bet · H901FöU2 · 2021-11-18 00:00:00 — Som anförts finns det bestämmelser i lagförslagen som ger Försvarsmakten och möjlighet att om det behövs för samarbetet mot terrorism eller vid svenskt deltagande i annat internationellt underrättelse- och säkerhetssamarbete, i den utsträckning det följer av lag eller förordning eller om regeringen har beslutat om det i ett enskilt fall, ge en utländsk underrättelse- eller säkerhetstjänst direktåtkomst till personuppgifter som finns i uppgiftssamlingar. kan i samma utsträckning medge en utländsk organisation inom informationssäkerhetsområdet direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i informationssäkerhetsverksamheten om det behövs för samarbetet mot it-relaterade hot mot samhällsviktiga system. Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla att det internationella samarbetet inom försvars- och säkerhetsområdet har ökat och att den tekniska utvecklingen har lett till att en nödvändig skyddsnivå för den utlämnande myndighetens system och personuppgifter, vilken har ansetts svår att uppnå, numera är möjlig att säkerställa. I fall där samarbete i hög grad förutsätter skyndsamhet, och i de fall där samarbetet syftar till att gemensamt följa ett skeende, är det i vissa fall nödvändigt att inom ramen för samarbetet tillgängliggöra information genom direktåtkomst. Enligt regeringen kan en sådan situation exempelvis uppstå inför ett förmodat förestående terrordåd. När det gäller förslaget om möjligheter för Försvarsmakten och att överföra personuppgifter till andra länder och internationella organisationer konstaterar utskottet i likhet med att regeringen bemöter remissinstansernas synpunkter och redogör för sina överväganden när det gäller förslagets konsekvenser för den personliga integriteten. Regeringen redogör även för den avvägning som har gjorts mellan integritetsskyddsintresset och de starka försvars- och säkerhetsintressen som motiverar att berörda myndigheter ska kunna delta på ett effektivt sätt i det internationella samarbetet. Utskottet har i likhet med inga invändningar mot vad regeringen anför i den delen. När det gäller förslaget om ändringar i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet instämmer utskottet i vad regeringen anför om att internationella samarbeten inom underrättelseområdet är av grundläggande betydelse för svensk underrättelseförmåga och av avgörande betydelse för svensk utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik och i övrigt vid kartläggning av yttre hot mot landet. För att säkerställa att ska kunna få del av sådan information som landet behöver är det för nödvändigt att upprätthålla samarbeten om såväl inhämtning, bearbetning, analys och teknik som utbyte av underrättelser. Ett fungerande och effektivt internationellt samarbete är en förutsättning för att på ett fullgott sätt ska kunna tillgodose det underrättelsebehov som finns hos regeringen och övriga inriktande myndigheter. dom framhåller att den svenska lagstiftningen innehåller tydliga regler när det gäller vilka syften som kan rättfärdiga signalspaning samt hur förfarandet går till. Däremot identifierar domstolen brister i några avseenden, bl.a. när det gäller möjligheterna till en effektiv efterhandskontroll som ska utföras på begäran av en enskild. har förbundit sig att rätta sig efter domar i de mål där är part. Regeringen framhåller att ett analysarbete kring avgörandet har inletts inom . Regeringen anför vidare att den i propositionen Totalförsvaret 2021– 2025 har aviserat att en särskild utredare bör ges i uppdrag att –2025 göra en översyn av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. I översynen bör bl.a. frågan om behovet av åtgärder i övrigt med anledning av avgörande ingå (jfr prop. 2020/21:30 s. 155). Utskottet konstaterar i likhet med att regeringen har behandlat synpunkter i propositionen och i övrigt hänvisat till att det i den kommande översynen av signalspaningslagen bör ingå att överväga behovet av åtgärder i övrigt med anledning av domen. Utskottet förutsätter att regeringen i den kommande översynen kommer att lägga fram förslag för att åtgärda de brister som har identifierat. Utskottet vill i likhet med särskilt framhålla vikten av en kontinuerlig och stark parlamentarisk insyn och en effektiv efterhandskontroll. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att de effektiviseringar som lagförslagen bedöms medföra vid behandling av personuppgifter inom försvarsunderrättelseverksamheten och den militära säkerhetstjänsten, t.ex. när det gäller möjligheter till direktåtkomst, kan innebära ett visst ytterligare intrång i den enskildes personliga integritet. Integritetsintrånget måste dock vägas mot de starka försvars- och säkerhetsintressen som gör sig gällande och som motiverar behovet av en effektiv verksamhet på de områden som de föreslagna lagarna omfattar. Den omfattande tillsyn och krav på granskning som redan gäller och fortsatt ska gälla för den behandling av personuppgifter som den föreslagna lagstiftningen omfattar är av stor betydelse för tillvaratagandet av den enskildes integritetsskydd. Motsvarande gäller för Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhetens kontroll av signalspaningen i försvarsunderrättelseverksamhet. Utskottet delar regeringens uppfattning att konsekvenserna för den enskildes integritet får anses vara acceptabla och ser därmed i likhet med inte något hinder mot att propositionen bifalls. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens samtliga lagförslag med de skäl som regeringen anför och avstyrker motionerna 2021/22:1011 (L), 2021/22:1154 (C), 2021/22:922 (V) yrkandena 1–3. Översyn av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en översyn av signalspaningslagen, om särredovisning av det internationella samarbetet i regeringens årliga skrivelse om uppföljning och granskning av signalspaningen i försvarsunderrättelseverksamheten, om bred myndighetssamverkan samt om kontroll av, insyn i och syftet med underrättelseverksamheten. Jämför reservation 6 (M, KD), 7 (M, KD, L), 8 (V) och 9 (M). m.fl. (M, KD) anför i kommittémotion 2021/22:983 yrkande 2 att integritetsfrågorna särskilt bör beaktas i den kommande översynen av signalspaningslagen. Integritetsfrågorna generellt och de som är kopplade till det internationella samarbetet specifikt måste bli en viktig del av översynen. Motionärerna framhåller i yrkande 3 att översynen bör påbörjas skyndsamt. I fråga om att möjliggöra mer omfattande signalspaning framhåller m.fl. (M) i kommittémotion 2021/22:3640 yrkande 2 att en översyn av signalspaningslagen bör avse frågorna om i vilken omfattning signalspaning ska kunna bedrivas och vilka aktörer som bör ha rätt att kunna inrikta signalspaningen. Även möjligheten att kunna signalspana även om både avsändare och mottagare befinner sig i bör ses över för att kunna identifiera allvarliga yttre hot mot säkerhet. m.fl. (KD) redovisar i kommittémotion 2021/22:3908 yrkande 31 att har förändringar gjorts i olika steg i lagen om signalspaning och listan över vilka aktörer som kan inrikta signalspaning har utökats. Motionärerna anser att det nu behövs ett helhetsgrepp om vilka aktörer som framöver ska ha rätt att kunna inrikta signalspaning. Motionärerna framhåller i motionens yrkande 32 att behoven bör anpassas till rådande säkerhetsläge och eventuella brister bör hanteras. Regeringen bör tillsätta en utredning som analyserar behoven av utlandsunderrättelser för att ge regeringen bästa möjliga underlag i dessa frågor. I utredningsdirektiven bör också principen om maktdelning ingå. Granskning och kontroll av underrättelseverksamheten I kommittémotion 2021/22:983 av m.fl. (M, KD) yrkande 1 föreslås att granskningen av det internationella samarbetet i försvarsunderrättelseverksamheten tydligt bör särredovisas i den årliga regeringsskrivelsen om integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. I samband med att skrivelsen behandlas i försvarsutskottet har riksdagspartierna möjlighet att ta del av den granskning som utförs av Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten. I kommittémotion 2021/22:922 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur den parlamentariska kontrollen av och insynen i underrättelseverksamheten ska öka. och regeringen bör utveckla sin samverkan i frågor om och underrättelseverksamhet. I fråga om en bred myndighetssamverkan anför m.fl. (M) i kommittémotion 2021/22:3640 yrkande 9 att de svenska underrättelsemyndigheterna – Säkerhetspolisen (), Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (Must) och () – har ett särskilt ansvar för att identifiera hot mot säkerhet. Det är centralt att informationsutbytet dem emellan fungerar men det är lika viktigt att relevant information som fångas upp av andra myndigheter också kommer underrättelsemyndigheterna till del. Ett nationellt säkerhetsråd bör ha en samordnande funktion för att vid behov kunna aktivera breda och myndighetsgemensamma aktioner mot säkerhetshot i . I kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 44 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att syftet med underrättelseverksamhet är att värna det öppna och demokratiska samhället, den fria åsiktsbildningen samt frihet och oberoende. Enligt motionens yrkande 45 bör vi ha en effektiv underrättelseverksamhet som är tydligt reglerad, avgränsad och ändamålsenlig för att avslöja och motverka destabiliserande verksamhet från främmande makt och hot från terrorister. Regeringens årliga skrivelse Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Vid slutbehandling av regeringens proposition En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet (prop. 2006/07:63, bet. 2007/08:FöU15, rskr. 2007/08:266) tillkännagav för regeringen det som försvarsutskottet hade anfört om ytterligare rättssäkerhets- och kontrollmekanismer. anförde bl.a. att regeringen en gång ska redovisa den granskning av verksamheten som bedrivits enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. I enlighet med tillkännagivande lämnade regeringen regeringens skrivelse 2020/21:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet (bet. 2020/21:FöU5). Utskottet anförde bl.a. att när det gäller integritetsfrågor har försvarsutskottet framhållit att det framöver kan uppstå behov av fördjupade uppföljningar av signalspaningslagens konsekvenser för den personliga integriteten (t.ex. i bet. 2019/20:FöU5). Detta har även regeringen bedömt att det kan finnas behov av framöver (se t.ex. skr. 2017/18:70). Utskottet har delat regeringens bedömning att det skulle vara befogat att genomföra en fördjupad uppföljning av lagstiftningens konsekvenser och betonade att en uppföljning kunde användas som ett viktigt instrument i den ständigt pågående process som syftar till att värna den personliga integriteten vid signalspaning och även till att garantera en fungerande granskningsverksamhet. Utskottet har lagt stor vikt vid att systemet för att värna den personliga integriteten vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet fungerar på det sätt som avsetts i lagar och förordningar. Utskottet delade regeringens bedömning att den bredare hotbilden mot medför behov av att stärka samverkan mellan säkerhets- och underrättelsetjänsterna för att säkerställa en god gemensam lägesuppfattning över hela hotskalan. Utskottet avstyrkte en motion om behovet av ett helhetsgrepp på organisationen hos de svenska underrättelsemyndigheterna och deras samarbete med andra myndigheter för att förbättra möjligheten att fånga upp hot mot säkerhet och frågan om behovet av en samordnande funktion, ett nationellt säkerhetsråd, för att vid behov kunna aktivera breda och myndighetsgemensamma aktioner mot säkerhetshot i . Totalförsvaret 2021–2025 redovisade i betänkande Totalförsvaret 2020/21:FöU4 bl.a. att regeringen i totalförsvarspropositionen beskriver att utvecklingen av defensiv och offensiv cyberförsvarsförmåga bygger på tre samverkande delar: kunskap om hoten, skyddsåtgärder och motåtgärder. I likhet med regeringen framhöll utskottet att det i sin tur kräver en stark säkerhetstjänst och försvarsunderrättelseförmåga för att kunna förebygga och identifiera hotande verksamhet, god förmåga att upptäcka, varna för och hantera intrång och angrepp, samt ett starkt skydd av de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället. Samarbetet mellan , Försvarsmakten och Säkerhetspolisen har ett betydande värde för utvecklat skydd för de mest skyddsvärda verksamheterna i mot de allvarligaste hoten. Utskottet delade också regeringens och Försvarsberedningens bedömning att en nära samverkan mellan Försvarsmakten och är nödvändig för att utveckla och behålla förmågan . När det gäller motionärernas begäran om en översyn av signalspaningslagen m.m. vill utskottet åter hänvisa till att regeringen har aviserat att en särskild utredare –2025 bör ges i uppdrag att göra en översyn av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet och att frågan om behovet av åtgärder i övrigt med anledning av avgörande bör ingå i översynen. Utskottet har som framgår av föregående avsnitt framhållit att vikten av en kontinuerlig och stark parlamentarisk insyn och en effektiv efterhandskontroll bör beaktas i översynen. Utskottet vill vidare påminna om att utskottet och regeringen tidigare i den årliga skrivelsen om Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet har redovisat att det skulle vara befogat att genomföra en fördjupad uppföljning av lagstiftningens konsekvenser och betonat att en uppföljning kunde användas som ett viktigt instrument i den ständigt pågående process som syftar till att värna den personliga integriteten vid signalspaning och även till att garantera en fungerande granskningsverksamhet. Härutöver vill utskottet hänvisa till det arbete som pågår och till vad utskottet tidigare anfört när det gäller behovet av myndighetssamverkan. Det anförda innebär att motionerna 2021/22:983 (M, KD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3640 (M) yrkande 2 och 2021/22:3908 (KD) yrkandena 31 och 32 avstyrks av utskottet i den mån de inte blivit tillgodosedda av vad som anförts. Detsamma gäller motionerna 2021/22:983 (M, KD) yrkande 1, 2021/22:922 (V) yrkande 4 och 2021/22:3640 (M) yrkande 9. Även motion 2021/22:4197 (MP) yrkandena 44 och 45 avstyrks av utskottet. Avslag på propositionen, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2021/22:1154 av m.fl. (C). fälldes den svenska signalspaningslagen av som konstaterade att lagen står i strid med artikel 8, bl.a. på grund av att lagen inte tillförsäkrar tillräckligt skydd för den personliga integriteten när delar med sig av data till andra stater. Jag anser inte att regeringen i tillräcklig omfattning har återkommit med hur den avser att stärka integritetsskyddet i ljuset av dom. Enligt min uppfattning är förslagen för långtgående och ytterligare analyser kring behov, metoder, gränsdragningar, risker och integritetsskydd behöver göras, förslagsvis i den översyn av signaspaningslagen som annonserades i totalförsvarspropositionen. Det är viktigt att lagens tillämpningsområde inte utökas när det gäller tillgången till och delningen av personuppgifter innan en noggrann analys av nödvändiga åtgärder i ljuset av dom har vidtagits. Lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. 2021/22:922 av m.fl. (V) yrkande 3 och avslår proposition 2020/21:224 punkt 3 och motion 2021/22:1011 av m.fl. (L). Jag motsätter mig regeringens förslag om att det i signalspaningslagen ska föras in en ny bestämmelse som innebär att de företeelser för vilka signalspaningsmyndigheten enligt lagen får bedriva signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet inte behöver vara riktad mot eller röra svenska intressen. Jag ser risker med att genom ska kunna bedriva underrättelseverksamhet mot ett land för ett annat lands räkning utan att det finns ett svenskt intresse för denna underrättelseverksamhet. Att dela information med utländska myndigheter i hopp om att få något tillbaka lämnar i en sårbar situation och är därtill inte det mest effektiva sättet att bygga säkra och stabila internationella samarbeten när det gäller försvarsunderrättelseverksamhet. Dessutom är det en fråga om länders, och i förlängningen , oberoende. Lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet i de delar det avser 1 § och antar lagförslaget i övrigt. 2021/22:1011 av m.fl. (L), bifaller delvis proposition 2020/21:224 punkt 3 och avslår motion 2021/22:922 av m.fl. (V) yrkande 3. Försvarets radioanstalts (FRA) möjligheter att bedriva signalspaning har på olika sätt varit kopplade till hot mot svensk säkerhet eller svenska säkerhetsintressen. Dessa begränsningar framstår som naturliga ur ett integritetsskyddsperspektiv och garanterar att de resurser som anslås till verksamheten kommer till rikets nytta. Det är regeringen som beslutar om vilka länder som kan bedriva underrättelsesamarbete med, men såväl allmänheten som saknar insyn i vilka länder detta gäller. Men rimligtvis förekommer s.k. tjänster och gentjänster när svenska säkerhetsintressen kräver det. Jag ställer mig bakom att utländska myndigheter kan få direktåtkomst till personuppgifter i uppgiftssamlingar som är upprättade av . Det är säkert nödvändigt inom ramen för ett effektivt underrättelsesamarbete. Jag motsätter mig emellertid att signalspaning får användas när det gäller företeelser som inte riktas mot eller rör svenska intressen. Direktåtkomst i vissa fall till personuppgifter vid Försvarsmakten, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten i de delar det avser 3 kap. 4 och 5 §§. 2021/22:922 av m.fl. (V) yrkande 1 och avslår proposition 2020/21:224 punkt 1 i denna del. Jag vänder mig emot att andra länder ska kunna ges direktåtkomst till personuppgifter vid Försvarsmakten. Jag anser att inskränkningarna av den personliga integriteten är alltför stora för att förslaget ska kunna rättfärdigas. I propositionen beskriver regeringen att i de fall där samarbete i hög grad förutsätter skyndsamhet och när samarbete syftar till att gemensamt följa ett skeende är det i vissa fall nödvändigt att inom ramen för samarbetet tillgängliggöra information genom direktåtkomst. Vidare ges exemplet att en sådan situation av skyndsamhet kan vara ett förmodat förestående terrordåd. Jag anser att åtgärderna i den föreslagna lagstiftningen som gäller andra länders direktåtkomst till personuppgifter vid Försvarsmakten inte är proportionella i förhållande till inskränkningarna av den personliga integriteten. Direktåtkomst i vissa fall till personuppgifter vid , punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om behandling av personuppgifter vid i de delar det avser 3 kap. 3 och 4 §§. 2021/22:922 av m.fl. (V) yrkande 2 och avslår proposition 2020/21:224 punkt 2 i denna del. Jag vänder mig emot att andra länder ska kunna ges direktåtkomst till personuppgifter vid . Jag anser att inskränkningarna av den personliga integriteten är alltför stora för att förslaget ska kunna rättfärdigas. I propositionen beskriver regeringen att i de fall där samarbete i hög grad förutsätter skyndsamhet och när samarbete syftar till att gemensamt följa ett skeende är det i vissa fall nödvändigt att inom ramen för samarbetet tillgängliggöra information genom direktåtkomst. Vidare ges exemplet att en sådan situation av skyndsamhet kan vara ett förmodat förestående terrordåd. Jag anser att åtgärderna i den föreslagna lagstiftningen som gäller andra länders direktåtkomst till personuppgifter vid inte är proportionella i förhållande till inskränkningarna av den personliga integriteten. Översyn av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet, punkt 6 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:983 av m.fl. (M, KD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 32. Signalspaningslagen är nu mer än . Även om lagstiftningen har genomgått vissa förändringar finns nu skäl att göra en bred översyn. Den ökade digitaliseringen har medfört större risker och sårbarheter inom cyberarenan och det förekommer omfattande informationsoperationer av främmande makt. Nya aktörer har tillkommit. Integritetsfrågorna generellt och de som är kopplade till det internationella samarbetet specifikt måste bli en viktig del av den kommande översynen av signalspaningslagen. Vidare är det viktigt att helhetsöversynen av signalspaningslagen påbörjas skyndsamt med tanke på det försämrade omvärldsläget. Signalspaning är ett av de viktigare verktygen för svensk säkerhets- och underrättelsetjänst och ytterst något som stärker svensk säkerhet i en orolig omvärld. Signalspaningen omgärdas av ett gediget granskningssystem. Kontroller görs regelbundet av olika aspekter av verksamheten och att den följer regelverket. Vi vill se en helhetsöversyn av signalspaningslagen. En sådan översyn bör bl.a. inkludera frågorna om i vilken omfattning signalspaning ska kunna bedrivas och vilka aktörer som bör ha rätt att kunna inrikta signalspaningen. Behovet av specifikt militär och polisiär underrättelseinhämtning kommer alltid att finnas och måste hanteras av personal med god kunskap inom dessa sakområden. har förändringar gjorts i olika steg i lagen om signalspaning och listan över vilka aktörer som kan inrikta signalspaning har utökats. Vi anser att det nu behövs ett helhetsgrepp om vilka aktörer som framöver ska ha rätt att kunna inrikta signalspaning. Behoven bör anpassas till rådande säkerhetsläge och eventuella brister bör hanteras. En utredning bör tillsättas som analyserar de behov av utlandsunderrättelser som krävs för att ge regeringen bästa möjliga underlag i dessa frågor. Granskning och kontroll av underrättelseverksamheten, punkt 7 (M, KD, L) av (M), (M), (M), (KD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:983 av m.fl. (M, KD) yrkande 1 och 2021/22:922 av m.fl. (V) yrkande 4. Säkerhetsläget såväl i närområde som globalt fortsätter att försämras. Traditionella militära hot existerar parallellt med hybridhot som cyberattacker, desinformation och ekonomisk påverkan. Det internationella försvarsunderrättelsesamarbetet är avgörande för säkerhet. Vi anser att det är viktigt att det internationella samarbetet i försvarsunderrättelseverksamheten följs upp särskilt noga. redovisar regeringen en skrivelse om Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet för . I skrivelsen redovisas den granskning som Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten har gjort av signalspaningen och huruvida den har följt gällande lagstiftning. I samband med att skrivelsen behandlas i försvarsutskottet har riksdagspartierna möjlighet att ta del av Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhetens granskning samt att lägga följdmotioner med tilläggsförslag. Även det internationella samarbetet kommer att bli en del av denna granskning.