bet · H801TU14 · 2021-05-28 00:00:00 — Till det kommer höghöjdseffekten från framför allt utrikesflyget som ger ungefär lika stor klimatpåverkan som koldioxidutsläppen. Flygets utsläpp har i motsats till de flesta sektorer ökat kraftigt på grund av en starkt ökad efterfrågan. Mot denna bakgrund anser jag att flygets höghöjdseffekt behöver kompenseras med negativa utsläpp. Internationell samverkan för minskad klimatpåverkan, punkt 12 (M, C, KD) av (C), (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 72, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 16.2, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 15. Klimathotet är globalt och kräver globala överenskommelser. Genom EU och kan ändamålsenliga åtgärder genomföras mot flygets klimatutsläpp. Att den internationella flygorganisationen enats om åtgärder och mål för att minska klimatutsläppen från flyg är positivt, men måste nu vara pådrivande för att ICAO-systemet faktiskt levererar. Vi anser också att de delar av Chicagokonventionen, grunddokument , som begränsar effektiva ekonomiska styrmedel för internationella klimatutsläpp från flyg behöver revideras. Därmed anser vi att aktivt ska verka via FN, och EU för att ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt och verka för internationella överenskommelser i EU och FN för att skärpa klimatkraven på flygtrafiken. ska även vara pådrivande inom och EU för att säkerställa genomförande och efterlevnad av internationella avtal som syftar till att flyget i större utsträckning bär sina utsläpp och sin klimatpåverkan. Insatser för att utveckla elflyget, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 4, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 31 och 2020/21:296 av (C), 2020/21:1634 av och (båda S), 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 14 samt 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 16. Den europeiska flygsäkerhetsmyndigheten gav typcertifikat till ett elflygplan, vilket beskrivs som det första steget mot kommersiellt användande av planet. Vi finner detta mycket glädjande. Även om det finns vissa hinder för att i stor skala kunna konkurrera med den befintliga industrin menar vi att elflyget har stor potential och att forskningen gällande elflyg bör bevakas. Forskningen inom batterier och laddinfrastruktur går framåt och när energiförhållandena mellan dagens bränsle och morgondagens batterier jämnas ut kommer elflyget att vara mer konkurrenskraftigt. Vi menar att detta kan gynna eftersom svensk elproduktion är i stort sett fri från fossila utsläpp. Då eldriften är både klimatsmart och billigare än konventionell teknik skulle flyget i princip kunna trafikera andra linjer än de som är kommersiellt gångbara. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör ge , , och ett gemensamt uppdrag att analysera förutsättningarna för introduktion av elflyg i , utreda förutsättningarna för en innovationsupphandling av elflyg för upphandlade linjer med trafikplikt samt överväga ett nationellt mål för elflyg. Vi anser även att elflygets behov av infrastruktur bör inkluderas i den kommande flygplatsstrategin. Insatser för att utveckla elflyget, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 14 samt 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2020/21:296 av (C), 2020/21:1634 av och (båda S), 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 31 och 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 4. Jag anser att utvecklingen av elflyget har stor bäring på frågan om tillgänglighet i hela landet. Med mindre, eldrivna flygplan kommer nya resrutter att uppstå som inte varit aktuella med en traditionell flygplansflotta. Detta ger förutsättningar för att göra mer tillgängligt och utveckla landsbygden. Vidare måste miljö- och klimatpåverkan från flyget minska för att bidra till nationella klimatmål och internationella åtaganden utan att riskera tillgänglighetsmålet. Jag vill därför underlätta introduktionen av elflyg i . En snabb teknikutveckling sker just nu inom luftfarten där el- och hybridflyg kommer att finnas på marknaden . Jag anser dock att det krävs ett större statligt engagemang för att tillvarata elflygets fulla potential. I den flygstrategi som regeringen antog 2017 behandlas elflyg endast summariskt. Vidare saknar ett politiskt mål för elflyg, men ett sådant vore önskvärt för att accelerera omställningen inom näringslivet. Jag anser att alla flygresor från svenska flygplatser ska ske fossilfritt . Det är i detta syfte också angeläget att främja innovativa projekt på området, som exempelvis Elektrisk lufttransport i (). För att inte ska tappa ytterligare mark krävs det att regeringen agerar. Därmed anser jag att bör införa en nationell elflygstrategi. Insatser för att utveckla elflyget, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 31 och 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:296 av (C), 2020/21:1634 av och (båda S), 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 14 samt 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 16. Jag vill framhålla att flyget behöver ställa om och att en elektrifiering av flygtrafik på korta avstånd är en mycket intressant utveckling som har potential att i grunden förändra hur flyget används. Förutom en klimatneutral drift erbjuder elflygplan en tystare flygtrafik. Elflygplanens lägre bullernivå gör också att det går att placera flygplatser närmare städer som elflyget har potential att bli en ny svensk näringsgren. Jag kan konstatera att utvecklingen inom batteritekniken är den största begränsande faktorn och att elflyg därför kommer att begränsas vad gäller passagerarantal och räckvidd. Detta gör elflyget mest intressant för tät trafik mellan större inrikesdestinationer eller för glesare trafik till mindre orter. Mot den bakgrunden anser jag att det är av stor vikt att regeringens strategi för landets flygplatser tar hänsyn till elflygets potential och inkluderar dess behov av infrastruktur. Jag vill vidare framhålla behovet av att stödja forskning och utveckling kring elflyg och att detta är viktiga områden att lägga ett ökat fokus på. Mot denna bakgrund välkomnar jag att regeringen gav Trafikanalys i uppdrag att göra en översiktlig analys av lämpliga åtgärder för att främja utveckling och en övergång till en större användning av helt eller delvis eldrivna flygplan. Uppdraget till Trafikanalys är framtaget i ett samarbete mellan regeringen, och Liberalerna och ingår som en del i att minska flygets klimatpåverkan. Därmed anser jag att elflygets behov av infrastruktur bör inkluderas i den kommande flygplatsstrategin. Nordiskt samarbete om elflyg, punkt 14 (M, SD, L) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 13. En framtida satsning på ett fossilfritt inrikesflyg blir sannolikt både snabbare och billigare om på ett systematiskt sätt samarbetar med övriga nordiska länder. Det är därför positivt med det nordiska samarbete som har bildats, for (), med syftet att standardisera eldriven flyginfrastruktur inom , utveckla affärsmodeller, skapa europeiska och globala nätverk samt utveckla elflygsteknologi som passar väder. Vi anser att regeringen bör utveckla ett samarbete med övriga nordiska länder så att regelverk samordnas för att skapa en gemensam nordisk plattform för elflyg. Det behövs en gemensam ambition att skapa en infrastruktur som långsiktigt bidrar till att elflygplan kan utvecklas och en nordisk marknad med elflyg kan växa fram. Därför anser vi att en strategi för att samverka kring elflyg i behöver tas fram. Ökad säkerhet vid flygresor, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 9, 10, 12 och 13, 2020/21:2805 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:1011 av och (båda SD). Vi vill inledningsvis framhålla vikten av att öka tryggheten vid resande oavsett trafiksätt. Vi anser att det behövs ett omfattande säkerhetsarbete för att förebygga kapningar, attentat, triggerfaktorer samt nya typer av ideologisk brottslighet. Vidare behöver säkerheten ökas och nya rutiner införas för att underlätta resandet både inom och utanför . Mot denna bakgrund vill vi understryka vikten av en trygg och säker flygindustri. Det finns enligt vår mening ett behov av att förenkla resandet som det är viktigt med ökad säkerhet. Detta gäller t.ex. direktlinjer från , och kanske i extra hög utsträckning resor till samt efter dess utträde ur EU. Vi anser att kapacitet, teknik och anslutande infrastruktur behöver ses över och byggas ut för att säkerställa särskilda direktlinjer. Därmed vill vi framhålla behovet av ökad säkerhet på direktlinjer. Vi vill vidare understryka att nykterhetskontroller är positivt oavsett transportslag. Regelbundna kontroller inom yrkestrafiken förhindrar olyckor men fungerar även proaktivt för piloter och övrig personal och genererar ökat förtroende för flygpersonal och flygbolag. Tyvärr är dock trenden inom flyget ett minskat antal nykterhetskontroller. Vi vill att resurserna till polisen ska utökas för ett ökat antal nykterhetskontroller i nära anslutning till flygplatser. Därmed föreslår vi att nykterhetskontrollerna på flygplatser stärks. Vi har dessvärre kunnat se att den svenska flygindustrin har fått uppleva en ny typ av brottslighet där förövaren utför ett slags sabotage genom att aktivt och uppsåtligt motsätta sig flygpersonalens anvisningar och gällande säkerhetsrutiner. Detta agerande har bl.a. använts för att förhindra verkställande av utvisningar. Vi anser att det är allvarligt att vissa individer sätter sig över svensk lag och att det finns problem med att den nuvarande luftfartslagen inte är tillräckligt tydlig. Vi anser därför att luftfartslagen och luftfartsförordningen bör snabbutredas och förtydligas. Vi anser slutligen att den nuvarande luftfartslagen inte är tillräckligt långtgående och att det skyndsamt bör göras en översyn av vilka gärningar som ska anses straffbara. Därmed anser vi att luftfartslagen och luftfartsförordningen behöver snabbutredas gällande möjligheten att öka minimistraffet i dessa lagar. Ökad säkerhet vid flygresor, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2805 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2020/21:1011 av och (båda SD) och 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 9, 12 och 13. Det är mycket oroande att anställda på flyget har ertappats med att vara alkoholpåverkade i tjänsten. Många passagerares liv riskeras därigenom eftersom risken för flygplansolyckor ökar. Jag anser att detta inte är acceptabelt. Jag kan konstatera att det inte är möjligt för ett enskilt land att ha egna regler för kontroll av piloter. bör därför verka inom den internationella flygorganisationen för att skapa ett regelverk som möjliggör nykterhetskontroller av piloter vid flygningar till och från de länder som önskar detta. För att säkerställa passagerarnas trygghet och säkerhet anser jag att det bör införas ett krav på alkoholtester för piloter och besättningspersonal vid ombord- och avstigning på flyget. Vissa flygplatsrelaterade frågor, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:547 av (SD), 2020/21:1513 av och (båda L) och 2020/21:1522 av (L). Vi anser att flyget utöver resor och transporter har en viss särställning när det gäller att marknadsföra som turist-, handels- och industrination. Vi vill därför att personer som reser till och från ska bemötas med respekt och professionalism samt att arbetande personal på ett enkelt sätt ska kunna kännas igen utifrån både profession och identitet. Därför menar vi att uniformer för personal som arbetar på statliga flygplatser ska utformas neutralt, men även med betoning på säkerhet, öppenhet och igenkännbarhet för kollegor och resenärer. Mot denna bakgrund anser vi att arbetsuniformer på statliga flygplatser ska vara fria från politiska och religiösa budskap. Drönare, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2020/21:2805 av m.fl. (KD) yrkande 13. Vi vill peka på att kostnaderna för leveranser till svåråtkomliga platser kan minskas om möjligheterna att använda drönare tas till vara och utnyttjas bättre. Drönare kan också med fördel nyttjas för övervakning, t.ex. för att upptäcka skogsbränder och utföra gränsbevakning. Med hjälp av drönare kan välfärdstransporter genomföras som inte var möjliga. På görs det försök att transportera hjärtstartare ut till skärgården med hjälp av drönare. Vi anser att det därför är angeläget att regeringen utreder var i landet drönare kan göra mest nytta. En sådan utredning kan peka ut eventuella undantag som underlättar försök med olika drönartransporter samt övervakningsflyg. Utifrån detta vill vi framhålla behovet av att utreda och underlätta för drönare. Drönare, punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2805 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 14. har flera allvarliga incidenter med drönare rapporterats inom skyddade luftrum i . Detta har medfört stora risker för flygplansolyckor, svåra ekonomiska förluster för flygbolagen och förseningar för resenärer. Jag kan konstatera att det är förbjudet att utan tillstånd flyga drönare inom en radie om kring en flygplats och att ägare och piloter till drönare som flyger i fredad zon därmed begår ett luftfartsbrott som kan ge bötespåföljd eller fängelse . Grovt brott kan ge upp till fängelse. Jag vill här peka på att flygplatserna och de har installerat ett holografiskt radarsystem som snabbt identifierar drönare som utgör ett hot. Brittisk lag identifierar de oauktoriserade flygningarna som ett brott som kan ge en påföljd på upp till fem års fängelse. Jag anser att det finns anledning att se över påföljderna och skärpa påföljderna i utifrån brittisk förebild. Framtiden för och , punkt 2 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: När det gäller tidigare tillkännagivande om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av (bet. 2015/16:TU14, rskr. 2015/16:226) vill vi inledningsvis påminna om att en statlig samordnare har tillsatts och redovisade rapporten flyg och bostäder. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Därefter har regeringen i enlighet med den nationella flygstrategin som beslutades inrättat ett Arlandaråd som var verksamt till och hade som syfte att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett trafikslagsövergripande helhetsperspektiv. Rådet var ett rådgivande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för bl.a. myndigheter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, näringslivet, intresseorganisationer, forskning och akademi. Till de områden som hade att diskutera hörde bl.a. miljö, klimat och energi; konkurrenskraft, företagande och näringsliv; regional och lokal utveckling, tillväxt och sysselsättning; tillgänglighet nationellt och internationellt samt finansiering, kostnader och samhällsekonomi. När det gäller vill vi vidare peka på att Swedavia har ett avtal med om att arrendera marken runt flygplatsen och att detta gäller som längst till 2038. Därmed har varken nu eller tidigare varit tänkt att finnas kvar på lång sikt och dess flygverksamhet kommer således att upphöra före utgången av 2038. Vi vill framhålla att det finns behov av att på ett bättre sätt tillvarata och använda den värdefulla mark som tar i anspråk för mer angelägna behov som finns när det gäller nya bostäder. Vidare innebär en tidigare stängning av positiva miljöeffekter som minskad bullerpåverkan för befolkning. Vi vill även påminna om de säkerhetsrisker som finns relaterat till in- och utflygningar till en flygplats med lokalisering inom mest tätbebyggda område. Vi anser därför att det är hög tid att se över framtiden för och finna långsiktigt hållbara lösningar för det framtida svenska resandet, inklusive flyget, som beaktar såväl de transportpolitiska målen som de miljömål som har beslutat om. Vi vill i sammanhanget också framhålla behovet av hållbarhetsperspektiv och långsiktighet i utvecklingen av transportsystemet. Det går inte längre att blunda för de stora mängder koldioxid som flygtrafiken släpper ut jämfört med andra mer klimatsmarta transportmedel som finns att tillgå, t.ex. tåg. Insikten om detta ökar hos många människor och har medfört en betydande minskning av inrikesflyget i . Vi kan konstatera att denna trend inleddes redan innan covid-19-pandemin bröt ut . Vår bedömning är att den ökade medvetenhet som kan ses bland många människor om flygets klimatpåverkan och betydelsen av att göra kloka miljöval vid resande innebär att denna trend kommer att hålla i sig även framöver. Swedavia ombads vid den ägardialog som hölls att återkomma med en konsekvensanalys utifrån bolagets affärsmässiga perspektiv av ett eventuellt politiskt beslut att stänga Airport. Swedavia redovisade sina sammanfattande slutsatser från konsekvensanalysen och vi vill här påminna om att Swedavias bedömning givet den nya marknadssituationen är att det är affärsmässigt motiverat att driva vidare och att en konsolidering av flygtrafiken i till Airport är möjlig. Vi kan konstatera att Swedavias bedömning gjordes med utgångspunkt från bolagets uppdrag att på ett affärsmässigt sätt bidra till att uppfylla de av och regeringen beslutade transportpolitiska målen och att analysen strikt har utgått från bolagets affärsmässiga perspektiv och bedömningar om utvecklingen av flygmarknaden efter covid-19-pandemin. Vi vill vidare påminna om att Swedavia uttalat att en förtida stängning av flygplatsen kräver att ett politiskt beslut fattas med ett bredare samhällsperspektiv i beaktande och att en grundläggande förutsättning är att Airport får långsiktiga förutsättningar att utvecklas i takt med marknadens utveckling och flygbranschens pågående klimatomställning. Vi vill vidare understryka att Swedavia i sin konsekvensanalys dragit slutsatsen att covid-19-pandemin i grunden har förändrat flygmarknaden på både kort och lång sikt och att kommer att ha ett betydande kapacitetsöverskott på grund av låga trafikvolymer. Vi vill vidare peka på att Swedavia på kort sikt bedömer att den kommersiella flygtrafiken på kan inrymmas på utan att några betydande ytterligare infrastrukturinvesteringar behöver tidigareläggas. På krävs enligt Swedavias analys ytterligare satsningar på infrastruktur på och kring oaktat om läggs ned eller inte. För att kunna fullfölja sitt tillgänglighetsuppdrag anger Swedavia att en grundläggande förutsättning är att får långsiktiga förutsättningar att utvecklas i takt med marknadens och samhällets behov och därutöver fortsatt kan fungera som katalysator för flygbranschens pågående klimatomställning. En positiv konsekvens som Swedavia pekar på är att en överföring av resenärer till utbud av flygtrafik medför att resenärer som behöver transferera på får förbättrade möjligheter jämfört med de som reser via . När det gäller att skulle fungera väl som utvecklingsplattform och flygplats för ett framtida elektrifierat flyg i delar vi Swedavias bedömning att denna roll kan tas av andra flygplatser inom och utanför Swedavia. Att inte kan vara kvar som flygplats medför att denna utveckling i ett längre perspektiv ändå behöver ske på andra flygplatser, och den trafik som finns på kan enligt Swedavias bedömning omhändertas på inom ramen för befintligt miljötillstånd. Swedavias samlade bedömning är att det under rådande marknadsförutsättningar inte är affärsmässigt motiverat att driva vidare samt att konsekvenserna av ett politiskt beslut om en förtida nedläggning är hanterbara och sammantaget medför fördelar för Swedavia. Swedavia redovisar som sin samlade slutsats i årsredovisningen att covid-19-pandemins långsiktiga konsekvenser för flygmarknaden gör att det är affärsmässigt motiverat att driva Airport vidare och att trafiken i i stället bör koncentreras till Airport för att på bästa sätt värna både konkurrenskraft och tillgänglighet. Det är mot denna bakgrund vi välkomnar det besked som infrastrukturministern och miljöministern lämnade vid en gemensam pressträff om att regeringen vill avveckla och i stället säkra nödvändig kapacitet på . För detta behöver tas bort från listan på nationellt basutbud. Eftersom Swedavia ansvarar för driften av innebär detta att Swedavia därefter kan fatta beslut om att stänga flygplatsen. Ministrarna aviserade vidare att regeringen kommer att tillsätta en utredare för att ta fram allt underlag som behövs för att möjliggöra att driften av och verksamheterna vid avvecklas . Regeringen beslutade sedermera att ge en utredare i uppdrag att till ta fram det underlag som behövs för att en avveckling av driften av och verksamheterna vid ska vara möjlig. Av underlaget ska framgå vilka beslut staten måste fatta och vilka åtgärder i övrigt man bedömer att staten bör vidta för att kunna genomföra processen på ett samhällsekonomiskt effektivt och hållbart sätt. Utredaren ska även beskriva och redovisa åtgärder för att säkra nödvändig kapacitet vid vid en avveckling av verksamheten samt ett förslag till tidsplan för processen i sin helhet och de viktigaste hållpunkterna i genomförandet. När det gäller att analysera och redovisa hur driften och verksamheterna vid formellt kan avvecklas ska utredaren bl.a. beskriva de juridiska respektive de ekonomiska förutsättningarna och konsekvenserna av en avveckling av flygplatsen. En viktig del i uppdraget till utredaren är att utreda hur samhällskritiska flygtransporter av olika slag ska kunna utföras snabbt och effektivt när som helst , t.ex. ambulansflyg och brand- och räddningsflyg – men också att säkra interregional tillgänglighet samt att dessa samhällskritiska flygtransporter kan bedrivas på andra flygplatser, t.ex. . Med anledning av det initiativ som en utskottsmajoritet har väckt i syfte att föregripa den beslutade och inledda utredningen om vill vi slutligen också framhålla att regeringen har aviserat att den efter att utredningen har genomförts kommer att återkomma till för att informera om hur regeringen avser att hantera tidigare tillkännagivande om . Framtiden för och , punkt 2 (V) (V) anför: har länge drivit att ska avvecklas. Brommaflyget kan lätt flyttas över till samt ersättas med ökat digitalt arbete och resor med tåg.