bet · H801KrU2 · 2021-04-26 00:00:00 — Idrott, friluftsliv och spel Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till de arbeten som pågår inom olika områden. Motionsyrkandena handlar om idrott, friluftsliv, allmänna samlingslokaler och spelfrågor. I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och två särskilda yttranden (M, SD). Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Funktionsnedsättning, parasport m.m. Långsiktiga villkor för idrottsrörelsen m.m. Stöd till privata aktörer som bedriver barn- och ungdomsidrott Integrering av friluftsliv inom fler samhällssektorer Stöd till allmänna samlingslokaler Allmänna samlingslokaler i krissituationer Stänga ute illegala aktörer från spelmarknaden Reglering av spelmarknaden på europeisk nivå Motioner som bereds förenklat 1.Idrott för alla, punkt 1 (SD, KD) 2.Träningsanläggningar, punkt 2 (M) 3.Träningsanläggningar, punkt 2 (SD) 4.Träningsanläggningar, punkt 2 (L) 5.Funktionsnedsättning, parasport m.m., punkt 3 (SD) 6.Funktionsnedsättning, parasport m.m., punkt 3 (C) 7.Funktionsnedsättning, parasport m.m., punkt 3 (V) 8.Funktionsnedsättning, parasport m.m., punkt 3 (KD) 9.Långsiktiga villkor för idrottsrörelsen m.m., punkt 4 (L) 10.Effekter av coronapandemin, punkt 5 (C) 11.Stöd till privata aktörer som bedriver barn- och ungdomsidrott, punkt 7 (M) 12.Tillgänglighet till naturen, punkt 9 (C) 13.Nordiskt friluftslivssamarbete, punkt 10 (SD) 14.Integrering av friluftsliv inom fler samhällssektorer, punkt 11 (SD) 15.Åtgärdsplan mot nedskräpning, punkt 12 (SD) 16.Stöd till allmänna samlingslokaler, punkt 13 (C) 17.Allmänna samlingslokaler i krissituationer, punkt 14 (C) 18.Stänga ute illegala aktörer från spelmarknaden, punkt 16 (SD) 19.Stänga ute illegala aktörer från spelmarknaden, punkt 16 (C) 20.Matchfixning, punkt 17 (M) 21.Hästsport, punkt 18 (M) 22.Hästsport, punkt 18 (SD) 23.E-sport, punkt 19 (SD) 24.Reglering av spelmarknaden på europeisk nivå, punkt 20 (L) 1.Motorsport, punkt 8 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (M) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:1562 av m.fl. (S), 2020/21:2438 av ClasGöran och (båda S) och 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 1 (SD, KD) 2020/21:2124 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2020/21:3252 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (L) Funktionsnedsättning, parasport m.m. 2020/21:305 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 51, 2020/21:2124 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2020/21:3176 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 9. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) Långsiktiga villkor för idrottsrörelsen m.m. 2020/21:3252 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (L) 2020/21:3176 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 10 (C) 2020/21:3073 av (M). Stöd till privata aktörer som bedriver barn- och ungdomsidrott 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 11 (M) 2020/21:514 av (SD) yrkande 1. 2020/21:2704 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 och 2020/21:3176 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 12 (C) 2020/21:2121 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 13 (SD) Integrering av friluftsliv inom fler samhällssektorer 2020/21:2121 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 14 (SD) 2020/21:2121 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 15 (SD) Stöd till allmänna samlingslokaler 2020/21:462 av (C) och 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 16. Reservation 16 (C) Allmänna samlingslokaler i krissituationer 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 24. Reservation 17 (C) 2020/21:3314 av (KD) och 2020/21:3595 av (SD). Stänga ute illegala aktörer från spelmarknaden 2020/21:806 av i m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3176 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (C) 2020/21:447 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3337 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 20 (M) 2020/21:806 av i m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:3337 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 21 (M) Reservation 22 (SD) 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6, 13 och 14. Reservation 23 (SD) Reglering av spelmarknaden på europeisk nivå 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 20. Reservation 24 (L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (M), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 116 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som handlar om idrott, friluftsliv, allmänna samlingslokaler och spelfrågor. Av dessa behandlas 73 yrkanden i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I bilaga 1 finns en förteckning över de förslag som behandlas i detta betänkande. Motionsförslagen som bereds förenklat finns även i bilaga 2. Information har lämnats till utskottet av företrädare från , , , Folkhälsomyndig-heten samt socialförsäkringsminister . Regeringen tillsatte en utredning som skulle analysera hästnäringens och idrottens förutsättningar efter omregleringen (). Där ingick även att följa AB Svenska Spels anpassning till den nya spellagen (2018:1138) och att överväga ytterligare åtgärder för att minska skadeverkningar av spel online och på värdeautomater. Metoderna för att stänga ute olicensierat spel, särskilt över internet, skulle också analyseras. Utredningen fick även föreslå andra åtgärder som behövs för att stärka regleringen av spelmarknaden (dir 2018:47). Regeringen beslutade att ge att även föreslå åtgärder för att begränsa omfattningen av och aggressiviteten i marknadsföringen av spel (dir. 2019:18). lämnade delbetänkandet Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:64). , slutredovisade sitt uppdrag (SOU 2020:77). Betänkandena SOU 2020:64 och SOU 2020:77 är ute på remiss och remisstiden går ut . I samband med att förslaget om den nya spellagen lämnades till fick Statskontoret i uppdrag att 2019–2022 följa upp och utvärdera omregleringen. Uppföljningen ska redovisas för regeringen . Regeringen tillsatte en utredare som fick i uppdrag att föreslå åtgärder för att stärka arbetet mot manipulation av resultat inom sport, s.k. matchfixning, och olicensierad spelverksamhet. Uppdraget ska slutredovisas till . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om idrott för alla med hänvisning till att resultaten av de arbeten som pågår på flera håll inte bör föregripas. Jämför reservation 1 (SD, KD). ClasGöran och (båda S) vill i motion 2020/21:2438 att man ser över möjligheten att ta fram ett handlingsprogram som möjliggör idrott för alla. Motionärerna påtalar att alla barn och unga ska ha rätt att få delta i ett rikt föreningsliv oavsett föräldrarnas inkomst, och att det därför är viktigt att avgifterna är låga. har avgifterna ökat, framhåller motionärerna, vilket har lett till att fler har fått välja bort idrotten och föreningslivet. Motionärerna påtalar att det inte ska vara en klassfråga att utöva en idrott. Även m.fl. (S) framhåller i motion 2020/21:1562 vikten av att verka för att ge barn tillgång till en jämlik fritid oavsett var man bor eller föräldrarnas ekonomi. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2020/21:3143 yrkande 9 att en bred översyn av det offentligas stöd till och främjande av hälsorelaterad aktivitet och friskvård bör genomföras. En sådan översyn bör enligt motionärerna särskilt uppmärksamma äldres, barns och personer med funktionsnedsättnings möjligheter till rörelse och motion. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 17) anger reger-ingen: En av utgångspunkterna för statens stöd till idrotten är att idrotten inom () ska vara öppen för alla och redo att möta förändringar som sker i samhället […] Vidare anser regeringen att insatser behöver ske för att stärka integreringen av personer med funktionsnedsättning inom idrotten. I den frihet som idrottsrörelsen har att fördela statens stöd till idrotten ingår ett betydande ansvar att utforma bidragsreglerna så att de medverkar till att statens mål med stödet förverkligas. Nuvarande bidragsregler har medfört en bidragsfördelning som bekräftar och stärker ojämlikhet i samhället till förmån för socioekonomiskt starka områden på bekostnad av områden med socioekonomiska utmaningar respektive till förmån för pojkars idrottande på bekostnad av flickors idrottande. Regeringen avser därför föra nära dialog med () för att förändringar av bidragsreglerna som medför ökad jämlikhet och jämställdhet inom idrotten kan komma till stånd. Barnrättsperspektivet inom idrotten behöver stärkas bl.a. med inriktning på att attrahera barn och ungdomar från grupper som är underrepresenterade inom föreningsidrotten. I det ingår att större möjlighet ges att påbörja idrottandet högre upp i åldrarna. Det är viktigt att alla barn och ungdomar får likvärdiga möjligheter att delta och vara en del av idrottsrörelsen. Vid alla åtgärder som rör ett barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. Idrotten ska vara en trygg plats för alla, oavsett bakgrund, funktionsnedsättning, ambitionsnivå och andra förutsättningar. Regeringen vill betona vikten av att idrotten även beaktar hbtq- och jämställdhetsfrågor i sin verksamhet. Regeringen beslutade att utse en särskild utredare som ska lämna förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet (dir. 2020:40). Regeringen har bedömt att utredningen ska ha formen av en kommitté. Kommittén ska genom utåtriktat arbete bl.a. öka den allmänna kunskapen om de positiva effekter som fysisk aktivitet bidrar till. Kommittén ska knyta en eller flera referensgrupper till sig med representanter från regioner, kommuner, det civila samhället, idrottsrörelsen och friluftsorganisationer, näringslivet samt forskarsamhället. I uppdraget ingår även att sprida framgångsfaktorer och goda exempel på metoder som främjar fysisk aktivitet i befolkningen samt lämna förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet. Samordnaren ska vid genomförandet av uppdraget bl.a. särskilt beakta sårbara grupper som barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera hur befintliga statsbidrag till kultur- och fritidsområdet på ett bättre sätt kan bidra till att skapa förutsättningar för en aktiv fritid för personer med funktions-nedsättning. Statskontoret ska också lämna förslag på hur mottagande av statsbidrag ytterligare skulle kunna främja ökad tillgänglighet och delaktighet för personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska redovisas . () har förlängt sitt mångåriga samarbete med AB . Det nya avtalet är värt totalt . Det trädde i kraft och består av flera delar, bl.a. Tillsammans för fler i rörelse, för att sänka tröskeln till rörelse. Enligt RF är det en central roll för idrottsrörelsen att bredda rekryteringen och nå grupper av unga där nivån av fysisk inaktivitet är hög. I arbetet som pågår inom idrottsrörelsen med Strategi 2025, där man vill få fler att hålla igång hela livet, finns fem prioriterade områden, där bl.a. inkluderande idrott för alla ingår. Utskottet vill, i likhet med motionärerna, framhålla vikten av att uppnå mål och syfte med statsbidragen till idrotten, att ge möjlighet för alla i att motionera och idrotta och främja en god folkhälsa. Idrottsverksamheten ska bidra till att bryta socioekonomiska mönster och könsstereotypa normer, inkludera personer med funktionsnedsättning och möta de förändringar som sker i samhället. Regeringen konstaterar, som framgår ovan, att nuvarande bidragsregler har medfört en bidragsfördelning som bekräftar och stärker ojämlikhet i samhället, till nackdel för bl.a. områden med socioekonomiska utmaningar. Regeringen avser därför att föra en nära dialog med RF för att förändra bidragsreglerna för att öka jämlikhet och jämställdhet inom idrotten. Utskottet välkomnar en sådan dialog. Utskottet välkomnar också regeringens ovannämnda uppdrag som innebär att bl.a. ta fram förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet för sårbara grupper som barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning samt regeringens uppdrag till Statskontoret att bl.a. analysera hur befintliga statsbidrag till fritidsområdet kan skapa bättre förutsättningar för en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. Med hänvisning till att resultaten av de arbeten som pågår inte bör föregripas avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1562 (S), 2020/21:2438 (S) och 2020/21:3143 (KD) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om träningsanläggningar med hänvisning till den information som tagits fram och att resultatet av pågående uppdrag inte bör föregripas. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD) och 4 (L). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2020/21:3338 yrkande 2 att en utredning bör tillsättas i syfte att identifiera nya finansieringsformer för att stödja investeringar i anläggningar i kommuner. Motionärerna påtalar att kommunerna inte sällan tvingas prioritera bort renovering och byggande av nya idrottsanläggningar på grund av ekonomiska skäl. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2124 yrkande 10 behovet av en nationell satsning som ser över anläggningsbristen inom idrotten och hur man kan bygga och/eller renovera bort bristen. I samma motion yrkande 11 vill motionärerna utreda möjligheten att införa en anläggningsfond liknande lokal- och anläggningsfonden (LOA-fonden) i . m.fl. (L) anser i kommittémotion 2020/21:3252 yrkande 6 att det bör skapas en utvecklingsfunktion för idrottsanläggningar för att möta behovet av inspiration, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och rådgivning till kommuner, ideella föreningar, myndigheter och andra samhällsfunktioner. fem största (basketboll-, gymna-stik-, handboll-, ) genomförde 2020 tillsammans med projektet . Projektet beskriver flera olika funktioner som kan finnas i en idrottshall och hur man på ett optimalt sätt kombinerar dessa för att alla ytor ska kunna vara flerfunktionella och därmed kostnadseffektiva. Konceptet framtidens idrottshall är tänkt att kunna användas av kommunala och privata aktörer som mall och inspiration i byggandet av moderna idrottshallar, för såväl träning som skolundervisning i idrott och hälsa. Idrottshallen ska också kunna nyttjas till tävling på lägre nivåer inom respektive idrott. Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett underlag om hur kunskap om anläggningar och utemiljöer för idrott och fritid kan utvecklas. Uppdraget redovisades i rapporten för idrott och fritid – Hur kan kunskap utvecklas, samlas och förmedlas (2021:6). I rapporten identifierar några utvecklingsområden som rör anläggningar och utemiljöer för idrott och fritid samt föreslår att regeringen ska att ta fram en nationell strategi för aktiverande miljöer. Uppdraget genomfördes i samverkan med bl.a. , Utredningen om främjande av ökad fysisk aktivitet, , Svenskt Friluftsliv och Kommuner och Regioner. Regeringen beslutade att ge ) i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av behovet av ändamålsenliga anläggningar och utemiljöer för idrott och andra former av hälsofrämjande fysisk aktivitet. Regeringen uppgav att bl.a. ska titta på hur anläggnings- och utemiljösituationen ser ut för olika idrotter och friluftsaktiviteter, men också för olika samhällsgrupper i olika delar av landet. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Kommunsektorn står för huvuddelen av finansieringen av anläggningar för kultur, fritid och idrott. Kommunerna är i allmänhet involverade i finansieringen av de flesta idrotts- och fritidsanläggningar oavsett ägande och driftsformer. Ett av Idrottslyftets prioriterade områden är att öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer och därför avsätter RF medel till ett anläggnings- och idrottsmiljöstöd. Ett nytt ramverk för stödet började gälla . Det finns sju olika stöd som går att söka inom anläggningsstödet; stöd till nya aktivitetsytor, mindre projekt (i stöd), stöd till nya aktivitetsytor, större projekt (i stöd), stöd till energi- och miljöprojekt, stöd till renoveringsprojekt, stöd till säkerhetsprojekt, stöd till utrustning för parasport och stöd till speciella anläggningssatsningar. Utskottet vill betona vikten av att det finnas ett rikt utbud av idrottsanläggningar och idrottsmiljöer som är tillgängliga och välkomnande för alla i samhället. Tillgång till anläggningar och idrottsmiljöer är en avgörande faktor för att kunna bedriva idrottsverksamhet. Utskottet välkomnar projektet , om miljöer för idrott och fritid samt CIF:s uppdrag att göra en fördjupad analys av behovet av ändamålsenliga anläggningar och utemiljöer för idrott och andra former av hälsofrämjande fysisk aktivitet. Med hänvisning till den information som finns och det arbete som pågår, som inte bör föregripas, avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2124 (SD) yrkandena 10 och 11, 2020/21:3252 (L) yrkande 6 och 2020/21:3338 (M) yrkande 2. Funktionsnedsättning, parasport m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som rör personer med funktionsnedsättning med hänvisning till att resultatet av Statskontorets uppdrag inte bör föregripas. Jämför reservation 5 (SD), 6 (C), 7 (V) och 8 (KD). m.fl. (V) anser i kommittémotion 2020/21:305 yrkande 2 att regeringen bör tillsätta en utredning om hur personer med funktions-nedsättning ska kunna kompenseras för dyrare utrustning än genomsnittsidrottarens och att regelverket för förskrivning av hjälpmedel även bör inkludera rätten till hjälpmedel för fritidsaktiviteter. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:2124 yrkande 3 att det bör införas en nationell strategi för idrottande och tävlingar för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Enligt motionärerna har denna grupp ofta svårt att hitta en meningsfull fritid, de drabbas lätt av isolering, inaktivitet och mental ohälsa och fördomar från omvärlden hindrar den här gruppen från att delta på ett naturligt sätt i samhället. För att underlätta för personer med funktionsnedsättning att delta i fysiska aktiviteter och idrott påtalar m.fl. (SD) i kommittémotion 2020/21:2032 yrkande 51 vikten av att samhället strävar efter att det finns tillgängliga träningsanläggningar spridda geografiskt över hela landet och av att man vid all nybyggnad och renovering av befintliga anläggningar säkerställer tillgängligheten. Per Lodenius m.fl. (C) anser i kommittémotion 2020/21:3176 yrkande 9 att en utredning bör tillsättas som tittar på frågor för att undanröja praktiska hinder för personer med funktionsnedsättning och underlätta utövande och tävlande inom parasport. m.fl. (KD) påtalar i kommittémotion 2020/21:2996 yrkande 29 att kostnaden för specialanpassad idrottsutrustning för parasporter gör att många inte kan delta i de idrotter som de tycker är roliga och att detta behöver belysas. Regeringen gav Myndigheten för delaktighet i uppdrag att kartlägga den enskildes tillgänglighet till hjälpmedel för fritidsaktiviteter och kartlägga insatser som leder till att en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning främjas lokalt och regionalt. Uppdraget skulle genomföras i samverkan med , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och Kommuner och Landsting[1] och i dialog med relevanta organisationer. Uppdraget redovisades i rapporten fritid – Redovisning av ett regeringsuppdrag om att kartlägga lokala och regionala satsningar samt tillgången till fritidshjälpmedel (2020:6). Några av slutsatserna i rapporten var följande: • Personer med funktionsnedsättning har inte samma möjligheter att ha en aktiv och meningsfull fritid som befolkningen i övrigt, bl.a. på grund av dålig ekonomi, otillgängliga transporter och bristande tillgänglighet. • Det finns många lokala fritidsaktiviteter där personer med funktions-nedsättning kan delta, men skillnaderna är stora över landet. Det gäller både tillgängliga generella aktiviteter och riktade aktiviteter till personer med funktionsnedsättning. Skillnader finns även mellan olika grupper av personer med funktionsnedsättning. • Med små ansträngningar går det att förbättra förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning att ha en aktiv fritid. • Den som behöver fritidshjälpmedel behöver köpa dessa på egen hand. Det kräver både god ekonomi, kunskap och ett driv vilket inte alla har och därför blir tillgången till fritidshjälpmedel inte jämlik. Kartläggningen bereds inom . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera hur befintliga statsbidrag till kultur- och fritidsområdet på ett bättre sätt kan bidra till att skapa förutsättningar för en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. Statskontoret ska också lämna förslag på hur mottagande av statsbidrag ytterligare skulle kunna främja ökad tillgänglighet och delaktighet för personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska redovisas . Av RF:s webbplats framgår att stöd till utrustning för parasport går att söka och att syftet med stödet är att öka tillgängligheten för barn och unga med funktionsnedsättning. Stödet får beviljas för viss fast eller större utrustning som är en del av aktivitetsytan. Stöd får också beviljas till individuell tävlings- och träningsutrustning under förutsättning att den ägs av föreningen och därmed kan användas av flera utövare. Som framgår av Myndigheten för delaktighets rapport som redovisas ovan har personer med funktionsnedsättning inte samma möjligheter att ha en aktiv och meningsfull fritid som befolkningen i övrigt, och fritidshjälpmedel behöver köpas på egen hand. Utskottet ser därför positivt på regeringens uppdrag till Statskontoret att bl.a. analysera hur befintliga statsbidrag på ett bättre sätt kan bidra till att skapa förutsättningar för en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. Utskottet anser att resultatet av Statskontorets uppdrag inte bör föregripas och avstyrker därför motionerna 2020/21:305 (V) yrkande 2, 2020/21:2032 (SD) yrkande 51, 2020/21:2124 (SD) yrkande 3, 2020/21:2996 (KD) yrkande 29 och 2020/21:3176 (C) yrkande 9. Långsiktiga villkor för idrottsrörelsen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. långsiktiga villkor för idrottsrörelsen och en översyn av regelverken kring offentligt stöd för idrotten. Jämför reservation 9 (L). m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2020/21:3252 yrkande 1 att ett stabilt och långsiktigt stöd till idrottsrörelsen gör att man kan behålla den omfattande föreningsverksamhet som bedrivs i alla landets kommuner. I samma motion yrkande 2 framhåller motionärerna behovet av en samlad översyn av de regelverk som finns för offentligt stöd till idrotten. En sådan översyn bör enligt motionärerna sikta på fortsatt frihet under ansvar, goda ekonomiska villkor och minskad byråkrati men också vara tydlig med vilka värderingar som inte kan tolereras i verksamheter som får offentligt stöd. I såväl riksdagsbeslutet [2] som riksdagsbeslutet [3] fastställdes den principiella ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen som innebär att staten anger de mål och syften som staten har med sin bidragsgivning medan () fördelar statsbidrag till idrottsverksamhet i enlighet med vad regeringen bestämmer. Idrottsrörelsen formulerar själv målen för sin verksamhet. I proposition 1998/99:107 angavs bl.a.: Idrottsrörelsen bör själv, inom de ramar som staten sätter upp, ta ansvar för fördelningen av statsbidraget. I detta ligger även att ta ansvar för administration, organisation samt uppföljning av hur bidraget används. Regeringen anser till skillnad mot att staten som bidragsgivare inte till någon del skall ställa upp mål för idrottsrörelsens egen verksamhet. Detta skall göras av idrottsrörelsen själv. Staten skall däremot ställa upp mål och riktlinjer för sin bidragsgivning.