bet · H801SkU19 · 2021-03-31 00:00:00 — Företag, kapital och fastighet Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till att redan har tagit ställning i dessa frågor, att utredningar och beredningar pågår eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad inom . I betänkandet behandlar utskottet kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 om beskattning, företagande och kapital. I betänkandet finns 26 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Skatteregler för ideell sektor 1.Företagande och investeringar, punkt 1 (M) 2.Företagande och investeringar, punkt 1 (SD) 3.Företagande och investeringar, punkt 1 (C) 4.Företagande och investeringar, punkt 1 (V) 5.Företagande och investeringar, punkt 1 (KD) 6.Företagande och investeringar, punkt 1 (L) 7.Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (SD) 8.Beskattning vid generationsskifte, punkt 3 (SD) 9.Beskattning vid generationsskifte, punkt 3 (KD) 10.Skogskonton m.m., punkt 4 (M) 11.Skogskonton m.m., punkt 4 (SD) 12.Skogskonton m.m., punkt 4 (C) 13.Skogskonton m.m., punkt 4 (KD) 14.Skatteregler för ideell sektor, punkt 5 (SD) 15.Ränteavdrag, punkt 6 (KD) 16.Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 7 (SD) 17.Boendebeskattning m.m., punkt 8 (SD) 18.Boendebeskattning m.m., punkt 8 (C) 19.Boendebeskattning m.m., punkt 8 (V) 20.Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 9 (M) 21.Avdrag för sponsring, punkt 10 (C) 22.Avdrag för sponsring, punkt 10 (KD) 23.Tonnageskatt m.m., punkt 11 (M) 24.Tonnageskatt m.m., punkt 11 (SD) 25.Tonnageskatt m.m., punkt 11 (KD) 26.Konstinköp, punkt 12 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 13, 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:520 av (SD), 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 8, 2020/21:718 av m.fl. (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1686 av m.fl. (S), 2020/21:1717 av (M), 2020/21:1855 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14, 16, 17 i denna del, 18 och 19, 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2020/21:2736 av och (båda M) yrkande 5, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 34, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3253 av m.fl. (L), 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 12, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3407 av m.fl. (KD), 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 7 (SD) 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 16 samt 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (KD) 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2020/21:901 av Per Åsling (C), 2020/21:904 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 77–80, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2020/21:2940 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) Skatteregler för ideell sektor 2020/21:2124 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 14 (SD) 2020/21:1355 av (M) och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 15 (KD) 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 16. Reservation 16 (SD) 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 13, 2020/21:441 av (KD), 2020/21:523 av (-), 2020/21:1173 av (M), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 25–27, 29 och 31, 2020/21:1890 av (S), 2020/21:2226 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 17 i denna del, 21 och 22, 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 28, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 34 och 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) Reservation 19 (V) 2020/21:377 av (SD), 2020/21:498 av i (SD), 2020/21:501 av (SD), 2020/21:1367 av (M) yrkande 1, 2020/21:1389 av (M), 2020/21:1598 av (SD), 2020/21:1857 av (M), 2020/21:2565 av och (båda M) och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 37. Reservation 20 (M) 2020/21:319 av (C), 2020/21:2582 av (M), 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 21 (C) Reservation 22 (KD) 2020/21:505 av (KD), 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 41 samt 2020/21:3469 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 23 (M) Reservation 24 (SD) Reservation 25 (KD) 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 26 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), Per Åsling (C), (S), (M), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), Gulan Avci (L), (SD), (MP), (M) och (S). Ärendet och dess beredning Under höstens behandling av statsbudgeten ställde sig bakom skattepolitikens inriktning och de förslag till ändringar på skatteområdet som lades fram i budgetpropositionen. Propositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden /21 och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2020/21:1, yttr. 2020/21:SkU1y, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /21 om beskattningen av företag, kapital och fastigheter. Motionerna innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen om ändringar eller utredningar av olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattningen. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100 avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Enligt riktlinjerna är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatte-intäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer som handlar om ett legitimt och rättvist skattesystem, generella och tydliga regler, beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället samt hållbara regler i förhållande till EU. Regeringen anser att skatteutgifter, dvs. stöd till hushåll och företag på budgetens inkomstsida till följd av särregler, t.ex. nedsatt skatt på vissa varor och tjänster, regelbundet bör omprövas. I motion 2020/21:1686 av m.fl. (S) föreslås en översyn av globala digitala reklam- och medieleverantörers beskattning i för att stärka konkurrensneutraliteten inom mediebranschen. I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 34 anges att investeringssparkontot ska vara ett enkelt sparande med låga trösklar samt präglat av förutsägbarhet och långsiktighet. Motionärerna föreslår därför att kontots kärnvärden ska värnas. I kommittémotion 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås en utredning om möjligheten att införa en skattelättnad för företag som köper utbildning till sina anställda för att det ska bli mindre kostnadskrävande att investera i sina medarbetare. I kommittémotionerna 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 5 samt i motion 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att skattelättnader för företag som köper utbildning till sina anställda ska införas. I motion 2020/21:1717 av (M) föreslås en utredning om möjligheten att ha konkurrenskraftigare ägarskatter eftersom det finns betydande samhällsekonomiska vinster med att sänka kapitalinkomstskatten. I motion 2020/21:1855 av (M) föreslås att en översyn av lagstiftningen ska övervägas så att det är lika lönsamt att investera i kompetensutveckling som i maskiner. I motion 2020/21:2736 av och (båda M) yrkande 5 föreslås en översyn av möjligheten till skattelättnad för utbildningskostnaden för att uppmuntra företag att själva driva yrkesutbildningar. I kommittémotion 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 8 föreslås att möjligheten för juridiska personer att använda investeraravdraget ska utredas, att nivån på investeraravdraget ska höjas samt att beräkningen av avgiftsunderlaget för investeringssparkonton ska återställas till den ursprungliga nivån vid införandet. I kommittémotion 2020/21:718 av m.fl. (SD) föreslås en utredning om möjligheten för företag att kvitta förluster mot vinster, en s.k. carry-back, inom bolagsskattesystemet. I kommittémotion 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 föreslås att skatten på investeringssparkontot och kapitalförsäkringar ska återställas till nivån före den senaste höjningen och att det ska införas en ny punkt 9 i 13 § i lagen om investeringssparkonton eftersom lagen bör moderniseras och göra det möjligt för innehavaren att delta i fler nyemissioner. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14 och 16-19 föreslås en utredning om att förenkla och förbättra reglerna om periodiseringsfonder när det gäller maxbelopp, tidsperiod för återföring samt maximalt antal fonder, en utredning om möjlighet att införa en schablonbeskattning eller andra beskattningsmetoder för företag som säljer varor på tillfälliga marknader, att investeraravdraget ska utvidgas till att omfatta även juridiska personer, en utredning om möjligheten att införa särskilda skattelättnader för forskning och utveckling, en utredning om hur kapitalskatterna ska utformas och hur en finansiell beskattning bäst stimulerar till sparande och motverkar överskuldsättning samt att den senaste höjningen av avkastningsskatten ska återställas eftersom den kan innebära en i genomsnitt högre beskattning än normal kapitalskatt. I motion 2020/21:520 av (SD) föreslås en utredning om ett grundavdrag för kapitalinkomster. I kommittémotion 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 11 föreslås att avdraget för forskning och utveckling ska förstärkas eftersom det är ett viktigt instrument för att stärka tillväxten och företagens konkurrenskraft. I kommittémotion 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 13 föreslås att regeringen ska återkomma till med ett regelverk som liknar det som finns i när det gäller aktieutdelningar och ett förslag på en utflyttningsskatt för fysiska personer. I motion 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås en utredning om huruvida inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . I kommittémotion 2020/21:3407 av m.fl. (KD) föreslås att regeringen ska återkomma med ändringar i lagen om investeringssparkonto som möjliggör att befintliga aktier i ett erbjudande om emission eller notering hanteras på samma sätt som nyemitterade aktier. I kommittémotion 2021/22: 3253 av m.fl. (L) föreslås en snabbutredning och ändring av regelverket för investeringssparkonton när det gäller nyemissioner. I kommittémotion 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 5 föreslås att man ska hitta nya vägar för rättvis konkurrens och likvärdig beskattning av teknikjättar och globala plattformar eftersom en stor andel av annonsintäkterna försvinner till utomnordiska aktörer. I kommittémotion 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 16 föreslås att verksamheter som ägnar sig åt återanvändning ska kategoriseras och därmed ges en gynnsammare beskattning. I motion 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 3 föreslås en utredning om en ny företagsform som innebär bättre skattevillkor för små kulturföretag. Utskottet anser att goda skattemässiga villkor för företagande är en förutsättning för att hela landet ska växa och en viktig del i politiken för stärkt konkurrenskraft. Ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv skapar fler jobb och säkrar välfärdens finansiering i hela landet. antog regeringens förslag om nya skatteregler för företagssektorn. Reglerna innefattar bl.a. en generell begränsning av ränteavdrag i bolagssektorn och ett avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer. En förenklingsregel infördes också som innebär att ett negativt räntenetto får dras av . Reglerna, som trädde i kraft , förväntas leda till att riskerna som är förknippade med lånefinansiering minskar och att aggressiv skatteplanering med ränteavdrag minskar. Vidare infördes ett primäravdrag genom ändring i reglerna om värdeminskningsavdrag för hyreshus och vissa förändringar genomfördes också i reglerna för periodiseringsfonder och säkerhetsreserv. Bolagsskattens storlek har stor betydelse för tillväxt och investeringar i landet. För att förbättra ramvillkoren och stärka konkurrenskraften för företagen i sänktes bolagsskatten och expansionsfondsskatten från till (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398). De nya reglerna trädde i kraft . Bolagsskatten var dock (2019 och 2020) av offentligfinansiella skäl . Sparformen investeringssparkonto infördes för att ge möjlighet att på ett enkelt sätt spara i finansiella instrument. Av offentligfinansiella och fördelningspolitiska skäl höjdes schablonavkastningen från statslåneräntan ökad till statslåneräntan ökad . I samband med förslaget gjorde regeringen bedömningen att sparande på investeringssparkonto också fortsättningsvis kommer att vara skattemässigt gynnat i förhållande till konventionell kapitalbeskattning och att den skattemässiga neutraliteten mellan olika sparformer kommer att öka. Utskottet hade ingen invändning mot höjningen av beskattningen och till-styrkte förslaget (prop. 2017/18:1, yttr. 2017/18:SkU1y, bet. 2017/18:FiU1). Utskottet finner inte skäl att nu förorda en utredning av eller ytterligare ändringar av beskattningen av sparande på investeringssparkonto. Investeraravdraget infördes för att främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. Investeraravdraget ger tillväxtföretagen goda villkor att växa, utvecklas och anställa i . Genom att skapa incitament att tillföra eget kapital till dessa företag ökar soliditeten i företagen, vilket gör företagen mer robusta och livskraftiga. Vidare bidrar investeraravdraget till att jämna ut den skattemässiga behandlingen av investeringar som finansieras med eget respektive lånat kapital och till att sänka småföretagens kapitalkostnader. antog regeringens förslag till anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Investeraravdrag får därmed inte göras om den skattskyldige eller någon närstående under något av de två beskattningsåren närmast före det år när förvärvet sker (förvärvsåret) eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. Den nya bestämmelsen trädde i kraft . För att ge företagen incitament att öka och tidigarelägga sina investeringar och skapa förutsättningar för återhämtningen av ekonomin har regeringen i budgetpropositionen gjort bedömningen att det bör införas en tillfällig skattereduktion för investeringar för fysiska och juridiska personer som redovisar inkomst av näringsverksamhet samt för handelsbolag. Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu förorda ytterligare förändringar av bestämmelserna om investeraravdraget. Utskottet konstaterar vidare att Socialdemokraterna, i den sakpolitiska överenskommelse som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras. Reformen ska bl.a. öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, förenkla genom att begränsa undantag samt öka finanssektorns skatteandel. I överenskommelsen anges vidare att bättre villkor för företagande och entreprenörer ska införas, att beskattningen av företag, i synnerhet växande, små och medelstora företag, ska bli mer gynnsam och att fler ska kunna bli företagare genom en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande. Utformningen av skatteincitament för forskning och utveckling har utretts dels i ett delbetänkande av (Skatteincitament för forskning och utveckling, SOU 2012:66), dels i utredningen om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet i (, Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet SOU 2016:72). I vid bemärkelse innebar utredningsuppdragen att identifiera hinder och möjligheter och lämna förslag på åtgärder, för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i . Dessa utredningar utredde bl.a. förslag om patent- och innovationsboxar men valde att inte gå vidare med dessa eftersom de ansåg att nackdelarna – högt skattebortfall, komplicerat regelverk, brist på kunskap om vilka effekter patentboxar och liknande har på forskning och utveckling totalt sett m.m. – övervägde fördelarna. infördes ett skatteincitament för forskning och utveck-ling (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.9). Reglerna innebär att vid beräkningen av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling ska avdrag göras av avgiftsunderlaget för dessa personer. För att förbättra möjligheterna för företag att bedriva forskning och utveckling föreslog regeringen i budgetpropositionen att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling ska förstärkas (prop. 2019/20:1 s. 223). beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2019/20:SfU15). För att underlätta för svenska företag att investera mer i ny teknik och högt kunskapsinnehåll har regeringen i budgetpropositionen aviserat att nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling ska förstärkas ytterligare. Regeringen har i promemorian Ny lag om källskatt på utdelning (Ds 2020:10) lämnat ett förslag till regelverk för källskatt på utdelningar till personer som inte är obegränsat skattskyldiga i . Även frågan om olika former av skatteupplägg i samband med aktieutdelningar, s.k. cum/cum-upplägg hanteras i promemorian. Utskottet finner inte anledning att föregå regeringens beredning. När det gäller frågan om beskattningen av den digitala ekonomin pågår ett omfattande arbete inom ramen för och utveckling () för att hitta en internationellt accepterad lösning. Utskottet anser att det pågående arbetet inom är av avgörande betydelse för att uppnå en global samsyn om företagsbeskattningen av den digitala ekonomin. Även frågan om s.k. nexus och vad som anses utgöra ett fast driftställe ingår som en del i det pågående internationella arbetet. Utskottet är därmed inte berett att föregripa det internationella arbete som bedrivs inom ramen för och G20-länderna. För att säkerställa beskattning i av kapitalvinster som har upparbetats i finns den s.k. tioårsregeln. Det har dock visat sig att tioårsregeln behöver reformeras på ett sätt som säkerställer bl.a. konkurrenskraftiga och likformiga skatteregler. Frågan om reformering av tioårsregeln bereds inom . Utskottet är inte berett att föregripa den pågående beredningen. Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattningen och avstyrker därför samtliga motions-förslag i motsvarande delar. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en förenkling av skattereglerna för fåmansföretag. Jämför reservation 7 (SD). De särskilda reglerna för beskattning av utdelning från ett fåmansföretag och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett sådant företag tillkom vid skattereform. Syftet är primärt att förhindra att arbetsinkomst omvandlas till lägre beskattad kapitalinkomst (prop. 1989/90:110 s. 467). Utgångspunkten var att inkomster som härrör från ägarens egna arbetsinsatser i företaget ska beskattas på ungefär samma nivå som anställdas löneinkomster. De särskilda skattereglerna, som brukar kallas 3:12-reglerna, återfinns i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Ett typiskt fåmansföretag är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening där fyra eller färre delägare har mer än hälften av rösterna. Om en av delägarna har den verkliga bestämmanderätten över en oberoende verksamhetsgren räknas bolaget eller föreningen som ett fåmansföretag även om det första villkoret inte är uppfyllt. Vid bedömningen av hur många personer som äger del i företaget ska personer som ingår i samma krets av närstående anses som en person. 3:12-reglerna om utdelning och kapitalvinst gäller enbart personer med s.k. kvalificerade andelar i fåmansföretaget. En andel är kvalificerad om delägaren eller någon närstående har varit verksam (aktiv) i betydande omfattning i företaget under beskattningsåret eller något av de fem föregående åren. En delägare eller en närstående anses vara verksam i betydande omfattning om hans eller hennes arbetsinsatser har stor betydelse för vinstgenereringen i företaget. Det är den ekonomiska betydelsen av arbetsinsatsen som är avgörande, inte delägarens formella ställning. Som närstående räknas maka eller make, föräldrar, far- och morföräldrar, barn, barnbarn osv. samt deras respektive maka eller make, syskon och deras makar, barn och barnbarn samt dödsbo som någon i närståendekretsen är delägare i. Om en aktiv delägare tar ut lön från sitt eget bolag beskattas den på vanligt sätt och beläggs med arbetsgivaravgifter. De särskilda reglerna gäller inte löneuttag utan tar sikte på belopp som ägaren lyfter som utdelning eller tillgodogör sig som kapitalvinst vid försäljning av aktier i fåmansbolaget. I avsaknad av de särskilda reglerna skulle utdelning och avyttringar beskattas som inkomst av kapital. De s.k. 3:12-reglerna medför att den del av bolagets inkomster som ägaren tillgodogör sig som utdelning eller kapitalvinst i stället fördelas mellan inkomstslagen tjänst och kapital. När delägaren lyfter utdelningar från företaget eller säljer andelar i bolaget ska utdelningen respektive kapitalvinsten delas upp i en tjänsteinkomstbeskattad del och en kapitalinkomstbeskattad del. 3:12-reglerna används för att bestämma hur mycket av en utdelning från företaget eller en kapitalvinst från sålda andelar som ska tas upp till progressiv beskattning i inkomstslaget tjänst och hur stor del som ska tas upp till proportionell beskattning i inkomstslaget kapital. Upp till en viss nivå (ett schablonmässigt beräknat gränsbelopp), som bestäms med hänsyn till storleken av det insatta kapitalet och utbetalda löner, beskattas utdelning och aktiva delägares vinst vid försäljning av aktier i bolaget med skattesatsen . Utdelning och kapitalvinst över gränsbeloppet tas upp i inkomstslaget tjänst. Vid en reformering av reglerna utvidgades det utrymme som kan tas ut som kapitalbeskattad inkomst. Det infördes också en schablonregel, den s.k. förenklingsregeln, med tanke främst på företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda, t.ex. nystartade företag.