· H801UbU10 · 2021-04-07 20:00:01 — Det sista ämne som jag tänkte ta upp, och som jag verkligen brinner för, handlar om rasism och afrofobi i den svenska skolan. För afrosvenskar och svarta över hela världen har mordet på i och allt som följde därefter upprört och påmint om egna upplevelser av rasism och afrofobi. Afrofobi kallas det när rasism och andra kränkningar riktas mot människor med afrikanskt ursprung baserat på hudfärg. Afrofobin förekommer i hela världen och ser inga gränser när det gäller ålder. Som företrädare för synliga minoriteter i möter svarta barn ofta afrofobi från väldigt tidig ålder. Stiftelsen senaste rapport visar att etnicitet är den vanligaste grundorsaken till trakasserier i skolan. Trots detta, och trots det faktum att forskningsstudier från bland annat visar hur rasism och dess konsekvenser skadar barns psykiska och fysiska hälsa, saknar de flesta av skolorna i vårt land fortfarande konkreta verktyg för att medvetet arbeta förebyggande samt hantera kränkningar, trakasserier och ojämlik behandling som har sin grund i afrofobi eller annan diskriminering på grund av hudfärg. Detta bidrar till att tusentals barns upplevelser av rasism i skolan och förskolan inte erkänns som ett reellt problem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Med anledning av detta har till exempel Forum för föräldrar till afrosvenska barn, för Rättvisa, Fokus afrofobi, och Afrosvenskarnas samlat in över 45 000 namnunderskrifter med krav på en förändring. instämmer i att det måste till en förändring. Vi menar därför att Skolinspektionen måste få i uppdrag att följa upp skolornas arbete mot afrofobi och andra former av rasism i skolan. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 3. arbetar för en skola där inget barn hålls tillbaka och ingen heller lämnas efter. Därför tar vi de bristande kunskapsresultaten i skolan på största allvar. Var fjärde elev går ut årskurs 9 utan fullständiga betyg, och gör det utan behörighet till gymnasiet. Det här är inte tillräckligt bra. Varje elev i det här landet behöver få möjlighet att gå i en skola där det råder ordning och där eleverna bemöts med respekt, så att kunskapen kan stå i fokus. Lärarna behöver bättre förutsättningar att förmedla den kunskap som krävs för att fler barn ska bli behöriga och för att fler barn ska få möjlighet att förverkliga sina drömmar. Jag är helt övertygad om att svensk skola skulle behöva bli mer kunskapsbunden, det vill säga att man går i skolan tills man lärt sig det man ska. Den som riskerar att inte nå upp till målen behöver i större utsträckning gå i skolan även på loven. Det bör gälla redan på lågstadiet. Framför allt behöver de elever som inte når målen i vissa årskurser gå kvar tills kunskapskraven nås. Det är mot den bakgrunden har föreslagit att man bör utreda möjligheten att införa läroplikt i , eller en förlängning av skolplikten som ska gälla till dess att målen nås. Vi menar att detta skulle vara ett viktigt steg i rätt riktning för att säkerställa att eleverna faktiskt når kunskapsmålen och får med sig de kunskaper de behöver för framtiden. Nyckeln till att förbättra kunskapsresultaten är förstås skickliga rektorer med ett tydligt skolledarskap och riktigt duktiga lärare. Det behövs mer undervisningstid i och tidiga kunskapskontroller, inte minst när det gäller språkutvecklingen, så att stödinsatserna kan sättas in . Läxorna behöver kunna göras i skolan för de barn som inte kan göra dem i hemmet. Vi kristdemokrater pratar ofta om familjens betydelse. Föräldrarnas och familjens betydelse för elevernas skolgång kan inte nog betonas. Hur kompensatorisk vi än vill att skolan ska vara, hur mycket vi än försöker ställa saker till rätta och hur mycket vi än önskar att familjebakgrunden inte skulle spela någon roll för skolresultaten kommer familjen alltid att vara viktig. Familjens betydelse behöver därför erkännas av skolan, och föräldraansvaret behöver återupprättas. vill att det ska finnas särskilda föräldrakontrakt - ett slags ansvarskontrakt mellan skola, elev och föräldrar som tydliggör förväntningarna på eleven när det gäller skolans ordningsregler, bemötande och naturligtvis själva studierna, men som också tydliggör vad föräldrarna konkret kan göra för att stötta sina barn och höja kunskapsresultaten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Tidningen i lyfte fram i som ett framgångsrikt exempel på hur en starkt segregerad skola genom att involvera föräldrarna har lyckats lyfta skolresultaten. Man har haft minst 92 procents behörighet till gymnasiet , vilket är över genomsnittet i och gör skolan till en av de mest framgångsrika utifrån sina socioekonomiska förutsättningar. Jag tror nog att fler föräldrar på ett uppmuntrande sätt skulle vilja höra att något av det viktigaste de kan göra för att skapa bra förutsättningar för sina barn i skolan är att exempelvis läsa högt för barnen och att de som föräldrar har en helt avgörande betydelse när det kommer till att säkerställa att barnen äter rätt, rör på sig och lägger sig samt att läxorna då är gjorda. Bara att tala om för barnen att man i skolan lyssnar på fröken och gör som läraren säger och att fråga hur det har varit i skolan spelar roll för hur eleven ser på skolan och i förlängningen även för skolresultaten. Skola och föräldrar behöver helt enkelt samarbeta och hjälpas åt för att våra barn ska få möjlighet att lära sig så mycket som möjligt i skolan. Det pågår just nu en viktig debatt om bristande likvärdighet i skolan. Vi kristdemokrater anser att möjligheten till en ökad statlig finansiering eller styrning av densamma bör övervägas för att skapa just mer likvärdiga och jämlika förutsättningar i hela landet. Det finns dock de som i stället försöker skylla den bristande jämlikheten på det fria skolvalet och landets friskolor. Som så ofta hotas valfriheten i jämlikhetens namn. kommer därför att fortsätta försvara det fria skolvalet. Vi kommer att fortsätta stå upp för elevers och föräldrars rätt att välja. Det gäller oavsett om man väljer en fristående, en eller för den delen en . För att öka jämlikheten föreslår vi i stället ett aktivt och obligatoriskt skolval och dessutom utökad information inför skolvalet. Självklart ska Skolinspektionen ha muskler att stänga ned dåliga skolor, men de friskolor som följer skollagen och läroplanen, bedriver undervisning i enlighet med skolans värdegrund och dessutom presterar goda kunskapsresultat innebär en vinst för . Tack vare dem är det fler barn som får möjlighet att gå i en skola där de inte längre hålls tillbaka eller lämnas efter. När vi tänker på skolans uppdrag och skolans inriktning tänker vi oftast på viktiga värderingar. Det handlar om skolans demokratiska uppdrag. Det handlar om att förmedla vikten av jämställdhet och andra grundläggande demokratiska värderingar. I det här betänkandet vill jag särskilt lyfta fram de förslag som vi har lagt fram för att komma åt problem i utanförskapsområden. Tyvärr har vi i ett sextiotal utsatta och särskilt utsatta områden där inte bara skolresultaten och kriminaliteten lämnar mycket att önska utan där vi också ser problem med inhemsk extremism och radikalisering. Jag hade förhoppningar långt in i utskottets hantering att Liberalerna skulle få stöd för några av de förslag som vi har lagt fram för att komma åt extremismen inom pedagogisk omsorg, extremismen inom förskolan och inte minst extremismen inom den obligatoriska skolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Hur kommer det sig att en skola som har bedrivit könsuppdelad undervisning fortfarande kan få bedriva skolverksamhet i , fru talman? är ett land som internationellt sett är en förebild när det kommer till jämställdhet. Jämställdheten börjar i förskolan. Jämställdheten måste börja i skolan. Skolans demokratiska uppdrag motarbetas och motverkas av dem som fortfarande lyckas slinka igenom det byråkratiska regelverk som finns . Det är ett totalt misslyckande för den förda skolpolitiken att grundskolor inte bara kan fortsätta att bedriva verksamhet trots återkommande brister utan att de också kan expandera, bygga ut och starta nya enheter. Det är helt oacceptabelt och en utveckling som Liberalerna vill införa ett stopp för. Jag hoppas och tror att de flesta partier instämmer i det kravet. Men tyvärr ser jag inte det när det kommer till de politiska ställningstagandena i utbildningsutskottet där Liberalerna på punkt efter punkt är ensamma reservanter. Jag yrkar bifall till reservation 10 under avsnittet friskolor. I kan en radikal islamist som är partiledare för ett parti i leda en skola i västra . Den skola som rektorn leder kan expandera. Den verksamheten i västra kan också bygga ut sin verksamhet. Det beror på de luckor som finns i skollagen. Man kan använda gamla outnyttjade tillstånd för att starta ny verksamhet. Man kommer undan i etableringskontrollen för att ägar- och ledningsprövningen inte omfattar hela ledarskapet på en skola. Det vill Liberalerna ändra på. Därför har vi krävt att en ägar- och ledningsprövning också ska omfatta alla som har ett inflytande på en skola och inte bara när det kommer till ekonomi, budget och det organisatoriska. När det gäller den könsuppdelade undervisningen som har bedrivits på den aktuella skolan i västra har man på grund av regelverket och att Skolinspektionen inte kan återkalla tillståndet kunnat fortsätta sin verksamhet. Det skapar utanförskap. Det skapar inte den skola som många av oss skolpolitiker drömmer om. Vi vill att våra pojkar och flickor möter varandra. Vi vill att de lär sig att upptäcka problemet med könsmönster och hur begränsande det kan vara när man inordnas och uppdelas efter könsnormer. Allt det som vi anger i kursplaner, läroplaner och skollag motarbetas och motverkas av dessa skolor och det så kallade pedagogiska ledarskapet på de skolorna. Det är ett stort misslyckande att vi också ser att dessa personer missbrukar skollagens paragrafer för att starta offentligt finansierade verksamheter redan på förskolenivå. Därför har vi i det här betänkandet yrkat på att vi vill införa ett etableringsstopp för nya konfessionella förskolor men också ett stopp för att de befintliga ska kunna expandera. Jag beklagar att även det yrkandet avstyrks. Ska vi uppnå en skola i världsklass, ska vi komma ifrån extremismen, radikaliseringen och den inhemska extremismen i de utsatta områdena och komma åt utanförskapet, måste vi börja i förskolan och skolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Det är beklämmande att hundratals barn, hundratals unga elever, utsätts för dessa radikaliserade miljöer på grund av bristerna i regelverket. Jag har en fråga när det gäller Liberalernas reservation 9 med . Där skriver Liberalerna: "Vi vill skapa en gemensam administration av skolköer. Genom att samordna och centralisera skolvalet genom ett system där alla skolor i närområdet, både kommunala och fristående, ingår kan trösklarna för skolvalet slipas ner." Min ganska enkla fråga till är: Är det så att Liberalerna förespråkar en gemensam antagningsstruktur som föreslås i ? Eller förespråkar Liberalerna en samordnad antagning så som sker i väldigt många städer och orter där det finns både kommunala och fristående skolor? Menar ni med detta en gemensam antagningsprocess där alla skolor tvingas in, eller menar ni en samordnad antagning som är antingen frivillig eller med tvång men där respektive fristående skola fortfarande kan ha kvar sina urvalsverktyg? Jag hoppas att uppfattar frågan. Det skulle vara jättebra med ett förtydligande så att vi vet vad Liberalerna står för. Det är en viktig fråga som har utrett om gemensam antagning för både de kommunala och de fristående huvudmännen. Vi är inte anhängare av den modell som utredaren föreslår. Däremot kommer jag själv från en kommun, stad, som har haft ett jättefint samarbete både på gymnasiesidan och inom till exempel förskoleverksamheten. Där samordnar och samarbetar man mellan kommunen och de enskilda förskolorna för att se till att alla får en bra bild över utbudet och bra information för att kunna göra aktiva val. Den är den möjligheten som jag kommer att jobba för. Det är också det som vi har sträckt ut handen för till regeringen. Det är en punkt som vi kan tänka oss att förhoppningsvis bli överens om. Om jag uppfattar det korrekt är det alltså en samordnad antagning. Bara för att få klarhet i det, : Är det så att Liberalerna i så fall såklart är för att fristående skolor kan ha sina egna urvalsinstrument i den samordnade antagningen, precis som man har i de samordnade antagningssystem som finns exempelvis i hemkommun? Det är därför som Liberalerna inte har gått med på Socialdemokraternas uttalanden eller krav om att till exempel ta bort urvalsinstrumentet kötid. Däremot har vi öppnat för att justera kötiden för att justera över hela samordningen av antagningssystemet. Svaret på fråga är ja. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Mycket fungerar väl i den svenska skolan. gick miljontals barn till skolan som vanligt, eller ja, de som inte har påsklov eller fjärrundervisning. Men många gick i alla fall till skolan . De gick dit för att göra sitt bästa för att lära sig så mycket som möjligt. De själva skulle säkert säga att de gick dit för att hänga med sina kompisar, för att få göra saker, för att de gillar sin lärare eller för att de måste. Då är det upp till skolan att se till att lärandet hamnar i fokus. För det är ju det allt handlar om: elever som lär sig, utvecklas och fostras till att bli sina bästa jag. Hundratusentals lärare, rektorer och annan skolpersonal gick till jobbet och ansträngde sig för att ordna intressant och nyttig undervisning. Också de har gjort sitt bästa för elevernas lärande och utveckling. För det är ju det allt handlar om. Vi är i den här kammaren för att debattera hundratals förslag som sätter elevernas lärande och utveckling i fokus. För det är ju det allt handlar om. Det är förslag om skolans finansiering, om it-frågor, om friskolor, om skolval, om tillsyn och så vidare. Betänkandet heter Övergripande skolfrågor, och det är detta som är vårt ansvar i den här kammaren. Det handlar om att bygga ett ändamålsenligt system som stöder elevernas lärande och utveckling så långt det bara är möjligt. Mycket är som sagt bra i den svenska skolan. Men systemet som vi i den här kammaren är ansvariga för är till viss del defekt. Det är otroligt olika vilken utbildning elever får. Skolorna i är segregerade, och föräldrars utbildningsbakgrund spelar alltför stor roll för vilka möjligheter elever har att klara skolan. Vi har gjort mycket i regeringsställning sedan vi vann valet . Vi har successivt utökat resurserna till skolan och dessutom viktat dem så att mest hamnar där det behövs bäst. Vi har också infört en stödgaranti i de tidiga skolåren, sett till att det finns medel för läxhjälp och lovskola för dem som behöver det och byggt en modell för stöd till de huvudmän som bäst behöver det - för att ta några exempel bland många viktiga reformer. Kunskapsresultaten, då? De har mycket riktigt vänt uppåt under våra år vid makten. Men olikvärdigheten består. I den delen återstår fortfarande mycket att göra så att alla elever får lika goda möjligheter att lära sig mycket och bli sina bästa jag och så att skolan kompenserar för de skillnader i livsförutsättningar som finns mellan elever. Det finns utredningsförslag för att ändra systemet till det bättre både när det gäller skolans finansiering och resursfördelning, undervisningsresurser, elevgruppernas sammansättning och statens roll. Och innan jag nu blir angripen för social ingenjörskonst eller för att vara emot friskolor eller, för den delen, emot valfrihet vill jag tydliggöra några saker. Även om vi statistiskt kan se att friskolor har lägre lärartäthet, sämre behörighet och lägre löner, även om vi kan se att elever i friskolor lär sig mindre men får högre betyg och även om vi får medieavslöjanden om fiffel med urval och marknadsföringsskandaler är jag inte emot friskolor. De aktörer som verkar i ett system kommer att göra sitt bästa inom systemet. Ett system som tillåter vinst som drivkraft kommer att leda till att vinsthungriga riskkapitalister sätter utdelning före lärande. Ett system som premierar dem som sätter höga betyg kommer att leda till betygsinflation. Ett system som inte bara tillåter utan till och med premierar segregation kommer att leda till segregation. Att vi har stor olikvärdighet och segregerande effekter i skolan är alltså resultatet av systemet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Därför behöver vi komma vidare med förslag för att öka likvärdigheten och minska segregationen. Kommunala skolor behöver få kompensation för det åtagande de har när det gäller att erbjuda alla elever plats i en skola nära hemmet och att erbjuda nytillkomna elever plats i skolan. Elevers och deras vårdnadshavares rätt att välja skola är här för att stanna. Jag är för valfrihet. Men som systemet är utformat nu är det inte rättvist. Därför måste urvalsreglerna göras om så att alla har lika möjligheter att komma in på populära skolor. Att anta en portalbestämmelse om allsidig social sammansättning på skolor och i klasser är inte social ingenjörskonst. Det är ett sätt att ge uttryck för det som var hela meningen med inrättandet av , det vill säga att elever från olika bakgrunder ska mötas i skolan. Det vore bra för alla. Staten måste härtill ta ett större ansvar för både kvalitet i och finansiering av skolan. Statens stödjande roll behöver förstärkas och resurser fördelas efter behov. Det skulle stärka både tilliten och stabiliteten i systemet. Vi behöver ordna systemet så att det ger de enskilda som verkar i det bästa möjliga förutsättningar att göra allt vad de kan för elevernas lärande och utveckling. För det är ju det allt handlar om. Avslutningsvis måste jag säga några ord om distans- och fjärrundervisning så här i pandemitider. hade jag ett samtal med en it-konsult som krasst konstaterade att digitaliseringen har dräpt förlagen, tryckerierna och skivbutikerna. Hans prognos var att nästa krisbransch kommer att bli skolan. När tekniken och människorna är mogna för att ställa frågan om skolan måste vara ett hus med lärare och elever i, eller om det kan vara något annat, kommer utbildningsbranschen att bli nästa krisbransch, menade han. , med pandemin, är det såklart för tidigt att dra några slutsatser om långsiktiga konsekvenser av den distans- och fjärrundervisning som har förekommit av och till. Men det är inte för tidigt att dra slutsatsen att den där it-konsulten hade fel. Hela Skolsverige pratar om utbildningsskulden, och även om slutsatser som sagt ska dras med försiktighet är det redan tydligt att de skillnader som finns i elevers förutsättningar att klara skolan - just de skillnader som skolan har som uppdrag att utjämna - förstärks när lärandet förläggs till hemmet. I sammanhanget drar jag mig till minnes och deras ståndpunkter när vi behandlade fjärr- och distansundervisningspropositionen . De drev då linjen att ta bort alla begränsningar när det gäller fjärrundervisning och att distansundervisning skulle betraktas som ett alternativ för alla elever att välja. Jag konstaterar att , i likhet med konsulten jag pratade om, hade fel. Mycket speciella omständigheter har gjort att vi på bredden haft undervisning på distans i skolor runt om i landet. Erfarenheterna av detta ska givetvis beaktas framöver, och utvärderingen av det, liksom utvärderingen av andra insatser med anledning av pandemin, görs bäst i efterhand. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Med detta yrkar jag bifall till utbildningsutskottets förslag i betänkande UbU10 och avslag på samtliga motioner. I detta anförande instämde (MP). Det är intressant att frågar mig om fjärr- och distansundervisningen. Jag kan påminna om att vi lade fram förslag om ett utskottsinitiativ där vi ville att man skulle säkerställa att alla barn i har digital teknik för att kunna tillgodogöra sig distansundervisningen nu under pandemin. Det röstade Socialdemokraterna nej till, och de talade om att det inte var något problem med digitaliseringen i , för det går så bra. Nej, det går inte bra. Enligt Lärarförbundets rapport, där 5 000 lärare svarade, som presenterades anser lärarna att av deras elever inte kan tillgodogöra sig fjärr- och distansundervisning beroende på brister i teknik eller på hemförhållanden. Det hade varit klädsamt om Socialdemokraterna hade röstat ja till vårt utskottsinitiativ om att kartlägga om det finns sådana problem och att vidta åtgärder. Men det röstade alltså Socialdemokraterna nej till. Jag undrar också om det inte skulle kunna finnas lite klädsam ödmjukhet kring vad Socialdemokraterna har gjort nu . Jag har här i handen skrivelse 75 om det som regeringen inte har verkställt. Där kan man bland annat se att beslutet om digitalisering av de centrala proven och central rättning av dem finns med ända /16. Det är fortfarande inte verkställt. Det hade varit utmärkt om det hade varit på plats nu under pandemin. Men nej, det är det inte. Det finns också ett förslag där har beslutat att ge regeringen i uppdrag att ändra lagen för att omöjliggöra könsuppdelad undervisning - det som alldeles pratade om här. Det är fortfarande inte verkställt. Det finns en annan punkt från /17, då beslutade att ge regeringen i uppdrag att ändra skollagen för att skapa trygghet, ordning, lugn och ro i skolan. Det är inte heller verkställt. Lite klädsam ödmjukhet kring att ni har haft makten nu och inte verkställt dessa riksdagsbeslut, tack! Jag tolkar replik som att har ändrat sig. Digitalisering är inte lösningen, och distansundervisning är inte det fullständiga alternativ som de hävdade att det skulle vara när de motsatte sig den utformning av fjärr- och distansundervisningspropositionen som vi lade fram . Det är det enda sätt jag kan förstå väldigt spretiga angrepp på mitt anförande. Jag tänker som sagt att utvärdering görs bäst i efterhand. När det gäller att kartlägga vilka bekymmer som finns pågår det - det vet också - en kontinuerlig dialog mellan myndighet och regering, och för den delen utskottet, om hur situationen ser ut i landets skolor. I den delen är det ingalunda okänt vad som går bra - det finns nämligen saker som går bättre än förväntat - och vilka problem som finns. Den fullständiga utvärderingen låter sig givetvis bäst göras i efterhand. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Några av de saker som anklagar oss för att inte ha gått vidare med är det mycket väl känt att regeringen arbetar med. Det pågår försök med vissa delar av dem, och vi är överens med våra samarbetspartier i januariavtalet om att genomföra dem under den här mandatperioden. Låt oss alltså återkomma till exempelvis digitaliseringen av nationella prov. Det är intressant att nu säger att man är medveten om att distansundervisningen inte går så bra. när vi har hävdat det och lagt fram utskottsinitiativsförslag har man hävdat att den går bra. Skillnaderna i svensk skola ökar. Det är riktigt förfärligt att se att barn i socialt utsatta områden som inte har möjlighet att studera hemma nu halkar efter. Vi borde göra som man gjorde i : skanna av direkt vilka barn som inte har tillgång till teknik hemma. I införskaffade man sedan och delade ut 1,3 miljoner datorer och routrar för att möjliggöra för alla barn att delta i distansundervisningen. Här i ska Socialdemokraterna utvärdera efter pandemin hur det har gått. Då är det . Då har vi tappat ännu fler barn. Räcker det inte med att vart fjärde barn i årskurs 6 har icke godkänt i något ämne redan nu? Ska vi ha en ännu högre andel barn som inte klarar av skolan? Nej, det duger inte, fru talman. Jag tycker inte att det är acceptabelt att regeringen visar denna nonchalans och tycker att vi ska utreda efter pandemins slut hur det har gått. Jag instämmer i påstående att skillnaderna ökar.