bet · H801TU14 · 2021-05-28 00:00:00 — Bakgrunden till detta var det stora passagerarbortfall som spridningen av coronaviruset har medfört för flyget och att det har medfört en kraftigt neddragen, och i vissa fall upphörd, flygtrafik. fick därför i uppdrag av regeringen att med utgångspunkt i beslutad trafikplikt skyndsamt ingå avtal om regelbunden flygtrafik för att säkerställa en grundläggande tillgänglighet för och genom flyg till och från . Regeringen gav därefter ett nytt uppdrag att upphandla flygtrafik i tillräcklig omfattning för att säkerställa grundläggande tillgänglig-het till åtta orter i och på . Av de åtta flygplatser som ingick i uppdraget har och inte tillräcklig kommersiell trafik för att uppfylla kraven. tog operatören över trafiken och i avtalet finns möjlighet till förlängning, som längst till , och likt tidigare avtal upphör den upphandlade trafiken om det finns underlag för kommersiell trafik. Utskottet är positivt till detta. När det gäller upphandlad trafik och allmän trafikplikt kan utskottet således konstatera att har genomfört en upphandling som gäller 2023 och att ett arbete pågår om trafikplikt där det även ingår att se över regelverket för den flygtrafik som upphandlas av . Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att ta något initiativ på området och avstyrker därmed motionerna 2020/21:1262 (M), 2020/21:1415 (L) yrkande 3, 2020/21:1594 (S), 2020/21:2809 (KD) yrkandena 73 i denna del och 74, 2020/21:3235 (L) yrkande 30, 2020/21:3499 (KD) yrkande 12 och 2020/21:3518 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om beredskapsflygplatser. Utskottet hänvisar till att har genomfört en översyn av det nuvarande systemet för beredskapsflygplatser och att frågan bereds inom . Jämför reservation 10 (SD). infördes ett system med tio beredskapsflygplatser för att tillgodose tillgänglighet till grundläggande beredskap för samhällsviktiga tjänster. Systemet syftar till att säkerställa beredskap för att kunna öppna stängda flygplatser så att samhällsviktiga lufttransporter ska kunna utföras oavsett tid . har uppdraget att genom överenskommelser med flygplatshållare säkerställa att det finns ett nationellt nät av flygplatser. fick i uppdrag av regeringen att göra en översyn av systemet med de svenska beredskapsflygplatserna. Uppdraget omfattade det statliga basutbudet av flygplatser och icke-statliga regionala flygplatser, och hänsyn skulle tas till berörda användares olika behov samt relevanta statsstödsregler. Översynen syftade till att göra en bedömning av det nuvarande systemets effektivitet, funktionalitet och ändamålsenlighet samt att ge förslag till eventuella förändringar. I översynen ingick att analysera – kostnader för att fortsatt vidmakthålla ett nät av beredskapsflygplatser – dagens system med frivilliga överenskommelser mellan staten och flygplatshållare – för- och nackdelar med befintlig finansieringsmodell. slutredovisade översynen av systemet med de svenska beredskapsflygplatserna i en rapport till regeringen . (C) framför i motion 2020/21:43 att det bör utredas hur samtliga regioner kan få del av beredskapsflygplatserna. Motionären pekar på att behöver beredskapsflygplatser i alla regioner och att det därför behövs ett tilläggsuppdrag till utifrån den senaste rapporten om hur man kan se till att de sista vita fläckarna finns med i den fortsatta planeringen av beredskapsflygplatser i hela landet. (KD) föreslår i motion 2020/21:492 i denna del att ges i uppdrag att se över möjligheten att utse till beredskapsflygplats. (SD) föreslår i motion 2020/21:556 yrkande 2 att samtliga regionala flygplatser med beredskapsverksamhet utses till beredskapsflygplatser. Motionären pekar på att de regionala flygplatserna utför flera viktiga insatser för samhället, bl.a. ambulanstransporter, sjöräddning, fjällräddning, brandspaning, och att de agerar stöd till myndigheter. Därmed borde den typen av insatser enligt motionären kvalificera de regionala flygplatserna till beredskapsflygplatser. Motionären föreslår vidare i samma motion yrkande 3 att regionala flygplatser ska få ersättning för all jourverksamhet. m.fl. (S) framhåller i motion 2020/21:917 behovet av att har ett långsiktigt välfungerande och effektivt system av beredskapsflygplatser. Motionärerna pekar på att redan är en svensk beredskapsflygplats, om än inte till namnet. Flygplatsen är en av största och har enligt motionärerna all den service och infrastruktur som en internationell flygplats kräver. Enligt motionärerna är det som saknas att staten definierar flygplatsen som den samhällsresurs den faktiskt är och ersätter den därefter. (L) föreslår i motion 2020/21:1415 yrkande 4 att alla medlemmar i () ska anses som beredskapsflygplatser. Motionären pekar på att de regionala flygplatserna utför olika insatser som stöd till samhället, bl.a. ambulanstransporter, brandspaning, sjöräddning, fjällräddning och stöd till olika myndigheter som polisen eller Försvarsmakten. Motionären menar att det kvalificerar dem till att bli beredskapsflygplatser och få ersättning för all jourverksamhet. och (båda C) framhåller i motion 2020/21:3156 behovet av att överväga att öka antalet beredskapsflygplatser i inland. Motionärerna påtalar att i sin översyn av de svenska beredskapsflygplatserna föreslår att hela inland mellan och lämnas utan beredskapsflygplats. Motionärerna anser att förslag bör omprövas vid beredning av ärendet. m.fl. (M, KD, SD) föreslår i motion 2020/21:3346 att ges status som beredskapsflygplats. Motionärerna pekar bl.a. på att har ett centralt läge i landet och en lång landningsbana som möjliggör alla typer av tunga transporter. Utöver flygplatsens geografiska placering och utformning framhåller motionärerna att det finns en stor mängd ytterligare argument som talar för användningen av som beredskapsflygplats. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det nuvarande systemet för beredskapsflygplatser har varit föremål för en översyn. Översynen, som genomfördes av , slutredovisades i en rapport till regeringen . gjorde här bedömningen att dagens system inte är tillräckligt ändamålsenligt och funktionellt och att det därmed inte heller är ett effektivt system. Myndigheten bedömde att det blir svårt att säkerställa infrastrukturen för samhällsviktigt flyg dygnet runt om inte staten kan bekosta en större del av systemet än och pekade på att samhällsviktigt flyg är en angelägenhet för alla och centralt för människors hälsa, liv och säkerhet samt att majoriteten av användarna efterfrågar fler eller andra beredskapsflygplatser. konstaterade att det med dagens anslagsnivå inte är möjligt att göra en utökning då de sju flygplatser som får ersättning redan är kraftigt underfinansierade. menade att det är nödvändigt med en utökad anslagsnivå för att uppnå ett ändamålsenligt, funktionellt och effektivt system. I rapporten lämnades sammanfattningsvis följande förslag: – Behåll dagens tio beredskapsflygplatser men utöka systemet med ytterligare minst nio flygplatser. – Utöka anslaget till . – Revidera finansieringsmodellen med ökad bemanning, differentiering utifrån snömängd och högre schablonlön för personal. – Överväg (utökat) driftsbidrag till regionala beredskapsflygplatser i stället för att lägga in en driftsstödskomponent i beredskapssystemet. Överväg även möjligheten att ge regionala flygplatser utanför beredskapssystemet driftsbidrag för mottagna samhällsviktiga transporter utanför ordinarie öppettider. – Alla beredskapsflygplatser bör åläggas samma krav, dvs. indelning i olika nivåer utifrån de tjänster som kan tillhandahållas. Använd i stället differentiering av ersättning så att alla flygplatser kan uppfylla samtliga krav. – I syfte att effektivisera systemet önskar viss flexibilitet avseende anslaget till beredskapsflygplatser. Dels bör det möjliggöras att flytta medel mellan år, dels bör fleråriga avtal med flygplatshållare möjliggöras. – Utred flygplatsers roll och funktion, totalförsvarets behov samt infrastruktur för luftrum under höjd beredskap och krig i ett eget uppdrag. I sammanhanget vill utskottet även peka på att när det gäller tillgången till beredskapsflygplatser under covidpandemin inkom Kommuner och Regioner (SKR) med en skrivelse till regeringen om att skyndsamt utse fler regionala flygplatser till beredskapsflygplatser, eller temporära beredskapsflygplatser, för att lösa det akuta behovet av ambulanstransporter med anledning av pandemin. Utskottet välkomnar därför vad regeringen har konstaterat om att den pågående pandemin innebär att det nationella nätet av beredskapsflygplatser behöver kompletteras med ytterligare temporära beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg, och att regeringen därför gav i uppdrag att förhandla och ingå överenskommelser om temporär beredskap på 17 flygplatser. Detta avser flygplatserna i , , , , , , , , , , , , , , och . Detta innebär att flygplatserna dygnet runt ska hålla en grundläggande beredskap att ta emot luftfartyg som utför akuta eller av annat skäl prioriterade transporter för hälso- och sjukvården, t.ex. ambulansflyg. Avtalen gällde i ett första skede fram till men har efter ett nytt regeringsbeslut förlängts t.o.m. för att fortsatt säkra tillgången till samhällsviktiga transporter under pandemin. Utskottet vill i sammanhanget även uppmärksamma att regeringen med anledning av spridningen av covid-19 gav i uppdrag att förhandla och ingå avtal med ett antal flygplatser om temporär beredskap på flygplatserna. Uppdraget syftade till att komplettera nätet av ordinarie beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvården, t.ex. ambulansflyg. Enligt ett ytterligare uppdrag från regeringen har därefter förhandlat och ingått överenskommelser om att vissa flygplatser fortsatt ska vara temporära beredskapsflygplatser mars–. Med anledning av detta har regeringen i den vårändringsbudget som presenterades lämnat förslag om en utökning av anslaget med utöver de som beslutade om för anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att det är angeläget att på både kort och lång sikt har ett välfungerande system för beredskapsflygplatser. Med anledning av den genomförda översynen av det svenska systemet för beredskapsflygplatser, att ett beredningsarbete pågår i frågan samt att regeringen vidtagit särskilda åtgärder med anledning av den pågående coronapandemin finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:43 (C), 2020/21:492 (KD), 2020/21:556 (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:917 (S), 2020/21:1415 (L) yrkande 4, 2020/21:3156 (C) och 2020/21:3346 (M, KD, SD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av riksintresse-flygplatser. Utskottet hänvisar till att det pågår en översyn av samtliga riksintressen och att beslut om nya riksintresseanspråk planeras att tas . Jämför reservation 11 (SD). har till uppgift att bedöma vilka områden som är av riksintresse för de olika trafikslagens anläggningar, och myndigheten har allmän information om lagar och förhållningssätt vid planering samt beslut, kartor, preciseringar och handledningar för beslutade riksintressen. I enlighet med förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden ska efter samråd med länsstyrelser, och andra berörda myndigheter lämna uppgifter om områden som bedömer vara av riksintresse för kommunikationer. Det gäller de fyra trafikslagen – väg, järnväg, luftfart och sjöfart. stöttar i deras arbete med att bevaka utpekade riksintressen. Att ett område pekas ut som riksintresse har inte någon koppling till vare sig ägandet, ansvaret för förvaltningen av området eller finansieringen av anläggningen. För varje utpekad anläggning av riksintresse finns funktionsbeskrivningar med information om anläggningens huvudsakliga funktion och eventuella framtida behov av markanspråk. m.fl. (SD) påtalar i kommittémotion 2020/21:2044 yrkande 6 behovet av en översyn av riksintresseflygplatser för att på så sätt poängtera betydelsen av att bevara flyginfrastruktur. Motionärerna pekar på att ett riksintresse ska skydda anläggningar mot åtgärder som försvårar åtkomsten eller funktionen av det skyddade objektet och att fler flygplatser kan ligga till grund för detta skydd än vad som är fallet eftersom flygplatser är av stor betydelse vid extraordinära händelser. När det gäller frågan om en översyn av riksintresseflygplatser vill utskottet peka på att regeringen har gett i uppdrag till , , , och att tillsammans med , som är samordnande myndighet, göra en översyn av sina respektive anspråk på områdena av riksintresse. I detta ingår att myndigheterna ska se över och precisera kriterierna för vilka områden som ska anses vara av riksintresse, utvärdera om de nuvarande anspråken på områdena av riksintresse motsvarar de kriterier som tas fram och ta ställning till om dessa anspråk behöver förändras. Sammantaget ska översynen leda till en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens samlade areala utbredning. lämnade den första delrapporteringen i uppdraget där bidrog med underlag avseende trafikslagens anläggningar. I samband med rapporteringstillfället beslutade om nya uppdaterade kriterier för vilka anläggningar som ska pekas ut som riksintressen. Översynen av kriterierna gällande luftfartens anläggningar beskrevs i delrapporten enligt följande: ”För flygplatser har en översyn gjorts, som fokuserar på flygplatsernas funktion ur ett systemperspektiv, där grunder är det nationella basutbudet, alternativa flygplatser för en godtagbar flygsäkerhet samt flygplatsens funktion för att knyta samman landet.” Utskottet konstaterar att det pågår en översyn av samtliga riksintressen utifrån de nya kriterierna. De nya anspråken var ute på remiss fram till . Beslut om nya riksintresseanspråk planeras att tas . Med anledning av det arbete som pågår finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2020/21:2044 (SD) yrkande 6. Vissa andra frågor om flygtransportsystemet Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. investeringsstöd och flygets egenfinansiering av trafikavgifter. Utskottet hänvisar till de statliga stödinsatser som har vidtagits och pågående beredningsarbete. Jämför reservation 12 (SD) och 13 (C). Det finns ca 300 flygplatser och flygfält i . De flesta av dessa är mycket små och används främst av flygklubbar och enskilda individer. I finns det tio flygplatser som utgör det nationella basutbudet av flygplatser som regeringen har fastställt för att säkerställa ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem som garanterar en grundläggande interregional tillgänglighet i hela landet. Dessa flygplatser är , , , , , , , , och . Svenska Regionala Flygplatser (SRF) är ett samarbetsorgan för icke-statliga flygplatser som verkar för att utveckla flygtrafiken och därmed tillgängligheten till alla regioner. SRF arbetar för att ge de ickestatliga flygplatserna förutsättningar att bevara och utveckla sin verksamhet. SRF har 34 medlemsflygplatser över hela . (SD) föreslår i motion 2020/21:556 yrkande 4 att de regionala flygplatsernas verksamhet och insatser under covid-19-pandemin ska utredas. Motionären menar att flygplatser och flygplatspersonal har ställt upp med viktiga insatser och att det finns skäl att utreda och analysera skillnader i vad de regionala flygplatserna har bidragit med och hur man har arbetat under krisen. (S) framhåller i motion 2020/21:1896 behovet av att luftburen trafik till och från behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur. Motionären pekar på att långsiktiga och hållbara förutsättningar för flygtrafiken till och från är avgörande för regionens framtida utveckling och tillväxt. Trafiksystem som omfattar måste enligt motionären klara av att upprätthålla en tät och regelbunden trafik året om, men framför allt måste de klara av de tillfälliga kraftiga volymökningarna av resande under de perioder då resandet till är som allra störst. Enligt motionären bör regeringen kontinuerligt följa upp de gotländska kommunikationernas utveckling i allmänhet och flygets förutsättningar i synnerhet. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:2044 yrkande 2 att ett införande av ett investeringsstöd för att bygga nya flygplatser utreds. En sådan utredning ska utgå från att inte strida mot europeiska konkurrensregler. Motionärerna pekar på att det finns ett behov för både små och stora flygplatser av att bygga ut kapaciteten för att möjliggöra fler avgångar och trafik av större flygplan, minimera negativa miljöeffekter samt förstärka infrastrukturen som är kopplad till respektive flygplats. Byggande av nya flygplatser är dock förenat med stora kostnader och det finns ett behov av ett statligt stöd. m.fl. (M) efterfrågar i motion 2020/21:3027 yrkande 9 att ansvarsfördelningen gällande Airport ses över. Motionärerna pekar på att Airport genom bl.a. den betydande försvarsverksamhet som bedrivs vid garnison är av stort nationellt intresse och att det inte är rimligt att hela ansvaret för flygplatsen ska ligga i en enskild kommuns händer. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2020/21:3168 yrkande 3 att flygets egenfinansiering av trafikavgifter – i tider när flygtrafiken ligger nere som en följd av myndighetsföreskrifter – ska ses över så att staten tar en större del av dessa avgifter. Motionärerna pekar på att t.ex. flygtrafikledning och säkerhetsverksamhet finansieras genom flygbolagens avgifter för passagerar- och godstrafik som kan tas ut under normal verksamhet men att dessa i en kris faller till i princip noll. Eftersom säkerheten är helt grundläggande menar motionärerna att flyget inte kan starta upp fullt ut om inte dessa system är finansierade. Motionärerna framhåller vidare i yrkande 4 behovet av att säkerställa de regionala flygplatsernas funktionalitet och robusthet avseende samhällskritiska funktioner även när ordinarie flygtrafik ligger nere i händelse av kris. Motionärerna vill att det blir tydligt vilken typ av miniminivå som garanteras vid en kris och att regeringen tydliggör och tillgängliggör en plan för hur man från statligt håll avser att tillsammans med myndigheter och näringsliv säkerställa miniminivåer av transporter inom flyg även under en allvarlig störning. Europeiska kommissionen fastställde nya riktlinjer för offentliga investeringar samt för driftsstöd till bl.a. flygplatser (förordning (EU) 2017/1084). Investeringsstöd kan därmed ges till regionala flygplatser med en genomsnittlig årlig trafikvolym på upp till 3 miljoner passagerare, och syftet med detta är att förbättra vissa regioners tillgänglighet och främja den lokala utvecklingen beroende på de särskilda egenskaperna hos varje flygplats. Investeringsstödet stöder prioriteringarna i 2020-strategin genom att bidra till ytterligare ekonomisk tillväxt och till att mål av gemensamt unionsintresse uppnås. I gäller detta för alla icke-statliga flygplatser. När det gäller motionsyrkandet om att utreda behovet av ett införande av investeringsstöd för flygplatser vill utskottet peka på att det finns ett investeringsstöd till icke-statliga flygplatser. Medel beviljas med stöd av förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till regionala kollektiv-trafikanläggningar m.m. Av 1 § 3 framgår att statlig medfinansiering kan beviljas till kommuner eller andra organ för byggande av flygplatsanläggningar med annan huvudman än staten. Av 2 § 4 framgår att statlig medfinansiering får beviljas för byggande av flygplatsanläggningar som tillgodoser ett allmänt kommunikationsbehov. Utskottet vill vidare peka på att medel anslås för utgifter för långsiktig infrastrukturplanering genom anslaget 1:1 Utveckling av statens infrastruktur, som även innefattar luftfart. Tillfälliga lättnader för flygtrafiken vid samhällskriser Motion 2020/21:3168 (C) tar bl.a. upp flygets egenfinansiering av trafikavgifter när flygtrafiken ligger nere med anledning av pågående kris. Med anledning av den rådande pandemisituationen och dess påverkan på flyget vill utskottet påminna om att i enlighet med regeringens förslag beslutade om ett tillfälligt driftsstöd om till regionala flygplatser (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Som skäl för förslaget framhöll regeringen att utbrottet av det nya coronaviruset har inneburit att resandet till och från de icke-statliga regionala flygplatserna i har minskat till mycket låga nivåer. Regeringen konstaterade att den stora majoriteten av dessa flygplatser därför befinner sig i en svår ekonomisk situation och löper en ökad risk för nedläggning, vilket kan medföra att tillgängligheten till olika regioner i landet försämras och minska förutsättningarna att bedriva samhällsviktiga flygtransporter, t.ex. ambulansflyg. Regeringen framförde att ersättningen till kommuner behövde ökas för att finansiera delar av driftsunderskotten vid kommunala och privata flygplatser och att ersättningen även skulle finansiera delar av driftsunderskotten vid sådana flygplatser som inte trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Utskottet konstaterar att prövade det tillfälliga driftsstödet och att den inte hade några invändningar mot stödet. Infrastrukturministern besvarade en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2460) som rörde de regionala flygplatsernas överlevnad och om regeringen avser att ge ytterligare stöd till de regionala flygplatserna med anledning av pandemin. Infrastrukturministern pekade i sitt svar på att spridningen av covid-19 har inneburit en kraftigt reducerad flygtrafik och att detta är en tydlig konsekvens av att smittspridningen ska minska i samhället. Infrastrukturministern konstaterade att som en följd av detta har också ekonomin för flygplatserna i påverkats. Ministern framhöll att efter regeringens förslag har tillfört till det generella statsbidraget till kommuner och regioner, varav är ett permanent tillskott samt att ytterligare har föreslagits utöver de permanenta , dvs. har ytterligare föreslagits utöver de permanenta , dvs. Infrastrukturministern konstaterade att det står kommuner och regioner fritt att disponera dessa medel och att de bl.a. kan användas till deras flygplatser. Han påpekade även att eventuella ställningstaganden om driftsstöd till regionala flygplatser på samma sätt som övriga anslagsfrågor hanteras inom ramen för budgetprocessen. Infrastrukturministern framhöll avslutningsvis att han bevakar utvecklingen noga och har en löpande dialog med berörda myndigheter, regioner och kommuner samt övriga aktörer. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att i en extra ändringsbudget beslutade om ett nytt anslag 1:20 Tillskott till och att tillföra detta (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Som skäl för förslaget framhöll regeringen att den civila luftfarten på grund av pandemin minskat i en sådan omfattning att LFV har förlorat större delen av sina intäkter och att deras uppdrag avseende flygtrafiktjänst är av sådan art att infrastruktur, organisation och personal behöver bibehållas för att säkerställa kapaciteten på . Regeringen uttalade att det trots minskad efterfrågan är väsentligt att upprätthålla tillräcklig kapacitet för att hålla svenskt luftrum tillgängligt bl.a. för samhällsviktiga transporter och att intäktsbortfall bör ersättas i en sådan utsträckning att anpassningen av LFV:s verksamhet kan ske på ett ordnat sätt. Utskottet noterar att det tillskott om som beslutade om sedermera inte har använts av LFV, detta mot bakgrund av att EU reglerar avgiftsstrukturen för flyget och med anledning av pandemin fattade beslut om en särskild lösning –2021 som innefattar en gemensam enhetsavgift och återbetalning .