bet · H801SkU22 · 2021-03-30 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8 anförs att regeringen behöver återkomma med konkreta förslag på hur systemet med personalliggare kan förändras både för att förenkla för företagen men också i syfte att minska antalet som träffas av systemet. Här kan ny teknik bana väg för enklare system. I kommittémotion 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 4 anförs att man bör se över lagstiftningen om personalliggare i besöksnäringen och att undanta ägaren och dennes familj från kravet att skriva in sig i personalliggaren. Regelkrånglet måste minska och här kan ny teknik bana väg för enklare system. I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 21 anförs att byggbranschen behöver stöd i form av regler och kontroller som gör att fusk och organiserad brottslighet kan stängas ute från byggarbetsplatserna. Personalliggaren är ett verkningsfullt redskap för arbetsgivare och fackföreningar att hålla reda på vilka det är som befinner sig på byggarbetsplatsen, om de är utbildade, har rätt skyddsutrustning och får den lön de har rätt till. Man behöver motverka arbetsplatskriminalitet inom byggsektorn genom bl.a. personalliggare. I motion 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 2 anförs att man måste se över lagstiftningen om personalliggare i besöksnäringen och undanta ägarens och dennes familj från kravet att skriva in sig i personalliggaren. I kommittémotion 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 7 anförs att det är hög tid att avveckla personalliggaren då den inte ger önskad effekt i sin nuvarande form. har nya lagar och regler tillkommit som försvårar fusk, t.ex. kassaregisterlagen och de individuella arbetsgivardeklarationerna. När nya regler tillkommer, måste gamla ses över och tas bort. Man bör därför utreda ett avskaffande av systemet med personalliggare. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 11 anförs att en utredning bör tillsättas för att utreda ett avskaffande av systemet med personalliggare för de branscher där systemet inte längre fungerar och ger önskad effekt. I kommittémotion 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 7 anförs att kravet på personalliggare inrättades för att motverka fusk men har i och med sin nuvarande utformning också medfört onödigt krångel och bör förenklas, t. ex. genom ökad digitalisering och enklare rapporteringsrutiner. Utskottets utgångspunkt är att ett regelverk ska vara enkelt att tillämpa i praktiken och den skatterättsligt administrativa bördan bör vara så minimal som möjligt. Personalliggare är ett av flera verktyg såsom arbetsgivaravgifter på individnivå för att motverka förekomsten av svartarbete. Syftet med personalliggare är att bidra till att minska förekomsten av svartarbete och att skapa sundare konkurrensförhållanden. Lagarna om personalliggare och de införda reglerna om arbetsgivardeklarationer på individnivå förstärker varandra och båda främjar sund konkurrens. kontroll av personalliggarna underlättas genom att de nu i realtid kan se hur många anställda företaget redovisat i deklarationerna respektive i personalliggarna. noterade i sin utvärdering av personalliggare (2018/19RFR:4) att det finns mycket olika bilder av systemet med personalliggare och att det varierar mellan olika aktörer. Enligt utskottet kan en del av förklaringen till att synen på systemet är så olika vara att förhållandena skiljer sig åt mellan branscherna och att dessa skillnader påverkar förutsättningarna för att systemet ska fungera. har också presenterat en effektutvärdering av personalliggarsystemet, av vilken bl.a. framgår att möjlighet till fysiska besök hos olika verksamheter är ett viktigt inslag för verkets möjlighet att arbeta mot förekomsten av svartarbete. Systemet med personalliggare har utvidgats till fler branscher. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen och utvärderar införandet av personalliggare i de nya branscherna. Utskottet förutsätter också att regeringen fortsätter diskussionen om eventuella ändringar och förbättringar i systemet för personalliggare bl.a. med och intresseorganisationer för att på så sätt få till en lagstiftning som är i takt med tiden och som utnyttjar de möjligheter som digitaliseringen i samhället kan bidra med för att förenkla för företagen. Utskottet finner inte skäl att förespråka några av de förändringar i systemet som framförs i motionerna. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att kassaregisterlagen ska ses över med bl.a. hänvisning till svårigheten att finna kassaregister som klarar svenska väderförhållanden, dispensmöjligheter och effekterna av lagens tillämpning för näringsidkarna. Jämför reservation 26 (SD) och 27 (C). Den som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning måste ha ett certifierat kassaregister. Till kontant betalning räknas även betalning med kontokort. Undantag gäller bl.a. för taxi, distans- och hemförsäljning, försäljning av varor eller tjänster mot betalning i automater och automatspel. Vidare är lagen inte tillämplig för den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning. Av lagens förarbeten (prop. 2006/07:105) framgår att obetydlig omfattning avser två olika situationer. Den första situationen rör de allra minsta företagen med låg omsättning. Den andra situationen rör företag där kontant försäljning endast förekommer i rena undantagsfall. Ett förtydligande gjordes i skatteförfarandelagen (2011:1244) som innebär att det vid bedömningen av om det är fråga om försäljning i obetydlig omfattning särskilt ska beaktas om försäljningen normalt uppgår till eller kan antas komma att uppgå till sammanlagt högst fyra prisbasbelopp under ett beskattningsår (prop. 2013/14:22, bet. 2013/14:SkU14). får göra oannonserade kontrollbesök och får ta ut en kontrollavgift på om kassaregister saknas, inte uppfyller föreskrifternas krav eller inte är anmält eller om uppgifterna i kassaregistret inte sparas, belopp inte slås in eller kunden inte får något kvitto. Om företaget begår en ny överträdelse är avgiften . Syftet med lagen är att skydda seriösa företagare inom kontanthandeln mot illojal konkurrens. Det generella undantaget i skatteförfarandelagen från skyldigheten att använda kassaregister för torg- och marknadshandel slopades (prop. 2012/13:129, bet. 2012/13:SkU32). fick större möjlighet att i enskilda fall bevilja undantag från olika skyldigheter som gäller kassaregister. Undantaget från skyldigheter som gäller kassaregister utvidgades till att avse även andra orsaker än tekniska när en viss skyldighet anses vara oskälig. I samband med utvidgningen till torg- och marknadshandel anförde regeringen att det underlag som presenterat tyder på att lagstiftningen om kassaregister har varit framgångsrik och att fler företag konkurrerar på lika villkor. Den tekniska utvecklingen medför att det är orimligt att även torg- och marknadshandlare omfattas av kravet på kassaregister. ändrades reglerna, och en näringsidkare utan fast driftsställe i ska inte längre vara undantagen från skyldigheten att använda certifierat kassaregister om försäljning görs mot kontant betalning eller betalning med kontokort. Näringsidkaren kan i stället använda ett kassaregister som har prövats enligt bestämmelserna i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om prövningen visar att registret uppfyller likvärdiga krav. I motion 2020/21:1051 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att det har varit och är ett stort problem att register av den art som fungerar utan nätåtkomst, tål hårda väderomslag och uppfyller garanti och försäkringsskydd inte finns att köpa. Kassaregisterlagen bör ses över skyndsamt. Så länge denna översyn pågår bör regeringen se över möjligheten att införa tillfälliga undantag för drabbade företag. I motion 2020/21:1926 av (M) anförs att ett antal företagare inom torg- och marknadshandel har praktiska problem med tillförlitlighet och kvalitetssäkring av kassaregister för utomhusbruk. Man bör göra en uppföljning och utvärdering av tillämpningen av reglerna om kassaregister i skatteförfarandelagen. I motion 2020/21:3021 av m.fl. (M) anförs att det är angeläget att utreda vilka effekterna egentligen är av kraven på ett certifierat kassaregister. Det är fortfarande oklart i vilken utsträckning data från kassaregister har använts för att upptäcka skatteundandragande, och det är likaså oklart i vilken utsträckning dessa data lett till sanktioner. I kommittémotion 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 14 anförs att schablonmässiga och förenklade beskattningar av marknadsknallar är vanligt förekommande i vår omvärld. Regeringen bör därför ta initiativ till en utvärdering av kravet om kassaregister och kvittoskrivande kassasystem för torg- och marknadshandeln i syfte att göra det möjligt för marknadsknallar att kunna bedriva verksamhet även utan tillgång till el och datatrafik samt under svåra väderförhållanden. I motion 2020/21:3576 av och (båda SD) yrkandena 4 och 5 anförs att regeringen bör göra en översyn av kassaregisterlagen för att oskyldiga inte ska drabbas av andras misstag och förenkla arbetet för torghandel. Regeringen bör också göra en översyn av kassaregisterlagen för att få en rättvisare hantering av kassaregister vid fäbodverksamhet. I kommittémotion 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 14 anförs att man bör genomföra en översyn och utvärdering av kassaregisterlagen. Kassaregisterlagen infördes för att motverka skatteundandragande och för att skydda seriösa företag från illojal konkurrens från oseriösa företagare. På så sätt skyddas även seriösa företagare som bedriver verksamhet som är en del av kulturarvet. Bestämmelsernas syfte är dock inte i första hand att bevara vårt kulturarv även om det i sig är något som är viktigt. Sedan krav på kassaregister infördes även för torg- och marknadshandeln har en debatt förts om bl.a. elsäkerhet i samband med denna handel, och det anges att det saknas kassaregister som kan användas utomhus. Enligt lagstiftningen (39 kap. 9 § första stycket 2 SFL) får i enskilda fall efter ansökan besluta om undantag från skyldigheter som gäller kassaregister bl.a. om en viss skyldighet är oskälig. Av förarbetena framgår att möjlighet att få undantag enligt denna bestämmelse bl.a. är avsedd för när försäljningen sker utomhus och där det t.ex. finns svårigheter med elförsörjningen som väderförhållandena är besvärliga. Bedömningen av vad som av tekniska orsaker är oskäligt ska främst göras med utgångspunkt i vilka kassaregistermodeller som finns på marknaden (prop. 2013/13:129 s. 20). Det är uppgift att göra bedömningen av i vilka enskilda fall en skyldighet som gäller kassaregister är oskälig och när undantag ska medges. Förutom möjligheten att medge undantag i enskilda fall får med stöd av 39 kap. 10 § SFL meddela generella föreskrifter om undantag från skyldigheter som gäller kassaregister. Regleringen i skatteförfarandelagen ger alltså möjligheter till undantag från skyldigheter som gäller kassaregister i situationer då skyldigheterna inte är möjliga att uppfylla. genomför regelbundet kontroller av kassaregister och följer ibland upp detta arbete med att göra fördjupade revisioner om felaktigheter har upptäckts. Utskottet förutsätter att som hanterar det praktiska arbetet med kassaregister utvärderar och meddelar regeringen om man ser behov av förändrad lagstiftning. Att frågan ständigt är aktuell för regeringen framgår av de flertalet interpellationer och frågor som regelbundet ställs och har besvarats av finansministern. Utskottet förutsätter därför att regeringen kontinuerligt följer upp och utvärderar gällande lagstiftning och vid behov genomför de förändringar som behövs för att reglerna om kassaregister ska fungera på bästa sätt. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet samtliga motioner. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förändringar och avskaffande av fastighetstaxeringssystemet. Jämför reservation 28 (KD). Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften räknas om med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. För (deklarationen ) höjs takbeloppet för småhus till . Den sänkning av fastighetsskatteuttaget som övergången till systemet med en avgift innebar finansieras inom bostadssektorn genom förändringar i beskattningen av kapitalvinster på bostäder. Kapitalvinstskatten för privatbostäder höjdes från , ett tak på för uppskovsbelopp infördes och uppskovsbeloppen har räntebelagts med ett belopp motsvarande av uppskovsbeloppet. lämnade sitt betänkande till regeringen , Bostadstaxering – avveckling eller förenkling (SOU 2012:52). Utredningen lade fram två förslag: ett om hur taxeringssystemet kan avvecklas och ett om hur systemet kan förenklas. Avvecklingsförslaget innebär att fastighetstaxeringen avskaffas för bostäder och lantbruksenheter och följaktligen att den löpande beskattningen kan beräknas utifrån taxeringsvärden. Utredningen föreslog en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten utifrån storleken på en byggnad respektive mark, med vissa maxbelopp. gav en promemoria till med förslag till ändringar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Förslagen syftar till att åstadkomma förenklingar för enskilda, för företag och för i fråga om tillämpning och kontroll. Promemorian har remissbehandlats. I proposition 2014/15:48 Vissa fastighetstaxeringsfrågor inför den allmänna fastighetstaxeringen 2017 behandlades förslag om vissa mindre förenklingar av taxeringen av lantbruksenheter. I propositionen behandlades också promemoria. Övriga delar av betänkande bereds fortfarande i . I motion 2020/21:1223 av (M) anförs att med det nya systemet med fastighetsbeskattning och de takregler som införts saknas behov av en rullande fastighetstaxering. Fastighetstaxeringen skapar onödigt arbete för fastighetsägare och skattemyndigheten och kostar stora pengar. Ett avskaffande av systemet med löpande fastighetstaxering bör därför övervägas. I motion 2020/21:3710 av (M) anförs att taxeringsvärdet på bostäder bör avskaffas då det i många sammanhang kan anses ha uttjänat sin funktion. Ett annat motiv till att avskaffa taxeringsvärdet för fastigheter är att försvåra återinförandet av den skadliga fastighetsskatten. Man bör därför se över ett avskaffande av taxeringsvärdet för fastigheter. I kommittémotion 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 17 anförs att taxeringsvärdessystemet bör slopas. Att systemet finns kvar gör det enklare att återinföra fastighetsskatten enligt den tidigare modellen. lämnade sitt betänkande till regeringen . Denna lade fram två förslag: ett om hur taxeringssystemet kan avvecklas och ett om hur systemet kan förenklas. Utredningen föreslog en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten. Denna modell är inte optimal utan man bör komplettera den genomförda utredningen i syfte att hitta ett system som blir mer rättvist. I kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 34 anförs att trots att fastighetsskatten bytts mot en fastighetsavgift finns taxeringsvärdessystemet fortfarande kvar. Därmed finns också den struktur kvar som skulle kunna användas för att återinföra det gamla fastighetsskattesystemet. Taxeringsvärdessystemet bör avskaffas. Vid omläggningen av bostadsbeskattningen behölls kopplingen till fastighetens marknadsvärde i och med att taxeringsvärdet för fastigheten blir styrande för fastighetsavgiftens storlek i de fall detta leder till ett lägre avgiftsuttag. Därmed försvann de mycket stora skillnader i skatteuttag mellan likvärdiga fastigheter i olika delar av landet som kännetecknade det gamla systemet. Skillnader som uppfattas som omotiverade kan dock fortfarande uppkomma, om än inte lika drastiska, i de fall fastighetsavgiften beräknas utifrån taxeringsvärdet när detta ger en lägre avgift. Utskottet finner att man inom fortfarande arbetar med att bereda förslag om förändringar av taxeringssystemet trots att har förflutit sedan utredningen presenterades. Utskottet finner därmed inte skäl att föregå detta arbete. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förändringar av regelverket vid folkbokföring, registrering av medborgarskap och frågor om rättssäkerheten i folkbokföringen. Jämför reservation 29 (M) och 30 (KD). Folkbokföringen är den grundläggande registreringen av befolkningen i . I folkbokföringen registreras uppgifter om vilka som bor i och var de bor. Det är som sköter folkbokföringen. De flesta personer som föds eller flyttar till blir folkbokförda i . I samband med att en person blir folkbokförd i så får personen ett personnummer. Folkbokföringen gäller fram till den dag man flyttar utomlands eller avlider. Den som flyttar till utlandet upphör att vara folkbokförd i från och med flyttdagen. Den utflyttade personen förlorar inte sitt svenska medborgarskap och behåller även sitt svenska personnummer. Om anmälan om att flytta kommer in senare upphör folkbokföringen i stället den dag då anmälan kom in (36 § andra stycket folkbokföringslagen, förkortad FOL). När beslutar om att avregistrera en person utan en anmälan från denne gäller avregistreringen från och med beslutets dag (34 § FOL). I folkbokföringsregistret registreras bl.a. uppgifter om medborgarskap. Medborgarskapet har även betydelse vid registrering av bosättnings- och familjerättsliga förhållanden, som exempelvis när du flyttar till från ett annat land, äktenskap, vårdnad, adoption, faderskap och namn. registrerar normalt en inflyttad persons medborgarskap enligt uppgifterna i passet. För personer med utländskt eller dubbelt medborgarskap gäller som princip att ska registrera födelseorten och födelselandet i folkbokföringen så som det hette vid tiden för födelsen även om namnet har ändrats senare på grund av administrativa, politiska, språkliga eller andra skäl. Detsamma gäller även om staten numera har upphört att existera, t.ex. eller . har kunnat redovisa en uppskattning av folkbokföringsfelets storlek . Personer som vistas i landet utan laglig rätt ingår inte i folkbokföringsfelet och inte heller personer med samordningsnummer. Antalet individer i folkbokföringsfelet har ökat , men som andel av befolkningen är förändringen marginell. Felaktig adress står för mer än hälften av folkbokföringsfelet. Den största felkällan bland dem med felaktig adress är att många personer är folkbokförda på en boarea som inte anses tillräcklig. Fokus för bosättningskontrollerna var personer som inte längre finns i landet och ärenden där det fanns risk för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. De nya kontrollverktyg som har användes men i begränsad omfattning. genomförde 50 kontrollbesök och avregistrerade 14 identiteter efter att de hade konstaterats vara falska. Regeringsuppdrag att motarbeta felaktig folkbokföring Regeringen har gett i uppdrag att motarbeta felaktig folkbokföring genom att i samverkan med ett antal frivilliga kommuner inrätta ett pilotprojekt för att utreda omfattningen av problemet med felaktig folkbokföring och utveckla metoder och arbetssätt för att åtgärda felaktigheter (Fi2020/05097). ska bedrivas i områden där och kommunerna bedömer att problematiken, med tonvikt på trångboddhet och otillåten handel med hyreskontrakt, är eller kan antas vara särskilt förekommande. Uppdraget innefattar bosättningsutredningar inklusive oannonserade fysiska kontrollbesök. Regeringen anser att kan och ska dra nytta av erfarenheter och samverkansformer som de erhållit från arbetet med det tidigare uppdraget med att inrätta ett pilotprojekt för att komma åt felaktig folkbokföring kopplad till organiserad brottslighet (Fi2020/02991). I uppdraget ingår också att i enlighet med sitt ordinarie uppdrag, även i andra områden, ska göra stickprovskontroller av folkbokförda och vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den fastställda bosättningen är korrekt. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Under uppdraget ska samråda med de statliga myndigheter som anser nödvändigt och inhämta upplysningar från närmast berörda fastighetsägare. Uppgifter i folkbokföringen är offentliga, vilket betyder att alla har rätt att få del av de uppgifter som finns registrerade i folkbokföringen. lämnar inte ut uppgifter om det finns särskild anledning att anta att den som uppgifterna gäller, eller någon närstående till personen, kan ta skada av det. Då är uppgifterna sekretessbelagda. har en utredningsskyldighet i folkbokföringsärenden och ett allmänt ansvar för att register och dylikt är så korrekta som möjligt. Genom folkbokföringen får hela samhället tillgång till uppgifter om befolkningen. Uppgifter från folkbokföringen om befolkningen sprids till myndigheter och övriga delar av samhället genom Navet (system för distribution av folkbokföringsuppgifter till samhället) och SPAR (Statens personadressregister). Åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen Genom lagändringar utökades möjligheterna för att avregistrera personer från folkbokföringen. Vidare gavs möjlighet att besluta om kontrollbesök inom folkbokföringsverksamheten. När det är nödvändigt för bedömning av frågan om folkbokföring får besluta om kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Kontrollbesöket får bara genomföras där den enskilde är folkbokförd, har uppgett sig vara bosatt eller där det annars finns anledning att anta att han eller hon är bosatt. får vid kontrollbesöket begära att den person som besöket avser lämnar uppgift om sin identitet. Kontrollbesök får göras oannonserat och ska genomföras på ett sådant sätt att det innebär begränsat intrång för den enskilde. Vidare infördes en ny straffbestämmelse, folkbokföringsbrott, för den som uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter om folkbokföring. Straffansvar inträder när någon uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet och åtgärden innebär fara i bevishänseende. Skälen för att införa en straffbestämmelse är att den betydelse som folkbokföringen har för ett stort antal samhällsfunktioner ställer särskilda krav på att de uppgifter som läggs till grund för registreringen är riktiga. Folkbokföringsdatabasen har en central funktion för flera myndigheter i den dagliga ärendehanteringen, och den bör därför omgärdas av ett starkt skydd. Införandet av straffbestämmelser kan ha en förebyggande effekt och leda till att skapa ett bättre beslutsunderlag för myndigheterna genom att uppgifterna i folkbokföringen kommer att hålla en högre kvalitet. Det finns därför skäl att överväga möjligheten att beivra vissa oönskade beteenden som tar sin utgångspunkt i gärningar där någon genom aktivt handlande uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet enligt folkbokföringslagen. Det är även möjligt att dömas för grovt folkbokföringsbrott. För att nå upp till den allvarlighet som krävs för att brottet ska bedömas som grovt krävs ett systematiskt förfarande, att det rör sig om en omfattande brottslighet eller liknande. fall är dock undantagna från straffansvar. Regeringen har också lämnat en proposition till med förslag som ytterligare kommer att förbättra uppgifterna i folkbokföringen. Proposition 2020/21:160 Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen kommer att hanteras av i betänkande 2020/21:SkU11. I motion 2020/21:871 av (S) anförs att i och med att erkänt Kosovo som stat är det självklart att detta även bör registreras hos . Kosovos medborgare bör därför registreras som sådana i folkbokföringen.