bet · H801CU10 · 2021-04-21 00:00:00 — Myndighetens allmänna råd om krediter i konsumentförhållanden kommer också att uppdateras för att tydliggöra de krav som företagen måste leva upp till när de bedömer vem som ska få ta ett lån. I samband med omregleringen av den svenska spelmarknaden bedömde regeringen att vissa frågor kopplade till reformen behövde utredas vidare. En särskild utredare fick därför i uppdrag att bl.a. överväga behovet av skärpta regler för att minska skadeverkningarna av spel och andra åtgärder för att stärka omregleringen. Uppdraget redovisas i betänkandet Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:77). Där föreslås ytterligare åtgärder för att minska skadeverkningarna av spel, bl.a. att Spelinspektionen ska ta fram en modell för riskklassificering som kan användas t.ex. i kunskapshöjande insatser, föreskriftsarbete och tillsyn. Utredningen föreslår även förbud av marknadsföring för de mest riskfyllda spelen, en permanent förlustgräns om för spel på värdeautomater samt att Spelinspektionen bör intensifiera arbetet med att förtydliga spelbolagens omsorgsplikt. Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . höll utskottet en offentlig utfrågning för att få ytterligare information om dagens situation när det gäller arbetet mot överskuldsättning och vidtagna åtgärders effekter både när det gäller lagstiftning och olika insatser. Inbjudna till utfrågningen var berörda myndigheter och organisationer. , och deltog. Därutöver var i (), Kommuner och Regioner, och inbjudna att hålla muntliga anföranden. Civilminister redogjorde för regeringens syn på det fortsatta arbetet med överskuldsättning. Utfrågningen har redovisats i en rapport från (2019/20:RFR12). Statistik över registrerade skulder och skuldsanering I årsredovisning anges att 464 063 företag och privatpersoner hade skulder registrerade hos vid utgången av 2020, vilket är ungefär lika många som 2019. Antalet personer med skulder registrerade hos Kronofogden har legat på en stabil nivå, strax under 500 000 . har befolkning ökat. Det innebär att andelen personer med skulder har minskat och fortsatt ligger på en historiskt låg nivå (3,av befolkningen). Enligt beror denna utveckling delvis på att fler skuldsatta beviljas skuldsanering. Antalet nya ansökningar om skuldsanering har fortsatt att öka. är ökningen jämfört med . Det är den största årliga ökningen sedan den nya skuldsaneringslagen infördes . En stor förklaring till det ökade inflödet är också att det blivit enklare att ansöka om skuldsanering genom nya e-tjänst. Statistik visar att åldersgruppen står för en stor del av ökningen. har ungefär 51 000 personer en pågående skuldsanering. Det är cirka 6 000 personer fler än förra 2019. De flesta ansökningarna om skuldsanering görs av personer i åldersgruppen 35–, följt av åldersgruppen 26–. beviljades 12 010 personer skuldsanering, vilket är en minskning jämfört med då 12 250 personer beviljades skuldsanering. Av de ansökningar som behandlats av har beviljats skuldsanering. Det är en minskning jämfört med föregående år. Att en lägre andel beviljas förklaras av att många unga sökande inte uppfyller kriterierna för att få skuldsanering och därför får avslag på sin ansökan. Motionsyrkanden om ytterligare åtgärder mot överskuldsättning har behandlats av utskottet vid ett antal tillfällen, i betänkande 2019/20:CU12. Utskottet konstaterade då att regeringen har vidtagit en rad åtgärder inom ramen för regeringens strategi mot överskuldsättning som bidrar till att stärka det förebyggande arbetet mot överskuldsättning. Utskottet uttalade vidare att regeringen fortsätter detta arbete bl.a. genom uppdraget till att analysera situationen på marknaden för konsumentkrediter och risker för överskuldsättning. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns anledning för att ta ett initiativ med anledning av vad som anförs i motionerna om ytterligare förbyggande arbete mot överskuldsättning. Motionsyrkandena avstyrktes och följde utskottets förslag. Att motverka överskuldsättning och ge överskuldsatta en möjlighet till snabb rehabilitering är en angelägen fråga. Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder för att förbättra skuldsaneringsinstitutet och motverka överskuldsättning. Den nya skuldsaneringslagen och nya e-tjänst har gjort det enklare att ansöka om skuldsanering. Statistik visar att fler skuldsatta ansöker om och beviljas skuldsanering, vilket också var det övergripande syftet med den nya skuldsaneringslagen. Därutöver har nya regler om högkostnadskrediter och räntetak samt en ny lagstiftning om spel om pengar relativt trätt i kraft. har vidare haft i uppdrag att stärka den kommunala budget- och skuldrådgivningen genom att ta fram rekommendationer och att verka för en fördjupad samverkan mot överskuldsättning. Regeringen har vidare tillsatt en utredning som fått i uppdrag att ta fram statistik över hushållens skulder och har på regeringens uppdrag analyserat situationen på marknaden för konsumentkrediter och risker för skuldsättning. Såsom redovisas ovan fortsätter antalet skuldsatta hos att minska, vilket är positivt. finns det oroande tecken t.ex. att åldersgruppen står för den största ökningen av ansökningarna om skuldsanering. Det är vidare problematiskt att konsumtionslånen fortsätter att öka och att många låntagare får betalningsproblem till följd av dessa lån. Detta kan enligt tyda på brister i kreditföretagens kreditprövningar. Därtill har i sin rapport på kredit pekat på att det finns behov av att stärka skyddet för konsumenterna på kreditmarknaden. Enligt utskottet är det därför viktigt att arbetet med att motverka överskuldsättning fortsätter. Utskottet ser därför positivt på regeringens uttalande i budgetpropositionen att den avser att följa upp och analysera vilket genomslag de åtgärder som vidtagits för att motverka överskuldsättning har fått, och särskilt vad gäller de moderniserade reglerna om skuldsanering. Mot den ovan beskrivna bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl för ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2020/21:397 (V) yrkande 4 om ytterligare förebyggande åtgärder och 2020/21:3249 (L) yrkande 20 i denna del om en översyn av skuldsaneringsinstitutet. Detsamma gäller 2020/21:3400 (SD) yrkande 4 om ytterligare stöd till grupper som riskerar att hamna i skuldfällor. Som redovisas ovan har en utredning fått i uppdrag att ta fram statistik över hushållens tillgångar och skulder (dir. 2021:4). Syftet är bl.a. att få fram en fullgod bild av hushållens finansiella ställning och att uppgifter på individnivå ska kunna göras tillgängliga för analys, forskning och utvärdering. Utredningen ska även inom ramen för uppdraget beakta eventuella framtida initiativ till någon form av skuldregister för att möta kreditgivares behov av en samlad bild av hushållens finansiella åtagande, t.ex. vid kreditprövning. Bristande kreditprövningar och fördelarna med ett samlat skuldregister har också uppmärksammats av i rapporten kredit. Bristande kreditprövningar är även något som särskilt fokuserar på i sin tillsynsverksamhet . Utskottet konstaterar därför att det pågår ett arbete som syftar till att få en bättre överblick över hushållens skuldsättning och att regeringen har uppmärksammats på företagens bristande kreditprövning och behovet av ett samlat skuldregister. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motionerna 2020/21:397 (V) yrkande 8 om kostnader vid verkställighet vid bristande kreditprövning, 2020/21:3248 (L) yrkande 21 om skärpta regler om kreditprövning och yrkande 24 om en inskränkt möjlighet att vända sig till vid bristande kreditprövning samt i motion 2020/21:1452 (L) yrkande 3. När det gäller motionerna 2020/21:397 (V) yrkande 5 och 2020/21:2947 (C) yrkande 14 om behovet av att särskilt beakta barns situation i familjer som lever i överskuldsättning konstaterar utskottet att i sitt betänkande Ett modernare utsökningsförfarande (2016:81) föreslår åtgärder som stärker barnperspektivet bl.a. genom att skyldigheten att beakta barnets bästa lagfästs. Regeringen föreslår vidare i propositionen Löneutmätning och digitala ansökningar (prop. 2020/21:161) att det belopp som skuldsatta personer får behålla vid löneutmätning höjs för barnfamiljer. Utskottet anser vidare att många av de åtgärder som vidtagits också bidrar till att förbättra situationen för barnfamiljer som lever i överskuldsättning, bl.a. utgör de två betalningsfria månaderna som infaller en lättnad för dessa familjer. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl för ett tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motionerna. När det gäller motion 2020/21:3179 (C) yrkande 3 om spelskulder och skuldsanering och motion 2020/21:1300 (M) om nya stoppfunktioner för överskuldsättning vill utskottet hänvisa till den nya lagstiftningen om spel som innebär att spelföretag måste erbjuda en möjlighet till avstängning. Vidare har regeringen fortsatt att utreda spelreformen genom att ge en utredning i uppdrag att bl.a. överväga behovet av skärpta regler för att minska skadeverkningarna av spel. Utredningens betänkande Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:77) bereds i . Utskottet konstaterar vidare att i sin rapport på Kredit lyfter fram att förbudet att erbjuda spel mot kredit kringgås. Denna fråga samt andra frågor kopplade till överskuldsättning och kreditgivning bereds nu i . Utskottet är därmed inte berett att föreslå ett tillkännagivande med anledning av förslagen i motionerna. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden i detta avsnitt mot bakgrund av vidtagna åtgärder eller pågående beredningsarbete. Budget- och skuldrådgivning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en maximal kötid för budget- och skuldrådgivning, om en överflyttning av tillsynsansvaret till , om bättre tillgång till budget- och skuldrådgivning samt om uppföljning och utvärdering av rådgivningen. Jämför reservation 11 (M, SD), 12 (M) och 13 (SD). I kommittémotion 2020/21:1616 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om behovet av ökad information till kommuner och invånare om vikten av och möjligheterna till konsument- och skuldrådgivning (yrkande 19). Motionärerna föreslår vidare att det införs en rimlig maximal kötid för att få stöd via den lokala skuldrådgivningen (yrkande 20) och att det införs incitament för målsättning och uppföljning av skuldrådgivningsverksamheten (yrkande 21). I yrkande 22 föreslås att regeringen bör ta initiativ till att följa upp om skuld- och budgetrådgivning genomförs tillfredsställande i kommunerna. I kommittémotion 2020/21:3099 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att stärka stödet från det offentliga i syfte att förbättra skuldsaneringsinstitutet (yrkande 2). Motionärerna föreslår bl.a. att den kommunala budget- och skuldrådgivningen bör få ett tydligare uppdrag att hjälpa enskilda i ett tidigt skede av överskuldsättningen och att det införs en maximal kötid för att få hjälp av den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att förbättra budget- och skuldrådgivningen (yrkande 3) genom att regleringen flyttas från socialtjänstlagen till skuldsaneringslagen varigenom tillsynsansvaret läggs på i stället för på Inspektionen för vård och omsorg. Motionärerna anför att kunskapen och erfarenheten finns hos som har i uppgift att stödja budget- och skuldrådgivningen. I lagstiftningsärendet om en ny skuldsaneringslag (prop. 2015/16:125) infördes förtydliganden när det gäller dels kommunernas skyldighet att lämna budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer, dels Inspektionen för vård och omsorgs tillsynsansvar över kommunernas budget- och skuldrådgivning. I socialtjänstlagen (2001:453) föreskrivs numera att kommunen ska lämna budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer och att den skyldigheten gäller även under ett skuldsaneringsförfarande och tills en beviljad skuldsanering är helt avslutad. Det anges vidare att ska stödja och ge vägledning för den budget- och skuldrådgivning som kommunerna ska svara för (5 kap. 12 §). Som skäl för lagändringen anförde regeringen bl.a. att det enligt uppgift till utredningen fanns brister i tillsynen över kommunernas budget- och skuldrådgivning. Det konstaterades att Inspektionen för vård och omsorg, som relativt fått uppgiften som tillsynsmyndighet, hade efterfrågat ett tydligare utpekat tillsynsansvar och att myndigheten bl.a. ansåg att kommunernas ansvar för att lämna budget- och skuldrådgivning borde förtydligas och placeras i socialtjänstlagen. Det fanns enligt regeringen skäl att tydliggöra att budget- och skuldrådgivning utgör socialtjänst, oavsett i vilken del av den kommunala verksamheten tjänsten erbjuds, och att ansvaret för att hjälpa skuldsatta inte är direkt kopplat till skuldsaneringssystemet utan att ansvaret är bredare än så (s. 101 f.). Rekommendationer för den kommunala budget- och skuldrådgivningen För att budget- och skuldrådgivningen ska vara likvärdig och hålla en god kvalitet i alla landets kommuner fick inom ramen för regeringens strategi för att motverka överskuldsättning i uppdrag att ta fram och tillhandahålla rekommendationer för den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Dessa rekommendationer tar sikte på sex delområden under följande rubriker: • Utbildning och kompetens • Likvärdigt arbetssätt och säkerställa kompetens • Kapacitet och uppföljning • Stöd utan oskäligt dröjsmål har även på uppdrag av regeringen följt upp hur rekommendationerna har använts i kommunerna, och resultatet publicerades (rapport 2018:11). Av rapporten framgår sammanfattningsvis att rekommendationerna har tydliggjort budget- och skuldrådgivarnas roll och vad verksamheten ska erbjuda för stöd. Det är få kommuner som arbetar aktivt för att öka kännedomen om sin verksamhet eller genomför annat förebyggande arbete. Det är även få kommuner som stöttar de rådsökande under hela skuldsaneringsperioden eller lägger tid på samverkan. Enligt rapporten anger kommunerna i ganska hög grad att de uppfyller rekommendationerna. anser sammantaget att rekommendationerna har bidragit till att kvaliteten överlag blivit bättre i landet, men att den ännu inte är likvärdig. Skillnaderna mellan kommunerna är fortfarande stora. , som menar att arbetet med att genomföra rekommendationerna bör fortsätta, föreslår bl.a. att det införs ett riktat stöd till små kommuner och att det inrättas en nationell upplysningstjänst. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 18) anför regeringen följande angående stöd till konsumenter: Mer komplexa konsumentmarknader ökar också behovet av ett effektivt och behovsanpassat konsumentstöd. Det gäller inte minst konsumenter som har behov av särskilt stöd, exempelvis på grund av risk för överskuldsättning. Regeringen följer utvecklingen noga, och kommer så långt möjligt ta initiativ för att utveckla det konsumentstödjande arbetet på lokal nivå. uppdrag att identifiera och stödja olika samhällsaktörer, däribland det civila samhällets organisationer, som kan hjälpa de konsumenter som har behov av särskilt stöd utgör en viktig del i arbetet. Det uppdrag som regeringen syftar på gavs till . I uppdraget ingår att identifiera och stödja olika samhällsaktörer som har förutsättningar att hjälpa konsumenter i särskilt behov av stöd med att ta till vara sina intressen i samband med köp och med att hantera privatekonomiska problem. I uppdraget ingår att ta fram metodstöd och stödverktyg samt erbjuda utbildning, liksom att aktivt arbeta för att stödet blir känt bland relevanta aktörer. I uppdraget ingår även att främja samverkan mellan aktörer på lokal nivå, inklusive den kommunala konsumentverksamheten. ska redovisa genomförandet av uppdraget och de resultat som uppnåtts . Lägesrapporter ska lämnas och . Motionsyrkanden om att flytta tillsynsansvaret från Inspektionen för vård och omsorg till behandlades första gången i samband med lagstiftningsärendet om en ny skuldsaneringslag (bet. 2015/16:CU19) och har därefter behandlats av utskottet vid ett antal tillfällen, i betänkande 2019/20:CU12. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och hänvisade till tidigare ställningstagande om att det gjorts förtydliganden när det gäller kommunernas skyldighet att lämna budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer och Inspektionen för vård och omsorgs tillsynsansvar över kommunernas budget- och skuldrådgivning. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns skäl för en överflyttning. följde utskottets förslag. När det gäller motion 2020/21:3099 (M) yrkande 3 om en överflyttning av tillsynsansvaret från Inspektionen för vård och omsorg till anser utskottet, i likhet med tidigare ställningstaganden, att det inte finns skäl för en sådan överflyttning. Motionsyrkandet bör avslås. När det gäller övriga motionsförslag som tar sikte på förbättrad budget- och skuldrådgivning genom bl.a. fler förebyggande åtgärder, insatser i ett tidigt skede, en maximal kötid samt en uppföljning av kommunernas budget- och skuldrådgivning, konstaterar utskottet att har haft i uppdrag att stärka den kommunala budget- och skuldrådgivningen genom att ta fram rekommendationer. Syftet med rekommendationerna är att de ska bidra till att budget- och skuldrådgivningen blir mer likvärdig och håller en god kvalitet i alla landets kommuner. uppföljning visar att rekommendationerna har tydliggjort budget- och skuldrådgivarnas roll och vilken verksamhet som ska erbjudas. Som redovisas ovan anför regeringen i budgetpropositionen att komplexa konsumentmarknader innebär att behovet av ett effektivt och behovsanpassat konsumentstöd ökar. Det gäller inte minst konsumenter som har behov av särskilt stöd, exempelvis på grund av risk för överskuldsättning. Regeringen anför att den noga följer utvecklingen, och kommer så långt möjligt att ta initiativ för att utveckla det konsumentstödjande arbetet på lokal nivå. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna 2020/21:1616 (SD) yrkandena 19–22 och 2020/21:3099 (M) yrkande 2. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa en slutlig preskription för skulder. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 14 (V, KD). I kommittémotion 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att det införs en slutlig preskriptionstid för skulder. Motionärerna hänvisar till ett förslag om slutlig preskription i betänkandet Överskuldsättning i kreditsamhället? (SOU 2013:78). Motsvarande förslag läggs fram i kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 55 och i motion 2020/21:1938 av Boriana (M). Bestämmelser om preskription finns i preskriptionslagen (1981:130). Att en fordran preskriberas innebär att borgenären förlorar sin rätt att kräva ut fordran. Enligt preskriptionslagen preskriberas en fordran efter dess tillkomst, om inte preskriptionen avbryts . Preskriptionstiden är dock för en fordran mot en konsument (2 §). Preskription avbryts t.ex. genom att gäldenären får ett skriftligt krav eller en skriftlig påminnelse om fordringen från borgenären (5 §). När preskriptionen avbryts påbörjas en ny preskriptionstid. förslag om slutlig preskription Utredningen om överskuldsättning lämnade i betänkandet Överskuldsättning i kreditsamhället? (SOU 2013:78) ett förslag om att införa slutlig preskription för fordringar som fastställts av eller i domstol. Den slutliga preskriptionstidens starttidpunkt borde enligt förslaget inträffa efter fastställelse och preskriptionstiden vara i normalfallet och för fordringar mellan privatpersoner och om skulden grundar sig på brott. Beredningen av utredningens förslag avslutades i samband med att regeringen antog en strategi för att motverka överskuldsättning. föreslår i sitt betänkande En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) att det införs en bestämmelse om absolut preskription i preskriptionslagen. bedömer att skuldsanering är ett bra verktyg men att det finns skäl att pröva även andra alternativ för en grupp av överskuldsatta. Enligt kommissionen kan en absolut preskription bidra till att fler överenskommelser mellan gäldenär och borgenärer ingås när det finns en slutpunkt för när borgenären kan få betalt av gäldenären. Enligt kommissionen kan det sannolikt bidra till en minskning av gäldenärens totala skuldbörda utan ansökan om skuldsanering. När det gäller invändningar mot en absolut preskription anför kommissionen följande (vol. 2, s. 794): Invändningar mot ett förslag om absolut preskription som har framförts i tidigare utredningar är dels den moraliska aspekten att gäldenären ska betala sina skulder, dels att det skulle kunna ha en negativ inverkan på den allmänna betalningsmoralen. Beträffande den moraliska aspekten i kritiken mot regler om absolut preskription bör enligt kommissionens mening ett proportionalitetskriterium tillämpas. Den skuldbörda som gäldenären har att hantera ska stå i rimlig proportion till det lån som ursprungligen togs. I ett betydande antal fall av överskuldsättning krävs betalning för skulder som främst består av kostnader i form av avgifter och i vissa fall höga dröjsmålsräntor. Eftersom det råder avtalsfrihet i , kan de höga dröjsmålsräntorna vara överenskomna i det ursprungliga kreditavtalet. Vid avtalstidpunkten kan gäldenärens ekonomiska situation ha varit bättre än då skulden ska regleras. I bedömningen av den effekt som regler om absolut preskription skulle kunna få på den allmänna betalningsmoralen kan få illustrera att det inte behöver leda till en urholkning av ett samhälles betalningsmoral. har till och med en högre betalningsmoral än , enligt tillgängliga statistiska data. Det är helt enkelt inte troligt att det är lockande för de flesta medborgare att vara aktuella hos Kronofogden för att kunna få en skuld preskriberad. En annan invändning mot absolut preskription är att det skulle kunna leda till negativa effekter i kreditgivningen, på så sätt att kreditgivare skulle bli mer återhållsamma och att det också skulle komma att drabba även andra kredittagare i form av sämre kreditvillkor. Det skulle då kunna påverka handeln negativt. I den mån en absolut preskription gör att kreditgivare blir mer selektiva och ger krediter enbart till personer som har möjlighet och intention att återbetala dem är detta en positiv effekt som talar för en preskriptionsregel. Det förslag som kommissionen lägger fram innebär i korthet att det införs en absolut preskription för fordringar efter att borgenären fått en exekutionstitel. Preskriptionstiden kan under vissa förutsättningar förlängas med . Det gäller bl.a. om gäldenären har överlåtit eller undanskaffat egendom för att försämra fordringsägarens möjligheter att få betalt för fordringen och om gäldenären inte har kunnat anträffas på känd hemvist inom riket och det inte har kunnat klarläggas var han eller hon har uppehållit sig. Preskriptionsförlängningar ska fastställas av allmän domstol och ska användas restriktivt. Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om att införa slutlig preskription, (bet. Utskottet hänvisade till sitt ställningstagande i betänkande 2016/17:CU8 där utskottet konstaterade att ett förslag om slutlig preskription fanns med i en av de utredningar (SOU 2013:78) som låg till grund för regeringens beslut att anta en strategi mot överskuldsättning och att den utredningen hade avslutats i samband med antagandet av regeringens strategi mot överskuldsättning. Utskottet fann mot bakgrund av de förbättrade möjligheter till skuldsanering som den nya skuldsaneringslagen innebär och de övriga åtgärder mot överskuldsättning som regeringens strategi omfattar inte skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motionerna.