bet · H901CU1 · 2021-11-26 00:00:00 — Det fjärde nya anslaget benämns Stöd till klimatneutrala byggplaner, och för det föreslås ett anslag på . Anslaget ska användas för att stödja kommunernas arbete med att ta fram klimatneutrala byggplaner och säkerställa att mark tilldelas byggherrar som erbjuder såväl klimatsmart nyproduktion av bostäder och offentliga byggnader, bl.a. i trä, som boendekostnader anpassade till folkflertalet. I kommittémotion 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 1 anvisas totalt 1 mindre än vad regeringen har föreslagit för utgiftsområde 18. Följande förändringar föreslås i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling: Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Motionärerna föreslår således att det inte anvisas några medel till anslaget. Därmed avvisar motionärerna även regeringens förslag om att tillföra medel för innovativa och hållbara samhällsbyggnadsprojekt i samband med bl.a. företagsetableringar och företagsexpansioner i ett antal kommuner i och . Motionärerna anser inte att statliga medel för detta ändamål är nödvändiga utan att det är något som marknaden klarar på egen hand. Anslaget 1:4 : Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Motionärerna anser inte att det finns behov av utökade medel till Rådet för hållbara städer och avvisar därför den föreslagna anslagsökningen på . Motionärerna avvisar även förslaget om en anslagshöjning på för ett uppdrag till att utveckla arbetet inom byggsektorn med omställning till en cirkulär ekonomi. Motionärerna anser inte att det är uppgift att utveckla byggsektorns arbete inom området utan att en sådan styrning av arbetet bör ske genom lagstiftning. Vidare avvisar motionärerna den föreslagna anslagshöjningen på för ett uppdrag till att se över om och hur införandet av gränsvärden för byggnaders klimatpåverkan kan påskyndas och hur tillämpningen av klimatdeklarationer kan utvidgas. Motionärerna anser att uppdraget kan skötas inom ramen för myndighetens nuvarande anslag. Anslaget 1:6 Lantmäteriet: Motionärerna föreslår att anslaget ökas med för att korta handläggningstiderna för beslut om bl.a. avstyckning och klyvning av fastigheter samt digitalisering av ärendeprocessen. Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att tillföra medel till Lantmäteriet för detta ändamål (yrkande 37). Anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus: Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Motionärerna anser inte att stödet ska prioriteras i statens budget. De anför bl.a. att stödet riskerar att gå till projekt som ändå skulle ha blivit av eftersom energieffektiviseringar innebär lägre framtida kostnader och därmed en avkastning för fastighetsägaren och de boende. Enligt motionärerna bör anslaget avvecklas. Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att avvisa medlen till anslaget (yrkande 45). Anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande: föreslår att anslaget minskas med 2022. Motionärerna anför att de statliga byggsubventionerna inte fyller sitt syfte och riskerar att skapa snedvridningar på bostadsmarknaden. Motionärerna anser därför att stödet ska avvecklas. Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att minska anslaget till byggsubventioner (yrkande 44). Nya anslag: Motionärerna föreslår även att det ska inrättas tre nya anslag inom utgiftsområde 18. Det första anslaget benämns Stöd till åtgärder mot radon i bostäder, och för det föreslås ett anslag på . Motionärerna anser att anslaget för bidrag till åtgärder mot radon i bostäder som avvecklats i och med budgetpropositionen ska återinföras. Radonbidraget ska ges av kostnaden för sanering och utgå med högst . Motionärerna föreslår med anledning av detta även att beslutar om ett tillkännagivande till regeringen om att återinföra radonbidraget (yrkande 47). Det andra anslaget benämns Planeringsstimulans för fler småhus, och för det föreslås ett anslag på . Anslaget ska användas för att införa en planeringsstimulans för kommuner i syfte att öka kommunernas arbete med att planlägga mark för småhus. Motionärerna föreslår med anledning av detta även att beslutar om ett tillkännagivande till regeringen om att införa en planeringsstimulans för att ta fram fler detaljplaner för småhus (yrkande 15). Det tredje anslaget benämns Trygghetsskapande åtgärder i den fysiska miljön, och för det föreslås ett anslag på . Anslaget ska få användas för trygghetsskapande åtgärder i den fysiska miljön som ska genomföras i samverkan med polisen, allmänheten och civilsamhället. Motionärerna föreslår med anledning av detta även att beslutar om ett tillkännagivande till regeringen om att anslå medel för trygghetsskapande åtgärder i den fysiska miljön (yrkande 23). Ett motsvarande förslag till tillkännagivande finns även i yrkande 6 i kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD). Liberalernas förslag till anslag I kommittémotion 2021/22:3961 av m.fl. (L) anvisas totalt 1 mindre än vad regeringen har föreslagit för utgiftsområde 18. När det gäller anslagen 1:4, 1:5, 1:6, 2:1, 2:2 och 2:3 föreslår motionärerna att pris- och löneomräkningen justeras ned för att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen. Följande förändringar föreslås i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:4 : Motionärerna föreslår att anslaget ökas med –2024 för ett uppdrag till att ta fram och utvärdera en ny trångboddhetsnorm. Efter justeringen av pris- och löneomräkningen (se ovan) föreslår motionärerna att anslaget ökas med 2022. Anslaget 1:5 : Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Anslaget 1:6 Lantmäteriet: Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus: Motionärerna föreslår att anslaget minskas med 1 , och medelstilldelningen avstyrks därmed. Motionärerna anser att det nya stödet är ineffektivt och att det möjligen också kan utgöra en kontraproduktiv klimatpolitik. Motionärerna avvisar därför stödet för energieffektivisering av flerbostadshus. Anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande: föreslår att anslaget minskas med . Motionärerna anser att stödet ska avvecklas. Avvecklingen ska dock ske successivt för att redan gjorda åtaganden ska kunna fullföljas. Anslaget 2:1 : Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Anslaget 2:2 : Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Anslaget 2:3 Fastighetsmäklarinspektionen: Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . I budgetpropositionen redovisar regeringen hur två tillkännagivanden som har beslutat om på förslag av civilutskottet har behandlats. Tillkännagivandena gäller regional planering och fortsatt översyn av (2010:900). Tillkännagivandet om regional planering beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att fler län ska omfattas av regional fysisk planering. Tillkännagivandet beslutades i lagstiftningsärendet om nya bestämmelser om regional fysisk planering i (prop. 2017/18:266, bet. 2018/19:CU2, rskr. 2018/19:31). När det gäller detta tillkännagivande redovisar regeringen att Region och kommunerna i inkom med en begäran om att omfattas av de bestämmelser om regional fysisk planering som gäller enligt 7 kap. . Regionens och kommunernas begäran har remissbehandlats. Regeringen anför i budgetpropositionen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat och att ärendet bereds vidare (prop. 2021/22:1 utg.omr. 18 s. 12). Tillkännagivandet om fortsatt översyn av plan-och bygglagen beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör fortsätta arbetet med att förbättra och förenkla (bet. 2016/17:CU15, rskr. 2016/17:234). I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 18 s. 16) redovisar regeringen följande: I betänkandet konstaterar att den har fattat beslut om relativt omfattande lagändringar sedan lagen trädde i kraft, men att flera angelägna frågor återstår. framhåller bl.a. behovet av att utveckla en regional planering och nå en bättre samordning mellan beslut enligt och övrig samhällsplanering. Sådana förslag lämnade regeringen i propositionen En ny regional planering (prop. 2017/18:266). framhåller även möjligheterna till en snabbare handläggning av de beslut som tas med stöd av . Sådana förslag lämnade regeringen i propositionen Fler steg för en effektivare plan- och bygglag (prop. 2016/17:155). lyfter även behovet av effektivisering av bl.a. länsstyrelsernas medverkan i plan- och byggprocessen. Ett sådant förslag lämnade regeringen i propositionen En kortare instanskedja för detaljplaner och områdesbestämmelser (prop. 2015/16:55). Även de förändringar som i övrigt har genomförts i sedan tillkännagivandet beslutades ligger i linje med detta (se skr. 2017/18:75 [N 69], skr. 2018/19:75 [N 50] och skr. 2019/20:75 [Fi 24]). Regeringen anser att de ändringar som har gjorts i plan- och byggregelverket sedan tillkännagivandet beslutades innebär att detta är tillgodosett och därmed slutbehandlat. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottets majoritet anför i bet. 2021/22:FiU1 s. 56 f. om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för civilutskottets ställningstagande i detta betänkande. beslutade att fastställa utgiftsramar för statens budget enligt ett gemensamt förslag från , . För utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik innebär det att ramen bestämts till 5 . förslag om anslag måste därmed hålla sig inom den ramen. Som framgår nedan har utskottet en annan uppfattning än regeringen när det gäller investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande och stödet för energieffektivisering av flerbostadshus. Utskottet ställer sig därför bakom det gemensamma förslaget till anslagsfördelning som , har presenterat i utskottet. Detta förslag innebär att stödet för energieffektiviseringsåtgärder och investeringsstödet ska avvecklas. I övriga delar motsvarar utskottets förslag det anslagsförslag för utgiftsområde 18 som regeringen lagt fram i budgetpropositionen. har haft en omfattande bostadsbrist. Bostadsbristen hindrar människor, särskilt unga och nyanlända, från att flytta till sin första bostad. Tillväxten hämmas när företag har svårt att anställa ny personal på grund av brist på bostäder på arbetsorten. Utskottet menar att bostadspolitiken måste präglas av reformer som underlättar bostadsförsörjningen, minskar segregationen och gör det enklare att bygga samt sänker trösklarna till bostadsmarknaden. Bostadsbristen kan däremot inte lösas med ineffektiva och kostsamma statliga subventioner. I och med den statsbudget som beslutade , och som byggde på och förslag, påbörjades en avveckling av bl.a. investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande och stödet för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus. Därefter har regeringen dock valt att låta behovet av reformer inom bostadspolitiken stå tillbaka till förmån för en återgång till en ineffektiv subventionspolitik. Detta är enligt utskottet inte en ansvarsfull politik. Till att börja med anser utskottet att det nya stödet för energieffektivisering av flerbostadshus är kontraproduktivt. Ökade krav och förväntningar från fastighetsägare om att staten ska bidra med resurser för energieffektiviserande renoveringar medför en risk för att planerade åtgärder skjuts upp. Det skickar även fel signaler att de fastighetsägare som redan har bedrivit ett aktivt energieffektiviseringsarbete inte premieras, medan de fastighetsägare som inte har varit lika ambitiösa får ta del av statligt stöd. Syftet med investeringsstödet är att det ska byggas fler hyresrätter och bostäder för studerande. Eftersom stödet är dåligt utformat och i första hand går till projekt som ändå skulle ha genomförts bidrar dock stödet inte nämnvärt till ett ökat bostadsbyggande. Stödet löser inte heller de grundläggande problem som är orsaken till bostadsbristen och köerna på hyresrättsmarknaden. Sammanfattningsvis bedömer utskottet att stödet, även med de förändringar som gjorts av stödets utformning, är en dyr och ineffektiv subvention. Mot denna bakgrund anser utskottet att stödet för energieffektivisering av flerbostadshus (anslag 1:7) och investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande (anslag 1:8) ska avvecklas. De medel som utskottet föreslår att anvisar för dessa anslag ska endast få användas för att betala ut stöd som redan har beviljats samt för ansökningar som inkommit till behörig länsstyrelse /22 men då inte hunnit beviljas. Däremot ska inga ansökningar som inkommer efter beviljas. Anslagen 1:7 och 1:8 och bemyndigandena för dessa anslag justeras därefter ned i den takt som är möjlig för att kunna hantera redan inkomna ansökningar. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Detta innebär att utskottet föreslår att i anslagsdelen delvis bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 18 punkt 2 samt motionerna 2021/22:4023 (M) yrkande 1, 2021/22:3886 (SD) och 2021/22:4222 (KD) yrkande 1. När det gäller bemyndiganden om ekonomiska åtaganden innebär utskottets förslag att bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 18 punkt 1 och 3. Övriga motionsyrkanden bör avslås. Regeringens redovisning av tillkännagivanden När det gäller tillkännagivandet om en fortsatt översyn av har utskottet inga invändningar mot regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat. I fråga om tillkännagivandet om att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att fler län ska omfattas av regional fysisk planering förutsätter utskottet att regeringen fortsätter arbetet för att tillgodose tillkännagivandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett nytt bostadspolitiskt mål. Utskottet anser att det även i fortsättningen bör vara en strävan att det bostadspolitiska målet ska kunna vinna en bred uppslutning i . Jämför reservation 1 (V). godkände ett nytt bostadspolitiskt mål för området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet inom utgiftsområde 18 (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). Målet har följande lydelse: Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med natur-resurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Målet för området bostadsmarknad är även långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:116). I partimotion 2021/22:2602 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att följande mål bör ersätta det nuvarande bostadspolitiska målet: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt och socialt hållbar utveckling vara grunden för verksamheten. Motionärerna anser att det bostadspolitiska mål som finns inte återspeglar de samhällsbehov och utmaningar som finns när det gäller bostads-byggandet. När godkände det nu gällande målet för området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet avslogs även förslag om ett bostadspolitiskt mål med i huvudsak samma lydelse som i den nu aktuella motionen från (bet. 2011/12:CU1). Utskottet har behandlat och avstyrkt motsvarande förslag även efter det. I betänkande 2014/15:CU1 anförde utskottet bl.a. följande: Det är angeläget att ett bostadspolitiskt mål som beslutas av har ett så brett stöd som möjligt och kan ligga till grund för bedömningar av verksamheten inom utgiftsområdet . En sådan bred samsyn om målet bör vara möjlig att uppnå även om det ibland finns olika uppfattningar om de medel som behöver användas för att hantera olika frågor som gäller villkoren för bostadsmarknaden. Utskottet avstår av detta skäl från att ta ställning till om det är lämpligt att omformulera det nu gällande bostadspolitiska målet inom utgiftsområde 18 enligt förslaget i motionen. Det är naturligt att regeringen ges möjlighet att överväga frågor om bostadspolitikens allmänna inriktning och i detta sammanhang även pröva förutsättningarna för att formulera ett bostadspolitiskt mål som kan vinna en bred uppslutning i . Utskottet vidhöll detta ställningstagande senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen och avstyrkte därför ett i huvudsak motsvarande motionsförslag som det nu aktuella (bet. 2020/21:CU1). följde utskottets förslag. Utskottet står fast vid sin ovan redovisade uppfattning. Det bör således även i fortsättningen vara en strävan att det bostadspolitiska målet ska kunna vinna en bred uppslutning i . Motionsyrkandet avstyrks av detta skäl. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett ändrat konsumentpolitiskt mål. Utskottet anser att det mål för konsumentpolitiken som godkände bör gälla även i fortsättningen. Jämför reservation 2 (L). godkände ett nytt konsumentpolitiskt mål (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:76). Målet har följande lydelse: Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. ställde sig i betänkande 2015/16:CU1 bakom regeringens förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål. I betänkandet anförde utskottet bl.a. följande: Flera konsumentmarknader är under snabb omvandling, vilket erbjuder nya möjligheter för konsumenterna. förändrar utvecklingen konsumenternas förutsättningar. Allt komplexare marknader riskerar att ytterligare öka konsumenternas informationsunderläge, och ibland är affärsmetoderna påträngande, vilket inte minst kan skada mer utsatta grupper av konsumenter. Genom att motverka osunda affärsmetoder och stärka konsumenterna med hjälp av lagstadgade rättigheter och ett relevant konsumentstöd kan konsumentpolitiken bidra till väl fungerande konsumentmarknader. Vidare bör en mer hållbar konsumtion främjas. Som regeringen anför behövs därför en bredare ansats inom konsumentpolitiken. Utskottet delar regeringens uppfattning att det nuvarande konsument-politiska målet är för snävt och att ett konsumentpolitiskt mål dessutom bör inbegripa hållbarhetsaspekter och därmed även inrymma konsumtionens konsekvenser för enskilda, för samhället och för miljön. Det nuvarande konsumentpolitiska målet bör därför ersättas av ett nytt mål som omfattar både väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. I kommittémotion 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att införa ett nytt konsumentpolitiskt mål med följande lydelse: Alla konsumenter ska kunna konsumera hållbart, tryggt och aktivt. I kommittémotion 2021/22:4000 yrkande 18 föreslår m.fl. (L) ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål som tar sin utgångspunkt i konsumentmakten. Motsvarande motionsförslag om ett ändrat konsumentpolitiskt mål behandlades senast av utskottet i samband med behandlingen av budget-propositionen (bet. 2020/21:CU1). Utskottet stod då fast vid uppfattningen att det inte fanns anledning att ändra det konsumentpolitiska målet och avstyrkte motionsförslagen. följde utskottets förslag. Utskottet står fast vid sin ovan redovisade uppfattning och föreslår att avslår motionsyrkandena. Bostadspolitiskt mål, punkt 2 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2602 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1. anser att bostaden är en grundläggande rättighet. är bostadspolitiken varken tillräckligt aktiv eller tillräckligt omfattande. behöver en hållbar och långsiktig bostadspolitik som kan möta de utmaningar som vi står inför i form av bostadsbrist, bostadssegregation och klimatomställning. menar att en bostad aldrig kan jämföras med andra handelsvaror och för att minska bostadsbristen krävs ett ökat politiskt ansvarstagande. Gemensamt måste vi återskapa en statlig bostadspolitik enligt principen om generell välfärd. Därför ska frågan om att bygga bort bostadsbristen, framför allt med hyresrätter som vanliga löntagare har råd med, prioriteras. Det bostadspolitiska mål som gäller , och som ska vara vägledande för regeringens politik på området, antogs under den tidigare borgerliga regeringen . Det behövs ett nytt bostadspolitiskt mål som ger uttryck för de samhällsbehov och utmaningar som finns när det gäller bostadsbyggandet. Jag föreslår därför att regeringen återkommer till med förslag om ett nytt bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 med följande formulering: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt och socialt hållbar utveckling vara grunden för verksamheten. Det jag nu anfört om behovet av ett nytt bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4000 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 1. som Liberalerna hade regeringsansvar för konsumentpolitiken var det konsumentpolitiska målet Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. Det nu gällande målet för konsumentpolitiken handlar om väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. I målformuleringen har alla hänvisningar till den enskilda konsumenten och dennes konsumentmakt tagits bort. Skillnaden i synsätt får konsekvenser för den politik som förs. Liberalerna vill stärka den enskilda människans ställning på marknaden och den enskilda människans möjligheter att fatta upplysta beslut utifrån sina egna prioriteringar. Med det nuvarande konsumentpolitiska målet reduceras politikområdet i stället till att bli ett miljö- och hållbarhetspolitiskt instrument för att få konsumenter att fatta ett visst beslut. Hållbarhetsdimensionen är naturligtvis högst närvarande i konsumentpolitiken liksom i andra delar av samhället, men det är konsumentmakten och konsumentens ställning som motiverar att konsumentfrågorna är ett eget politikområde. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål som tar sin utgångspunkt i konsumentmakten. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (S, MP) (MP), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Som regeringen framhåller i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Vad behöver är en ökad takt i klimatomställningen, fler ska komma i arbete, köerna i sjukvården ska kortas och gängkriminaliteten ska övervinnas. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 18 inte får överstiga 5 2022 (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46).