bet · H901MJU2 · 2021-12-03 00:00:00 — Det vore värdefullt om regeringen återkom i nästa års budgetproposition när det gäller vilka effekter deras arbete har haft och förväntas få för den ekologiska produktionen och för konsumtionen av livsmedel. Utskottet uttryckte att det vore värdefullt om regeringen lämnade en fördjupad redovisning av hur det ökade anslaget till 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande har använts i årets budgetproposition. Detta har regeringen inte gjort i tillräcklig utsträckning och därför vore det enligt utskottet alltjämt värdefullt om regeringen återkom i denna fråga i nästa års budgetproposition. Anslaget 1:23 föreslås öka med till följd av den ökning av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som aviserades i den senaste forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2020/21:60). Utskottet anser att det vore värdefullt med en tydligare koppling till och beskrivning av det ökade anslagets åtgärder samt vilka effekter dessa förväntas uppnå. Utskottet anser i likhet med föregående år att det vore värdefullt om antalet aktiva forskarstudenter nämndes i informationen om SLU:s forskningsverksamhet i nästa års budgetproposition. Utskottet välkomnar att både antalet behöriga sökande och antalet helårsstudenter vid SLU fortsätter att öka. Regeringen anser i årets budgetproposition att det behövs samlade insatser för kompetensförsörjning för aktörer på landsbygden samt att de areella näringarna har behov av att rekrytera kompetens inom en rad centrala områden. Utskottet menar därför att det vore av vikt om regeringen kunde sätta utvecklingen av antalet helårsstudenter i förhållande till den nationella kompetensförsörjningen. hade regeringen ett mål för antalet helårsstudenter. Utskottet anser att ett nytt mål för antalet helårsstudenter skulle vara värdefullt för att göra det lättare att bedöma utvecklingen. En sådan redovisning skulle enligt utskottet också göras uppdelat på SLU:s fyra olika fakulteter, dvs. fakulteten för landskapsarkitektur, trädgårds- och växtproduktionsvetenskap, fakulteten för naturresurser och jordbruksvetenskap, fakulteten för skogsvetenskap och fakulteten för veterinärmedicin och husdjursvetenskap. Slutligen noterar utskottet att utbildningen av veterinärer och djurskötare förstärks . Enligt utskottet vore det värdefullt om regeringen återkom i frågan och redovisade hur arbetet fortskrider. Regeringens hantering av tillkännagivanden Tillkännagivande om att säkerställa effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel har tillkännagett för regeringen att regeringen bör säkerställa effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel (bet. 2016/17:MJU23 punkt 17, rskr. 2016/17:338). Regeringen anför att den redan före tillkännagivande hade vidtagit ett antal åtgärder. förtydligade regeringen att arbete framöver ska syfta till att stödja prövningen av produktgodkännande. Ansvariga myndigheter har tagit fram en handlingsplan –2025. Utvecklingsarbetet har resulterat i att Kemikalieinspektionens handläggningstid för bedömning av växtskyddsmedel respektive biocidprodukter fortsätter att kortas. fattades i genomsnitt av besluten i växtskyddsmedelsärenden och för biocidproduktärenden inom fastställda tidsfrister. publicerade en rapport om översyn av och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. I översynen ingick bl.a. att se över reglerna för ömsesidigt erkännande, zonsystemet och godkännandekriterierna. Regeringen informerade om kommissionens rapport i faktapromemorian Kommissionens utvärdering av EU:s förordning om växtskyddsmedel och EU:s förordning om bekämpningsmedelsrester (2019/20:FPM41). Rapporten innehöll inte några lagstiftningsförslag, och inga av de aviserade förändringarna i sekundärrättsakter bedöms påverka svenska regler. antogs rådsslutsatser där fick gehör för flera av sina ståndpunkter. I rådsslutsatserna betonas behovet av att hålla lagstadgade tidsfrister för godkännande av växtskyddsmedel och att ett ökat samarbete mellan länder skulle bidra till att stärka zonsystemet för ömsesidiga godkännanden. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet genom dessa åtgärder är slutbehandlat. Tillkännagivande om effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet När det gäller tillkännagivande om att verka för effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet (bet. 2017/18: MJU13 punkt 10, rskr. 2017/18:182) anför regeringen följande. Utöver den kontinuerliga utveckling som redovisades i skrivelse 2020/21:75 om för datainsamling är även fiskerikontrollen en viktig del i uppföljningen inom fiskeområdet. Inom EU har förhandlingar om en reviderad förordning för fiskerikontrollen pågått . I förhandlingarna verkar regeringen för att kontrollåtgärderna ska vara ändamålsenliga, kostnadseffektiva och proportionerliga och leda till förbättrad och effektiv fiskerikontroll, men utan att öka den samlade administrativa bördan för företagen. Havs- och vattenmyndigheten och har även redovisat ett uppdrag om förslag på hur fiskerikontrollen kan förstärkas. Det spårbarhetssystem för vissa fiskeri- och vattenbruksprodukter i syfte att kunna följa produkten från fångst till konsument som krävs enligt nuvarande kontrollförordning började att gälla i . Forskningsfartyget R/V togs i drift 2019 och används för forskningsinsatser och för datainsamling avseende havsmiljön och fiskbestånd. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Tillkännagivande om ett fortsatt och intensifierat regelförenklingsarbete för svenskt yrkesfiske som även inbegriper det småskaliga kustfisket I propositionen behandlar regeringen även tillkännagivande om att verka för ett fortsatt och intensifierat regelförenklingsarbete för svenskt yrkesfiske som även inbegriper det småskaliga kustfisket (bet. 2018/19: MJU3 punkt 3, rskr. 2018/19:131). Utöver det som redovisats i skrivelse 2020/21:75 har regeringen även i regleringsbrevet , med rapportering , gett och Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utforma en gemensam strategi för fiskets framtid samt nya sektorsspecifika handlingsplaner. Strategin och planerna ska, med ett långsiktigt perspektiv, bidra till en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja i enlighet med bl.a. målen i En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104). agerar generellt i förhandlingar om olika förvaltningsåtgärder och tekniska regleringar, och särskilt i pågående förhandlingar om en revidering av EU:s fiskerikontrollförordning för förenkling av reglerna. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Tillkännagivande om en samlad redovisning av regeringens arbete med jaktfrågor och vilka åtgärder som planeras för dessa frågor När det gäller tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med en samlad redovisning av regeringens arbete med jaktfrågor och vilka åtgärder som planeras för dessa frågor (bet. 1999/2000:MJU17 punkt 24, rskr. 1999/20:253) anför regeringen följande. Tillkännagivandet innebär inte krav på specifika förändringar i sak utan motiverades med att det under allmänna motionstiden aktualiseras ett stort antal jakt- och viltvårdsfrågor av olika slag, även om beslutanderätten i dessa frågor i huvudsak delegerats till regeringen eller behörig myndighet. Regeringen har inte återkommit med en samlad redovisning men såväl med betydande reformer av stora delar inom jakt- och viltförvaltningen som med löpande redovisningar av utvecklingen. Ett betydande exempel på detta är propositionen (prop. 2009/10:239) där organisationen av jakten efter älg ändrades med syftet att åstadkomma en ekosystembaserad lokal älgförvaltning som kompletteras med en övergripande samordning av älgjakten. Ett annat exempel är propositionen En hållbar rovdjurspolitik (prop. 2012/13:191) där de nya målen bl.a. har en direkt koppling till rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (art- och habitatdirektivet). Regeringen fattade beslut om ändringar i 3 § andra stycket rennäringsförordningen (1993:384) som avser rätt till småviltjakt på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Viltstammarnas utveckling har under varit en indikator i regeringens budgetproposition för att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av jakt- och viltförvaltning bidrar till målet för utgiftsområdet. har regeringen fattat beslut om ändringar av de nuvarande jakttiderna genom ändring i jaktförordningen (1987:905). Vidare har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 2021:35) som har i uppdrag att föreslå en ny renskötsellagstiftning. Regeringen anser att tillkännagivandet med denna och tidigare lämnade redovisningar är slutbehandlat. Tillkännagivande om att göra det lättare för konsumenter att göra hållbara och medvetna val har också tillkännagett för regeringen att den bör göra det lättare för konsumenter att göra hållbara och medvetna val (bet. 2016/17:MJU23 punkt 26, rskr. 2016/17:338). Regeringen gav i uppdrag att för perioden –2025 vidareutveckla Nyckelhålet, som ger konsumenterna möjlighet att välja hälsosammare livsmedel. Inom ramen för jord till bordstrategin har kommissionen påbörjat arbetet med att ta fram förslag på obligatorisk framsidesmärkning, se över en eventuell utökning av bestämmelserna om obligatorisk ursprungsmärkning samt revidera bestämmelserna om datummärkning, vilket är i linje med tillkännagivandet. redovisade regeringsuppdraget att ta fram det underlag som krävs för att ska kunna göra en anmälan till kommissionen om nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsinformation för kött på restaurang och i storhushåll. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Av redovisningen ovan framgår att regeringen anser att samtliga tillkännagivanden som anges där är slutbehandlade. Utskottet delar regeringens bedömning. Statens budget inom utgiftsområde 23 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt utskottets förslag i bilaga 4. bifaller därmed delvis budgetpropositionen och två motionsyrkanden (M, KD). lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Övriga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S), 2 (C), 3 (V), 4 (L) och 5 (MP). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisar anslagen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt den fördelning som framgår av tabellen i bilaga 2 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23 punkt 1). För vissa anslag föreslår regeringen också att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 2). Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden framgår i tabellform i bilaga 3. I det följande sammanfattas regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 23. Inledningsvis redogörs för den politiska inriktningen. Regeringen anför i propositionen att dess mål är att politiken för areella näringar, landsbygd och livsmedel ska bidra till en hållbar utveckling i alla delar av landet. Regeringen vill se levande och livskraftiga landsbygder med konkurrenskraftiga areella näringar, jobb och företag som värdefull miljö skyddas. Det finns behov av en grön återstart som kan bidra till jobb och omställning mot ett mer hållbart samhälle. De areella näringarna har bl.a. genom produktion av förnybara råvaror och förädling av produkter en viktig roll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle där de nationella miljömålen nås. Målet för en sammanhållen landsbygdspolitik är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. En bredd av insatser inom många politikområden är viktiga för att uppnå målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken. Regeringen föreslår därför satsningar på landsbygder inom flera politikområden, såsom utvidgningen av det statliga servicekontorsnätet (utg.omr. 2), hållbara transporter och bredbandsutbyggnad i landsbygderna (utg.omr. 22) samt ett särskilt investeringsbidrag till drivmedelsstationer i områden där servicen är gles (utg.omr. Regeringen föreslår vidare att medel tillförs för att fördela statsbidrag till 39 gles- och landsbygdskommuner. Syftet är att stärka kommunernas förutsättningar att stödja utvecklingen av näringsliv och företagsklimat. Regeringen föreslår även en särskild satsning på ekonomiskt stöd till kommuner med få invånare eller som har särskilda utmaningar (utg.omr. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja I livsmedelsstrategin fastställs målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås. Regeringen genomför en rad satsningar genom handlingsplanen för att påverka utvecklingen mot livsmedelsstrategins mål, såsom förenkling genom utveckling av , analys av kompetensförsörjningsbehov och genomförandet av åtgärder samt satsningar på att öka livsmedelsexporten. Regeringen framhåller att de regler och villkor som gäller för livsmedelskedjans företag har som syfte att säkra t.ex. miljö, hälsa och djurvälfärd men kan medföra omfattande administration och kostnader för företag och enskilda. Det är därför viktigt att utformningen och tillämpningen av regler och villkor är effektiv och enkel. Regeringen avser att även i fortsättningen verka för att myndigheterna beaktar stärkt konkurrenskraft för företagen i sitt arbete med att utforma och tillämpa regler och villkor för att livsmedelskontrollen ska bli likvärdig och välfungerande i hela . Regeringen prioriterar att företagen har rimliga möjligheter att uppfylla de krav som ställs och att processer för tillståndsgivning är snabba och effektiva. Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) har under innevarande period präglats av hög komplexitet med ett stort antal åtgärder, vilket har bidragit till svårigheter för både berörda myndigheter och stödmottagare. På grund av detta har även möjligheterna att på ett ändamålsenligt sätt nå målen för GJP försvårats. Ett problem i innevarande period har varit de områden där det finns överlappande stöd som hanteras både nationellt och inom GJP. Mot bakgrund av detta gör regeringen bedömningen att antalet åtgärder inom GJP behöver minska under nästa period, så att GJP ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Regeringen har identifierat flera åtgärder som hanteras inom GJP men som bättre lämpar sig för nationellt genomförande och på så sätt kan komplettera åtgärderna i GJP. Dessa åtgärder bör hanteras genom nationella stöd. Därför tillför regeringen medel för åtgärder för perioden –2027 som kan genomföras såväl inom GJP som nationellt. Nästa programperiod kommer det att finnas totalt – per programår – för åtgärder inom GJP:s andra pelare och nationella åtgärder som kompletterar GJP. I det beloppet ingår EU-medel och svenska medel tillförda i tidigare budgetpropositioner och de medel som tillförs i årets budgetproposition. Regeringen avser att besluta om en strategisk plan med åtgärder, budget och modell för genomförande för den framtida jordbrukspolitiken för åren 2023–2027. Planen ska lämnas till kommissionen för godkännande . Åtgärderna ska bidra till livsmedelsstrategins mål om en ökad konkurrenskraft som relevanta nationella miljömål nås. I arbetet med att behålla goda djurhälsa är bekämpning av smittsamma djursjukdomar en viktig del. Därför föreslår regeringen att ytterligare resurser tillförs för åtgärder för att bekämpa framför allt det senaste årets utbrott av fågelinfluensa. Subventioner av kostnader för analyser av trikiner och cesium i vildsvinskött är en åtgärd som bedöms öka incitamenten för jägare att skjuta fler vildsvin. För regeringen är det viktigt att subventionerna kan handläggas på ett resurseffektivt sätt och enkelt komma jägarna till del för att öka avskjutningen. Därför föreslår regeringen en förstärkt satsning på subventioner –2025. Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken fortsätter att arbeta för ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart fiske. Goda och långsiktiga förutsättningar är viktiga för en konkurrenskraftig fiskerinäring och dess företag i , inte minst för det kustnära fisket. Regeringen anför att övergripande prioriteringar och mål för det svenska havs-, fiskeri- och vattenbruksprogrammet för perioden –2027 ska vara att understödja genomförandet av EU:s gemensamma fiskeripolitik och dess långsiktiga mål om ett hållbart fiske och vattenbruk samt relaterade miljömål och delar av EU:s integrerade havspolitik. Programmet ska även understödja återhämtningen av de delar av fiskenäringarna som drabbats av den pågående pandemin. Vidare anför regeringen att svensk viltförvaltning ska vara adaptiv och ekosystembaserad som regionaliseringen fortsätter att utvecklas. Förvaltningen måste bygga på vetenskapligt underlag och på att de människor och verksamheter som berörs uppfattar att den har legitimitet. Regeringen kommer att följa utvecklingen av vildsvinspopulationen samt övrigt klövvilt och dess skador på gröda och skog liksom involvering i trafikolyckor även i fortsättningen. När det gäller konsument och marknad anför regeringen att en ökad livsmedelsexport är ett viktigt verktyg för att öka den svenska livsmedelsproduktionen. Därför fortsätter regeringen att satsa på att öka den svenska livsmedelsexporten inom ramen för livsmedelsstrategins handlingsplaner. När det gäller kunskap och innovation anför regeringen att forskning och innovation är grundläggande för att bidra till en hållbar samhällsutveckling, inte minst för att åstadkomma ett hållbart och konkurrenskraftigt livsmedelssystem och genomföra livsmedelsstrategin. De stora satsningar som gjorts genom forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2020/21:60) bidrar till de areella näringarnas utveckling och konkurrenskraft. Även de satsningar som tidigare gjorts inom SLU fullföljs och förväntas bidra till detta syfte. Regeringen anför vidare att samlade insatser för kompetensförsörjning för aktörer på landsbygderna behövs. Kunskap och kompetens är en grund för hållbar tillväxt, entreprenörskap, förnyelse och innovation. De areella näringarna behöver rekrytera kompetens inom en rad centrala områden. Den högre utbildningen inom () bidrar till denna kompetensförsörjning. Regeringen föreslår en förstärkning av utbildningen av veterinärer och djursjukskötare där särskilt stor efterfrågan finns från både näringsliv, allmänhet och studenter. Förstärkningen bidrar till att motverka onödigt lidande för våra husdjur och lantbruksdjur. Förstärkningen sker successivt med 2022 . Fullt utbyggd innebär satsningen att ytterligare 40 veterinärer och 20 djursjukskötare kommer att utbildas . Utbyggnad av veterinärutbildningen kräver investering i nya lokaler, vilket möjliggörs med en satsning på 2022 och 2023 samt 2024. Satsningen på livslångt lärande fortsätter. En hållbar och konkurrenskraftig samhällsomställning förutsätter en långsiktigt stabil forskningsfinansiering, och kunskapsuppbyggnad och kunskapsförmedling behöver fungera i samverkan mellan olika parter och mellan olika finansiärer. Denna inriktning avspeglas exempelvis i de nationella forskningsprogram som drivs inom Formas, i enlighet med den beslutade forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2020/21:60). Regeringen anför att inriktningen för skogspolitiken med de jämställda målen om produktion och miljö ligger fast. En grundläggande del av skogspolitiken är skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. Äganderätten till skog behöver stärkas och värnas. Den svenska skogen och skogsnäringen spelar en stor roll för svensk välfärd och sysselsättningen i alla delar av landet. Skogen har en viktig roll i klimat- och miljöarbetet, för en växande cirkulär bioekonomi och för hållbar utveckling inklusive biologisk mångfald och sociala värden. Skogsnäringen står också för av totala varuexport och skapar jobb och tillväxt i hela landet. Den årliga avverkningsnivån har ökat och har alltmer närmat sig den årliga tillväxten tillgänglig för avverkning. förväntas den framtida efterfrågan på svensk biomassa öka kraftigt i takt med övergången till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi i enlighet med beslutade klimatmål. Även biobaserade material bör återvinnas och bioekonomin utvecklas på ett sätt som är förenligt med arbetet för att nå andra miljö- och samhällsmål och med hänsyn till konsekvenserna för kolsänkor och biologisk mångfald . Det är av stor vikt att en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen kan öka, inom ramen för att de nationella miljömålen nås. I arbetet bör även skadeeffekterna av ett förändrat klimat såsom en högre andel växtskadegörare beaktas. För att förebygga, övervaka och bekämpa skogsskador föreslår regeringen att tillförs för att motverka utbrott av granbarkborre och andra skogsskador. Det nationella skogsprogrammet fortsätter att utvecklas. Regeringen bedömer att programmets olika insatser och dialog fortsätter att bidra till att främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Särskilt fokus ska läggas på goda villkor för företagande i skogssektorn. Det regionala arbetet med skogsprogram och strategier utgör en allt viktigare del i genomförandet av skogsprogrammet. har i sitt betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) lämnat en rad förslag som remissbehandlats och är under beredning i . Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till i frågan. Regeringens satsningar med anledning av skogsutredningens förslag är av stor betydelse för det fortsatta arbetet med skogsprogrammet och ett flertal skogliga frågor. Markägare ska få ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning som de har rätt till. Regeringen föreslår satsningar på en tydlig skogspolitik för biologisk mångfald, en växande cirkulär bioekonomi, minskad klimatpåverkan och klimatanpassning för att bidra till skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö. Detta bör ske med frivilligheten som grund och stärkt äganderätt, nya och utvecklade skydds- och ersättningsformer samt tydliga förutsättningar för brukande och bevarande. För satsningarna föreslås att tillförs . Ytterligare åtgärder beskrivs under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Rennäringens behov av att delta mer aktivt i olika processer kring samhällsplanering och markutnyttjande inom renskötselområdet fortsätter att öka. Även behovet av anpassning till klimatförändringarna blir alltmer påtagligt. En viktig fråga för rennäringen är även samexistens med rovdjuren. Det är därför angeläget att berörda myndigheters och rennäringens arbete för att begränsa rovdjursskadorna till den beslutade toleransnivån fortskrider. bör rennäringen kompenseras för de rovdjursskador som kvarstår genom ersättningen för rovdjursförekomst. 1:1 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget tillförs medel för förvaltningskostnader för insatser för skogsbruket . I enlighet med gällande finansieringsprinciper minskas anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket för detta ändamål. Anslaget tillförs även medel för arbete med nekat avverkningstillstånd i fjällnära skog och för insatser för att förebygga, övervaka och bekämpa utbrott av granbarkborre och andra skogsskador. 1:2 Insatser för skogsbruket: Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos .