bet · H801UU10 · 2021-07-02 00:00:00 — Regeringen har drivit en budgetrestriktiv linje med brett stöd i , vilket även framgår av finansutskottets yttrande. Utskottet noterar regeringens redovisning i skrivelsen av vad fått gehör för i förhandlingarna. Det gäller inte minst villkorlighetsordningen som utskottet i likhet med regeringen anser är en central del av uppgörelsen. Därutöver nämner regeringen att beviljades en rabatt som innebär att den svenska avgiften till EU-budgeten beräknas ligga kvar på samma nivå de kommande sju åren räknat som andel av bni. Vidare genomförs en viss modernisering av EU-budgeten med möjlighet till större satsningar på forskning, innovation, digitalisering, migration och grön omställning på bekostnad av minskade budgetanslag till jordbruks- och sammanhållningspolitik. När det gäller återhämtningsinstrumentet framhåller regeringen att bidragsdelen, även om den finns kvar, blev mindre än vad som först hade föreslagits. Utskottet noterar att godkände beslutet om unionens egna medel (prop. 2020/21:87, bet. 2020/21:FiU35, rskr. 2020/21:232) och att det i anslutning till detta fördes en debatt om hur förhandlingsresultatet bör bedömas och beskrivas utifrån ett svenskt perspektiv, vilket också återspeglas i avvikande meningar till finansutskottets yttrande. hade samtliga medlemsstater anmält att det nationella godkännandeförfarandet är avslutat och beslutet om unionens egna medel trädde därmed i kraft . Med anledning av motionsyrkandet om att skuldtyngda medlemsstater bör medges skuldnedskrivning i stället för ytterligare lån hänvisar utskottet till redogörelsen i skrivelsen i fråga om medlemsstater som tagit emot stabilitetsstöd via stabilitetsmekanismer inrättade för euroländer (skrivelsens avsnitt 20.9.1). Där anges att beviljade skuldlättnader om totalt 1 efter bedömningar av hur genomfört reformåtaganden samt att kommissionen bedömer att övriga stödmottagande länders återbetalningsförmåga är god. Utskottet konstaterar att det finns en möjlighet till skuldlättnadsåtgärder mellan . Med förbehåll för att inte har infört euron som valuta anser utskottet att en utvidgning av denna möjlighet skulle vara fel väg att gå av samma skäl som motiverat tveksamhet till finansieringen av icke återbetalningspliktiga bidrag till medlemsstaterna inom återhämtningsinstrumentet. Med detta avstyrker utskottet motion 2020/21:250 (V) yrkande 7. Konferensen om EU:s framtid och insyn i EU:s beslutsprocess Utskottet noterar regeringens prioriteringar i EU-arbetet som de anges i de EU-politiska deklarationer som regeringen avgav i kammare och . Som utgångspunkt anges att ska delta fullt ut i EU-samarbetet och vara aktivt i utformningen av samarbetets alla delar på ett sätt som värnar svenska intressen. Vägen ur pandemin, respekten för EU:s grundläggande värderingar och hur EU bättre kan stå upp för medlemsstaternas gemensamma intressen anges som tre avgörande frågor för EU och . Prioriterade områden för regeringen är demokrati och rättsstaten, att skapa fler jobb med bra arbetsvillkor, att bekämpa klimatkrisen, att öka säkerheten och att föra en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen anger att dess prioriteringar kommer att vägleda regeringens deltagande i konferensen om framtid och att utgångspunkten för detta är ett ambitiöst delaktighetsarbete. , rådet och kommissionen enades om en gemensam förklaring om konferensen om framtid (EUT 2021/C 91 I/01, rättelse 2021/C 93 I/01), varpå konferensens styrelse inledde arbetet med att precisera konferensens arbetssätt genom en digital plattform, medborgarpaneler på EU-nivå och en plenarförsamling. Statsrådet informerade utskottet om det inledande arbetet i konferensen, och utskottet har också tagit del av ett underlag om konferensens organisation och inriktning som tillsammans med elva andra medlemsstater lämnat till rådet och konferensens styrelse (anmält vid sammanträde 2020/21:26). Utskottet konstaterar att regeringen följer den ståndpunkt om konferensen som förankrades vid en överläggning i utrikesutskottet (avvikande ståndpunkter SD, V, L) och de resonemang som utskottet utvecklat i utlåtande /20:UU5. Med anledning av det motionsyrkande om framtidskonferensen som behandlas i detta betänkande vill utskottet särskilt framhålla att konferensen bör ses som ett komplement till den representativa demokratin, att prioritet bör ges åt att genomföra den strategiska agendan genom konkreta resultat till förmån för medborgarna och att konferensen ska respektera den institutionella balansen enligt och inte vara ägnad åt ändringar av fördragen. Med anledning av det sistnämnda noterar utskottet att socialutskottet i sitt yttrande framhåller att befogenhetsfördelning bör respekteras. Konferensens värde ligger enligt utskottet i att stärka dialogen med medborgarna och öka deras engagemang för EU-frågor. Väl genomförd kan konferensen bidra till att vitalisera demokratin på europeisk nivå såväl som på nationell, regional och nivå. Det är emellertid svårt att se hur synpunkter som lämnas inom konferensen ska kunna betraktas som representativa för EU-medborgarna och förpliktiga till uppföljning av institutionerna. Det är därför viktigt enligt utskottet att inte väcka orimliga förväntningar på vad konferensen kan uppnå. Vad utskottet nu sagt om framtidskonferensen och respekt för den institutionella balansen och gällande fördrag innebär också att utskottet inte ser skäl till några grundläggande förändringar av de nationella parlamentens roll i EU. Med anledning av den koppling som görs i ett motionsyrkande mellan detta och en begränsning av lobbyismen i EU konstaterar utskottet att institutionerna enligt fördragen är ålagda att föra en dialog med representativa intressen och det civila samhället. Att EU:s beslutsprocess är öppen för synpunkter från utomstående bidrar till att besluten är välgrundade. är beslutsprocessens legitimitet beroende av att det eventuella inflytande som externa intressenter kan utöva inte anses vara otillbörligt. Det är därför angeläget att skapa insyn i EU:s beslutsprocess och om vilka intressenter som strävar efter att påverka den. Utskottet noterar den beskrivning som gör i sitt yttrande av den överenskommelse om ett obligatoriskt öppenhetsregister som ingåtts av , rådet och kommissionen i syfte att öka insynen i EU-institutionernas lagstiftnings- och beslutsprocesser (rådets dokument 5655/21). Utskottet instämmer i att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten och välkomnar i likhet med regeringens arbete med öppenhets- och insynsfrågor. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3909 (SD) yrkande 2 i denna del och 2020/21:3910 (V) yrkande 31. Utskottet påminner om att frågor om EU:s framtid alltid har haft en framträdande plats men att de fick ny aktualitet i och med beslut att lämna unionen. Utskottet har följt utträdesprocessen nära och konstaterar att den nu är fullbordad efter att , efter det formella utträdet , slutligen även lämnade de ekonomiska och marknadsmässiga övergångsarrangemangen. Utskottet har beklagat att lämnat EU och har framhållit vikten av att EU etablerar en så nära relation med som möjligt för framtiden. I ljuset av det välkomnar utskottet den överenskommelse om ett handels- och samarbetsavtal och två flankerande avtal om säkerhetsskydd och kärnenergi som nåddes och som undertecknades på årets näst sista dag. Genom avtalet säkrades ordning och förutsägbarhet i utträdet, vilket utskottet har ansett vara av överordnat intresse. Utskottet konstaterar att det är ett ambitiöst avtal, inte minst med tanke på att utsikterna att över huvud taget nå enighet var oklara in i det sista. Att avtalet inte ger en ram för samarbete om utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik är emellertid ett tillkortakommande som utskottet anser motiverar till fortsatt arbete från såväl som EU:s sida med att fördjupa relationen till , även inom utrikes- och säkerhetspolitiken. I likhet med vad det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet uttalat i fråga om internationella försvarssamarbeten, ligger det i intresse att utveckla en säkerhetspolitisk gemenskap mellan och (skr. 2020/21:56, bet. 2020/21:UFöU5, rskr. 2020/21:252–253). Utskottet noterar i sammanhanget det arbete som lagt på särskilda bestämmelser när det gäller fisket med anledning av att inte heller alla delar i denna komplicerade fråga fick sin lösning i handels- och samarbetsavtalet. Även om avtalet som nämnts har inneburit ordning och förutsägbarhet i utträdet, konstaterar utskottet att av tillämpningen ändå inneburit vissa friktioner i relationerna med . Utskottet anser att det vilar ett ansvar på både EU och att nu genomföra handels- och samarbetsavtalet liksom utträdesavtalet och att med utgångspunkt i det fortsätta bygga en nära och stark relation. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om i fråga om länderna på västra och . Jämför reservation 5 (SD), 6 (V), 7 (KD) och 8 (L) samt särskilt yttrande 1 (M). I skrivelsens del 2 avsnitt 10 redogör regeringen för utvecklingen i EU:s utvidgningsprocess. Där nämns kommissionens förslag till en förbättrad utvidgningsprocess som rådet godkände . Rådet beslutade då även att inleda anslutningsförhandlingar med och Nordmakedonien, varpå rådets behandling av ramverken för anslutningsförhandlingarna inleddes. Med utgångspunkt i kommissionens utvidgningspaket beskrivs sedan situationen i anslutningsprocessen för , och , Kosovo, Nordmakedonien, , och . I avsnittet beskrivs också EU:s finansiella förmedlemskapsstöd till länderna på västra och till . Vidare noteras att uppföljningen av rättsliga reformer och korruptionsbekämpning i och inom den s.k. samarbets- och kontrollmekanismen behandlats muntligt i rådets arbetsgrupp för denna mekanism utan sedvanliga skriftliga rapporter från kommissionen. Den reform av anslutningsprocessen som beslutades välkomnas av m.fl. (SD) i kommittémotion 2020/21:3909 yrkande 2. Motionärerna anser att det ökade fokuset på rättsstatlighet är nödvändigt i processerna för och Nordmakedoniens anslutning och att föranslutningsstöd inte bör ges till kandidatländerna, som i stället bör visa att de förmår att nå samtliga anslutningskriterier på egen hand. Erfarenheten från unionens senaste utvidgningar anser motionärerna talar för att unionen inte är kapabel att ta in fler medlemmar. I stället förordar de att EU verkar för att stärka utvecklingen i länderna i sitt närområde genom att förbättra handelsutbytet med dem. I kommittémotion 2020/21:690 yrkandena 1 och 2 föreslår m.fl. (SD) att regeringen ska vara drivande i rådet för att EU:s förmedlemskapsstöd till inte ska förnyas efter 2020 och att EU formellt ska avsluta medlemskapsförhandlingarna med landet. EU bör enligt motionärerna markera mot den politiska utvecklingen i . Även m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2020/21:2776 yrkande 13 att bör verka för att EU avslutar medlemskapsförhandlingarna eftersom saknar reformvilja, inte minst i fråga om mänskliga fri- och rättigheter. Att medlemskapsförhandlingarna med helt ska avslutas på grund av den politiska situationen i landet föreslår även m.fl. (L) i kommittémotion 2020/21:3282 yrkande 14. EU-medlemskap ska enligt motionärerna vara möjligt för de europeiska länder som uppfyller kraven på demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och marknadsekonomi. EU ska ge stöd till de länder som är villiga att genomföra reformer utifrån tydliga och högt ställda krav, framhåller motionärerna, som också anser att anslutningsprocessen ska kunna avbrytas om utvecklingen går åt fel håll. Att inte uppfyller de krav på demokratiska och mänskliga rättigheter som ställs på länder som vill bli medlemmar i anser även m.fl. (V), som i kommittémotion 2020/21:3910 yrkande 9 anför att regeringen bör verka för att medlemskapsförhandlingarna med ska frysas och att alla förmåner som förmedlemskapsprogrammet ger ska dras in. har återkommande behandlat EU:s utvidgningsprocess och anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och . Sammantaget har det funnits stöd i , med avvikande ståndpunkt från ett parti. Vidare har ingående diskuterat EU:s relation till där det med avvikande ståndpunkter funnits stöd för regeringens linje. Vid behandlingen av förra årets skrivelse om verksamheten i EU konstaterade utskottet att rådet antog slutsatser om en ny inriktning i utvidgningsarbetet som bl.a. sätter tydligare fokus på grundläggande principer om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten (skr. 2019/20:115, bet. 2019/20:UU10, rskr. 2019/21:325–326). Utskottet konstaterade också att rådet gav klartecken till att inleda medlemskapsförhandlingar med och Nordmakedonien, vilket sedan också godkändes av Europeiska rådets medlemmar vid en informell videokonferens. lade kommissionen fram förslag till förhandlingsramar i linje med den förstärkta strategin för anslutningsprocessen. Utskottet noterar att rådet inte har kunnat anta förhandlingsramarna och att regeringskonferenserna med och Nordmakedonien inte har inletts. I rådsslutsatserna framhålls goda grannförbindelser som avgörande för anslutningsprocessen och att en del i detta handlar om att genomföra bilaterala avtal, däribland de för Nordmakedonien relevanta med och fördraget om goda grannförbindelser med . För ställde rådet också vissa krav på bl.a. ytterligare reformer av valsystemet och rättsväsendet samt bekämpning av korruption och organiserad brottslighet. Utskottet välkomnar Zagrebförklaringen som antogs vid toppmötet mellan EU och västra , som utskottet fick en återrapport från vid sammanträdet . I förklaringen upprepar EU sin djupa solidaritet med partnerländerna på västra och bekräftar sitt entydiga stöd för det europeiska perspektivet för regionen. är enligt utskottet alltjämt ett viktigt instrument för att främja stabilitet och utveckling i EU:s närområde. Utsikterna till medlemskap är en betydelsefull drivkraft för kandidatländerna i deras reformarbete och det leder till positiva demokratiska, politiska, ekonomiska och sociala förändringar. Utskottet stöder därför ett tydligt EU-perspektiv för länderna på västra och framhåller vikten av att fortsätta arbetet med att uppmuntra deras EU-närmanden. En trovärdig utvidgningspolitik förutsätter enligt utskottet att EU står fast vid ingångna åtaganden och för anslutningsprocessen vidare i takt med att respektive land fördjupar sitt engagemang i enlighet med principerna om villkorlighet och framsteg på egna meriter på grundval av tydliga kriterier där EU:s grundläggande värden intar en central plats. I linje med detta delar utskottet regeringens uppfattning, som framfördes vid informationen inför utrikesrådet vid sammanträdet , att en medlemsstats blockering av Nordmakedoniens förhandlingsstart på grund av en bilateral oenighet inte är acceptabel. I sammanhanget uppmärksammar utskottet att inledde ett bilateralt demokratifrämjande samarbete med Nordmakedoniens parlament enligt riksdagsstyrelsens beslut (dnr 791-2019/20). Samarbetet syftar till att stärka de demokratiska institutionerna och förmedla demokratiska värden genom ömsesidigt erfarenhetsutbyte mellan parlamentariker, relationsbyggande mellan parlamenten samt stärkta processer och parlamentsadministrationer. Utskottet avstyrker mot bakgrund av detta motion 2020/21:3909 (SD) yrkande 2 i denna del. Utskottet konstaterar att villkorligheten i anslutningsprocessen enligt den nya inriktningen även innebär att anslutningsprocessen ska kunna avstanna och avbrytas om ett kandidatland avviker från sina reformåtaganden. En sådan reversibilitet i förhållande till förordas i fyra motionsyrkanden där det föreslås att anslutningsförhandlingarna med landet bör avslutas eller frysas. Utskottet påminner med anledning av detta om att rådet i slutsatser som antogs noterade att avlägsnat sig alltmer från EU och att anslutningsförhandlingarna med därför i praktiken har avstannat och att det inte kan övervägas att öppna eller avsluta några ytterligare förhandlingskapitel (rådets dokument 10555/18). I slutsatserna uppmärksammas bl.a. tillbakagången i när det gäller rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna samt olagliga handlingar i . Utskottet noterar att kommissionen i sitt meddelande om EU:s utvidgningspolitik, COM(2020) 660, drar slutsatsen att omständigheterna bakom rådets bedömning 2018 om är aktuella trots att den turkiska regeringen upprepat sitt engagemang för målet om en EU-anslutning. Kommissionen konstaterar att har fortsatt att avlägsna sig från EU och inte på ett trovärdigt sätt har bemött EU:s allvarliga farhågor om den fortsatta negativa utvecklingen när det gäller rättsstatsprincipen, de grundläggande rättigheterna och rättsväsendet i landet. De rekommendationer som kommissionen ger handlar bl.a. om att måste åtgärda försvagningen av effektiva kontroller och motvikter i det politiska systemet och anpassa sin konstitutionella ram till europeiska normer, säkerställa en fri, rättvis och öppen valprocess och upphäva åtgärder som hämmar en fungerande lokal demokrati. bör också upphöra att använda den breda tolkningen av sin lagstiftning mot terrorism för att gripa och frihetsberöva journalister, författare, advokater, politiker, akademiker, människorättsförsvarare och kritiska röster samt åtgärda allvarliga brister i fråga om rätten till en rättvis rättegång och respekten för principen om oskuldspresumtion. Situationen i östra behandlades av den 1–och den 10–. bekräftade unionens strategiska intresse av att utveckla samarbetsinriktade och ömsesidigt gynnsamma förbindelser med och erbjöd en positiv agenda som kan omfatta ekonomi och handel, direkta personkontakter, högnivådialoger och ett fortsatt samarbete i migrationsfrågor, förutsatt att visar sig redo att främja ett genuint partnerskap med unionen och dess medlemsstater och att lösa skiljaktigheter genom dialog och i enlighet med internationell rätt. Utskottet noterar kommissionens och den höga representantens gemensamma meddelande till om förbindelserna mellan och , (2021) 8, i vilket det föreslås preciserade element i en positiv agenda liksom ytterligare restriktiva åtgärder om inte agerar konstruktivt i riktning mot ett genuint partnerskap med EU. Europeiska rådets medlemmar välkomnade det gemensamma meddelandet vid sitt möte och gav vägledning för att inleda samarbete på vissa områden om avspänningen i fortsätter. I uttalandet av Europeiska rådets medlemmar nämns även den negativa utvecklingen i när det gäller demokrati, rättsstaten och respekt för mänskliga rättigheter, och att dialog om dessa frågor är en integrerad del i förbindelserna mellan och . Utskottet ser mot bakgrund av detta att det är en viktig uppgift för att fortsätta rikta EU:s uppmärksamhet mot att vända den allvarliga negativa utvecklingen i . Som ännu ett steg i denna utveckling beklagar utskottet beslut att lämna konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), vilket utskottet anser berövar och turkiska kvinnor ett viktigt verktyg för att motverka våld. Denna utveckling måste EU enligt utskottet möta med ett kraftfullt, tydligt och enigt agerande som i förlängningen, om utvecklingen inte vänds, bör kunna inkludera överväganden om ytterligare sanktioner som komplement till de befintliga sanktioner som motiverats av olagliga borrningsverksamhet i . I sammanhanget noterar utskottet förslaget i det gemensamma meddelandet att vidta åtgärder riktade mot turistnäringen och energisektorn. I anslutning till detta uppmärksammar utskottet resolution av om människorättssituationen i , i vilken parlamentet upprepar att EU är öppet för en ny start men att bättre och djupare förbindelser är helt beroende av bl.a. påtagliga förbättringar när det gäller respekten för demokratiska principer, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i (P9_TA(2021)0028). Utskottet noterar redogörelserna i skrivelsen och i det gemensamma meddelandet om förbindelserna mellan och för hur förmedlemskapsstödet till har reducerats och omdirigerats till insatser som ska stärka det civila samhället, demokratin och respekten för rättsstaten och mänskliga rättigheter. Förhandlingarna om förmedlemskapsstödet för perioden –2027 pågår. I rådets mandat för förhandlingar med ingår bestämmelser som kopplar stödets omfattning och inriktning till mottagarländernas resultat i fråga om rättsstaten, grundläggande rättigheter och demokrati (rådets dokument 12373/20). Utskottet anser att föranslutningsstödet är en viktig del av EU:s engagemang för kandidatländernas reformarbete för att närma sig ett EU-medlemskap. Det är emellertid viktigt att stödet är ett styrmedel som återspeglar ländernas ansträngningar och reformvilja. Utskottet ser sammanfattningsvis med största allvar på den negativa utvecklingen i när det gäller respekten för demokrati, rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. EU har en viktig uppgift i ansträngningarna att förmå att vända denna utveckling. En förutsättning för detta är enligt utskottet att hålla olika kommunikationsvägar öppna. EU bör sträva efter att upprätthålla en dialog som rymmer såväl skarp kritik som samarbete. Utskottet konstaterar att anslutningsprocessen för i praktiken har avstannat och utskottet anser att den inte bör återupptas förrän visar en uppriktig vilja att engagera sig för ett EU-medlemskap genom att uppvisa konkreta och påtagliga förändringar på de områden som kommissionen uppmärksammat i sitt meddelande . Med detta avstyrker utskottet motionerna 2020/21:690 (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2776 (KD) yrkande 13, 2020/21:3282 (L) yrkande 14 i denna del och 2020/21:3910 (V) yrkande 9. EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en breddning av EU:s sanktionslagstiftning mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna till att omfatta även storskalig och systematisk korruption och penningtvätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om en utredning i syfte att utarbeta en nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden i övrigt om EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik. Jämför reservation 9 (M), 10 (C), 11 (V), 12 (KD), 13 (L), 14 (S, MP) och 15 (S, V, MP). I skrivelsens del 3 avsnitt 16 redovisar regeringen utvecklingen inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik inklusive den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Bland annat nämns det fortsatta genomförandet av den globala strategin för utrikes- och säkerhetspolitiken, arbetet med att ta fram en s.k. strategisk kompass för det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet, en strategisk översyn av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och genomförandet av en första fullständig samordnad försvarsöversyn (Card). Vidare beskrivs verksamheten i de civila och militära krishanteringsinsatserna och arbetet med att genomföra för kvinnor, fred och säkerhet. Regeringen redogör även för EU:s nya handlingsplaner för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 och för jämställdhet i de yttre förbindelserna för perioden –2025. Andra områden som tas upp är bl.a. samarbetet med Nato och vissa andra internationella organisationer, EU:s tillämpning av internationella sanktioner och den externa antiterrorismpolitiken. I partimotion 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 framhålls att EU är viktigaste utrikespolitiska plattform och att engagemang för unionens södra närområde är viktigt både för att utvecklingen där får konsekvenser för det svenska samhället och som en förutsättning för ett samlat europeiskt engagemang för det svenska närområdet. I motionen uppmärksammas särskilt EU:s roll i politiken mot och mot , bl.a. när det gäller EU:s förmåga att genom sanktioner reagera på brott mot de mänskliga rättigheterna och avsteg från internationella åtaganden.