bet · H801MJU14 · 2021-04-08 00:00:00 — Om varje land däremot ska minska sin användning enligt siffersatta mål så blir utmaningarna större för länder som till exempel som redan ligger lägst inom EU i antibiotikaförbrukning till produktionsdjuren, och har en låg användning av kemiska växtskyddsmedel och av växtnäring. En viktig del i EU:s gröna giv och i är ansvarsfullt nyttjande av naturresurser som möjliggör ett hållbart och aktivt jord- och skogsbruk. En överanvändning av växtskyddsmedel och växtnäring leder till försämringar i naturmiljön. Regeringen anser att principerna för siffersatta mål behöver klarläggas och att det ska finnas en flexibilitet mellan medlemsländerna. Principen för fördelning mellan medlemsländer behöver vara lika konkurrensvillkor och erbjuda flexibilitet. presenterade kommissionen resultaten av sin översyn av förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och av förordning (EG) nr 396/2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester ((2020) 208). Rapporten innehåller inte några skarpa lagstiftningsförslag men däremot ett antal bedömningar och förslag till åtgärder, bl.a. i fråga om att stärka skyddet för människors hälsa och miljön. Kommissionen framhåller att de granskade förordningarna ingår i ett större regelmässigt och politiskt sammanhang som i synnerhet fastställs genom direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel och den gemensamma jordbrukspolitiken. I dessa regelverk fastställs skyldigheter vad gäller användningen av godkända bekämpningsmedel och incitament till ett mer hållbart jordbruk och mer hållbara jordbruksmetoder. Kommissionen framhåller vidare att det finns en ökande medvetenhet i samhället om livsmedelsproduktionens hållbarhet, och en viktig del av detta är den hållbara användningen av bekämpningsmedel. Mot denna bakgrund aviserar kommissionen åtgärder för att stärka utbytet av farliga ämnen mot mindre farliga sådana (s.k. substitution) och för att begränsa förekomsten av farliga tillsatsämnen i växtskyddsmedel. Kommissionen aviserar även åtgärder för att dels förbättra genomförandet av uteslutningskriterierna som syftar till att fasa ut ämnen som har särskilt farliga egenskaper, dels främja alternativ med låg risk. Kommissionen åtar sig även att stärka miljöövervakningen för att på så sätt nå en ökad kunskap om växtskyddsmedels effekter på biologisk mångfald samt att vidta åtgärder för att det i riskbedömningen av växtskyddsmedel ska tas större hänsyn till biologisk mångfald. Det framgår av faktapromemoria 2019/20:FPM41 att regeringen välkomnar rapporten. Regeringen är positiv till att kommissionen avser att stärka bestämmelserna om substitution samt begränsa förekomsten av farliga tillsatsämnen i växtskyddsmedel. Regeringen välkomnar åtgärder för ett förbättrat genomförande av uteslutningskriterierna och förbättrad vägledning om nödgodkännanden. Vidare anser regeringen att det är angeläget att främja alternativ med låg risk samt öka hänsynen till biologisk mångfald i riskbedömningen av växtskyddsmedel. Som redovisas ovan beslutade regeringen om fem nya etappmål för en giftfri miljö och giftfri cirkulär ekonomi. Etappmålen avser läkemedel i miljön, växtskyddsmedel, biocidprodukter, dioxiner och främjande av en hållbar dagvattenhantering. Etappmålen för växtskyddsmedel och biocider anger att användningen av produkter med sådana ämnen som har särskilt farliga egenskaper ska ha minskat väsentligt 2030. Som svar på fråga 2020/21:1898 av (L) anförde miljöminister bl.a. följande: EU:s växtskyddsmedelslagstiftning utgör ett av de strängaste systemen i världen för att godkänna och kontrollera användningen av sådana medel. Lagstiftningen bidrar till tillhandahållandet av säker mat för europeiska medborgare och säkerställer en vetenskapligt baserad hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och miljön. är kemisk bekämpning en av flera viktiga orsaker till försämrad biologisk mångfald i odlingslandskapet. Inom EU driver regeringen på för att bekämpningsmedel som är farliga för bin ska antingen förbjudas eller begränsas kraftigt. Vi vill också att fler pollinatörer, särskilt vilda, beaktas vid utvärderingen av risker med bekämpningsmedel. Regeringen arbetar även för att underlätta godkännandet av lågriskmedel och biologiska medel i bekämpningssyfte. I samband med en planerad översyn av EU:s direktiv för en hållbar användning av bekämpningsmedel vill vi att skyddet för hälsa och miljö breddas, särskilt vad gäller skyddet för omgivande mark, landlevande organismer och naturliga predatorer. Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden På grund av växtskyddsmedels potentiellt skadliga effekter på människors hälsa och miljön omfattas de av strikta regler i EU, främst förordning (EG) nr 1107/2009 (förordningen om växtskyddsmedel) och förordning (EG) nr 396/2005 (förordningen om bekämpningsmedelsrester). Syftet med förordningarna är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön, förbättra funktionen hos EU:s inre marknad, förbättra jordbruksproduktionen i EU och främja internationell handel. Genomförandet av förordningarna är medlemsstaternas och kommissionens gemensamma ansvar. Medlemsstaterna spelar en viktig roll för den vetenskapliga bedömningen av verksamma ämnen och gränsvärden för bekämpningsmedelsrester där de samarbetar nära med Efsa. Kommissionen använder dessa bedömningar som underlag för att lägga fram förslag till beslut om godkännande, förnyat godkännande och gränsvärden för resthalter av verksamma ämnen. Den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder röstar därefter om besluten innan de antas formellt av kommissionen. Ansvaret för bedömningarna av växtskyddsmedel och produktgodkännandet av dem ligger helt och hållet hos medlemsstaterna. ställde sig bakom det som utskottet anförde om effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel (bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Utskottet anförde bl.a. följande: Utskottet anser att det är angeläget att använda de möjligheter till ett förenklat förfarande som ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel innebär. Ömsesidigt erkännande minimerar onödig administration av ett enskilt erkännande för enskilda medlemsländers myndigheter. Det leder även till effektivare och mer förutsägbara processer, en bättre fungerande inre marknad och jämlika konkurrensvillkor mellan EU-länderna. Kommissionen ska göra en översyn av växtskyddsmedelslagstiftningen och bl.a. titta på hur det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden fungerar och särskilt medlemsstaternas tillämpning av villkor vid produktgodkännanden. Mot bakgrund av detta bör regeringen se över den svenska tillämpningen av växtskyddsmedelslagstiftningen och göra det lättare för berörda myndigheter att tillämpa regelverket, framför allt när det gäller ömsesidigt erkännande, i syfte att harmonisera och effektivisera arbetet med godkännanden av växtskyddsmedel. I detta sammanhang är det även viktigt att hänsyn tas till hur andra EU-medlemsländer förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. Vidare bör regeringen i samband med kommissionens översyn av EU-lagstiftningen verka för ett ändamålsenligt regelverk utan att göra avkall på skyddet för miljön och människors och djurs liv och hälsa. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att åstadkomma en hållbar användning av växtskyddsmedel. gav regeringen i uppdrag att inrätta ett växtskyddsråd vars syfte är att sprida kunskap och vara ett forum för dialog och erfarenhetsutbyte i frågor som rör växtskyddets betydelse för en hållbar och konkurrenskraftig växtodling. samlar representanter för myndigheter, näring och intresseorganisationer och syftar till att skapa förutsättningar för ökad dialog mellan myndigheter och bransch- och intresseorganisationer. har fungerat som regeringen avsåg när rådet bildades. beslutade regeringen att ge ett bredare uppdrag för att bättre bidra till ökad förutsägbarhet i beslut kopplade till växtskyddsmedel. Rådet fick därför i uppgift att föra dialog och öka kunskapen om de samhällsekonomiska effekterna av tillämpningen av lagstiftningen. Enligt regeringen ska ökad tillgång till växtskyddsmedel inte leda till att riskerna för vare sig människors hälsa eller miljön ökar. Moderna växtskyddsmedel och metoder kan ha bättre träffsäkerhet och kan därför också innebära en lägre miljöbelastning. En ökad tillgång till olika växtskyddsmedel behöver inte leda till en ökad användning av växtskyddsmedel, utan det kan i stället handla om att uppnå en behovsanpassad bekämpning och möjlighet att undvika problem med resistens. utökade uppgifter är en åtgärd som ska bidra till det övergripande målet med livsmedelsstrategins strategiska område Regler och villkor. För att kunna genomföra uppdraget har upprättat handlingsplaner för perioderna 2017–2019 respektive 2020–2025. Ett annat exempel på åtgärder är att regeringen gav i uppdrag att redovisa hur bidrar till livsmedelsstrategins strategiska område Regler och villkor och regeringens bedömning om ett hållbart växtskyddsarbete inom ramen för livsmedelsstrategin. Enligt är flera av de utredningar och aktiviteter som har genomförts inom framåtsyftande och tar sikte på långsiktiga lösningar för hållbart växtskydd i enlighet med livsmedelsstrategins målsättning. I årsredovisning redovisas att myndigheten beslutade i totalt 381 växtskyddsmedelsärenden. Det är färre beslut än 2019 och 2018. Av dessa beslut handlade 37 ärenden om nya produktgodkännanden, vilket inkluderar ömsesidiga erkännanden. Myndigheten redovisar att den totala utgående ärendebalansen för handläggningen av växtskyddsmedel respektive biocidprodukter –2020 minskade . Regeringen och ansvariga myndigheter har varit aktiva i arbetet med att ta fram rådsslutsatser med anledning av kommissionens arbete med att utvärdera växtskyddsförordningen och förordningen om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester. Enligt uppgift från har regeringen bl.a. lyft behoven av snabbare godkännande och utsläppande av medel på marknaden, bättre samarbete mellan länder samt ett förbättrat zonsystem för ömsesidiga godkännanden. Som redovisas ovan presenterade kommissionen resultaten av sin översyn av växtskyddsmedelsförordningen och förordningen om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester ((2020) 208). Rapporten innehåller inte några skarpa lagstiftningsförslag men däremot ett antal bedömningar och förslag till åtgärder. Vissa åtgärder innebär antaganden eller ändringar av sekundärrättsakter genom redan delegerad befogenhet till kommissionen. Sammanfattningsvis framhåller kommissionen att EU har de strängaste reglerna i världen vad gäller användningen av bekämpningsmedel. Kommissionen bedömer att reglerna i stort sett är effektiva men anser att genomförandet kan förbättras, inte minst för att öka resurseffektiviteten. Kommissionen lämnar mot denna bakgrund åtgärdsförslag på följande nio områden: – stärkt skydd för människors hälsa och miljön – konkurrenskraft och den inre marknaden – försök på ryggradsdjur – hållbara växtskyddsmedel och lågriskprodukter – snabbare svar på nya frågor och tekniska framsteg inom ramen för förordningen om bekämpningsmedelsrester – inbördes samstämmighet och förenlighet med annan EU-lagstiftning Kommissionen åtar sig att vidta åtgärder inom en majoritet av områdena. Flera åtgärder har redan påbörjats. Kommissionen lämnar även rekommendationer om hur vissa bestämmelser i lagstiftningen bör tillämpas. Inom området konkurrenskraft och den inre marknaden ingick att se över reglerna för ömsesidigt erkännande. Kommissionen anför följande i frågan (s. 10 f.): Produktgodkännandet av växtskyddsmedel genom ömsesidigt erkännande av produktgodkännanden från andra medlemsstater leder till lägre avgifter för sökande och en minskad börda för medlemsstaterna. Medlemsstater som använder ömsesidigt erkännande har dessutom noterat större ökningar av antalet växtskyddsmedel som är tillgängliga på deras marknader. Den faktiska användningen av ömsesidigt erkännande för produktgodkännande av växtskyddsmedel skiljer sig dock stort mellan de olika medlemsstaterna och zonerna. De främsta anledningarna är särskilda (eller ytterligare) nationella krav, bristande harmonisering beträffande metoder som används för att utföra utvärderingar, bristande samarbete och samordning samt suboptimala insatser när det gäller att lämna synpunkter på det arbete som utförts av andra vid den zonbaserade bedömningen, vilket sammantaget leder till dubbelarbete och förseningar. Att öka användningen av zonbaserade produktgodkännanden och ömsesidiga erkännanden av produktgodkännanden skulle minska dubbelarbetet, frigöra resurser och påskynda marknadstillträdet för växtskyddsmedel. […] Kommissionen rekommenderar att medlemsstaterna minimerar eller avskaffar nationella krav för produktgodkännande av växtskyddsmedel och undviker att upprepa bedömningar. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att öka de insatser och resurser som avsätts för verksamheten hos respektive zons styrkommitté för att öka samarbetet och samordningen. För att mer effektivt åtgärda skillnader rekommenderar kommissionen att medlemsstaterna tar hjälp av arbetsgruppen för frågor efter godkännande (), som ingår i den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, på samma sätt som man gör i den samordningsgrupp som inrättats genom förordningen om biocidprodukter. I regeringens skrivelse 2019/20:75 meddelade regeringen att tillkännagivandet om effektiva godkännandeprocesser bereds vidare i avvaktan på kommissionens översyn av bl.a. växtskyddsmedelsförordningen. Det framgår av faktapromemoria 2019/20:FPM41 att regeringen är positiv till att kommissionen i sin översyn av växtskyddsmedelsförordningen m.m. åtar sig att stärka bestämmelserna om substitution samt begränsa förekomsten av farliga tillsatsämnen i växtskyddsmedel. I regeringens skrivelse 2020/21:75 redovisar regeringen att punkten bereds vidare. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) föreslår regeringen att anvisar ca till anslaget 1:18 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Anslaget får användas för utgifter för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser för att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot bl.a. säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel. biföll regeringens förslag i denna del (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:MJU2, rskr. 2020/21:132). Av regleringsbrev framgår att ca av anslaget 1:18 får användas för försöks- och utvecklingsverksamhet för att bidra till uppfyllelse av miljökvalitetsmål som är relevanta för jordbruket, särskilt Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Begränsad klimatpåverkan. Av anslaget får medel användas för en strategi för växtskydd med beaktande av relevanta miljökvalitetsmål. Som redovisas ovan är lagstiftningen för växtskyddsmedel harmoniserad på EU-nivå. Förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön samt till att förbättra den inre marknadens funktionssätt och förbättra jordbruksproduktionen. För att säkerställa en hög skyddsnivå får ett verksamt ämne eller ett växtskyddsmedel bara godkännas om ämnet eller medlet inte har några skadliga hälsoeffekter på människor eller djur och om det inte påverkar miljön på ett oacceptabelt sätt. En godkännandeförordning för det aktuella verksamma ämnet ska enligt artikel 13 i förordningen antas ”på grundval av granskningsrapporten, andra faktorer av betydelse för den aktuella frågan och försiktighetsprincipen”. Efsa genomför en oberoende riskbedömning av verksamma ämnen, men beslutet om godkännande tas av kommissionen. föreslog kommissionen att godkännandet för glyfosat som verksamt ämne skulle förnyas . I beaktandesatserna till sitt förslag om ett förnyat godkännande för glyfosat hänvisade kommissionen dels till resolutioner om glyfosat, dels till ett medborgarinitiativ där det särskilt hänvisats till glyfosat i en av de tre målsättningarna. Därutöver åtog sig kommissionen att undersöka hur reglerna om transparens kan ses över för att öka insynen i de vetenskapliga underlagen. Förslaget fick stöd av en kvalificerad majoritet i rådet. Det innebar att glyfosat fick ett förnyat godkännande fram till . deltog i kommissionens process för godkännande av glyfosat som verksamt ämne i växtskyddsmedel. Som svar på frågorna 2017/18:147 av (M) och 2017/18:174 av (C) anförde dåvarande miljöminister att Echa noga har granskat alla tillgängliga studier om glyfosat och kommit till slutsatsen att det inte finns grund för att klassificera glyfosat som cancerframkallande. Statsrådet tillade att regeringen anser att det är viktigt att respektera vetenskapliga bedömningar och att följa reglerna. Regeringen anser också att det är viktigt att ett godkännande kan vinna bred acceptans bland medlemsstater och bland medborgarna. Det är viktigt att regeringen tar den oro som finns kring miljörisker med glyfosat på allvar. behöver lantbrukare få tid att ställa om till alternativa metoder. beslutade om tillsättning av ett särskilt utskott för unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod, PEST. Utskottets mandat ålade ledamöterna att närmare utreda EU:s godkännandeförfarande för bekämpningsmedel i sin helhet. Länderna har kommit överens om att , , och gemensamt ska ansvara för utvärderingen av glyfosat som verksamt ämne i växtskyddsmedel. De fyra länderna ska vara klara med sin gemensamma utvärdering . Under det att utvärderingen pågår finns det enligt uppgift från Kemikalieinspektionen inte möjlighet att ta emot synpunkter eller ytterligare uppgifter från tredje part. När utvärderingen är klar skickas den till kommissionen samt till Echa och Efsa för granskning och publicering. Efter att Echa och Efsa har publicerat sin rapport bjuder de in till samråd. Då kommer det att finnas möjlighet för tredje part samt övriga medlemsstater att lämna synpunkter och information. Enligt uppgift från Kemikalieinspektionen är samråd planerade att pågå . Regeringen har föreslagit vissa begränsningar i användningen av växtskyddsmedel med glyfosat. föreslog regeringen en ändring i förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel. Förslaget innebär ett förbud mot användning av växtskyddsmedel inom följande områden: – på ängs- eller betesmark som inte är lämplig att plöja men som kan användas till slåtter eller bete – på skolgårdar eller gårdar till förskolor eller på lekplatser som allmänheten har tillträde till – i parker eller trädgårdar eller andra områden som i första hand är avsedda att vara rekreationsområden som allmänheten har tillträde till – inom koloniträdgårdsområden eller i växthus som inte används yrkesmässigt – på tomtmark för bostadshus eller på krukväxter i hemträdgårdsmiljö – på växter inomhus utom i produktionslokaler, lagerlokaler och liknande. Förslaget innehåller även ett bemyndigande för Kemikalieinspektionen att föreskriva om undantag från förbudet mot verksamma ämnen i växtskyddsmedel som bedöms innebära en begränsad risk för människors hälsa och miljön. Förslaget har remitterats och därefter omarbetats. anmäldes ett förslag till kommissionen. Förslaget är under beredningen i . Kemikalieinspektionen har även infört begränsningar i användningen av växtskyddsmedel som innehåller glyfosat. Syftet har bl.a. varit att minska risken för föroreningar av vattenmiljön och att förhindra onödiga rester av glyfosat i livsmedel. I har växtskyddsmedel med glyfosat länge inte fått användas före skörd av spannmål, något som har inneburit en kraftigt minskad exponering för glyfosat för svenska konsumenter. Utskottet ser mycket positivt på att regeringens arbete när det gäller växtskydd är inriktat på att åstadkomma en minskande risktrend. Regeringens ambition är bl.a. att halterna av växtskyddsmedel i yt- och grundvatten ska minska successivt för att bli nära noll i linje med det av fastställda miljökvalitetsmålet Giftfri miljö samt att användningen av växtskyddsmedel som är skadliga för pollinerande insekter ska begränsas så att riskerna minimeras. Utskottet välkomnar att regeringen driver på inom EU för att bekämpningsmedel som är farliga för bin antingen ska förbjudas eller begränsas kraftigt. Utskottet välkomnar även att regeringen beslutat om ett nytt etappmål som anger att användningen av växtskyddsmedel med särskilt farliga egenskaper ska ha minskat väsentligt 2030. Mot bakgrund av de åtgärder som regeringen redan vidtagit anser utskottet att de förslag som förts fram i motionerna 2020/21:3236 (L) yrkande 5 och 2020/21:2709 (MP) yrkande 20 till övervägande del är att betrakta som tillgodosedda. Motionsförslagen kan därför lämnas utan vidare åtgärd. Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden Frågan om det ömsesidiga erkännandet av växtskyddsmedel har behandlats av utskottet . Även detta år konstaterar utskottet att en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion fordrar en god tillgång till växtskyddsmedel, såväl biologiska och kemiska som alternativa metoder. En effektiv och likvärdig godkännandeprocess för växtskyddsmedel skapar en väl fungerande inre marknad och jämlika konkurrensvillkor inom EU. Utskottet noterar att kommissionen utvärderat regelverket för användning av växtskyddsmedel och bedömt att en ökad användning av zonbaserade produktgodkännanden och ömsesidiga erkännanden av produktgodkännanden skulle minska dubbelarbetet, frigöra resurser och påskynda marknadstillträdet för växtskyddsmedel. Utskottet ser därför mycket positivt på att regeringen och ansvarig myndighet är drivande i frågan och bl.a. lyft behoven av samarbete mellan medlemsstater samt förbättring av zonsystemet. Utskottet noterar därutöver att regeringen inom ramen för livsmedelsstrategin har gjort ett betydande antal satsningar för att säkra tillgången till växtskyddsmedel. Mot bakgrund av det som anförts ovan bedömer utskottet att de förslag som framförs i motionerna 2020/21:3350 (M) yrkande 28, 2020/21:2808 (KD) yrkande 19 och 2020/21:734 (SD) yrkande 11 i betydande utsträckning redan är tillgodosedda. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottet noterar att det bland EU:s invånare finns en oro för de miljö- och hälsorisker som har kopplats till glyfosat som verksamt ämne i växtskyddsmedel. I det fall ett förlängt godkännande av glyfosat ska vinna acceptans inom unionen måste det baseras på vetenskapliga bedömningar. Utskottet ser ingen anledning att ifrågasätta att regeringen och ansvarig myndighet redan arbetar enligt denna devis inom ramen för den pågående utvärderingen av glyfosat. Utskottet noterar att utvärderingen ska vara klar och att samråd ska hållas . Utskottet finner inget skäl att föreslå någon åtgärd så som det anförs i motion 2020/21:3350 (M) yrkande 29. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regleringen av nanomaterial, om en översyn av ROHS-direktivet och digitala informationsbärare på textilier samt om hur beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier ska säkerställas. Jämför reservation 21 (KD), 22 (C) och 23 (M, SD). Enligt kommittémotion 2020/21:2807 av –m.fl. (KD) yrkande 17 är regleringen av nanomaterial undermålig och det finns ett stort behov av att anpassa lagstiftningen inom EU och säkerställa att etappmålet om nanopartiklar och nanomaterial uppnås. Motionärerna anser därför att regeringen inom EU ska verka för att kommissionen utreder hur en säker reglering av nanomaterial kan garanteras. ROHS-direktivet och digitala informationsbärare på textilier I kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 18 föreslås att direktiv /65/EU, det s.k. ROHS-direktivet (restriction of the use of certain hazardous substances in electrical and electronic equipment), justeras för att möjliggöra digitala informationsbärare på alla slags produkter.