bet · H801SoU9 · 2021-02-26 00:00:00 — – överväga och vid behov lämna förslag som stärker tillgången till medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. När det gäller uppdraget om medicinsk kompetens inom äldreomsorgen har utredaren i uppdrag att göra följande: – Föreslå en ändamålsenlig reglering och lämna de förslag som krävs för att reglera tillgången till medicinsk kompetens i särskilt boende samt för hemsjukvården. I uppdraget ingår att överväga och ta ställning till om det finns behov av och är ändamålsenligt att ha tillgång till läkare och sjuksköterskor dygnet runt i särskilt boende och, om det finns ett sådant behov, lämna de förslag som krävs. – Föreslå en ändamålsenlig reglering och lämna de förslag som krävs för att stärka tillgången till medicinsk kompetens i de verksamheter som utför vård och omsorg av äldre genom hemtjänst. – Överväga och ta ställning till om det finns behov av och är ändamålsenligt att ge kommuner möjlighet att utföra läkarinsatser och, om det finns ett sådant behov, lämna de förslag som krävs för att reglera en sådan ordning. – Överväga och ta ställning till om det finns behov av och är ändamålsenligt att inom den kommunala hälso- och sjukvården införa krav på medicinskt ledningsansvarig läkare () med övergripande medicinskt ansvar för den kommunala hälso- och sjukvården och, om det finns ett sådant behov, lämna de förslag som krävs för att reglera en sådan funktion. – Överväga och ta ställning till om det finns behov av och är ändamålsenligt att det inom varje kommun ska finnas en medicinskt ansvarig för rehabilitering () på samma sätt som det finns krav på medicinskt ansvarig sjuksköterska (). Om det finns ett sådant behov ska utredaren lämna de förslag som krävs för att reglera en sådan funktion. – Lämna nödvändiga författningsförslag inom ramen för hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Uppdraget ska redovisas . Vistelsekommuners ansvar för socialtjänstinsatser I socialutskottets betänkande 2019/20:SoU24 Vistelsekommuners ansvar för socialtjänstinsatser föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt skulle bereda ett lagförslag som innebär en tidsbegränsad möjlighet för en vistelsekommun att neka hemtjänst för personer med en annan bosättningskommun och återkomma till . biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2019/20:291, prot. 2019/20:131). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 9) redogjorde regeringen för sin behandling av tillkännagivandet. Regeringen anförde följande (s. 135–136): Den lagändring som anfört är enligt regeringen komplicerad och förutsätter en grundlig juridisk analys. Givet att lagändringen skulle vara tillfällig och gälla bedömer regeringen att detta inte är möjligt att hinna genomföra. Frågan om behovet av ändringar i socialtjänstlagen har varit aktuell men de signaler regeringen har fått tyder på att kommunerna själva har lyckats lösa detta genom dialog. Regeringen avser inte att gå till mötes i denna fråga. Regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. I utskottets betänkande 2020/21:SoU1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anförde utskottet att det inte har några invändningar när det gäller regeringens redovisning av tillkännagivandet (s. 41). Motionsyrkanden om att bl.a. reformera äldreomsorgen behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU4 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 18). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:74). Utskottet ser positivt på det årliga resurstillskott på 4 som kommunerna kommer att tilldelas för att skapa ökade förutsättningar att stärka äldreomsorgen. Vidare välkomnar utskottet, som nämnts ovan, att regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag (dir. 2020:142). Målet med utredningen är bl.a. att få till stånd långsiktiga förutsättningar för äldreomsorgen samt tydliggöra äldreomsorgens uppdrag och innehåll. Utskottet ser även positivt på att regeringen har inrättat en välfärdskommission som ska identifiera och analysera konkreta åtgärder för att stärka kommunsektorns förmåga att tillhandahålla välfärdstjänster av god kvalitet , samt att regeringen har inrättat ett äldreforskarråd där forskare med särskild kompetens inom äldreområdet ingår. Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:264 (SD) yrkande 3, 2020/21:1055 (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2027 (SD) yrkandena 3 och 13, 2020/21:3132 (M) yrkande 2, 2020/21:3137 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3592 (SD). Motionsyrkandena bör avslås. tar i sitt första delbetänkande Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) bl.a. upp behovet av ökad kompetens och att tillgången till medicinsk utrustning behöver säkerställas. Utskottet instämmer i detta och anser att frågan om hur det bäst kan göras skyndsamt behöver utredas. Utskottet välkomnar därför att frågan om hur medicinsk kompetens i äldreomsorgen kan stärkas är en central frågeställning för Utredningen om en äldreomsorgslag (S 2020:16). Utskottet avser att noga bevaka denna fråga. Motionerna 2020/21:458 (C), 2020/21:912 (S), 2020/21:1310 (V) yrkande 1, 2020/21:1623 (SD) yrkande 32, 2020/21:2027 (SD) yrkande 15, 2020/21:3136 (M) yrkande 18, 2020/21:3137 (M) yrkande 18, 2020/21:3203 (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3369 (M) yrkande 9 bör avslås i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Vidare noterar utskottet att det av direktivet till Utredningen om en äldreomsorgslag framgår att utredaren bl.a. ska överväga och ta ställning till om det finns behov av och är ändamålsenligt att ge kommuner möjlighet att utföra läkarinsatser. I avvaktan på utredningens förslag bör motionerna 2020/21:1180 (M), 2020/21:1983 (M), 2020/21:2170 (M), 2020/21:3203 (KD) yrkande 10 och 2020/21:3259 (L) yrkande 14 avslås. lämnade utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01) sitt huvudbetänkande God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19). Utskottet noterar att utredningen när det gäller den kommunala hälso- och sjukvården bl.a. föreslår att samverkan mellan huvudmännen ska stärkas, att regioners och kommuners särskilda samverkansansvar med varandra vid planering och utveckling av hälso- och sjukvården ska förtydligas och att regioner och kommuner ska upprätta en övergripande gemensam plan för utformningen av hälso- och sjukvård på primärvårdsnivå. Utredningens förslag bereds inom . Vidare ser utskottet positivt på att har i uppdrag att stärka stödet till den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården (S2019/04518/FS). Utskottet vill även i detta sammanhang lyfta de uppdrag som Utredningen om en äldreomsorgslag har när det gäller frågan om medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:1310 (V) yrkande 2, 2020/21:2027 (SD) yrkandena 16, 17 och 37, 2020/21:3137 (M) yrkande 20, 2020/21:3203 av (KD) yrkandena 7–9 och 11 samt 2020/21:3543 (KD) yrkande 13. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:442 (KD). Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om dels personalkontinuitet inom äldreomsorgen, dels kunskapskrav i det svenska språket och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. kompetensförsörjning och arbetsvillkor inom äldreomsorgen. Jämför reservation 11 (M), 12 (SD), 13 (KD), 14 (S, C, V, MP), 15 (S, V, MP) och 16 (L) samt särskilt yttrande 1 (S, C, MP), 2 (V) och 3 (SD). Kompetensförsörjning och arbetsvillkor inom äldreomsorgen I motion 2020/21:1701 av (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om definitioner av grundläggande vård- och omsorgsutbildning. Regeringen bör enligt motionären ge i uppdrag att ta fram lämpliga definitioner på vad som kan anses utgöra en grundläggande vård- och omsorgsutbildning. I kommittémotion 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att se till att omsorgen inte används som en integrationsåtgärd. I yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att en bred nationell rekryteringskampanj bör genomföras för att locka tillbaka vårdutbildade till omsorgen och öka kompetensen bland omsorgspersonalen. I yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om att genom olika incitament höja attraktionen för undersköterskeyrket och i yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att öka incitamenten och på olika sätt attrahera människor att omskola sig till vård- och omsorgsyrken. I yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att regioner, kommuner och privata utförare ska ge personalen inom äldreomsorgen goda förutsättningar att delta i vidare- och specialistutbildningar. I yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta långsiktigt hållbara åtgärder för att främja kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen. I yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att undersköterskor bör utbildas efter det faktiska behovet för att en säker och trygg omsorg ska kunna utföras. I kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkandena 53, 56–59 och 62 upprepas förslagen om att omsorgen inte bör användas som en integrationsåtgärd, om att en bred nationell rekryteringskampanj bör genomföras för att locka tillbaka vårdutbildade till omsorgen och öka kompetensen bland omsorgspersonalen, om att skapa incitament och höja undersköterskeyrkets attraktionskraft, om att öka incitamenten och på olika sätt attrahera människor att omskola sig till vård- och omsorgsyrken, om att utreda hur det kan bli mer attraktivt att arbeta inom vård och omsorg och om att undersköterskor bör utbildas efter det faktiska behovet för att en säker och trygg omsorg ska kunna utföras. I kommittémotion 2020/21:654 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att avskaffa ofrivilligt delade turer. Även i kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 68 föreslås ett tillkännagivande om att vidta åtgärder för att avveckla de ofrivilligt delade turerna. I yrkande 54 föreslås ett tillkännagivande om att antalet timanställda inom äldreomsorgen kraftigt bör minskas och i yrkande 55 föreslås ett tillkännagivande om att kraftigt öka antalet tillsvidareanställda. Likalydande förslag finns i kommittémotion 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkandena 22 och 23. I motion 2020/21:264 av (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att professionalisera äldreomsorgen. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om krav på en miniminivå när det gäller vissa kunskaper för att få arbeta med brukare inom äldreomsorgen. I partimotion 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om lagstadgad rätt till fortbildning. I yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att aktivt arbeta för att minska förekomsten av delade turer. I yrkandena 26–28 föreslås tillkännagivanden om god medarbetarnöjdhet och delaktighet, avlastning för cheferna samt ledarskapsutbildning för chefer och schemaläggare inom äldreomsorgen. I kommittémotion 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att förbättra arbetsmiljön inom äldreomsorgen. I motion 2020/21:842 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten till långsiktiga insatser för äldreomsorgen och dess personal och omsorgen av våra äldre. I motion 2020/21:856 av (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av trygga anställningar i äldreomsorgen. I kommittémotion 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att prioritera kontinuitet inom hemtjänst och äldreboenden. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 24. I partimotion 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om den avgörande betydelsen av personalkontinuitet för vård och omsorg med god kvalitet. I yrkande 22 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att införa prestationsbaserad ersättning för att förbättra personalkontinuiteten inom äldreomsorgen. Även i yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om förbättrad personalkontinuitet genom ett prestationsbundet stöd. I kommittémotion 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att organiseringen av bör ses över för att stärka kontinuiteten. Kunskapskrav i det svenska språket I kommittémotion 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att införa språkkrav för personal inom äldreomsorgen. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 22. I motion 2020/21:1701 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att endast den som har grundläggande vård- och omsorgsutbildning och tillräckliga kunskaper i svenska språket bör kunna tillsvidareanställas för arbete inom äldreomsorgen. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om nationella språktester för arbete inom äldreomsorgen. Regeringen bör ge eller en annan myndighet i uppdrag att genomföra nationella språktester för arbete inom äldreomsorgen. I kommittémotion 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska se till att rekommendation om att äldreomsorgens medarbetare ska ha ”förmåga att förstå, tala, läsa och skriva svenska”, ändras till ett krav på att äldreomsorgens medarbetare enligt ett fastställt nationellt minimikrav ska behärska det svenska språket. I kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 63 föreslås ett tillkännagivande om att certifiering av nivå C1 i svenska språket ska vara ett krav vid nyanställningar för personal inom äldreomsorgen. I yrkande 64 föreslås ett tillkännagivande om att se till att redan anställd personal inom äldreomsorgen ska genomgå en utbildning och certifiering av nivå C1 i svenska språket. I kommittémotion 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att anställda inom vård och omsorg ska ha tillräckliga kunskaper i svenska. bör kräva att alla som arbetar inom vård och omsorg ska ha kunskaper på en viss nivå, anpassat efter yrke och arbetsuppgifter. I kommittémotion 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att all personal inom äldreomsorgen måste behärska svenska språket i tal och skrift. föreskrifter bör tydliggöra att personal inom äldreomsorgen (både på vård- och omsorgsboenden och i ) ska ha tillräckliga kunskaper i det svenska språket. Det ska finnas goda möjligheter till fortbildning. I kommittémotion 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om en nationell satsning på utbildning om missbruk och årsrika för personal inom äldreomsorgen. I kommittémotion 2020/21:3276 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om ett utbildande uppdrag om mun- och tandhälsa. Av 3 kap. 3 § SoL framgår att insatser inom ska vara av god kvalitet. För utförande av uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. allmänna råd om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre I allmänna råd (SOSFS 2011:12) om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre ges rekommendationer till stöd för tillämpningen av bestämmelsen i 3 kap. 3 § andra stycket SoL om lämplig utbildning och erfarenhet. I de allmänna råden listas en rad kunskaper och förmågor som personalen bör ha inom följande områden: – värdegrund, förhållningssätt och bedömningsförmåga – det normala åldrandet – funktionsbevarande omsorg m.m. – måltid, mat och näring – skötsel av hemmet – omsorg i livets slutskede – hälso- och sjukvård m.m. Inom området kommunikation framgår bl.a. att den personal som omfattas av dessa allmänna råd som minst bör ha förmåga att förstå, tala, läsa och skriva svenska. Bakgrund och pågående arbete publicerade 2019 en uppföljning av den s.k. bemanningssatsningen inom äldreomsorgen. Regeringen satsade –2018 totalt 7 för att öka bemanningen inom äldreomsorgen. bedömer i slutrapporten att satsningen har bidragit till såväl ökad trygghet och kvalitet för den enskilde som utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde. Enligt beräknas satsningen ha finansierat i genomsnitt 4 800 årsarbetare. Medlen har främst använts till att öka tillgången på personal som arbetar nära de äldre, t.ex. vårdbiträden, undersköterskor, fysioterapeuter, arbetsterapeuter, dietister och arbetsledare på verksamhetsnivå. Den ökade bemanningen har kommit till användning inom såväl hemtjänst som särskilda boenden, korttidsboenden och dagverksamhet, och både kommunala och enskilda utförare har tagit del av medlen. Kommunerna har genom den ökade bemanningen bl.a. kunnat skapa team för trygg och säker hemgång efter sjukhusvistelse, öka bemanningen och vid måltider och öka kontinuiteten i bemanningen (, Vård- och omsorg om äldre – Lägesrapport ). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9) anför regeringen att utbrottet av covid-19 har synliggjort det svåra bemanningsläge som inte minst vården och omsorgen om äldre står inför. Regeringen bedömer att det finns behov av att stödja kommunerna i syfte att höja kompetensen inom vård och omsorg om äldre hos såväl personal som chefer. Regeringen ser även ett behov av att främja undersköterskeyrket och att säkerställa att undersköterskors kompetens tas tillvara inom vården och omsorgen och regeringen förbereder därför en proposition med förslag om att undersköterska blir en skyddad yrkestitel. Regeringen presenterade satsningen Äldreomsorgslyftet. Satsningen innebär att ny och befintlig personal ges möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning på folkhögskola på betald arbetstid. Staten kommer att finansiera kostnaden för den tid den anställde är frånvarande på grund av studier till vårdbiträde eller undersköterska . Utöver att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde ges personalen även möjlighet att fortbilda sig genom kompetenshöjande utbildningar inom vård och omsorg. Satsningen bedöms även bidra till att underlätta möjligheterna att utbilda sig till undersköterska inför den planerade regleringen av yrket. Äldreomsorgslyftet föreslås fortsätta . Inom ramen för Äldreomsorgslyftet avser regeringen även att skapa förutsättningar för att stärka kompetensen hos första linjens chefer. får första linjens chefer som arbetar inom vård och omsorg om äldre möjlighet att utbilda sig på arbetstid. Regeringen har föreslagit att sammanlagt 3 ska avsättas för detta ändamål 2021. I budgetpropositionen föreslår regeringen även att kommunerna ska ges ett resurstillskott med 4 . Det handlar om ett bidrag som fördelas med en fördelningsnyckel där hänsyn tas till andelen äldre i respektive kommun. Regeringen anför även att arbetssituationen för de anställda inom hälso- och sjukvården behöver bli bättre. Regeringen avser därför att införa ett statsbidrag för att främja ett hållbart arbetsliv inom hälso- och sjukvården. Det kan ske genom förbättrad arbetsmiljö, nya arbetssätt eller genom att man utvecklar arbetstidsmodeller. Regeringen föreslår att ska avsättas för de anställda inom omsorgen 2021. Regeringen föreslår att sammanlagt 9 anvisas till anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet . ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156, prot. 2020/21:56). Av regleringsbrev framgår att myndigheten har fått i uppdrag att fördela statsbidrag till kommunerna för att säkerställa en god vård och omsorg av äldre personer och får använda 4 för ändamålet (S S2019/04465 och S2020/09593 [delvis]). Medlen får användas utifrån lokala behov för att möjliggöra förbättringar och utveckling av verksamheten. Exempel på utvecklingsområden kan vara förbättrad arbetsmiljö och arbetsvillkor, arbete för personcentrerad vård och omsorg av personer med demenssjukdom, motverkande av ensamhet bland äldre, ökad personalkontinuiteten, förbättrad samverkan mellan och den kommunala och regionala hälso- och sjukvården, förebyggande av smittspridning, utveckling av stöd till anhörigvårdare samt utveckling av informationssäkerheten och välfärdstekniken inom äldreomsorgen. Om bidraget används inom verksamhetsområden där kommunen har avtal med fristående aktörer ska dessa ha möjlighet att ta del av bidraget. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Av redovisningen ska det framgå hur medlen har använts, hur tillskottet har påverkat kommunens egen tilldelning av medel till äldreomsorgen och i vilken utsträckning som fristående aktörer fått tillgång till medlen. har även fått i uppdrag att betala ut medel till kommunerna för ett vidgat äldreomsorgslyft (S2021/00338). får för uppdragets genomförande använda 3 och ska redovisa uppdraget . Nationell samordnare för kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre Regeringen tillsatte en särskild utredare, en nationell samordnare, för att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa förutsättningar för en hållbar kompetensförsörjning inom den kommunalt finansierade vården och omsorgen om äldre (dir. 2019:77). Den nationella samordnaren ska stödja huvudmännen i deras situation, inte överta ansvaret. Samordnaren ska bl.a. initiera förändringsarbete i kommunalt finansierade verksamheter inom vård och omsorg i syfte att göra det möjligt att behålla och rekrytera personal, såväl kvinnor som män, föreslå och förmedla goda exempel på ändamålsenliga och kostnadseffektiva välfärdstekniska lösningar samt bidra till forum för erfarenhetsutbyte mellan kommuner för en god arbetsmiljö. Uppdraget ska redovisas . Enligt vad som anförs i avsnittet Äldreomsorgens organisation m.m. utsåg regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över och lämna förslag på hur en fast omsorgskontakt kan införas i (dir. 2019:52). Till den fasta omsorgskontakten ska en äldre person kunna vända sig för att exempelvis få stöd och svar på frågor om sina insatser och sin omsorg. Förutom att föreslå de författningsändringar som krävs för att införa en fast omsorgskontakt i ska utredaren bl.a. bedöma och föreslå vilka kunskaper och vilken kompetens en fast omsorgskontakt bör ha för att kunna utföra sina arbetsuppgifter på ett betryggande sätt. överlämnade utredningen sitt betänkande Fast omsorgskontakt i (SOU 2020:70). Utredningen föreslår att det i lag ska införas ett krav om fast omsorgskontakt. Förslaget innebär att äldre som har beviljats hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt i syfte att tillgodose deras behov av kontinuitet, trygghet, individanpassad omsorg och samordning. Enligt förslaget ska den fasta omsorgskontakten ha yrkestiteln undersköterska. Betänkandet har remitterats. Sista dag att svara på remissen är . Stärkt kompetens i vård och omsorg Utredningen om reglering av yrket undersköterska lämnade sitt slutbetänkande Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) med förslag om att den som har en undersköterskeexamen eller motsvarande kompetens efter ansökan ska få ett bevis om rätt att få använda denna yrkestitel på hälso- och sjukvårdens område, område eller enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inom . Av regeringens förteckning över propositioner som är avsedda att lämnas och under återstoden av (daterad ) framgår att regeringen planerar att lämna propositionen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket till . Fakta om äldreomsorgen – i ljuset av coronapandemin publicerade SKR rapporten om äldreomsorgen – i ljuset av coronapandemin. Rapporten innehåller fakta om hur utvecklingen sett ut över , hur de äldre själva ser på den vård och omsorg de får samt hur personalsituationen och de ekonomiska förutsättningarna för äldreomsorgens verksamheter ser ut. I rapporten anförs att SKR och de fackliga organisationerna har en stor samsyn när det gäller frågan om att stärka kompetensförsörjningen i vård och omsorg.