bet · H801KrU7 · 2021-06-14 00:00:00 — Utskottet delar regeringens bedömning och välkomnar att satsningen Stärkta bibliotek fortsätter. Utskottet anser inte att motionerna bör leda till någon åtgärd från , varför motionerna 2020/21:3985 (KD) yrkande 5 och 2020/21:3249 (L) yrkande 8 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kompetensutveckling för lärare. Utskottet hänvisar till att det finns tillgängliga fortbildningar. Jämför reservation 12 (KD). m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2020/21:3985 yrkande 4 att det införs fortbildning i svenska som andraspråk för svensklärare samt att man ökar tillgången på specialpedagoger och speciallärare genom kompetensutveckling. Regeringen inrättade 2016 ett statsbidrag för deltagande i fortbildning till specialpedagog, speciallärare och lärare i svenska som andraspråk, för att öka tillgången till dessa lärarkategorier (utg.omr. 16 anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal). Dessutom har Lärarlyftet förlängts , vilket möjliggör för att ge lärosäten i uppdrag att även anordna fortbildning inom bl.a. svenska som andraspråk och utbildning till speciallärare, som uppdragsutbildning. Vidare har och regeringens uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik. Uppdraget gavs initialt . Utredningens uppdrag i betänkandet Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (SOU 2021:11) har varit att föreslå olika åtgärder för att elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolans nationella program ska ges bättre förutsättningar. Utredningen föreslår bl.a. att statsbidraget för fortbildning när det gäller specialpedagogiska insatser och för speciallärarutbildning inom Lärarlyftet ska förstärkas för att ge huvudmännen goda förutsättningar att öka tillgången till speciallärare och specialpedagoger. Betänkandet är ute på remiss till . Med hänsyn till det statsbidrag som finns för deltagande i fortbildning till specialpedagog, speciallärare och lärare i svenska som andraspråk, Lärarlyftets möjligheter att anordna fortbildning inom bl.a. svenska som andraspråk och utbildning för speciallärare samt SPSM:s uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik anser utskottet att motionsyrkandet till stora delar får anses tillgodosett och avstyrker motion 2020/21:3985 (KD) yrkande 4. Uppdrag till bibliotek att stödja äldre inom ny teknik Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att bibliotek ska stödja äldre inom ny teknik. Utskottet hänvisar till bibliotekslagen och de åtgärder regeringen vidtagit. Jämför reservation 13 (M). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2020/21:3479 yrkande 4 att biblioteken bör ges i uppdrag att stödja äldre och medborgare med lågt tekniskt kunnande i hur man använder ny teknik. Enligt 7 § bibliotekslagen (2013:801) ska folkbiblioteken särskilt främja läsning och tillgång till litteratur, samt verka för att öka kunskapen om hur informationsteknik kan användas för kunskapsinhämtning, lärande och delaktighet i kulturlivet. hade i uppdrag att –2020 tillsammans med den regionala biblioteksverksamheten främja digital delaktighet hos allmänheten genom en utbildningsinsats för folkbibliotekarier. Satsningen som benämns Digitalt först har inneburit att de regionala biblioteksverksamheterna samordnat en utbildning av landets folkbibliotekarier för en digital kunskapshöjning. En slutredovisning av satsningen Digitalt först lämnades . För satsningen har avsatts . I budgetpropositionen angav regeringen att Digiteket, den lärplattform för digital fortbildning som tagits fram inom ramen för satsningen Digitalt först, bör fortsätta att finansieras (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr. 2020/21:106). Regeringen anger i den nu aktuella skrivelsen att den ser positivt på det arbete som Kungl. och den regionala biblioteksverksamheten bedrivit för att höja den digitala kompetensen vid biblioteken. Arbetet ligger enligt regeringen i linje med de mål som finns uppsatta i regeringens digitaliseringsstrategi. Utskottet konstaterar att folkbiblioteken enligt bibliotekslagen ska verka för att öka kunskapen om hur informationsteknik kan användas för kunskapsinhämtning, lärande och delaktig i kulturlivet samt att en utbildning av landet folkbibliotekarier för en digital kunskapshöjning genomförts inom satsningen Digitalt först. Motionsyrkandet får därmed enligt utskottet till viss del anses tillgodosett, och motion 2020/21:3479 (M) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om e-böcker. Utskottet hänvisar till att regeringens beredning i frågor om e-böcker inte bör föregripas. Jämför reservation 14 (M) och 15 (SD). m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3339 yrkande 5 vikten av att stödja bibliotekens digitaliseringsarbete, bl.a. som ett viktigt redskap för att nå nya grupper. Motionärerna påtalar att kostnaden för den digitala utlåningen ökar ständigt och att många kommuner därför har tvingats begränsa möjligheten till digital utlåning. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:3987 yrkande 4 att samtliga svenska verk bör digitaliseras för att öka tillgängligheten till litteratur, inte minst för att gynna dagens och framtidens barn och unga. har på regeringens uppdrag tagit fram förslag till en nationell biblioteksstrategi för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom det allmänna biblioteksväsendet. redovisade sitt uppdrag i rapporten – Förslag till en nationell biblioteksstrategi. När det gäller e-böcker anges följande i rapporten: Skillnaderna mellan bibliotekstypernas förutsättningar inom det digitala medieområdet bör överbryggas. Folkbiblioteken behöver komma ikapp högskolebiblioteken beträffande tillgängliggörande av digitala medier. Folkbiblioteken behöver också kunna beräkna kostnaderna för sin e‑boksutlåning och bryta beroendet av en enda leverantör som tillhandahåller e-böcker, innehåll, marknadsplats och infrastruktur. Biblioteken bör ges möjlighet att konkurrensutsätta upphandlingen av e‑bokstjänster och bredda utbudet. Det behövs en nationell samordning och finansiering av e-boksupphandling för folkbiblioteken och skolbiblioteken. Systemen hänger samman och kräver ett gemensamt ägarskap och en samordnad förvaltning. Användarens integritet måste skyddas vid förmedlingar av e-böcker. Biblioteken måste ha kontroll över de användardata som leverantörer av tjänster har tillgång till och som kan användas för riktad marknadsföring. Den sekretess som gäller för biblioteken beträffande vilken litteratur som lånas av enskilda personer måste bibehållas och försvaras. I den nu aktuella skrivelsen anger regeringen att förslaget till nationell biblioteksstrategi har remitterats och bereds inom . Som framgår ovan berör Kungl. i sitt förslag till nationell bibliotekstrategi de frågor som motionärerna tar upp. Utskottet anser inte att regeringens beredning av den nationella bibliotekstrategin bör föregripas och avstyrker därför motionerna 2020/21:3339 (M) yrkande 5 och 2020/21:3987 (SD) yrkande 4. Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp nedan (bet. 2019/20:KrU10). avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionsförslagen nedan med hänvisning till detta. Motion 2020/21:427 av (KD) I motionen föreslås att en inrättas. Motion 2020/21:428 av (KD) I motionen föreslås att () permanent sker i . Motion 2020/21:2258 av m.fl. (M) I motionen föreslås att länder och språk ska vara sökbara under den begynnelsebokstav som anger landet och språket. Ett läsråd inrättas, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi anser att samhället ska visa att läsning och bildning är viktigt. Det går att göra delvis genom ett läsråd, men även via de värderingar det offentliga sänder ut vad gäller språk och läsning. Det görs genom att värna och vårda språket i all offentlig verksamhet samt genom att vårda de institutioner som har i uppdrag att främja språk, läsning och bildning. Vad vi anfört om att värna och vårda språket i all offentlig verksamhet bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Läsning i skolan, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:3985 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2020/21:3985 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2. I vårt förslag om en kulturkanon ingår framtagandet av en klassikerlista över litteratur. Genom en klassikerlista blir det, anser vi, lättare att ta del av den svenska litteraturskatten genom några av vårt lands främsta verk. En bred läsning av klassiker i skolan leder också till sammanhållning genom gemensamma läsupplevelser, som man utvecklar sitt språk och sin förståelse för samhällets och vår kulturs utveckling. En klassikerlista visar även att vi värdesätter vårt språk, och unga som får läsa klassiker får goda förutsättningar att utveckla sina egna färdigheter i svenska. Vi anser att väl utvecklade språkfärdigheter också föder läsglädje och tillför ytterligare en faktor för att uppskatta litteratur, att kunna uppskatta ett rikt och vackert språk. Vad vi anfört om värdet av en klassikerlista bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Läsning i skolan, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3985 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 2. ser det som viktigt att främja barns och ungas läsning. Vi är därför oroade över att den tid som barn och unga lägger på läsning sjunker. Unga möter inte heller de krav som ställs på deras förmåga att uttrycka sig skriftligt när de ska läsa vidare på högskola och universitet eller söka ett kvalificerat arbete. Att behärska det svenska språket är en nyckel för framgång i samhället. För ett barn som växer upp i ett hem utan böcker och utan en lästradition är det särskilt viktigt att skolan stimulerar och uppmuntrar läsning, inte minst om barnet inte har svenska som modersmål. vill utöka den fria läsningen genom att ge den utrymme under skoltid. Under har inriktningen varit att det viktigaste är att barnen läser, inte vad de läser. I ett avseende är det sant; det är viktigt för barns läsutveckling att stimulera all läsning och att inspirera och sporra lusten att läsa. Men denna inställning riskerar att leda till att eleverna inte kommer i kontakt med litteraturhistoriens stora verk. Därmed förlorar de viktig vägledning in i en litterär värld som inte bara kan utveckla deras språkliga förmåga utan också stimulera deras personliga utveckling och berika deras liv. På ett samhälleligt plan riskerar det att leda till språklig utarmning, historielöshet och förlorad kunskap om vårt kulturarv. En bärande tanke i folkbildningstraditionen är att även barn som är mindre privilegierade, de som inte har välutbildade föräldrar, kan lyfta sig själva och forma ett bättre liv genom att erövra kunskap. Om skolan överger denna tanke nyttjar vi inte skolan som en integration och jämlikhet. Om inte skolan erbjuder vägledning in i litteratur-historien blir den ett privilegium förbehållet dem som får detta med sig hemifrån eller vars föräldrar medvetet valt en skola där detta är ett inslag. I av mångfald och alltmer individualiserad mediekonsumtion ökar dessutom behovet av gemensamma referenspunkter. Jag vill därför att det införs en klassikerlista, dvs. en lista med litterära verk som romaner, noveller, essäer, sagor och dikter – alltifrån antiken till nutid – men också filmer och musik, som alla elever bör komma i kontakt med och ta del av under sin skolgång. En lista bör gälla för . För de lägre åldrarna kan det med fördel göras i samverkan i hemmet. För gymnasieskolan bör listans omfattning vara olika beroende på program, men med en gemensam bas. Det är inte politiker som ska bestämma vilka verk som ska ingå. Urvalet bör göras utifrån verkets litterära och språkliga kvaliteter samt dess kulturhistoriska betydelse. Det är viktigt att visa på såväl internationellt som nationellt viktiga verk. Urvalsprocessen bör vara öppen och ha huvudansvaret, men de litteraturhistoriska och idéhistoriska institutionerna vid våra universitet spelar en stor roll. Önskvärt är också att är involverad. Tillgänglig läsning, flerspråkighet och punktskrift, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi anser att det är anmärkningsvärt att det inte är en rättighet för en synskadad att lära sig svensk punktskrift. Dessutom är det märkligt att regeringen fortsätter att ignorera att språklagen inte garanterar synskadades rätt till det svenska språket i form av punktskrift. Vad vi anfört om punktskriften och rätten till läsförmåga för barn och unga bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett läsfrämjandelyft för bibliotekarier, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 4. Läsning är grunden för ett barns språkliga och intellektuella utveckling. Därför anser vi att det läsfrämjande arbetet behöver stärkas. Barnbibliotekariens kompetens stärker de mindre barnens språkinlärning på olika pedagogiska sätt. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång och förståelse för andra skolämnen. Det skapar möjligheter för resten av livet. Språkinlärning handlar även om alla barns och ungas rätt till kunskap, och läsning har ett egenvärde. Genom litteraturen får barn möjlighet att upptäcka och utforska andra världar än sin egen. Läsning kan väcka nyfikenhet och bjuda in till reflektion om såväl den egna identiteten som andras. Med tanke på samhällets utveckling och den digitalisering som sker i snabb takt kan man också ifrågasätta kravet på att kommunerna ska tillhandahålla fysiska bibliotek. vet vi att det inte minst för barn och unga är viktigt med läsning och bildning från tidig ålder för att lyckas bra i skolan. Därför borde det utredas hur bibliotekslagen kan bli mer flexibel som läsfrämjande för barn och unga bejakas. Vad vi anfört om läsfrämjande åtgärder för barn och unga bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Faktorer som hindrar bl.a. läsning, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 7. Vi anser att regeringen i högre grad bör utreda om det går att åtgärda några av de faktorer som gör att unga läser allt mindre. Det är mycket som konkurrerar om vår tid i samhället; kommer det fler och fler rapporter om att de stora techbolagen skickligt utformar algoritmer som får oss att spendera mer tid på deras plattformar än vi egentligen vill, bl.a. genom att via maskininlärning utnyttja våra hjärnors belöningssystem. Detta påverkar fler delar av livet än läsning. Vi som samhälle behöver därför fundera över eventuella åtgärder för att motverka beroenden och ofrivilliga beteenden som i stor skala hindrar människor från att uppnå sina mål och påverkar psykisk hälsa och möjligheter att nå sin potential inom olika områden, däribland språkfärdigheter och läsande. Prioriterade grupper för biblioteken, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2117 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 6. Vi delar inte regeringens inställning till modersmålsundervisning, och således delar vi inte heller regeringens uppfattning om modersmålspolitikens del inom läspolitiken. Vi ifrågasätter på goda grunder argumentet att modersmålsundervisning underlättar tillgodogörandet av svenska. Om modersmålsundervisning vore nyckeln till inlärning skulle det tillämpas i fler länder. I har man slutat med modersmålsundervisning eftersom studier visar att den inte gynnar inlärningen av danska och inte heller inlärning av andra ämnen. Det finns ingen anledning att tro att situationen i skulle vara väsensskild från den i . har som land ett särskilt ansvar för litteratur på svenska, för de nationella minoritetsspråken och för personer med funktionsnedsättning. Bibliotekslagen specificerar att biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt några prioriterade grupper. Dessa grupper är personer med funktionsnedsättning, personer som tillhör någon av de nationella minoriteterna och personer med annat modersmål än svenska utöver de nationella minoritetsspråken. Hur resurser ska fördelas är alltid en prioriteringsfråga, så även inom biblioteksväsendet. stöder till fullo att särskild uppmärksamhet riktas mot de nationella minoritetsspråken och till personer med funktionsnedsättning. Däremot anser vi inte att gruppen personer med annat modersmål än svenska utöver de nationella minoritetsspråken bör vara en prioritet för det svenska biblioteksväsendet. Vi konstaterar att denna grupp är mycket omfattande och att det kan bli oerhört kostsamt och ansträngande för biblioteken att på ett trovärdigt sätt uppnå denna målsättning, särskilt efter de senaste årens omfattande immigration. Inte minst kan det bli en övermäktig uppgift för framför allt de små biblioteken och filialerna runt om i landet. Litteratur på andra språk än svenska och de nationella minoritetsspråken bör därför enbart vara aktuellt att prioritera i utbildningssyfte och i de fall en svensk upplaga av boken inte finns tillgänglig. Kravet på att prioritera böcker på alla världens språk bör därför strykas från bibliotekslagen. är det viktigt att understryka att denna förändring alltså innebär vad som ska prioriteras och ha särskild status och inte vad som ska få behållas eller köpas in i mån av resurser. Samlingar av utländsk litteratur har givetvis ett stort värde och kommer alltid att ha det, vilket gör det självklart att vårda de samlingar som finns och i mån av utrymme fortsätta att köpa in internationell litteratur där man så anser befogat, vilket är en fråga för och huvudmannen i fråga. Nationellt bibliotekskort, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 5. Förslaget till nationell biblioteksstrategi understryker betydelsen av ett nationellt bibliotekskort som gäller vid landets samtliga bibliotek och leder till sökordsoptimering, länkade data, användning av och anknytning till existerande söktjänster och kollaborativa lösningar. Vad vi anfört om nationella lånemöjligheter på biblioteken bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Trygga bibliotek, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2117 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 7. Vi konstaterar att det återkommande har rapporterats om oroligheter på bibliotek runt om i landet. Bibliotek upplevs i vissa fall inte längre vara en trygg miljö för studier och inhämtning av kunskap. Utöver det påverkar oroligheterna arbetsmiljön för de som arbetar inom biblioteksväsendet. Bibliotekens roll sätts ur spel av personer som inte förstår att visa vördnad för deras funktion utan använder biblioteken för egna syften. Det är av yttersta vikt att biblioteken är en trygg miljö för dem som arbetar och studerar där. Vi vill därför att regeringen ger i uppdrag åt berörda myndigheter, aktörer, institutioner och organisationer att ta fram en åtgärdsplan för hur biblioteksmiljön ska kunna tryggas som en säker och rogivande studiemiljö, som ska kunna fortsätta vara ett öppet och tillgängligt rum. Trygga bibliotek, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:2117 av m.fl. (SD) yrkande 2. För att biblioteken ska kunna utföra sina uppgifter måste de vara trygga. har det blivit allt vanligare att det förekommer stök och betydligt allvarligare händelser som hot, trakasserier och ibland våld, mot andra besökare och mot bibliotekspersonal. De som drabbas hårdast av otrygghet på biblioteken är – precis som i en otrygg skola utan arbetsro – de som behöver biblioteken mest. Personer som stör ordningen, hotar och trakasserar hör inte hemma på våra bibliotek. Bibliotekslagen säger att biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla. För att bibliotekslagens syfte ska vara verklighet, för alla, anser jag att den behöver kompletteras med en reglering av trygga bibliotek och möjligheter att utfärda tillträdesförbud. Stärkt läsförståelse i utanförskapsområden, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3985 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 8. I kultursamverkansmodellen fördelas bl.a. medel till bibliotek och läs- och litteraturfrämjande. föreslog en neddragning av en del av det ökade anslaget och föreslog i stället en omfördelning av en del av satsningen till bibliotek i utanförskapsområden. Vi förlänger därmed den satsning som och föreslog på bibliotek i utanförskapsområden i vår gemensamma budget och avsätter medel även i vår budget . , som är ordförande i National Librarians Copyright and , skriver i en artikel om den roll som bibliotek spelar för att garantera tillgång till kunskap. I artikeln menar att bibliotek är viktiga i samhället som en väg in till kunskap och kultur. Bibliotek är, enligt artikeln, synonyma med utbildning och erbjuder många olika möjligheter till lärande, vilket sedan kan understödja ekonomisk, social och kulturell utveckling. Jag anser att det är viktigt att bibliotek finns tillgängliga för människor i olika sociala kontexter för att främja inte minst läsförståelse. Av denna anledning vill vi kristdemokrater också fortsätta satsningen på bibliotek i utanförskaps-områden. Kompetensutveckling för lärare, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3985 av m.fl. (KD) yrkande 4. Jag anser att det bör införas en fortbildning i svenska som andraspråk för svensklärare. Dessutom vill jag se en ökad tillgång på specialpedagoger och speciallärare genom kompetensutveckling. föreslog att medel för detta skulle avsättas i budgeten . Uppdrag till bibliotek att stödja äldre inom ny teknik, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.