bet · H801FiU23 · 2021-04-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2020. Utskottet föreslår också att fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslag. åtgärder för att mildra coronapandemins effekter på svensk ekonomi präglade 2020. olika låneprogram och tillgångsköp medförde att balansomslutningen ökade med hela till i slutet av verksamhetsåret. redovisade en förlust på . I resultatet ingår en finansiell riskavsättning som minskade det redovisade och utdelningsgrundande resultatet med . Vidare föreslår utskottet att godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av resultat 2020. Förslaget innebär att resultat på –4,2020 disponeras så att levereras in till statskassan, tas i anspråk ur och avsätts till . Framställning 2020/21:RB1 Årsredovisning för riksbank 2020. Framställning 2020/21:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera. Redogörelse /21:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2020. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition revisionsberättelse över årsredovisning 2020 Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Framställning 2020/21:RB1 Framställning 2020/21:RB2 Bilaga 2 balansräkning och resultaträkning 2020 Bilaga 3 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition Tabell 3 Återstående utlånings- och växelåtagande mot IMF Tabell 4 Beräkning av vinstdisposition Utskottets förslag till riksdagsbeslut a) redogörelse om revisionsberättelsen över årsredovisning 2020 lägger redogörelse /21:RR2 till handlingarna. b) Ansvarsfrihet för riksbanksfullmäktige beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet . c) Ansvarsfrihet för direktion beviljar direktionen ansvarsfrihet för förvaltningen av . d) resultaträkning och balansräkning fastställer resultaträkning och balansräkning för enligt förslag. Därmed bifaller framställning 2020/21:RB1. e) Dispositionen av resultat 2020 fastställer att resultat på -ska disponeras så att levereras in till statskassan, tas i anspråk ur och avsätts till samt att inleveransen görs senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Därmed bifaller framställning 2020/21:RB2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (S). Ärendet och dess beredning Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning av det senaste räkenskapsåret till , och riksbanksfullmäktige. Fullmäktige ska lämna förslag till disposition av vinst till och . ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska årsredovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat sin redovisning. uppgift är att förbereda beslut om – ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen för verksamhetsåret – fastställande av resultat- och balansräkning – hur resultat för ska disponeras. Utskottets underlag för beredningen är Årsredovisning för riksbank 2020 (2020/21:RB1), Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera (2020/21:RB2) och redogörelse om revisions-berättelsen över riksbanks årsredovisning 2020 (2020/21:RR2). och riksbanksfullmäktiges förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. resultaträkning och balansräkning finns i bilaga 2 och i bilaga 3 redovisas en beräkning av riksbanksfullmäktiges förslag till vinst-disposition. informerades utskottet av riksbanksfullmäktiges ordförande och vice ordförande . Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2020. fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslag. godkänner också riksbanksfull-mäktiges förslag till disposition av resultat 2020. Förslaget innebär bl.a. att levererar in till statskassan. lägger redogörelse om revisionsberättelsen över årsredovis-ning 2020 till handlingarna. lämnade framställningen 2020/21:RB1 Årsredovisning för riksbank 2020 till . Årsredovisningen innehåller en förvaltningsberättelse, en balansräkning, en resultaträkning och en bedömning av den interna styrningen och kontrollen. I framställningen föreslår direktion att fastställer resultat- och balansräkning för enligt förslaget i årsredovisningen. mål, uppdrag och organisation framgår av riksbankslagen, arbetsordning och instruktion. arbete styrs av en strategisk plan, en årlig verksamhetsplan och interna regelverk i form av policyer, regler och rutinbeskrivningar. I den strategiska planen formuleras tre övergripande mål och uppdrag för verksamheten: 1) prisstabilitet, 2) säkra och effektiva betalningar och 3) ett stabilt finansiellt system. Följande strategiska prioriteringar ska hjälpa att uppnå visionen om att vara en nytänkande centralbank med hög beredskap: a) en betalmarknad för framtiden, b) kommunikation i nya former, c) uppdaterad omvärldsanalys, d) stärkt beredskap och e) utvecklande arbetsplats. Verksamheten präglades i hög grad av coronapandemin och de omfattande krisåtgärder som genomförde för att stödja svensk ekonomi under krisen. Ett antal planerade utvecklingsprojekt försenades till följd av pandemin. [1] Dessutom bidrog krisen till förseningar i övergången till ny it-driftsleverantör. verksamhet leds av sex direktionsledamöter som utses av riksbanksfullmäktige. Fullmäktige består av representanter utsedda av . är organiserad i sju avdelningar, som i sin tur består av olika enheter. I ledningsgrupp ingår sex avdelningschefer och kommunikationschefen. Inga större organisatoriska förändringar genomfördes . direktion bestod av (riksbankschef), (förste vice riksbankschef) samt vice riksbankscheferna . Vid utgången av 2020 sysselsatte 403 medarbetare (373 årsarbetskrafter) jämfört med 377 medarbetare (349 årsarbetskrafter) vid utgången av 2019. Andelen kvinnor och män är totalt och på chefstjänsterna . Ett fast penningvärde – prisstabilitet direktion höll fem ordinarie penningpolitiska möten (en minskning med ett möte från tidigare sex). Dessutom hölls fem extrainsatta penningpolitiska möten där direktionen också beslutade om penningpolitiska åtgärder. med en förhållandevis god tillväxt och en stark utveckling på arbetsmarknaden innebar coronapandemin ett kraftigt trendbrott. BNP föll kraftigt medan sysselsättningsgraden minskade och arbetslösheten steg. Inflationen (KPIF), som varit nära målet på , sjönk kraftigt och var i genomsnitt . En stor del av de penningpolitiska åtgärderna inriktades på att säkerställa att kreditförsörjningen i ekonomin fungerade och att de räntor som hushåll och företag möter förblev låga, genom bl.a. omfattande köp av obligationer och utlåning till företag via banker. Reporäntan hölls kvar på . Det penningpolitiska utvecklingsarbetet handlade mycket om coronapandemin och dess ekonomiska konsekvenser. Men utöver det analyserade bl.a. olika förändringar i den makroekonomiska miljön som hade observerats redan före pandemin, som svagare produktivitetsutveckling, lägre långsiktig realränta, växande skulder hos hushåll och stater, svagare samband mellan inflation och resursutnyttjande samt snabbare digitalisering och ”tjänstefiering” av ekonomin. analyserade också hur klimatförändringarna kan påverka arbete och deltog i den diskussion som förs om huruvida centralbanker kan bidra till att begränsa klimatförändringarna. åtgärder för att mildra coronapandemins effekter på svensk ekonomi präglade tillgångsförvaltningen . Ett stort antal penningpolitiska transaktioner genomfördes via olika låneprogram och tillgångsköp. Dessa transaktioner ändrade balansräkningens sammansättning och medförde att balansomslutningen ökade kraftigt. Sammantaget över året ökade värdet på totala tillgångar med och uppgick till . Se tabell 1 (en mer detaljerad version av balansräkning redovisas i bilaga 2). En stor del av tillgångarna utgörs av guld- och valutareserven. Denna ger möjlighet att vid behov ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta och att intervenera på valutamarknaden. Valutareserven består av räntebärande värdepapper i utländsk valuta med hög likviditet och låg kreditrisk, i huvudsak statsobligationer. Per uppgick guldinnehav till till ett värde av . Inget guld avyttrades . Valutareserven uppgick till , varav mer än hälften utgjordes av tillgångar i amerikanska dollar. Andelen tillgångar i amerikanska dollar och euro minskades till förmån för kanadensiska dollar, brittiska pund och norska kronor. använde valutareserven för att stärka tillgången på likviditet i amerikanska dollar i det svenska finansiella systemet. utlåning till banker m.m. för vidareutlåning till icke-finansiella företag uppgick till . har även penningpolitiska tillgångar i form av värdepapper i svenska kronor som uppgick till . De består huvudsakligen av de svenska nominella och reala statsobligationer som köpte –2020 i penningpolitiskt syfte. Till följd av åtgärder i samband med pandemin består de penningpolitiska tillgångarna nu även av svenska säkerställda obligationer (bostadsobligationer), kommunobligationer och företagspapper (företagsobligationer och företagscertifikat). På skuldsidan i balansräkningen framgår att värdet av utelöpande sedlar och mynt uppgick till . Det är ungefär samma nivå som föregående år. Den penningpolitiska inlåningen uppgick till , vilket är nästan en dubblering jämfört med . Den höga inlåningen är en följd av tillgångsköp och strukturella utlåning i svenska kronor. Inlåningen har också ökat till följd av emissioner av skuldcertifikat, gjorda med syfte att dra in likviditet i det finansiella systemet. Värdepapper i svenska kronor Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Upplåning valutareserv (via Riksgälden) Skulder till centralbanker m.m. Summa skulder och eget kapital Upplåningen till valutareserven genom Riksgälden uppgick till . Av balansräkningen framgår också fordringar respektive skulder till (). bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital och lånearrangemang och har beredskap att använda guld- och valutareserven för att möta åtagandena mot fonden. Fordringarna på IMF utgörs framför allt av det aktuella innehavet av särskilda dragningsrätter (SDR). Under posten skulder till IMF redovisas skuld motsvarande de SDR som ursprungligen tilldelades av IMF. Värdet på fordringar på IMF var medan värdet på bankens skulder till IMF var . (Se även tabell 3 nedan som visar de återstående åtaganden har gentemot IMF, och som redovisas utanför balansräkningen.) Posten avsättningar på balansräkningens skuldsida består framför allt av en finansiell riskavsättning på (riskavsättningen beskrivs mer detaljerat under avsnitten om resultat nedan). Under posten värderegleringskonton redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärden och marknadsvärden. Om de orealiserade förlusterna överstiger de orealiserade vinsterna redovisas skillnaden i resultaträkningen. Det egna kapitalet utgörs av en grundfond (som enligt riksbankslagen ska uppgå till ) och reserver. Reserverna består av en reservfond (som enligt riksbankslagen ska uppgå till ), en dispositionsfond och en resultatutjämningsfond. Reserverna uppgick till sammanlagt , vilket är en ökning med jämfört med . Förändringar av reserverna mellan åren förklaras av hur resultat disponeras, i det här fallet hur resultatet har disponerats. Vinsten uppgick till och disponerades så att i enlighet med principerna för vinstdisposition levererades in till statskassan, fördes till dispositionsfonden och till resultatutjämningsfonden. Av balansräkningens sista rad framgår årets resultat, som förklaras närmare nedan. resultaträkning framgår av tabell 2. verksamhet gav ett resultat före bokslutsdispositioner på –4,, vilket är lägre än resultatet . resultat beror till stor del på hur kronans växelkurs samt de internationella och svenska räntorna utvecklas. De senaste årens fallande räntor har medfört att marknadsvärdet på värdepapper stigit, och detta har temporärt inneburit högre avkastning och resultat. påverkades värdet på utländska värdepapper positivt eftersom de utländska räntorna föll. Men i och med att kronan stärktes blev den totala avkastningen uttryckt i kronor negativ. Finansiella transaktioner, nedskrivningar och riskavsättningar1 Avser såväl materiella som immateriella anläggningstillgångar. Det redovisade resultatet visar det realiserade resultatet av ränte- och valutautvecklingen, bankens handel med värdepapper samt kostnaderna för personal, administration och avskrivningar. Skillnaden i förhållande till resultatet 2019 förklaras framför allt av lägre nettointäkter för posten finansiella transaktioner, nedskrivningar och riskavsättningar. gjordes pris- och valutakursnedskrivningar på grund av att de orealiserade förlusterna översteg de orealiserade vinsterna som redovisas på värderegleringskonton i balansräkningen. Denna nedskrivning görs värdepapper för värdepapper och valuta för valuta. Vid beräkningen av vinstutdelning exkluderas valutakurseffekten från det redovisade resultatet. Det gjordes också en finansiell riskavsättning på till en finansiell riskbuffert. Innebörden är att behåller en del av den utdelningsgrundande vinsten på balansräkningen. Denna riskbuffert avser att stärka motståndskraften för framtida förluster då de finansiella riskerna på balansräkning har ökat bl.a. till följd av de penningpolitiska åtgärder som genomfördes för att mildra effekterna av coronapandemin. kostnader var något högre än föregående år, vilket i huvudsak förklaras av högre personalkostnader. De utländska räntorna förväntas ligga kvar på förhållandevis låga nivåer . Avkastningen på valutareserven kan därmed väntas bli förhållandevis låg. Därmed förväntas resultat att bli väsentligt lägre än vad som varit fallet under de närmast föregående fem åren. Om kronan förstärks kraftigt eller om räntorna stiger påtagligt kan komma att göra betydande förluster. Om ränteuppgången blir kraftig kommer möjligheter att lämna utdelning till staten dessutom att tillfälligt minska, och utdelningen kan helt utebli vissa år. Den del av nettoresultatet som kan hänföras till rätten att ge ut sedlar och mynt brukar benämnas seignorage. Storleken på seignorage har minskat under , vilket beror såväl på det låga ränteläget som på att det totala värdet på utelöpande sedlar och mynt har minskat. Seignoraget beräknas till , vilket bara är något större än förvaltningskostnader. Denna jämförelse är enligt viktig, eftersom en förutsättning för att ska anses vara finansiellt oberoende är att kan stå för sina egna kostnader. Med dagens låga räntenivåer, med långfristiga obligationsräntor nära noll procent, kan seignoraget förväntas bli fortsatt lågt framöver. ser ett ökat behov av finansiella riskavsättningar åren framöver har penningpolitiken förändrats påtagligt till följd av kriser och strukturella förändringar. Detta har bl.a. inneburit att nu använder sin balansräkning mer aktivt som penningpolitiskt verktyg. Även om finansiella tillgångar är förknippade med låga risker, så innebär utvecklingen att riskerna på balansräkningen totalt sett har ökat. Det betyder att resultat kan komma att variera mer än . Även om har buffertar, i form av orealiserade vinster på värderegleringskonton och eget kapital, har riskerna enligt ökat så mycket att förluster skulle kunna medföra att eget kapital blir för lågt. bedömer att den finansiella riskbufferten behöver öka med 15–. Riskavsättningen 2020 på blir ett första steg mot att förstärka bufferten, genom att behåller en del av den utdelningsgrundande vinsten på balansräkningen. Detta innebär enligt visserligen att utdelningen till staten minskar på kort sikt, men de år när gör förluster kan avsättningarna användas för att förstärka resultatet och bidra till att hålla utdelningarna uppe. Riskavsättningar kan alltså ses som ett sätt att omfördela vinster och utdelningar över tiden. Framför allt bidrar förstärkningen av bufferten till att även i mindre fördelaktiga lägen kan upprätthålla tillräckliga finansiella resurser för att självständigt kunna utföra sina uppdrag. Riskavsättningarna bidrar på så vis till finansiella oberoende och stärker möjligheter att utföra sina lagstadgade uppgifter. Ansvarsförbindelser och avtal utanför balansräkningen har även olika åtaganden, ansvarsförbindelser och avtal om in- och utlåning som inte räknas in i balansräkningen. [2] De största åtagandena utanför balansräkningen är bankens åtaganden gentemot (). Åtagandena gentemot IMF som inte redovisas i balansräkningen redovisas i tabell 3. Tabell 3 Återstående utlånings- och växelåtagande mot IMF Insatskapital (kvot) Som framgår av tabellen uppgick de till , en minskning med jämfört med . Åtagandet Särskilda dragningsrätter (SDR) uppgår till och förklaras av att enligt är skyldig att på begäran köpa SDR motsvarande sammanlagda nettotilldelning av SDR. I åtagandet ingår också att tillsammans med ett tiotal andra länder är s.k. market maker i SDR. Innebörden av det är att gentemot IMF har åtagit sig att köpa alternativt sälja SDR mot betalning i amerikanska dollar eller euro inom ett spann på 50–av sammanlagda nettotilldelning av SDR. återstående åtagande mot IMF för insatskapitalet uppgick till , vilket motsvarar saldot på IMF:s kronkonto. har enligt IMF-stadgarna skyldighet att vid anmodan växla saldot på IMF:s kronkonto till utländsk valuta. Åtagandena gentemot IMF:s lånearrangemang New Arrangement to Borrow (NAB) innebär att är skyldig att låna ut högst 2256 miljoner SDR till IMF, vilket motsvarade ca . utlåning via NAB uppgick till . Det återstående åtagandet uppgår därmed till . Bilaterala kreditavtal avser det avtal om en kredit till IMF på ca 7 400 miljoner SDR (ca ) som efter godkännande tecknade med IMF . För att IMF ska få utnyttja kreditavtalet krävs att IMF:s kvarvarande medel för utlåning understiger 100 miljarder SDR och att de långivare som tillsammans håller av de utlovade låneresurserna godkänner att avtalen aktiveras. gäller – med medgivande – ett nytt bilateralt avtal med IMF. Det nya avtalet avser ett belopp om 3 200 miljoner SDR (ca ). avser de avtal om krediter till IMF på sammanlagt högst 1 000 miljoner SDR (ca ) som tecknat med IMF för vidareutlåning till s.k. låginkomstländer via IMF:s fond Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT). PRGT-utlåning uppgick till och det återstående åtagandet uppgår därmed till . Ett stabilt finansiellt system Coronapandemin och dess konsekvenser har präglat arbete med finansiell stabilitet . Det gäller såväl analys av risker och krisberedskap som frågor kopplade till krisåtgärder. I krisens inledande fas var påfrestningarna på de finansiella marknaderna stora, både i och i omvärlden. Många centralbanker, inklusive , satte in ett stort antal kraftfulla åtgärder. Dessa åtgärder har, tillsammans med finanspolitiska åtgärdsprogram för hushåll och företag, enligt varit avgörande för att undvika en finansiell kris. Pandemin har också präglat en stor del av internationella arbete och samarbetet med andra myndigheter i , exempelvis inom ramen för ESRB och i det finansiella stabilitetsrådet. Finansiella stabilitetsrådet träffades fem gånger , varav tre möten var extrainsatta med anledning av pandemin. arbetade även med analyser och publikationer gällande utvecklingen för svenska bankers låntagargrupper såsom icke-finansiella företag och hushåll. Arbetet innebar också analys av finansieringsmarknader som är viktiga för banker och icke-finansiella företag. Vidare fortsatte arbetet med att påverka utformningen och införandet av både nationella och internationella finansiella regelverk. deltog i en krisövning och samarbetade med andra myndigheter, såväl i som i våra grannländer, för att stärka krisberedskapen. Den höga och växande skuldsättningen bland hushållen fortsätter enligt att göra den svenska ekonomin sårbar. Att skuldkvoten steg kraftigt hänger ihop med att de disponibla inkomsterna utvecklades mycket svagt under krisen. påpekade att det behövs åtgärder inom bostads‐ och skattepolitiken för att komma till rätta med de grundläggande orsakerna till att skulderna har blivit så höga. Storbankerna i gick in i coronapandemin med ett förhållandevis bra utgångsläge, mycket tack vare att de globala och nationella kraven på bankernas kapital och likviditet skärpts sedan den globala finanskrisen . kvarstår flera strukturella sårbarheter och risker som banksektorns storlek och koncentration samt stora exponeringar mot fastighetsmarknaden. övervakning av den finansiella infrastrukturen visade att den överlag fungerade bra och att tillgängligheten var god, trots att de finansiella infrastrukturföretagen fick ställa om sina verksamheter med anledning av coronapandemin. beslutade direktion att ska tillhandahålla en transaktionsbaserad referensränta för den allra kortaste löptiden (overnight, O/N) i svenska kronor. Den nya referensräntan, som har fått namnet Swestr (Swedish krona Short Term Rate), kommer att beröra många intressenter när den väl börjar användas. En referensränta fungerar som ett gemensamt riktmärke när finansiella kontrakt (som räntebärande värdepapper) prissätts men kan också användas för att prissätta lån riktade till hushåll och företag till rörlig ränta. inledde en testperiod för den nya referensräntan som ska pågå . Säkra och effektiva betalningar Den svenska betalningsmarknaden utvecklas fort och undersöker därför hur tjänsteutbud behöver förändras så att betalningsväsendet fortsätter att vara säkert och effektivt. accelererade utvecklingen mot kontantlösa betalningar i och med pandemin och en stor del av den effekten förväntas bli permanent. Utvecklingen mot ett kontantlöst samhälle kan enligt i förlängningen göra samhället sårbart om betalningsmarknaden blir koncentrerad till ett fåtal privata aktörer, betaltjänster och infrastrukturer. avtalade med () om att låta betalningar i svenska kronor genomföras på ECB:s plattform för omedelbara betalningar, TIPS (). Genom att använda samma tekniska plattform som eurosystemet kommer att hålla kostnaderna nere och får svenska företag möjligheter att utveckla nya betaltjänster, vilket kommer allmänheten till godo. Den nya tjänsten väntas vara klar . publicerade betalar svenskarna 2020, som beskriver och analyserar utvecklingen på betalningsmarknaden. Arbetet med e-kronaprojektet fortsatte , bl.a. med utvecklingen av en e-kronapilot. Målet med projektet är att utarbeta ett förslag på hur skulle kunna ge ut svenska kronor i digital form som är tillgängliga för allmänheten. etablerades en projektorganisation och en teknisk lösning arbetades fram. Dessutom gjordes en omfattande analys av de regelverk som skulle beröras av utgivningen av en e-krona. Kontantmängden har tidigare minskat men har ökat . Ökningen ser nu ut att ha planat ut och 2020 låg kontantmängden ungefär på samma nivå som året innan, dvs. tillhandahåller betalningssystemet , som hanterar stora betalningar i svenska kronor mellan banker och andra aktörer. bedömning är att RIX-systemet har fungerat bra . Den tekniska tillgängligheten för året var och kostnadstäckningen för åren 2018–2020 var . Inflytande, samarbete och stöd I samarbete med andra centralbanker, svenska myndigheter och internationella organisationer diskuterar globala finansiella frågor, utvecklar statistik och bedriver forskning. utvecklar även nya former för kommunikation för att det ska vara möjligt att nå ut med såväl korta, lättbegripliga budskap till en bredare allmänhet som fördjupade analyser till de mer insatta. forskning är framför allt inriktad på områden som har direkt betydelse för bankens verksamhet, särskilt finansiell stabilitet och penningpolitik och även samspelet mellan penningpolitiken och finanspolitiken.