheten och därigenom bidra till nyfikna, välinformerade och engagerade medborgare. Utskottet välkomnar därför att programföretagens huvudsakliga uppdrag, enligt innevarande sändningstillstånd, är att erbjuda ett mångsidigt program-utbud som omfattar allt från det breda anslaget till mer särpräglade programtyper. Målsättningen bör enligt utskottet fortsätta att vara att erbjuda en programverksamhet med hög kvalitet och relevans i ett starkt föränderligt medielandskap. Det är sedan upp till programföretagen att inom sändnings-tillståndets ramar utforma en programverksamhet som balanserar bredd och djup, som är relevant för alla och inte primärt maximerar antalet tittare eller lyssnare. Utskottet vill också i sammanhanget uppmärksamma att program-företagen har i uppdrag att, genom sin verksamhet, bidra till att stärka en livs-kraftig produktionsmarknad i hela landet (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Utskottet finner därmed inga skäl att tillstyrka motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2020/21:601 (SD) yrkande 1, 2020/21:604 (SD), 2020/21:803 (SD) yrkande 1, 2020/21:969 (M) yrkande 3 och 2020/21:3143 (KD) yrkande 17. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om stärkt oberoende för för (), () och (). Utskottet hänvisar till insatser som redan har gjorts. Jämför reservation 3 (L). m.fl. (L) yrkar i kommittémotion 2020/21:3244 yrkande 5 att regeringen ska vidta åtgärder för att stärka oberoendet för för (), () och (). Motionärerna menar att stiftelseförordnandet bör skärpas ytterligare så att inte heller anställda i ett riksdagsparti, Europaparlamentariker eller anställda vid ska kunna utses till ledamot. Motionärerna vill även se en karenstid för att bli valbar till förvaltningsstiftelsens styrelse. huvudsakliga uppgift är att utse styrelserna för de tre programföretagen. De 13 ledamöterna i förvaltningsstiftelsen utses av regeringen efter förslag från de politiska partierna. Ambitionen är att eftersträva en jämn könsfördelning och ledamöterna ska ha erfarenhet från olika verksamheter i samhället och av olika delar av landet. Statsråd och anställda i får inte vara styrelseledamöter. kan inte heller aktiva riksdagsledamöter väljas till ledamöter i förvaltningsstiftelsen (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:20). Regeringen fattade även beslut om ett tillägg till stiftelseförordnandet för att säkerställa att ordförande och ledamöter i förvaltningsstiftelsen kompetens, integritet och lämplighet (prop. 2018/19:136, bet 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Utskottet menar att åtgärder redan har gjorts i förvaltningsstiftelsens sammansättning för att värna programföretagens oberoende. Utskottet finner därför inga skäl att tillstyrka motionsyrkandet och avstyrker därmed motion 2020/21:3244 (L) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om distributions-kanaler för SVT:s programverksamhet. Utskottet hänvisar till insatser som redan har gjorts och till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 4 (SD). (M) vill i motion 2020/21:1326 yrkande 2 utvärdera om programföretagen levererar sitt programinnehåll utan att hänvisa till externa distributionsplattformar. Motionären refererar till att studier visar att var femte person i står utanför det digitala samhället och att det behöver följas upp i vilken utsträckning programföretagen hänvisar till externa plattformar. och (båda M) vill i motion 2020/21:969 yrkande 4 att regeringen framöver ska sträva efter att formulera programföretagens uppdrag på ett sätt som inte begränsar deras uppdrag till specifika tekniska distributionskanaler. I kommittémotion 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås att programföretagens webbinnehåll ska inkluderas i sändnings-tillstånden. Att en så stor del av befolkningen som möjligt kan ta del av programföretagens verksamhet är avgörande för företagens legitimitet. Marknäten gör att programmen kan tas emot av publiken utan krav på abonnemang och garanterar programföretagen en god kontroll över hela distributionskedjan. Programföretagens sändningar via marknätet ska kunna tas emot av av den fast bosatta befolkningen och SR ska sända ljudradio i fyra rikstäckande programtjänster i analoga marksändningar (FM), varav en bör ha regionalt uppdelat innehåll. Med det sagt vill utskottet referera till sitt tidigare ställningstagande att teknikutvecklingen driver fram snabba förändringar inom medieområdet och att det är en komplicerad uppgift att möta förändringarna med adekvata lösningar och med god framförhållning inom ramen för regleringen av radio och tv i allmänhetens tjänst. Under coronapandemin har visserligen det linjära tv-tablåtittande ökat. visar den senaste statistiken från Mediamätning i () och Myndigheten för press, radio och tv (MPRTV) att SVT Play är den största svenska streamingtjänsten med av tittarna. SVT drar slutsatsen att /22 kommer tjänsten SVT Play att ha fler tittare än SVT1. SVT kommer därför att gå över till att använda begreppet totalräckvidd, dvs. den sammantagna räckvidden för SVT:s kanaler och streamingtjänster. Utskottet vidhåller därför att den utökade definitionen av kärnverksamhet, som även omfattar att tillhandahålla program till allmänheten på programföretagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet, är ett steg i rätt riktning för att tillmötesgå förändrade konsumtionsmönster (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Programföretagen har även getts möjlighet att tillgodoräkna sig en viss andel av programverksamheten på internet för att uppfylla public service-uppdraget. Varje enskilt innehållsvillkor ska dock huvudsakligen uppfyllas i marknätet. Programverksamhet på internet ska redovisas utförligt i de årliga public service-redovisningarna (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Utskottet noterar att SVT har presenterat riktlinjer för distribution av SVT:s innehåll och tjänster på externa plattformar. Dessa innebär att plattformar ska bidra till att förenkla publikens tillgång till och användning av SVT:s innehåll och tjänster samt garantera SVT:s oberoende i förhållande till kommersiella aktörer. Utskottet noterar i sammanhanget förslaget års tryck- och yttrandefrihetskommitté om att det införs en delegationsbestämmelse i yttrandefrihetslagen, som innebär att det i lag meddelas föreskrifter om villkor för att sända program för verksamhet som bedrivs med ett uppdrag att sända ljudradio eller tv i allmänhetens tjänst, under förutsättning att uppdraget finansieras med allmänna medel. Kommittén uttalar i sitt betänkande att det är att betrakta som otillfredsställande att en stor och växande del av programföretagens verksamhet inte kan inordnas under de villkor som är bärande för public service i . Likaså noterar kommittén att det nuvarande regelverket innebär att allmänna medel som bl.a. finansierar programföretagens playtjänster, text på webbplatser samt appar är oreglerade (SOU 2020:45). Betänkandet har remitterats och frågan bereds i . Utskottet menar fortfarande att teknikutvecklingen inom medieområdet driver på förändringstakten och återkommande ställer olika medieaktörer inför nya utmaningar. Utskottet kommer att fortsätta att följa utvecklingen i syfte att värna tillgängligheten till radio och tv i allmänhetens tjänst utifrån principerna om verksamhetens integritet och oberoende. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:803 (SD) yrkande 8, 2020/21:969 (M) yrkande 4 och 2020/21:1326 (M) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om s.k. geoblockering och nyhetssändningar i . Utskottet hänvisar till pågående lagstiftningsarbete och programföretagens sändningstillstånd –2025. I motion 2020/21:1703 yrkande 2 tar (M) upp frågan om tillgång till de nordiska programföretagens digitala tv-tjänster genom ökat samarbete mellan nordisk public service. Motionären menar att SVT i större utsträckning geoblockerar sina program än , dvs. inte möjliggör visning av sina program utanför . I motion 2020/21:1037 vill och (båda SD) yrkande 2 att svenska nyheter sänds i andra nordiska länder. Motionärerna vill ge SVT i uppdrag att regelbundet visa nyheter från , och samt anser att ska verka för att svenska nyheter visas i grannländerna. Utskottet har följt frågan om geoblockering . Utskottet ser därför mycket positivt på att regeringen nu aviserar en proposition med förslag till lagändringar med anledning av det EU-direktiv som antogs och som syftar till att förbättra gränsöverskridande tillgång till radio- och tv-program[1]. En ny ursprungslandsprincip inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) ska omfatta att radio- och tv-företag frivilligt gör vissa program tillgängliga i playtjänster. Företagen ska endast klarera de rättigheter som krävs för att göra program tillgängliga i det land där företagen huvudsakligen är etablerade. Sändningar som avses är alla radioprogram samt nyhets- och aktualitetsprogram på tv. Programmen ska vara egna produktioner som produceras av radio- eller tv-företaget med egna resurser, inklusive offentliga medel. Beställda produktioner och sam-produktioner samt idrottsevenemang omfattas inte av ursprungslands-principen. Ersättningsmodellen utgår bl.a. från hur länge programmen är tillgängliga online och publikstorlek. Enligt SVT:s sändningstillstånd –2025 ska nyhetsverksamheten bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program. Programföretaget ska meddela nyheter, stimulera till debatt, kommentera och belysa händelser och skeenden och därvid ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor. SVT ska granska myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna samt spegla verksamheten inom sådana organ och inom andra maktsfärer. De ska erbjuda ett utbud av nyheter på olika språk för människor i och i närområden som inte kan ta del av nyheter på svenska. Nyhetsförmedling och samhällsbevakning ska utgå från olika perspektiv, så att händelser speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. Den journalistiska bevakningen av svagt bevakade områden ska stärkas . SVT ska vidare enligt sina sändningstillstånd –2025 sända program om och från de nordiska grannländerna i syfte att stärka den nordiska kulturgemenskapen. Utskottet menar att SVT:s nyhetsuppdrag möjliggör en allsidig rapportering och att det, tillsammans med kulturuppdraget, ger goda förutsättningar för ett brett verksamhetsutbyte mellan de nordiska länderna. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:1037 (SD) yrkande 2 och 2020/21:1703 (M) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om medie- och informationskunnighet. Utskottet hänvisar till insatser som redan har gjorts. m.fl. (MP) anser i kommittémotion 2020/21:2728 yrkande 3 att medie- och informationskunnighet () kan underlätta det demokratiska samtalet och lyfter fram folkbiblioteken som en institution som kan bidra till en levande dialog om . Utskottet noterar att regeringen har gett i uppdrag att fr.o.m. kartlägga och redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att främja i . Uppdraget är en del av arbete med att genomföra EU:s reviderade direktiv om audiovisuella medietjänster (AV-direktivet) och det ska genomföras i nära samverkan med MPRTV. har till sitt förfogande för uppdraget att förstärka arbetet för ökad , t.ex. genom att utveckla samverkan på området. Utskottet vill även i sammanhanget lyfta fram det mediestöd som MPRTV fördelar enligt mediestödsförordningen (2018:2053). Tillsammans med ett innovations- och utvecklingsstöd har myndigheten beviljat olika aktörer stöd för digital utveckling som främjar tillgång till oberoende nyhetsförmedling med inriktning på barn och unga. Som exempel kan nämnas en tillgänglighets-anpassad tjänst som ska bidra med trovärdiga och fördjupande nyheter till undervisningen och främja ett källkritiskt tänkande, elever i åldern 13–som producerar och publicerar nyheter samt en undersökning av barns, i åldern 6–, behov och önskemål för att uppmuntra till nyhetsläsning, bl.a. genom s.k. gamification, vilket innebär att man använder spelelement inom verksamheter som traditionellt inte hör samman med spelande. Utskottet finner inga skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandet och avstyrker därmed motion 2020/21:2728 (MP) yrkande 3. Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som finns i bilaga 2. Jämför det särskilda yttrandet (C). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp nedan. Detta har gjorts i betänkande 2018/19:KrU4, betänkande 2019/20:KrU2 samt betänkande 2019/20:KrU11. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet avstyrker följande motionsyrkanden med hänvisning till detta. Motion 2020/21:803 av , m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 7 och 9–11 I motionen yrkas om tillkännagivanden om att regeringen ska ta fram direktiv för att se över möjligheterna att slå samman public service-företagen till ett bolag som sysslar med samtliga format (yrkande 2). Motionärerna föreslår även tillkännagivanden om finansiering av public service (yrkande 3), om nordiskt samarbete (yrkande 4), om kvotering och representationstillsättning utifrån ovidkommande yttre kriterier (yrkande 7) samt om ansvaret för svenska språket (yrkande 11). Motionärerna menar vidare att förhandsprövning inte bör göras av en myndighet underställd regeringen (yrkande 9) samt att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över frågan om övergången från marksänd tv till andra distributionssätt (yrkande 10). Motion 2020/21:969 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 Motionärerna vill säkerställa grundförutsättningarna för public service, dvs. dess oberoende och självständighet (yrkande 1) samt att public service inte konkurrerar med kommersiella aktörer (yrkande 2). Motion 2020/21:1037 av och (båda SD) yrkande 1 Motionärerna vill att nyhetsprogram sänds på skandinaviska språk från nordiska länder via . Motion 2020/21:2272 av (M) yrkandena 2 och 3 Motionären föreslår att det ska ses över vilka verksamheter som ska ligga inom public services uppdrag (yrkande 2) och att ekonomin för public service ska ses över (yrkande 3). Motion 2020/21:2884 av och (båda SD) yrkande 4 I yrkandet lyfter motionärerna fram samverkan mellan nordiska public service-företag. Motion 2020/21:3083 av (M) Motionären vill att möjligheterna ska ses över för att främja en rikstäckande public service och motverka en centralisering av public service-företagen. Motion 2020/21:3174 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4 Motionärerna vill att förutsättningarna ska ses över för de tre programföretagen att så långt det är möjligt tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för fri användning. Motion 2020/21:3244 av m.fl. (L) yrkande 4 Motionärerna vill ge public service-företagen i uppdrag att utarbeta tydliga riktlinjer för hur de ska hantera lokal konkurrens i syfte att värna den mediala ekologin. Motion 2020/21:3396 av och (båda SD) yrkandena 2–4 Motionärerna vill slå ihop public service-företagen (yrkande 2), förtydliga ägardirektiv för public service-företagen (yrkande 3) samt utreda en försäljning av vissa delar av public service för ett smalare utbud (yrkande 4). Motion 2020/21:3602 av (SD) yrkande 1 Motionären vill stärka och återta det svenska språkets ställning i statliga medier. Reformera radio och tv i allmänhetens tjänst, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:969 av och (båda M) yrkande 3 och 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:601 av (SD) yrkande 1 och 2020/21:604 av (SD). Public service är, tillsammans med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, grundbulten i vårt mediesystem och i förlängningen i vår demokrati. Public service har ett viktigt grunduppdrag att förmedla kvalitativ samhällsinformation, ha ett brett utbud av svensk och nordisk film- och tv-produktion för svenska folket, producerat på svenska i och vara en aktör som främjar svenska språket samt belyser svensk kultur och natur. Utöver det har programföretagen ett särskilt viktigt uppdrag att säkerställa att betydelsefull information når hela befolkningen vid krissituationer. Det är därför också viktigt att public service får tillräckliga resurser för att kunna utföra uppdraget, men även att programföretagen inte lägger betydande medel på innehåll som kan tillgodoses av kommersiella aktörer. Många upplever att programföretagen brustit i sitt uppdrag när det gäller saklig informationsförmedling och opartiskt innehåll. Vi tror att en del av landets nuvarande utmaningar hade kunnat lindras, eller undvikas, om medborgarna fått full insikt och förståelse i vad vissa politiska förslag skulle komma att få för konsekvenser. Det talas om en åsiktskorridor i hela mediesfären, en åsiktskorridor som public service tyvärr hållit sig inom. För att uppnå en högre trovärdighet för public service behöver public service-systemet reformeras. Vi vill se en översyn av public service och dess kringliggande system. Därför föreslår vi att regeringen tillsätter en större utredning för att konstruera ett nytt, modernare public service-system med starka inbyggda mekanismer som, i den mån det går, utgör grunden för en opartisk medieaktör. Reformera radio och tv i allmänhetens tjänst, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:969 av och (båda M) yrkande 3 och 2020/21:601 av (SD) yrkande 1 och 2020/21:604 av (SD).