bet · H801SoU17 · 2021-06-03 00:00:00 — 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagstiftningen om det kön som framgår av folkbokföringen och lagstiftningen om könsbekräftande vård och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort onödiga problem som uppstår för personer som bytt personnummer på grund av könsbyte, och detta tillkännager för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utredning av intersexpersoners situation och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbud mot omvändelseterapi borde utredas för att skydda enskilda människor från att tvingas till ovetenskapliga behandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3362 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera barncancervården och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrota livmoderhalscancer och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3369 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell barncancerstrategi och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer avseende förlossningsvården och hela vårdkedjan från mödravård till eftervård och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka vårdens och omsorgens medarbetare och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3393 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur fler blivande föräldrar kan genomföra profylaxkurser och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ökad möjlighet till BB-vistelse inför stundande förlossning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kommitté i syfte att minska antalet förlossningsskador i och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvecklad statistik kring förlossningsskador i och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella riktlinjer för vården efter en förlossning och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett särskilt kunskapsstöd för förlossningsvården för att motverka regionala skillnader och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tydligare ansvar för mödravården att följa upp såväl den psykiska som den fysiska situationen för de kvinnor som har genomgått en förlossning, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett bidrag för förlossningsrelaterad rehab till kvinnor med fysiska eller psykiska besvär och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om specialistcenter för eftervård och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en garanti i fråga om att få operation efter en förlossningsskada och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3410 av m.fl. (KD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa hälsointyg till skydd mot könsstympning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3432 av m.fl. (L): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om etiska aspekter på robotar och automatisk övervakning inom omsorg och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3437 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ökad organdonation och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga medborgare per automatik bör hamna i donationsregistret och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa vetorätten för anhöriga i samband med organdonation och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att få fler att donera blod och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en andra blodbank och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3471 av m.fl. (M): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av utökad information om samt opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot könsstympning och oskuldskontroller av flickor och kvinnor och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3543 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen på förlossningsvården och eftervården och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3547 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra donationsregistret och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3557 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara obligatoriskt att ta ställning till organdonation för att få körkortstillstånd och förnyat körkort och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att människor regelbundet får ta ställning till organdonation, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vården bör inriktas på att organ ska hållas transplantationsdugliga och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat samarbete i EU för att förbättra tillgången på och samordningen av organ och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att information om organdonationer och möjlighet att ta ställning till sådana regelbundet kommer medborgarna till del och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3637 av m.fl. (MP): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av dietister i vården och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digitala lösningar bör synkroniseras på ett sätt som passar individen, och detta tillkännager för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunskapen om och bemötandet av personer med diffusa symptom behöver förbättras och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av etikombud i vården och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det är dags att , likt och , får ett system för obunden information om s.k. KAM-vård, och detta tillkännager för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur en möjligt ökad förskrivningsrätt för specialistutbildade sjuksköterskor och fysioterapeuter kan ske och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlossningsvården och tillkännager detta för regeringen. 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av att undanröja flaskhalsar i systemet för de som utbildar sig och ska bli specialistläkare, och detta tillkännager för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en möjlig pool för vikarierande personal i offentlig regi och tillkännager detta för regeringen. 54.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om antibiotikaresistens och tillkännager detta för regeringen. 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om radikalt olika regler vid IVF-behandling och tillkännager detta för regeringen. 61.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om radikalt olika regler för vård vid könsdysfori och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3686 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att klargöra hur en lagstiftning som tillåter altruistiskt surrogatmödraskap kan införas i och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat m.fl. (V) Amineh Kakabaveh (-) i (SD) i (SD) m.fl. (SD) 1, 3 och 4 m.fl. (SD) m.fl. (SD) Kopparklint (M) och (båda M) i (M) m.fl. (M) m.fl. (S) m.fl. (SD) och (båda S) m.fl. (SD) m.fl. (S) m.fl. (SD) 42, 44, 50 och 51 Per Ramhorn m.fl. (SD) 48–51, 57–63, 66–76, 79, 88 och 95 m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (S) och (båda M) och (båda M) och (båda M) m.fl. (SD) m.fl. (C) m.fl. (C) 17, 24, 28, 30 och 35–37 Noria Manouchi (M) m.fl. (M) m.fl. (M) 1, 2, 5 och 6 m.fl. (M) m.fl. (M) 1 och 3–5 m.fl. (M) 3 och 5–8 m.fl. (M) m.fl. (M) 14, 21, 27–29, 31, 32, 37 och 41–43 m.fl. (M) 4, 6, 10, 13, 15, 22, 23, 25–29, 33, 34, 37 och 38 m.fl. (KD) 21–23, 25–31, 36, 38, 39, 43, 50–54, 56–58 och 60 m.fl. (KD) m.fl. (L) 4, 12 och 13 m.fl. (L) 11, 12 och 15 m.fl. (L) Gulan Avci m.fl. (L) m.fl. (L) 1–4 och 15 m.fl. (L) 3 och 8–10 m.fl. (M) m.fl. (M) och (båda SD) 1–4, 6 och 8–10 m.fl. (KD) m.fl. (L) m.fl. (SD) m.fl. (M) m.fl. (KD) m.fl. (M) Vi har inte tillräckligt med vårdplatser, och det beror på bristen på utbildad personal. Vi har en kompetensbrist. Vi har för få röntgensjuksköterskor, för få biomedicinska analytiker, för få grundutbildade sjuksköterskor, för få specialistsjuksköterskor och för få allmänspecialister med mera. Jag kunde fortsätta till för att rätt fånga den kompetensbrist vi har inom svensk hälso- och sjukvård. Regeringen har tillsatt ett nationellt råd för kompetensförsörjning, vilket är lovvärt. Jag har förhoppningar om att det ska kunna medverka till en bättre situation. Men det är inte givet att det blir så eftersom vi har 21 självstyrande regioner och det nationella rådet inte direkt kan påverka hur det blir. Ett sätt att stärka kompetensen vore att ta fram en nationell kompetensförsörjningsstrategi, och jag är glad att en majoritet i utskottet håller med. Tillkännagivandet stärker möjligheten att få kunskap om läget och forma en strategi för hur vi gemensamt ska arbeta för en bättre kompetensförsörjning. Vi är flera partier som tar upp frågan om administration i vård och omsorg. Utskottets majoritet konstaterar att administrativa uppgifter med dokumentation och uppföljning har medfört att allt fler tvingas ägna allt mindre tid till det de i huvudsak är utbildade för. Utskottet konstaterar vidare att vissa administrativa krav har minskat till följd av covid-19-pandemin och att dessa erfarenheter bör tas till vara. Vi formar därmed en majoritet i utskottet som anser att regeringen bör se över frågan om att minska administrationen i vården och omsorgen. Dubbelarbete, onödigt arbete och andra icke ändamålsenliga rutiner måste mönstras ut. Utskottets majoritet har också ett tillkännagivande om tillfällig återkallelse av legitimation och begränsning av förskrivningsrätt. En legitimation inom hälso- och sjukvården ska vara en garanti för att man som patient får möta en person med rätt kompetens. En legitimation kan återkallas för att skydda patienten när den legitimerade kan utöva sitt yrke på ett godtagbart sätt. Det finns dock brister i den nuvarande ordningen som uppmärksammats av flera partier. Bakgrunden är återkommande händelser där patientsäkerheten riskerats. prövar bland annat frågor om återkallelse av legitimation eller annan behörighet att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården samt begränsning av förskrivningsrätt. Av patientsäkerhetslagen framgår att om det finns sannolika skäl för återkallelse i ett ärende enligt vissa angivna bestämmelser ska legitimationen återkallas fram till dess att frågan om återkallelse har prövats slutligt. Detta gäller dock endast om det behövs för att trygga patientsäkerheten eller annars är nödvändigt från allmän synpunkt. Ett beslut gäller , och om det finns särskilda skäl får beslutets giltighetstid förlängas en gång med ytterligare . Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av att såväl patientsäkerheten som rättssäkerheten säkerställs och att allmänhetens förtroende för hälso- och sjukvården värnas. Vi anser därför att regeringen bör utreda och se över lagstiftningen när det gäller frågan om tillfällig återkallelse av legitimation eller annan behörighet att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården samt indragning eller begränsning av förskrivningsrätt. Att vara sällsynt är i vissa sammanhang en rejäl fördel. Andra gånger är det tvärtom. Personer med en sällsynt diagnos eller ett sällsynt hälsotillstånd berättar ofta att mötet med hälso- och sjukvården präglas av osäkerhet och bristande insatser. Detsamma gäller vid mötet med andra delar av det offentliga . Ändå är det inte ovanligt att ha en sällsynt diagnos. Det finns cirka 7 000 diagnoser som räknas som sällsynta, och uppskattningsvis lever 400 000 människor i med en sällsynt diagnos eller hälsotillstånd. finns det en specifik behandling endast för en liten andel av diagnoserna. Det är alltså en svår situation såväl för den vårdpersonal som möter en person med en sällsynt diagnos som för den som är drabbad och söker vård och behandling och för dennes anhöriga. Hälso- och sjukvårdslagen anger att det ska ges god vård på lika villkor till hela befolkningen. Hur gör man då när kunskapen är begränsad som personer är svårt drabbade och behöver hjälp, ofta under hela livet? finns medicinska centrum vid landets universitetssjukhus, CDS, som arbetar med sällsynta diagnoser och hälsotillstånd, och i har uppdraget som nationellt . Det innebär att kompetens byggs upp som ska vara en resurs för patienter och vårdpersonal i hela landet. Ett arbete pågår också inom Kommuner och Regioner för att ta fram ett nationellt kunskapsstöd. Det är verkligen mycket lovvärt som har hänt , men det är långt kvar innan personer med sällsynta diagnoser och hälsotillstånd får en god vård i hela landet. Vi behöver på ett bättre sätt än se till att den bästa tillgängliga kunskapen om sällsynta hälsotillstånd finns i hela vården och att kunskapsstödet når all relevant personal. Vi vill stärka vården för personer med sällsynta diagnoser och hälsotillstånd. Därför yrkar jag bifall till reservation nummer 15. Kompetensförsörjningen är en av de viktigaste frågorna för att kunna behålla, vidareutbilda och rekrytera personal till välfärdssektorn. Nästan 1,2 miljoner jobbade inom kommuner och regioner , varav cirka 875 000 i kommuner och 300 000 i regioner, enligt SCB. Det finns 22 legitimerade yrkesgrupper, såsom sjuksköterskor, barnmorskor, tandläkare, psykologer med flera. Vi har i 43 000 yrkesverksamma läkare. Cirka 1 300 utbildas i , och mer än dubbelt så många - cirka 2 800 - svenskar utbildar sig utomlands till läkare . vanligaste yrkesgrupp är undersköterskor, som jobbar i både kommuner och landsting. Det är cirka 132 000 anställda, varav kvinnor men män. Glädjande nog håller trenden kanske på att vända, eftersom var fjärde ung man på frågan om han kan tänka sig att bli undersköterska faktiskt svarar att han kan det. Jag tror inte att så många tror att av de unga killarna kan tänka sig att jobba som undersköterska. Detta är viktigt och behöver nog lyftas fram, för vi behöver få in både fler män och fler kvinnor i vård och omsorg. Vi står inför ett enormt rekryteringsbehov inom välfärdssektorn. Många erfarna med mycket kompetens går i pension . Hur kan vi ta vara på kompetensen? Några saker är att få fler att orka och vilja jobba kvar längre och att vi har en god arbetsmiljö. Det visar sig att fler väljer att jobba kvar efter de fyllt . var det 10 000 som jobbade kvar efter 65, och det har ökat till 51 000 personer som jobbar kvar eller som kommer tillbaka efter sin pensionering. En av tre medarbetare som är 55 tror att de kommer att jobba tills de är . En av anledningarna är säkert att vi lever och därmed stannar kvar lite längre i arbetslivet och att många har väldigt låga pensioner och måste jobba vidare av ekonomiska skäl. Men det är också de nya pensionsreglerna. SKR beräknar att kommuner och landsting måste öka antalet anställda med 132 000 personer på grund av att vi blir fler, att vi blir äldre och att vård- och omsorgsbehoven därför ökar. har välfärdssektorn 340 000 pensionsavgångar - ni hör vilken stor utmaning vi har. Men, fru talman, om allt fler välfärdsarbetare skulle orka och vilja arbeta till skulle det minska pensionsavgångarna med 24 000, och om andelen som jobbar heltid ökar i samma takt som kommer behovet att minska med 4 500 personer . hade vi fler personer att rekrytera från än vad vi har framöver, och konkurrensen om personalen kommer att bli stenhård. Därför är det viktigt och nödvändigt att fortsätta heltidsresan, vilket är bra för den enskilde men också nödvändigt för att kunna ha tillräckligt med kompetens och personal i välfärden. Kommuner och regioner måste vara attraktiva arbetsgivare som erbjuder en bra arbetsmiljö och bra anställningsvillkor, som är moderna, utvecklande och attraktiva att söka sig till och som gör att arbetet går att kombinera med en bra fritid och ledighet. Många kommuner och regioner jobbar hårt med personalfrågorna, för de är medvetna om att den stora utmaningen för att klara av framtidens behov är just att kunna rekrytera personal. Men det finns fortfarande mycket som behöver förbättras och moderniseras, och vi behöver våga välkomna och utnyttja tekniken mer i exempelvis vård och omsorg, inte för att vi ska ersätta det mänskliga mötet med robotar utan för att få tiden att räcka till de personliga och mänskliga kontakter som vi så väl behöver och låta tekniken hjälpa till. Vi har sett många bra exempel på teknik som används : larm för att larma om något har hänt och man behöver hjälp, kamera som kan installeras i bostaden så att personer som sover gott slipper bli störda och teknik som hjälper till så att man kan sköta sin egen hygien genom att duscha sig själv eller besöka en sjuksköterska eller läkare som ser såret digitalt. Det finns många saker att göra och förbättra. Digitaliseringen och tekniken har utvecklats väldigt snabbt i samband med pandemin, och jag tror att en hel del av det kommer att fortsätta att utvecklas och finnas kvar. Men i takt med detta måste också den digitala och tekniska kompetensen öka och finnas tillgänglig i hela välfärdssektorn. Glädjande är att om beräknas det finnas drygt 800 000 personer som är eller äldre och cirka 3 300 personer som har fyllt . Vi ska vara väldigt tacksamma och glada över att vi får ett längre och friskare liv. Avslutningsvis vill jag påminna om viktiga satsningar som har gjorts för välfärden: överenskommelsen med SKR om god och nära vård, historiska satsningar på välfärden, extra satsningar som riktas till äldreomsorgen, Äldreomsorgslyftet, vidareutbildning till specialistsjuksköterska med mera men också att vi har ett nationellt vårdkompetensråd som ska hålla lite koll på rekryteringen framöver. Allt detta sammantaget påverkar möjligheterna till en bra personalrekrytering i rätt riktning. Vi har två reservationer som vi självfallet står bakom, men vi yrkar bifall endast till reservation 1. har vi att debattera vårens andra stora motionsbetänkande om hälso- och sjukvård. Jag är glad över att vi också i detta betänkande, liksom i det förra om hälso- och sjukvårdens organisation som vi debatterade och fattade beslut om , riktar flera tillkännagivanden till regeringen om reformer och åtgärder som behöver vidtas i syfte att göra svensk hälso- och sjukvård ännu bättre. måste driva på och lägga fram förslag, eftersom nuvarande regering saknar både förslag och initiativkraft. I betänkandet som vi debatterar föreslår socialutskottet tre tillkännagivanden. Det första vill jag särskilt lyfta fram eftersom det rör den absolut viktigaste frågan inom svensk hälso- och sjukvård - kompetensförsörjning. Ska svensk hälso- och sjukvård fortsatt hålla världsklass, ska den kunna bli ännu bättre och mer tillgänglig ja då måste vi klara personal- och kompetensförsörjningen. Vi moderater har drivit och föreslagit att en nationell kompetensförsörjningsstrategi ska tas fram och genomföras. Jag är glad att utskottet har gått på linje och uppmanar regeringen att göra precis detta. För även om ansvaret för kompetensförsörjningen först och främst ligger på sjukvårdshuvudmännen behövs också ett statligt och nationellt ledarskap för att klara den stora utmaning som frågan om personal- och kompetensförsörjning utgör. Framåt är det alltså viktigt att jobba hårt för att locka och rekrytera fler till hälso- och sjukvården. Lika viktigt är det att få all fantastisk personal som jobbar inom hälso- och sjukvården att orka och vilja arbeta vidare. Jag och är övertygade om att mycket tid för patientmöten skulle kunna frigöras genom minskad byråkrati. Här menar vi att det behövs ett systematiskt arbete genom bland annat en översyn av rutiner och regelverk för vårddokumentation. I detta sammanhang vill jag också lyfta fram det som och jag personligen har drivit och driver mycket hårt, nämligen behovet av att riva hinder för digitaliseringen av hälso- och sjukvården. Med bland annat en modernare och bättre fungerande it-system som kan kommunicera med varandra skulle mycket tid kunnat sparas som patientsäkerheten och arbetsmiljön skulle kunna bli bättre. Det andra tillkännagivandet i detta betänkande handlar just om administration och om att vi behöver lära av pågående pandemi. Pandemin har verkligen ökat trycket på hälso- och sjukvården, men en positiv effekt av pandemin är att många verksamheter och vårdanställda vittnar om att den administrativa bördan har blivit mindre och att man hittat nya smartare och mindre byråkratiska sätt att arbeta på. måste regeringen säkerställa att man tar lärdom av dessa positiva erfarenheter. kräver därför att regeringen ser över hur administrationen i vården och omsorgen kan minskas. Det betyder bifall till ännu ett moderat förslag för en bättre svensk hälso- och sjukvård. Det tredje tillkännagivandet handlar, som tidigare talare väl redogjort för, om att utreda och se över lagstiftningen avseende frågan om tillfällig återkallelse av legitimation liksom av förskrivningsrätt för hälso- och sjukvårdspersonal. Bakom detta tillkännagivande står ett enigt utskott, vilket är bra. Det är bra att vi från höger till vänster är eniga om att det behövs en översyn av dagens lagstiftning i syfte att stärka patientsäkerheten och säkerställa allmänhetens förtroende för vården. Att dra in till exempel en läkares eller en sjuksköterskas legitimation är en långtgående åtgärd som inte ska göras lättvindigt. Men tröskeln får heller inte vara så hög att personer som utgör en allvarlig risk för patientsäkerheten eller för allmänhetens förtroende kan arbeta vidare. är det hög tid för en översyn av lagstiftningen. Detta var betänkandets tre viktiga tillkännagivanden. Jag hade dock önskat att de vore fler. Vi moderater har nämligen lagt fram många fler förslag som vi inte har fått majoritet för och som därför återfinns i ett annat reservationer. Jag står såklart bakom samtliga moderata reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 20, som rör cancersjukvården. Det en reservation som rymmer flera förslag om hur svensk cancervård kan bli bättre. Ur reservationen vill jag särskilt lyfta fram vårt förslag om att ta fram och genomföra en nationell barncancerstrategi. Barncancer drabbar hela familjer, och därför är det viktigt att prioritera kontaktsjuksköterskor och anhörighetsstödjare liksom en bättre övergång från barncancervården till vuxenvården. Det är en övergång som alltför ofta inte fungerar särskilt bra . Vidare anser vi att regeringen bör se över möjligheterna att inrätta specialistutbildning i barncancervård samt att den palliativa vården med särskilt barnpalliativ kompetens behöver kvalitetssäkras.