bet · H901UFöU2 · 2021-12-10 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Utskottet föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande t.o.m. för att på malisk och nigerisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och . Samtliga motioner avstyrks. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, V, L) och ett särskilt yttrande (KD). Proposition 2021/22:10 Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i . Åtta yrkanden i fem följdmotioner. Två yrkanden i två motioner från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i m.m. Avveckling av svenskt deltagande i Takuba Förhållningssätt till svenskt deltagande i Takuba 1.Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i m.m., punkt 1 (SD) 2.Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i m.m., punkt 1 (C) 3.Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i m.m., punkt 1 (V) 4.Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i m.m., punkt 1 (L) 5.Avveckling av svenskt deltagande i Takuba, punkt 2 (SD) 6.Förhållningssätt till svenskt deltagande i Takuba, punkt 3 (M) Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i m.m., punkt 1 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /21 Motion från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i m.m. medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande till och med för att på malisk och nigerisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och . Därmed bifaller proposition 2021/22:10 och avslår motionerna 2021/22:4256 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4259 av m.fl. (V), 2021/22:4263 av m.fl. (L) och 2021/22:4267 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (L) Avveckling av svenskt deltagande i Takuba 2020/21:649 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:4256 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 5 (SD) Förhållningssätt till svenskt deltagande i Takuba 2021/22:4265 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (M) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (C), (V), (M), Per (SD), (KD), (S), (SD), (MP), (M), (S), (SD), (L) och (S). Ärendet och dess beredning lämnade regeringen proposition 2021/22:10 Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i till . I propositionen föreslås att ska medge att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande bestående av högst 250 personer för att på malisk och nigerisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och . Propositionen har hänvisats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen beslutat att bereda propositionen och dess följdmotioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). I betänkandet behandlas även två yrkanden i två motioner från den allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Vid det sammansatta utskottets sammanträde informerade kabinettssekreterare , statssekreterare samt företrädare för Försvarsmakten om svenskt deltagande i internationella militära insatser i . inleddes en fransk militär insats, Operation Serval, på malisk inbjudan i syfte att hejda väpnade extremistgruppers framryckning och stödja säkerhetsstyrkor. ersattes Operation Serval, som var begränsad till , av den franskledda insatsen Operation Barkhane. har det skett en markant ökning av de väpnade extremistgruppernas aktiviteter med omfattande attentat mot såväl militära och civila mål i gränsområdet mellan , och . Mot denna bakgrund beslutade att inkludera en multinationell specialförbandsstyrka benämnd Task Force Takuba i den befintliga Operation Barkhane som skulle sättas in med fokus på området sydost om staden i . Regionen gränsar mot och , och i gränslandet mellan de tre länderna verkar ett antal väpnade terroristgrupper. En inbjudan för insatsen från inkom . Task Force Takubas uppgift har varit att bistå säkerhetsstyrkor med att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium. tillfrågade bl.a. om möjligheten att bidra till Task Force Takuba. Det svenska deltagandet inom ramen för Task Force Takuba har varit föremål för ställningstagande genom förslag i propositionen Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i (prop. 2019/20:86, bet. 2019/20:UFöU4, rskr. 2019/20:324). Detta beslut gäller till utgången av . Enligt den initiala planeringen skulle det svenska förbandsbidraget ha påbörjat insatsen men på grund av fördröjningar i insatsens etablering har insatsen som helhet försenats. Det svenska bidraget blev fullt operativt . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande t.o.m. för att på malisk och nigerisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och att styrkan även ska kunna verka på territorium inom ramen för deltagandet i insatsen. Den totala styrkan beräknas att under normala omständigheter av 2022 bestå av högst 150 personer. Under den senare delen av 2022 planeras ett mindre svenskt bidrag om högst 20 personer. Om behov uppstår ska dock det svenska bidraget tillfälligt kunna förstärkas med högst 100 personer. För att möjliggöra en sådan insats med en väpnad styrka krävs medgivande. Det svenska förbandet ska av 2022 kunna understödja, undsätta och förstärka pågående insatser inom Task Force Takuba för att under den senare delen av 2022 övergå till att kunna stödja Task Force Takuba med en enhet med avancerad sjukvårdsförmåga. utgörs bidraget även av stabsofficerare. Det svenska bidraget ska också kunna bidra till att genomföra Task Force Takubas mandat i övrigt inom befintliga resurser och förmågor. Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i m.m. Utskottets förslag i korthet medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande t.o.m. för att på malisk och nigerisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och . avslår motionsyrkanden om avslag på regeringens proposition, tidigareläggande av insatsens avveckling och om förhållningssätt till legosoldater, inklusive den s.k. Wagnergruppen. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (V) och 4 (L) samt det särskilda yttrandet (KD). Den folkrättsliga grunden för ett svenskt deltagande i Task Force Takuba är en inbjudan från och en inbjudan från . Inbjudan från förlorar inte giltighet i ljuset av den senaste politiska utvecklingen i landet. Task Force Takubas uppgift ska vara att bistå säkerhetsstyrkor att bekämpa väpnade terroristgrupper på och territorium genom rådgivning, stöd och gemensamma operationer med de maliska säkerhetsstyrkorna. Det svenska styrkebidraget till insatsen planeras att under normala omständigheter uppgå till högst 150 personer på plats i insatsområdet och bl.a. omfatta förmågor för en snabbinsatsstyrka inklusive egna helikopterresurser samt förmågor för skydd och bevakning. Bidraget kommer också att ha möjlighet att bidra med t.ex. kvalificerade sjukvårdsresurser, understödjande resurser för drift och underhåll samt nödvändiga stödfunktioner och stabsofficerare vid staber som är relevanta för insatsen. Bidraget ska vara utgångsgrupperat i östra delen av mittersta , men ha beredskap att verka i hela landet. Huvuduppgiften för det svenska förbandet av 2022 är att understödja, undsätta och förstärka pågående operationer inom Task Force Takuba. Utöver huvuduppgiften ska det svenska förbandet också kunna bidra till att genomföra insatsens mandat inom befintliga resurser och förmågor, t.ex. genom eskortuppgifter. Enligt propositionen kommer den svenska truppen att vara operativ fram . Därefter kommer insatsen successivt inleda hemtagning av personal och materiel. I samråd med insatsens ledning kan det svenska bidraget, inom ramen för befintliga resurser och förmågor samt inom de ramar som folkrätten tillåter, ingripa vid överhängande allvarliga hot från väpnade terroristgrupper mot övriga insatser som vilar på en folkrättslig grund i området som Minusma, G5, Sahels gemensamma säkerhetsstyrka eller andra insatser initierade av FN, EU eller som leds av EU-medlemsländer. har noga följt den oroande utvecklingen med militära maktövertaganden i , och överväganden har löpande gjorts om engagemang. Efter militärkuppen ställde Ecowas bl.a. krav på att skulle respektera övergångsperioden och genomföra allmänna val inom utsatt tidsram. Ecowas framhöll vikten av fortsatt stöd från det internationella samfundet för genomförandet av övergångsprocessen. har i likhet med EU gett sitt fulla stöd till de krav som Ecowas ställt på . har antagit en handlingsplan för genomförandet av övergångsperioden. har tillsammans med likasinnade noga följt de mycket oroande uppgifterna om att ledning överväger samarbete med legosoldater. Enligt propositionen följer regeringen vilka samarbeten ingår, och bedömningen är att om den maliska regeringen skulle göra verklighet av samarbete med legosoldater vore det oacceptabelt och skulle få konsekvenser för det internationella samfundets militära insatser i . I kommittémotion 2021/22:4259 av m.fl. (V) anförs att bör avslå regeringens proposition 2021/22:10 Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i . I kommittémotion 2021/22:4263 av m.fl. (L) anförs att det svenska bidraget till Task Force Takuba bör vara avvecklat senast vid utgången av utifrån landets avsaknad av folkvalt styre, det försämrade säkerhetsläget, osäkra engagemang och de maliska tankarna om att anlita Wagnergruppen. I kommittémotion 2021/22:4256 av (SD) yrkande 2 anförs att det svenska deltagandet i Task Force Takuba ska avslutas om den maliska ledningen inleder samarbete med legosoldater. I motion 2021/22:4267 av m.fl. (C) yrkande 2 anförs att med skyndsamhet ska lämna Task Force Takuba om den maliska regeringen anlitar Wagnergruppen. Motionärerna anser att detta ska vara en röd linje för deltagande och anför att regeringen i propositionen inte har specificerat hur man kommer att agera för det fall anlitar Wagnergruppen. I kommittémotion 2021/22:4267 av m.fl. (C) yrkande 1 anförs att ska pröva mandatet för sitt militära bidrag till om demokratiska val inte hålls. får inte riskera hamna i en situation där med militär makt stöder kuppmakarna i stället för tillsättandet av en folkvald regering. Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande syftet med deltagande i internationella militära insatser. Utskottet anser i likhet med i betänkande 2020/21:UFöU4 Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 att deltagande i insatserna bidrar till att värna och främja övergripande säkerhetspolitiska intressen, såsom ökat multilateralt samarbete och en regelbaserad världsordning med som grund. Det övergripande utrikes- och säkerhetspolitiska syftet med medverkan i internationella militära insatser är att bidra till fred och säkerhet, att förebygga konflikter och skapa förutsättningar för att bygga hållbar fred och hållbar fattigdomsbekämpning. Deltagandet utgör en integrerad del av den solidariska säkerhetspolitiken. Frågan har även behandlats i betänkandet om samlade politik för internationell militär och civil krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8). Där framhålls att deltagande i internationell krishantering bl.a. bidrar till att upprätthålla och stärka den regelbaserade världsordningen. För att bygga säkerhet behöver vi använda hela bredden av våra säkerhetspolitiska instrument som diplomati, medling, konfliktförebyggande och förtroendeskapande åtgärder samt nationell civil, polisiär och militär förmåga. Utgångspunkten för engagemang är att säkerhet byggs bäst i samverkan och i partnerskap med andra. I av allt fler gränsöverskridande hot och nära samband mellan inre och yttre säkerhet är detta än viktigare. deltagande i fredsfrämjande insatser är också viktigt för vår nationella säkerhet och vår försvarsförmåga. Det är därmed viktigt för att vara en solidarisk, trovärdig och ansvarstagande partner i internationella krishanteringsinsatser som bygger säkerhet tillsammans med andra. Utskottet delar regeringens uppfattning att ett fortsatt svenskt styrkebidrag till Takuba är en del av en strategisk helhet och en del av mångsidiga engagemang i , till stöd för ökad säkerhet och hållbar utveckling. Utskottet påminner vidare om att 15 kap. 16 § regeringsformen anger att en svensk väpnad styrka får sändas till ett annat land om medger det, om det medges i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet vill, liksom vid tidigare beslut om deltagande i Takuba, understryka att denna demokratiska förankring är väsentlig för att uppnå ett starkt folkligt stöd för insatserna. Att ger regeringen ett bemyndigande att sända svenska trupper på uppdrag utomlands är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter visar kan man inte utesluta förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser. Utskottet noterar att det finns ett tydligt folkrättsligt mandat för den aktuella insatsen i genom att ett svenskt deltagande svarar mot en inbjudan från att delta i Task Force Takuba och bistå säkerhetsstyrkor med att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium. Det finns även en inbjudan från som möjliggör för styrkan att verka på territorium inom ramen för deltagandet i insatsen. Utskottet vill, liksom i tidigare betänkanden, understryka att skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt. Detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av en insats. Utskottet konstaterar att den politiska utvecklingen i är mycket oroande. Den maliska regeringen har informerat om att de inte har kommit tillräckligt långt i sina förberedelser för att kunna hålla val såsom överenskommits i övergångsavtalet. Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Economic Community of West African States, Ecowas) har sedan militärkuppen initierat en medlingsprocess med den maliska övergångsregimen för att uppnå en övergång till civilt styre. Vid Ecowas toppmöte beklagade stats- och regeringschefer starkt frånvaron av en detaljerad tidtabell för de olika steg som krävs för att genomföra val . Ecowas uppmanade den maliska övergångsregeringen att agera för en snabb återgång till efterlevnad av konstitutionen. Ecowas beslutade vid samma möte att införa sanktioner med omedelbar verkan mot individer och grupper vars agerande har haft negativa konsekvenser för genomförandet av den politiska övergången. Utskottet vill understryka vikten av att genomför sin handlingsplan för genomförandet av övergångsperioden så att kan återgå till ett folkvalt styre. Utskottet konstaterar att det finns oroande uppgifter om att den maliska regeringen överväger att anlita den s.k. Wagnergruppen för militära ändamål. Enligt rapporter från () tillhandahåller den s.k. Wagnergruppen legosoldater till konflikter i olika delar av världen som t.ex. i och . I har den s.k. Wagnergruppen varit involverad i väpnade konflikter i , , , och . Den s.k. Wagnergruppen beskrivs omväxlande som ett privat militärt företag med ryska kopplingar, en rysk paramilitär organisation och som en rysk halvstatlig statssäkerhetsstyrka. Dessa olika benämningar illustrerar svårigheterna med att rättsligt definiera denna gruppering. Enligt som hanterar människorättsfrågor när det gäller legosoldater gör oklarheten kring den s.k. Wagnergruppens rättsliga ställning det svårt att fastställa vilka lagar och vilken internationell rätt som gäller för denna gruppering. Utskottet konstaterar att icke-transparenta kontraktsförhållanden mellan grupperingar som Wagnergruppen och stater gör det möjligt för legosoldater att undkomma rättsligt ansvar och kringgå skyldigheter att följa internationell rätt och/eller nationell rätt i länder där de verkar. Bristen på transparens gör det svårare att utreda ansvar för människorättskränkningar, t.ex. vem eller vilka som kan ådömas ansvar och det försämrar därmed möjligheterna för utsatta att få rätt i domstol. Utskottet konstaterar i sammanhanget att en expertpanel utsedd av rapporterade [S/2021/569] att ryska ”militära instruktörer” från den s.k. Wagnergruppen ska ha varit involverade i kränkningar av internationell humanitär rätt i och att dessa kränkningar inbegrep urskillningslöst dödande av obeväpnade civila och summariska avrättningar av individer som påstås tillhöra beväpnade grupper. Utskottet noterar att den tyska försvarsministern har uttalat att ett maliskt samarbete med ryska legosoldater skulle få konsekvenser för det tyska deltagandet i stabiliseringsinsats i , Minusma. Utskottet vill understryka att det är oacceptabelt att svenska militära styrkor skulle fortsätta verka i för det fall den maliska regeringen skulle anlita legosoldater såsom den s.k. Wagnergruppen. Utskottet noterar att EU:s utrikesministrar vid utrikesrådet diskuterade den försämrade situationen i . Utrikesministrarna kom överens om att upprätta ett ramverk för sanktioner mot de individer som motsätter sig övergången till ett demokratiskt styre. Utrikesministrarna kom även vid samma möte överens om att inrätta sanktioner mot medlemmar av den s.k. Wagnergruppen. Utskottet noterar att regeringen i skriftligt samråd med har meddelat att regeringen avser att avstå från att rösta när det gäller beslut om en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för att stödja försvarsmakt i anslutning till EU:s militära utbildningsuppdrag (EUTM) i . Som skäl för att avstå från att delta i omröstningen anger regeringen att det finns brister i såväl förslaget till stödåtgärd som dess hantering. EU:s medlemsstater har fått att granska förslaget och den information som EU-institutionerna har lämnat om förslagets innehåll har varit bristfällig. Därtill anser regeringen att det kan ifrågasättas om det är lämpligt att tillhandahålla utrustning till den maliska försvarsmakten med hänsyn till det rådande politiska läget i och de oroväckande uppgifterna om att övergångsledning överväger ett samarbete med legosoldater. Utskottet delar regeringens uppfattning att det under försämrade säkerhetsvillkor kan uppstå behov av snabba förstärkningar av den svenska insatsen. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en marginal som har beslutat om och som kan tas i anspråk för räddnings-, förstärknings- och evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet förutsätter att får information genom de berörda utskotten eller i kammaren i anslutning till att en beslutad marginal för en förstärknings- eller evakueringsinsats tas i anspråk. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att bifaller propositionen. Utskottet förordar därmed att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande t.o.m. för att på malisk och nigerisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och . Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4256 yrkande 2, 2021/22:4259, 2021/22:4263 och 2021/22:4267 yrkandena 1 och 2. Avveckling av svenskt deltagande i Takuba Utskottets förslag i korthet avslår motioner om avveckling av svenskt deltagande i Takuba. Jämför reservation 5 (SD). Enligt propositionen kommer den svenska truppen att vara operativ fram . Därefter kommer insatsen successivt att inleda hemtagning av personal och materiel. Under resterande delen av året planerar att delta med stabspersonal och under den även bidra med en militär enhet med avancerad sjukvårdsförmåga. Den exakta perioden för det senare bidraget ska överenskommas med . I kommittémotionerna 2020/21:649 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs att regeringen bör avsluta det svenska deltagandet i Task Force Takuba i . I kommittémotion 2021/22:4256 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att avvecklingen av den svenska väpnade styrkan i Task Force Takuba ska vara genomförd . behöver fokusera på återuppbyggnaden av totalförsvaret och därför sätta en bortre gräns för vårt militära engagemang i Task Force Takuba. I det föregående avsnittet har utskottet tillstyrkt regeringens proposition och därmed tagit ställning för att ska fortsätta ställa en väpnad styrka till förfogande för deltagande i Task Force Takuba till utgången av 2022. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att regeringen i proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 uttryckte att deltagandet i internationella militära insatser bör utgå från de resurser och förmågor som utvecklas inom ramen för Försvarsmaktens förmåga att försvara mot väpnat angrepp. Försvarsberedningen anförde att svenskt deltagande i internationella militära insatser under nästa försvarsbeslutsperiod måste övervägas noga och utifrån en bred analys. En sådan analys måste innefatta utrikes- och säkerhetspolitiska avvägningar, inklusive insatsernas roll i internationella försvarssamarbeten. En bedömning måste också göras av var och i vilka konstellationer kan göra störst nytta med de begränsade resurser som kommer att kunna ställas till förfogande . I varje enskilt fall bör noggranna bedömningar göras av kostnader och de sammantagna konsekvenserna för Försvarsmaktens nationella förmåga och möjligheter att genomföra planerad tillväxt. Utskottet utgår från att regeringen i sina överväganden om eventuella fortsatta bidrag till Takuba beaktar hur begränsade resurser används på bästa sätt. Utskottet konstaterar att regeringens avsikt är att den svenska truppen ska vara operativ fram för att sedan successivt inleda hemtagning av personal och materiel. Utskottet föreslår med hänvisning till ovan anförda att avslår motionerna 2020/21:649 yrkande 9, 2021/22:2571 yrkande 8 och 2021/22:4256 yrkande 1. Förhållningssätt till svenskt deltagande i Takuba Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förhållningssätt till svenskt deltagande i Takuba. Jämför reservation 6 (M). Enligt propositionen har kommunicerat att de i samråd med andra deltagande länder avser att se över operation Barkhanes organisation och struktur. avser att halvera den militära närvaron till i storleksordningen 2 500 personer. Inrättandet av den internationella specialförbandsinsatsen Task Force Takuba är ett led i denna översyn. Regeringen för en kontinuerlig dialog med och andra berörda länder om det vidare engagemanget och hur dess utformning kommer att se ut. Enligt propositionen avser regeringen hålla berörda riksdagsutskott informerade om utvecklingen av eventuellt ändrad verksamhet med hänsyn till det oförutsägbara läget vad gäller insatsen Takubas framtida utveckling och närvaro på grund av Operation Barkhanes omstrukturering. I ljuset av det breda och långsiktiga svenska engagemanget i avser regeringen vid lämpligt tillfälle ta initiativ till en utvärdering av samlade engagemang i . Regeringen konstaterar vidare att bidrag till Task Force Takuba måste utvärderas utifrån en helhetsbedömning. politiska, utvecklingspolitiska och humanitära engagemang på andra områden, samt utvecklingen i sin helhet inom ramen för det internationella samfundets engagemang i måste vägas in i resultatutvärderingen. I kommittémotion 2021/22:4265 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att regeringen bör ha en nära dialog med kring utveckling och avveckling av svenska insatser i .