· H801TU4 · 2021-02-03 13:20:20 — Vi har väldigt jobbiga tider just nu med pandemin. Vi lider alla av den. Jag tror att många av oss som är här är glada att vi får vara på jobbet i stället för att sitta hemma framför en skärm. Pandemin har påverkat samhällen över hela världen - det finns väl nästan ingenting som har påverkat så många på så . Det var egentligen över som vi alla började sitta hemma framför skärmarna i stället för att vara fysiskt på ett kontor. Det är fantastiskt att vi har en så pass robust digital infrastruktur att vi har klarat av detta, och det har också satt fingret på vad digitaliseringen faktiskt kan göra och hur den påverkar samhället. Digitaliseringen är ett globalt och gränslöst fenomen som påverkar oss människor liksom företag och stater i stor omfattning. Det är viktigt att vi har stor kunskap om hur den påverkar, vilka fenomen som ligger bakom och drivkrafterna hos olika aktörer när det gäller digitaliseringens utveckling. Det krävs att vi som är med och leder landet, inte minst regeringen, har en bra kunskap för att vi ska kunna utnyttja digitaliseringens potential men också försvara oss mot hot som den kan medföra. Myndigheten för digital förvaltning beräknar till exempel att potentialen hos ett fullständigt införande av AI-teknik i svensk offentlig förvaltning uppgår till ungefär 140 miljarder. Vi är måna om våra välfärdssystem i och vill vara en välfärdsstat men ser också att detta är finansiellt utmanande med tanke på vår åldersstruktur. Därför känns 140 miljarder i möjliga effektiviseringsåtgärder, som inte påverkar kvaliteten eller som kanske till och med höjer kvaliteten om man inför olika digitala lösningar, väldigt attraktivt. Men det är viktigt att vi gör detta på rätt sätt. Vi moderater har länge påpekat att det är viktigt att vi har en sammanhängande och väl utvecklad digitaliseringspolitik. Bristen på ledarskap och visioner har dock varit tydlig hos den här regeringen. Vi vill att ska visa ett tydligt ledarskap och satsa på utbildning, fortsätta att bygga ut den digitala infrastrukturen, stärka vår digitala säkerhet, öka utbudet av offentliga, öppna data och möjliggöra potentialen för AI. 2017 och skandalen på 2018 blottade en total oförmåga hos den rödgröna regeringen att hantera dessa frågor. Tyvärr har dessa båda incidenter också lagt något av en våt filt över digital utveckling i offentlig sektor. Det krävs ett nytt digitalt ledarskap i och en ny politik som går från ord till handling och tar konkurrens- och säkerhetsfrågorna på allvar. Ett flertal studier, rapporter och experter pekar ut det digitala ledarskapet som den primära orsaken till att digitaliseringen i har tappat fart. Vi lever på gamla meriter och saknar kunskap och driv för att nå den vision som vi gemensamt ställt upp. konstaterar i likhet med många andra att vi måste gå från ord till handling. delar den bild som ges av , och andra experter: Den digitala utvecklingen i är för dålig, särskilt inom . Vi förordar därför att regeringen tar till sig rekommendationer. Det behövs nya mål när det gäller digitaliseringspolitiken. I strategin finns en vision om ett hållbart, digitaliserat , och det övergripande målet är att vi ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Vi moderater tycker att detta är ett alldeles för lågt ställt mål. Vi har alla förutsättningar att inte nöja oss med att endast vara bäst på att använda. Vi bör i stället ha som mål att vara ett land som leder utvecklingen inom digital teknik. Vi ska vara en innovationshubb för nya digitala lösningar. Digitaliseringen av samhället är inte målet utan medlet för att även ska kunna vara en väl fungerande och konkurrenskraftig välfärdsstat i en alltmer globaliserad värld. För att vi ska kunna ta steget fullt ut och utnyttja de digitala möjligheterna är det viktigt att vi har en utbyggd och modern digital infrastruktur. I kapitel om digitalisering summerar författaren de grundläggande förutsättningarna för digitalisering väl: "Utan infrastruktur blir det svårt för människor och tjänster att vara uppkopplade, utan uppkoppling blir det svårt att dela data, och utan data blir det svårt att skapa AI." har ett ambitiöst mål om att bygga ut bredband, något som vi alla står bakom. Det är bra, och det bör genomföras för att hela ska leva. Men det krävs fler åtgärder. Regeringen har inte valt att prioritera denna fråga. Vi moderater har tre konkreta förslag för att underlätta utbyggnad. Det handlar om lokaliseringsprincipen, det vill säga att man ska kunna bygga ut kommunala stadsnät över kommungränser, om det är detta som är mest samhällsekonomiskt lönsamt. Dessutom har ett antal statliga aktörer fibernätverk som sträcker sig över och som inte används fullt ut. Det skulle vara möjligt att tillgängliggöra dessa fibernätverk för att snabba på bredbandsutbyggnaden. Men det är såklart viktigt att vi beaktar centrala nationella säkerhetsintressen i den processen. När man pratar med aktörer som ägnar sig åt utbyggnaden - kommersiella aktörer och även kommuner - framkommer att det ofta finns detaljproblem och regleringar som gör att utbyggnaden blir svårare och tar än vad som skulle behövas. Vi moderater tycker därför att det vore bra om det fanns en direktlina in till någon på som har ansvar för att ta tag i dessa hinder, så att vi inte har byråkratiska eller regelmässiga hinder som går att undanröja utan man snabbt kan ta tag i dessa. När det gäller 5G är det en förutsättning för att vi ska kunna börja använda inte minst självkörande bilar och många applikationer med artificiell intelligens. Där har vi hamnat på efterkälken, och det har vi inte råd med. Det skapar en sämre konkurrensförmåga och har hämmat innovation som skulle kunna komma samhället till del. Det känns som att vi precis har börjat ta tag i 5G-frågan, som vi vet att 6G ligger runt hörnet. Många länder satsar på att ta fram sjätte generationens mobilnät. Vi moderater anser att det är viktigt att vi redan nu ser över möjligheterna att inrätta ett utvecklingscentrum för 6G i . Detta bör göras i nära samarbete med och övriga EU. ska jag landa lite mer i människors vardag; det handlar inte minst om postväsendet och digitala brevlådor. Allra längst upp i norra bor en man som normalt sett hämtar sin post i en postväska i en postlåda hemifrån. Han har inte daglig postutdelning. Däremot har han skaffat sig en digital brevlåda. Han säger själv att det har inneburit att han får kallelser till läkartider innan läkartiden har varit, vilket är en förutsättning för att kunna infinna sig. Han får chans att betala räkningar för att de faktiskt når honom eftersom han får sin post momentant, precis som alla andra. Vi tycker att det är rimligt att ställa krav på att alla människor som har en digital brevlåda ska ha rätt att få all sin post från offentliga aktörer i den brevlådan. Det skulle innebära en service till invånarna, och postutdelningen, framför allt ute på landsbygden, skulle bli betydligt mer jämlik i och med att alla kan få posten - förutom alla de miljövinster vi skulle göra när det gäller både transporter och allt papper som går åt. Jag tänkte också avslutningsvis nämna att vi skulle behöva öppna för testbäddar i när det gäller nya applikationer. Vi kommer aldrig att kunna skapa testmiljöer som omfattar alla överallt. Det behöver finnas lagar och regler, så att man kan skapa testbäddar där man kan testa saker som kanske går lite utanför befintliga regelverk och annat. Vi får inte hämma utvecklingen genom fyrkantiga regleringar. Med testbäddar får man möjlighet att testa nya applikationer. Detta tror vi skulle vara viktigt om vi ska ta täten igen med höga ambitioner när det gäller digitalisering. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 19. Jag yrkar bifall till reservation 21, men vi sverigedemokrater står naturligtvis bakom alla våra reservationer. Skolor har stängts ned, arbetsplatser ändrar skepnad från kontoren till hemmen, evenemang och event har ställts in, och man kan säga att samhället går på sparlåga för att övervintra den pandemi som har lagt sig som en våt filt över världen. Jag tror att tillgången till digital teknik aldrig har varit så viktig som . Man behöver den för att kunna gå i skola eller arbeta, och för väldigt många är den nödvändig för att kunna ha en social kontakt. Delar av befolkningen har vart socialt avskurna, då människor mer eller mindre har suttit i husarrest . Det skapar en stor oro att inte kunna träffa sina nära och kära som man tidigare kanske träffat regelbundet. Vi människor är sociala, och berövas vi kontakten med vänner och släkt är risken stor att vi blir deprimerade och att livsglädjen försvinner. Därför är det oerhört viktigt att åtminstone kunna ha digital kontakt och kunna prata och se sina vänner och släkt. Ingen här inne i kammaren kan hävda att internet och de tjänster vi nyttjar för vårt dagliga arbete har fungerat klanderfritt. Det har varit digitala möten där man har svårt att koppla upp sig, ljudet fungerar inte, det går inte att se bilder som visas i bildspel - och hur loggar man ens in på alla olika mötesplattformar som erbjuds? Det är en djungel och absolut inte problemfritt. Försök ha ett digitalt möte på ett tåg! Det är en total omöjlighet. För att attrahera fler att åka tåg är det enligt vår uppfattning viktigt att resenärerna kan utnyttja sina mobiltelefoner och datorer för att arbeta på tågen, vilket förutsätter ett väl fungerande mobilnät med god täckning. På många tåg finns tillgång till internet, men den är sällan tillfredsställande eftersom mobiltäckningen längs järnvägen ofta är dålig. Jag behöver ofta resa i tjänsten, och för min del är det tråkigt att inte kunna arbeta under resan. Det hade absolut underlättat, då jag har tre timmars tågresa i vardera riktningen till och från jobbet. Visst, jag får planera tiden och undvika att resa när jag har inplanerade digitala möten, men det stjäl mycket tid. För företagare krävs stabilt internet bara för att kunna ta betalt av kunder, då kontanthanteringen mer och mer försvinner. Det blir svårare för oss konsumenter att handla när fler och fler inte tar mot kontanter, vilket gör att färre har kontanter i sina plånböcker. Utan bra internet blir det svårt, om inte omöjligt, för vissa att bedriva sin verksamhet. Näringsverksamhet blir också alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling, inte minst i takt med att många moment och tjänster automatiseras. Tar man dessutom hänsyn till att en lång rad industriella maskiner och arbetsfordon arbetar uppkopplat mot exempelvis tillverkare och beställare, eller att nästa generations personbilar kommer att kommunicera trådlöst i realtid med olika databaser, står det klart att täckningsgraden måste bli bättre för att möjliggöra liv på lika villkor över hela landet. Att leva och verka i en stor stad där fibernätet är relativt utbyggt är ganska smärtfritt, men skillnaden mellan stad och land är stor. I är täckningsgraden , medan den i mindre tätorter kan ligga på och i ren glesbygd ännu lägre. Snabbt bredband är en grundläggande infrastruktur som vi behöver i samhället. Det är en demokratifråga. Pandemin synliggör att vi behöver bra, stabil uppkoppling i hela . Vi måste kunna sköta arbete, företag och skola var vi än bor. Regeringen har visionen om ett helt uppkopplat eftersom det skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet och driva tillväxt och innovativ produktion. Det är absolut inga fel på visionen - den är riktigt bra - men när det gäller regeringens mål och hur man ska nå dem är det inte lika bra. På kort sikt var målsättningen att av alla hushåll och företag skulle ha tillgång till bredband med minst . har passerat, och målet har inte uppnåtts. På har regeringen bedömt att det behövs mål på två områden: tillgång till snabbt bredband i hela och stabila mobila tjänster av god kvalitet. Där är ledordet "användning utan upplevd begränsning". Det är jättebra. Målen innebär att ska ha tillgång till bredband om minst i hemmet och på arbetet. Resterande ska ha tillgång till minst , och ska ha tillgång till minst . Målen innebär också att alla ska ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig. Ganska gick det att läsa i en kvällstidning om digitaliseringen och om regeringens mål. I artikeln kunde man läsa att det enligt krävs statliga investeringar på för att nå slutmålen och att det i delar av landet är av hushållen som har tillgång till en hastighet om minst . PTS har kalkylerat att den totala kostnaden är ca 53 miljarder, och marknaden är villig att investera 31 av dessa miljarder. Värt att notera är att regeringen i sin budget anslår 1,8 miljarder för fortsatt bredbandsutbyggnad, och då krävs enorma resurstillskott under resterande år för att nå målen. Vi kan bara hoppas att så blir fallet. Vi vill uppmärksamma de svårigheter som rättsvårdande myndigheter ofta möter och de mycket höga kostnader de måste betala till mobiloperatörer när de behöver utnyttja hemliga tvångsmedel i samband med brottsutredningar. Det kan exempelvis handla om att genomföra telefonavlyssning eller om att få tillgång till olika slags trafikuppgifter. Detta kan få till följd att rättsvårdande myndigheter avstår från att inhämta dessa uppgifter även om de kan vara avgörande för utredningsarbetet. Vi anser därför att det är rimligt att man i operatörernas sändnings- och frekvenstillstånd inför ett krav på samverkan med rättsvårdande myndigheter i samband med brottsutredningar och att man reglerar ersättningsnivåerna för att få tillgång till vissa uppgifter som mobiloperatörerna har. Ersättningsnivåerna ska enligt vår uppfattning vara rimliga i förhållande till den arbetsinsats som krävs för att få ut relevant information från operatörerna. Vi debatterar nu post- och digitaliseringsbetänkandet. Det här är frågor som ligger människor nära hjärtat. Och detta gäller något som man ofta är i behov av . Digitaliseringen för människor närmare varandra, och den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, verka och leva i hela landet. Digitaliseringsprocessen har bara börjat, och för landsbygder är tillgången till modern teknik och infrastruktur av avgörande betydelse. Enligt uppfattning har covid-19-pandemin med tydlighet visat på behovet av fortsatta satsningar på bredbandsutbyggnad och förbättrad mobiltäckning för att man ska kunna fortsätta arbeta, undervisa och hålla möten på distans. Likaså är det viktigt att framhålla betydelsen av ett väl fungerande bredband och god mobiltäckning när det gäller våra möjligheter att i dessa tider handla på nätet eller få tillgång till digitala tjänster inom vård och hälsa. Bredbandsutbyggnaden måste därför fortsätta som större hänsyn tas just till glesbefolkade områden inom ramen för bredbandssatsningarna. För att människor i ska kunna vara helt uppkopplade och få möjlighet att dra fördel av digitaliseringens potential är det enligt uppfattning angeläget att en digital allemansrätt införs som garanterar en stabil och snabb uppkoppling i hela landet. Likaså är det viktigt att mer frekvensutrymme frigörs för ökad mobiltäckning och bättre telefoni och surf i hela landet. Inom ramen för januariavtalet och det samarbete som har tillsammans med Liberalerna, Socialdemokraterna och satsas 2021 på en fortsatt bredbandsutbyggnad. Detta är en viktig satsning för att vi ska nå bredbandsmålen och fortsätta digitaliseringen. Det är angeläget med denna satsning, men det är också viktigt att se till behovet: Vad är det vi ska transportera i nätet, och vad är det vi ska använda det till? Ett av de viktigaste sätten att skapa förutsättningar för jobb, tillväxt och tillgång till välfärdstjänster i hela landet är att bättre ta till vara den digitala utvecklingen. vill att alla hushåll och arbetsplatser, där efterfrågan finns, ska vara uppkopplade . För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet. För att genomföra detta behövs kreativa lösningar som exempelvis samförläggning av bredbandsinfrastruktur med annan infrastruktur och ett mer snabbfotat tillgängliggörande av frekvenser för mobilt bredband. Att människor har tillgång till elektronisk kommunikation och kan tillgodogöra sig samhällsinformation är viktigt i vardag, kris och krig. Då måste det finnas tillgång till adekvat mobiltäckning i hela landet. Inte minst visar covid-19-pandemin vikten av att man kan jobba hemifrån med en bra digital infrastruktur i hela landet. och svenskt näringsliv har en stark potential i den nya digitaliserade ekonomin, som måste vårdas och utvecklas. finns det en överhängande risk för att byråkrati och regler kan bromsa digitaliseringens möjligheter när det gäller nya tjänster, nya idéer och nya arbetstillfällen. Dessutom har digitaliseringen kommit olika långt inom exempelvis offentlig sektor, vilket påverkar möjligheterna till bättre service för medborgarna - de har olika möjligheter. vill därför understryka att digitaliseringens kraft bör användas fullt ut. Den digitala världen bygger på utbyte av data via strukturerad kommunikation. Inom många områden saknas dock struktur för både offentliga data och den statliga it-infrastrukturen. Det försvårar bland annat kommunikation mellan system. Det ökar risken för felrapportering och leder till onödiga kostnader. Staten bör därför etablera en gemensam virtuell infrastruktur där data kan lagras säkert och decentraliserat med möjlighet till access för myndigheter efter behov. Den svenska offentlighets- och sekretesslagstiftningen utgör en garant för individens integritet, men man måste också ta höjd för vad data får och ska användas till. Åtkomst måste begränsas, inte bara gällande vem som kommer åt data utan också vad de ska användas till. finns offentliga data om svenska medborgare i stor utsträckning placerade på servrar som andra länders regeringar har tillgång till. måste därför säkerställa att andra länder inte får tillgång till känslig information om landets medborgare. Därför måste tillgången till molntjänster säkras för myndigheter och andra offentliga verksamheter. Förutom sårbarheten i sig är internet i delvis föråldrat. En huvudsaklig anledning till detta är att det är en centraliserad mix av nätverk och infrastruktur som är mycket känslig för störningar. I grunden behöver internet byggas om för att det ska bli en mer decentraliserad robusthet. It är för det femte transportslaget, som vid sidan av väg, järnväg, sjöfart och flyg möjliggör liv, arbete och boende i hela landet. Över tid måste därför it-lösningar göras till ett valbart alternativ vid de åtgärdsvalsstudier, ÅVS, som gör, i syfte att öka tillgängligheten för människor i hela landet. anser att en logisk följd av detta borde vara att man överväger att göra it, det femte transportslaget, till ett av ansvarsområden. Då kan man på ett mer naturligt sätt få in it som en möjlig del av de åtgärder som ingår i de åtgärdsvalsstudier som görs inom fyrstegsprincipen. Det skulle förbättra möjligheterna till investeringar i och underhåll av it i samband med väg- och järnvägsbyggnation och underhåll samt bli en integrerad del av anslag och budget. Jag vill självklart också tala lite grann om post. postlagsutrednings delbetänkande Som ett brev på posten återges postbranschens perspektiv på samdistribution av post, paket och tidningar. Det är tydligt att marknadsinriktade aktörer, exempelvis distributörerna, ser ett behov av att på andra sätt öka sin beläggning då både tidningar och brevförsändelser minskar volymmässigt. går en omvänd utveckling att se på paketmarknaden, till följd av den växande e-handeln. Att samdistribuera post, paket och tidningar skulle enligt bedömning öka både tidseffektiviteten och kostnadseffektiviteten samt ha en positiv miljöeffekt eftersom färre transporter skulle behövas. En sådan samdistribution bör möjliggöras. Tidningar och brev har visserligen olika tidpunkter för leverans till kund. Enligt förslag skulle dock den gemensamma distributionen ske enligt nuvarande tidningsdistributörers tidsschema. Vi anser att detta förslag även skulle bidra till att man vidmakthåller en bättre tillgänglighet och servicenivå på landsbygden, i tätorten och i staden. har Postnord genomfört ett försök med varannandagsutdelning av post i och . har följt och följer denna fråga mycket noga. Vi förstår att man måste göra någonting när brevvolymerna sjunker, men man kan inte gå över till varannandagsutdelning utan en noggrannare konsekvensbedömning. Man ska på ett tydligt sätt ordna så att tidningar kan distribueras om så behövs, och företagen på landsbygden ska inte komma i kläm. är en ny postlagsutredning tillsatt, och vi kommer att följa den noga. Vi följer självklart också frågan kring brev, paket och tidningar. Detta är en angelägen fråga för alla och för hela landet. Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation nummer 7. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 16. Vi står naturligtvis som alltid bakom alla våra motionsyrkanden. blev ett mycket märkligt och på många sätt otäckt år. Vi lever i en pandemi och har som samhälle tvingats att ställa om på olika sätt, snabbt och ofta skoningslöst. Krisen har visat på vårt samhälles styrkor men också blottat de svagheter vi som samhälle har och hur privatiseringar och marknadstänk i våra gemensamma, skattefinansierade verksamheter, dåliga anställningsvillkor, en sorgligt försvagad välfärd, en syn på människor som olika mycket värda och skenande ojämlikhet har gjort oss betydligt sårbarare än vad vi hade behövt vara. Vår och andras sårbarhet har satts i blixtbelysning. I pandemin har vi också blivit ännu mer medvetna om samhällets helt grundläggande beroende av fungerande infrastruktur för både transporter och kommunikation. För att minska smittspridningen ska de som kan arbeta eller studera hemifrån, vilket ställer stora krav på bredbandsutbyggnaden - krav som inte uppfylls. Många har inte tillgång till, eller råd, att använda sig av internet i den utsträckning samhället kräver. Under pandemin har dessutom till exempel bibliotek stängts, vilket innebär att många som förlitade sig på biblioteken för tillgång till digitala tjänster och internet inte längre har den möjligheten. När skolor undervisar på distans blir ojämlikheten och elevernas olika villkor ännu mer uppenbara när inte alla har tillgång till det internet som krävs för att följa med i studierna. För dem som förväntas arbeta och studera hemifrån för att dämpa smittspridningen ser alltså förutsättningarna mycket olika ut. Vi i vill se att samhället tar ett större ansvar för vår gemensamma infrastruktur och att det ansvaret innefattar att infrastrukturen byggs ut i hela . Vi anser att infrastruktur för kommunikation såsom bredband, 5G-nät och post liksom lagring av känsliga uppgifter hör till den grundläggande infrastrukturen i , precis som vägar och järnvägar. Kommunikation på olika sätt måste helt enkelt fungera för att samhället och människors vardag ska fungera. Då kan man inte ha marknaden som ett självändamål när infrastrukturen ska byggas ut. En femtedel av alla hushåll i har inte tillgång till bredband, och sämst är tillgången i glesbygder och landsbygder. I när de som kan förväntas arbeta hemifrån och när kommunikation inte minst med våra myndigheter men också med varandra förväntas ske främst digitalt innebär detta naturligtvis problem. Något som skulle underlätta utbyggnaden vore bland annat förslag att vidta åtgärder så att de kommunala stadsnäten undantas från lokaliseringsprincipen, vilket skulle innebära att kommuner kunde samarbeta kring bredbandsutbyggnaden på ett bättre sätt. 5G-nätet ska enligt beslut byggas och ägas av privata intressenter. står inte bakom det beslutet, inte minst av säkerhetsskäl. Utbyggnaden av 5G är inte enbart en fortsättning och utveckling av 4G-tekniken utan innebär också ett system som medger utveckling av helt nya tjänster.