bet · H801MJU18 · 2021-05-21 00:00:00 — Det kan t.ex. gälla en köttfärspaj som är märkt med ”Tillagad i ” som den primära ingrediensen köttfärs kommer från . Då måste ursprunget på den primära ingrediensen anges eller också ska det framgå att ursprunget på den primära ingrediensen inte är samma som för livsmedlet. presenterade kommissionen meddelandet Från jord till bordstrategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020) 381). Syftet med strategin är att göra EU:s livsmedelssystem till en global standard för hållbarhet och att bygga en livsmedelskedja som fungerar för konsumenter, producenter, klimatet och miljön. En omställning bör enligt kommissionen säkerställa att livsmedelskedjan har en neutral eller positiv miljöpåverkan och säkerställa en tryggad livsmedelsförsörjning, nutrition och folkhälsa samt se till att livsmedel fortsätter vara överkomliga och skapa rättvisare ekonomisk avkastning i leveranskedjan. För att ge konsumenterna möjligheten att välja hälsosamma och hållbart producerade livsmedel avser kommissionen att föreslå en harmoniserad och obligatorisk framsidesmärkning för näringsdeklarationen, att överväga att utvidga bestämmelserna om obligatorisk ursprungsmärkning för vissa produkter samt att skapa ett ramverk för märkning av hållbart producerade livsmedel. En handlingsplan medföljde strategin och enligt denna ska förslag om krav på ursprungsbeteckning för vissa produkter läggas fram . Det framgår inte vilka ytterligare livsmedel som kommissionen anser ska omfattas av krav på ursprungsmärkning. Enligt faktapromemoria 2019/20:FPM44 Meddelande om Från jord till bord-strategin instämmer regeringen i att tillgången till tydlig information gör det lättare för konsumenter att välja hälsosamma och hållbara livsmedel, vilket är helt i linje med livsmedelsstrategin. Regeringen ser positivt på kommissionens ambition att utveckla nya verktyg och vidareutveckla befintliga vad gäller konsumentinformation för att främja en hållbar livsmedelskonsumtion. Vid debatten av interpellation 2018/19:121 Konsumentinformation anförde landsbygdsminister följande om ursprungsmärkning och handelns och leverantörernas egna märkesvaror: God information är en förutsättning för att konsumenter ska kunna göra medvetna och hållbara val. Det finns ett stort intresse för var maten kommer från och vad den innehåller, och det visar även interpellation i och med att han har frågat mig om samma sak i en skriftlig fråga. Jag svarade då att de allmänna regler som gäller för märkning av livsmedel inom unionen, och således även i , återfinns i och rådets förordning nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, den så kallade informationsförordningen. Reglerna ska tillämpas på alla livsmedel som är avsedda för konsumenter. För färdigförpackade livsmedel är det till exempel obligatoriskt att ange bland annat ingrediensförteckning, näringsdeklaration och kontaktuppgifter till livsmedelsföretaget som ansvarar för livsmedelsinformationen. Lagstiftningen gör således ingen skillnad på om det handlar om handelns egna märkesvaror, så kallade EMV-produkter eller leverantörernas märkesvaror, så kallade LMV-produkter. När det gäller livsmedel som inte är färdigförpackade, såsom bake-off-bröd som tar upp i sin interpellation, är det enbart obligatoriskt att informera om livsmedlet innehåller allergena ingredienser och processhjälpmedel. Övriga uppgifter är det upp till medlemsstaterna att anta nationella bestämmelser om. Enligt föreskrifter (LIVSFS 2014:4) ska information ges om det efterfrågas av konsumenten om bland annat ingredienser, kontaktuppgifter till företaget som tillagat eller förpackat livsmedlet och uppgift om ursprungsland för vissa livsmedel. När det gäller information om ursprungsland kompletteras de allmänna reglerna i informationsförordningen av bestämmelser i andra regelverk. är det obligatoriskt att ange ursprungsland för nötkött, kött av gris, fjäderfä, får och getter, fisk - då anges fångstområdet - färsk frukt och färska grönsaker inklusive svamp, vin, olivolja och ägg. Detta gäller oavsett om det är EMV- eller LMV-produkter. Vill ett medlemsland införa nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsmärkning på fler produkter måste det anmälas till i enlighet med informationsförordningen. Det finns alltid en möjlighet att komplettera de obligatoriska bestämmelserna genom att frivilligt ange ytterligare information under förutsättning att den är korrekt och inte vilseledande. I har vi till exempel den frivilliga ursprungsmärkningen ”Från ”. kan konsumenter hitta symbolen för märkningen ”Från ” på bland annat mejeri- och charkprodukter samt färdigförpackat bröd, och det gäller både för EMV-produkter och LMV-produkter. Jag vill avsluta med att säga att jag tycker att det är viktigt att konsumenter kan göra medvetna och hållbara val oavsett om det handlar om EMV-produkter eller LMV-produkter. Regeringen har tagit fram en strategi för hållbar konsumtion som publicerades i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. Målet är att strategin ska bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Att underlätta för enskilda konsumenter att konsumera mer hållbart är en central del av strategin som fokuserar bl.a. på livsmedel. gav regeringen i uppdrag att inrätta ett forum för miljösmart konsumtion och att stimulera miljösmarta konsumtionsmönster. Syftet är att stimulera till kunskapsutbyten och samarbeten för att på så vis öka kunskapen på området. Ett annat syfte är att främja åtgärder och att ge bättre förutsättningar för en miljömässigt hållbar konsumtion. Forumets uppdrag genomförs i samråd med bl.a. , och . I regeringens proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet framhålls att informationen om livsmedel och måltider ska vara begriplig och lättillgänglig enligt gällande lagstiftning. Det ställs även långtgående krav på vad som måste finnas med i märkningen på förpackningarna. Märkningen måste vara korrekt och får inte vara vilseledande. För att kunna göra faktabaserade val mellan olika livsmedel behöver konsumenten vidare ha kunskap om vad olika slags livsmedelsinformation och symboler står för. Ur ett samhällsperspektiv är det också viktigt att alla konsumenter får en faktisk möjlighet att välja hälsosam och god mat som har producerats på ett hållbart sätt och att konsumenterna har tillgång till ett brett utbud. Konsumenterna ska känna sig trygga, ha förtroende för både myndigheter och företag och kunna lita på att alla livsmedel och måltider på marknaden är säkra. Regeringen anser att berörda myndigheter har en viktig roll i att presentera information om livsmedel, bra matvanor och fakta om produktionsförhållandena. I betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för framförde utskottet i sitt ställningstagande bl.a. att även i fortsättningen ska vara ett föredöme i miljö- och klimatarbetet, och för att uppnå detta behövs ett fortsatt arbete med att förbättra den svenska livsmedelsproduktionen och konsumtionen ur ett miljö- och klimatperspektiv. Regeringen anförde i proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan att det är viktigt att arbeta vidare med effektiva åtgärder för att ytterligare underlätta hållbara konsumtionsmönster. För att minska de utsläpp som privatkonsumtionen ger upphov till krävs ekonomiska incitament som gynnar klimatsmarta konsumtionsval på bekostnad av fossila alternativ. Det är angeläget att öka kunskapen om konsumtionens klimatpåverkan och därmed motivationen till ett ändrat konsumtionsmönster. gav regeringen i uppdrag att identifiera och analysera hinder för väl fungerande marknader och för hållbar konsumtion. Regeringen anförde att ett så heltäckande kunskapsunderlag som möjligt om hinder för väl fungerande marknader och för hållbar konsumtion underlättar överväganden om behovet av insatser på konsumentområdet. Uppdraget ska redovisas (Fi2020/00945/KO). Enligt förordningen (2009:1426) med instruktion för ska myndigheten bl.a. främja konsumenternas, särskilt barns och ungdomars, förutsättningar att göra medvetna val när det gäller hälsosam och säker mat och verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. På verkets webbplats kan man läsa mer om hur olika typer av mat belastar miljön på olika sätt och även om miljösmarta matval. För vissa utvalda livsmedel kan man bl.a. läsa om livsmedlens påverkan på klimatet, användning av växtskyddsmedel, påverkan på odlingslandskapet och på växt- och djurlivet samt övergödning. I den ovannämnda EU-strategin från jord till bord aviserar kommissionen att den ska skapa ett ramverk för märkning av hållbart producerade livsmedel för att ge konsumenterna möjligheten att välja hälsosamma och hållbart producerade livsmedel. Enligt den medföljande handlingsplanen planerar kommissionen att ha ett sådant förslag klart till 2024. presenterade kommissionen meddelandet Ny strategi för konsumentpolitiken – En hållbar återhämtning genom stärkt konsumentresiliens (COM(2020) 696). Strategin beskriver hur EU:s medborgare ska kunna tillämpa sin konsumentmakt för en grön omställning. Målet är att säkerställa att fler hållbara produkter finns tillgängliga för konsumenter. Kommissionen anför att konsumenterna behöver skyddas bättre mot information som inte är sann eller som presenteras på ett förvirrande eller vilseledande sätt för att frisera intrycket av hur miljövänlig en produkt eller ett företag verkligen är (s.k. green-washing). Dessutom kommer kommissionen att föreslå att företagen styrker sina miljöpåståenden med hjälp av metoder för produkters och organisationers miljöavtryck för att ge konsumenterna tillförlitlig miljöinformation. Kommissionen kommer också att undersöka olika sätt att skapa en ram för hållbar märkning som, tillsammans med andra relevanta initiativ, omfattar livsmedels näringsmässiga, klimatmässiga, miljömässiga och sociala aspekter. Kommissionen planerar att lägga fram ett lagstiftningsförslag om mer konsumentmakt i den gröna omställningen, med bättre information om produkters hållbarhet och bättre skydd mot vissa metoder, som green-washing och kort livslängd, och ett lagstiftningsförslag om styrkande av miljöpåståenden baserat på metoderna för miljöavtryck. När det gäller märkning av GMM etc. ställer förordning (EG) nr 1829/2003 av om genetiskt modifierade livsmedel och foder (GMO-förordningen) krav på märkning av GMO. Syftet är att man som konsument, genom tydlig märkning, ska ha möjlighet att göra ett medvetet val mellan genetiskt modifierade produkter och konventionella produkter. Alla produkter som består av, innehåller eller har framställts av GMO ska märkas. Även livsmedel som är framställda av GMO men som genom olika processer inte längre innehåller något dna från en GMO ska märkas, t.ex. tomatpuré, majsstärkelse och rapsolja. Enzymer, aminosyror och vitaminer framställda av GMM och där inget sådant material finns i slutprodukten behöver inte märkas. Livsmedel som av tekniska skäl tillförts små mängder GMO oavsiktligt behöver inte märkas. Konventionell majs som mals i en kvarn där det också har malts genetiskt modifierad majs kan t.ex. oavsiktligt tillföras små mängder GMO från den genetiskt modifierade . Enligt artikel 12.2 i GMO-förordningen får högst av råvaran vara GMO utan att produkten behöver märkas. En förutsättning är att den GMO som oavsiktligt hamnat i produkten är riskbedömd och godkänd. Icke godkänd GMO får inte förekomma i en produkt. Kött, mjölk och ägg från djur som har utfodrats med genetiskt modifierat foder är inte genetiskt modifierade produkter och behöver därför inte märkas. Enligt finns det inte något GMO-foder i . Andra produkter, som inte är livsmedel, omfattas inte av märkningskraven, t.ex. kläder som är gjorda av genetiskt modifierad bomull och tvättmedel som innehåller enzymer producerade av GMM. Ekologisk produktion regleras huvudsakligen i förordning (EG) nr 834/2007 av om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter. Av förordningen framgår bl.a. hur produktionen ska gå till, hur produkterna ska märkas, hur kontrollen ska ske och vad som gäller vid import av ekologiska produkter från länder utanför EU. Enligt artikel 9 i förordningen får GMO och produkter som framställts av eller med GMO inte användas som livsmedel, foder, växtskyddsmedel, gödselmedel, processtekniska hjälpmedel, jordförbättringsmedel, frön, vegetativt förökningsmaterial, mikroorganismer och djur i ekologisk produktion. En ny förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (förordning (EU) 2018/848) har beslutats och ska tillämpas från . Där återfinns samma bestämmelse när det gäller GMO. I ekologiska livsmedel får det således inte finnas genmodifierade ingredienser eller kött, mjölk och ägg från djur som har ätit genmodifierat foder. Enligt de nationella branschriktlinjerna för ekologisk produktion ställs det särskilda krav på dokumentation som gäller för att kunna visa att t.ex. GMO inte används eller att olika produktionsenheter hålls isär. När det gäller nyckelhålsmärkningen konstaterar regeringen i propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) att en förutsättning för att konsumenterna ska kunna göra informerade och medvetna val är att de har en god faktabaserad kunskap om livsmedel och hur de produceras. För att kunna göra faktabaserade val mellan olika livsmedel behöver konsumenten vidare ha kunskap om vad olika slags livsmedelsinformation och symboler står för. Det anges även att det ur ett samhällsperspektiv är viktigt att alla konsumenter får en faktisk möjlighet att välja hälsosam och god mat som har producerats på ett hållbart sätt. Det betonas även att konsumenter ska känna sig trygga, ha förtroende för både myndigheter och företag och kunna lita på att alla livsmedel och måltider på marknaden är säkra. Regeringen anser att berörda myndigheter har en viktig roll i att presentera information om livsmedel, bra matvanor och fakta om produktionsförhållandena på ett enkelt och lättillgängligt sätt. Vidare anser regeringen att nyckelhålsmärkningen är ett viktigt verktyg för de medvetna konsumenterna och framhåller att det är angeläget att göra en nysatsning i för att öka förståelsen för och kännedomen om nyckelhålsmärkningen. Den är ett hjälpmedel som informerar om vad som är ett hälsosamt livsmedel inom olika grupper av livsmedel. Regeringen gav i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att vidareutveckla konceptet nyckelhålet (N2017/01028/SUN). Syftet var att nyckelhålet ska vara ett hjälpmedel dels för att göra det lättare för alla konsumenter oavsett bakgrund att göra medvetna hälsosamma val vid köp av livsmedel, dels för företag i utvecklingen av hälsosamma livsmedel, i ett nationellt och internationellt perspektiv, och att utifrån erhållen kunskap vidta adekvata åtgärder för att göra det lättare för konsumenterna att äta hälsosamt. Särskilt fokus skulle läggas på de konsumentgrupper som har sämst matvanor. Uppdraget slutredovisades i rapporten 2017–2019 (dnr 2017/02452). I rapporten redovisas bl.a. att i samarbete med de nordiska länderna har en gemensam strategi och plattform för hur nyckelhålet ska stärkas som varumärke tagits fram. Ett nytt kommunikationskoncept – Byt inte liv – har utvecklats. togs det även fram annonser och inlägg för annonsering i sociala medier utifrån Byt inte liv-konceptet. Tillsammans med övriga nordiska länder som har nyckelhålet har den nuvarande föreskriften för nyckelhålet förbättrats. Syftet är främst att fler färdigrätter och vegetariska produkter ska kunna märkas med nyckelhålet. gav regeringen i uppdrag inom ramen för livsmedelsstrategin att arbeta vidare med utvecklingen av konceptet nyckelhålet, bl.a. genom informationsspridning om märkningen för att underlätta för alla konsumenter att göra hälsosamma val vid köp av livsmedel. ska låta en extern aktör utvärdera nyckelhålet . Uppdraget ska genomföras –2025 och redovisas 2021–2026. Av årsredovisning framgår att myndigheten i dialog med branschen fortsatte arbetet med att modernisera nyckelhålet för att få fler företag att märka produkter med symbolen. Nyckelhålsmärkta produkter underlättar för konsumenter, näringsidkare och de offentliga köken att välja hälsosamma livsmedel, vilket ger förutsättningar för bättre sammansatt kost. Syftet med moderniseringen av nyckelhålet är att göra det synligare och tydligare. Kampanjer har riktats till unga vuxna och småbarnsfamiljer med budskapet att det går att äta hälsosammare utan att ställa om hela livet. Moderniseringen innefattar även lagstiftningen, genom att tillåta användning av baljväxter och grönsaker i produkter som traditionellt inte innehåller dessa. Utskottet konstaterar att innebär att vissa livsmedel såsom honung, nötkött och fisk alltid ska ursprungsmärkas. Om en medlemsstat vill införa ytterligare obligatoriska märkningsregler på nationell nivå såsom ursprungsmärkning av andra livsmedel måste detta anmälas till kommissionen och motiveras. Vidare noterar utskottet att kommissionen avser att föreslå obligatorisk ursprungsmärkning för ytterligare livsmedel. Utskottet instämmer med regeringen att tillgången till tydlig information gör det lättare för konsumenter att välja hälsosamma och hållbara livsmedel. Eventuella märkningar måste dock vara ändamålsenliga och effektiva för att kunna tjäna sitt syfte på bästa sätt. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det är möjligt att komplettera de obligatoriska reglerna genom att frivilligt ange ytterligare information så länge den är korrekt och inte vilseledande. Utskottet välkomnar den frivilliga märkningen Från , som branschen tagit fram och som ger konsumenterna verktyg att göra medvetna val. I avvaktan på kommissionens förslag om ytterligare ursprungsmärkning av livsmedel anser utskottet att motionerna 2020/21:1617 (SD) yrkande 3, 2020/21:3099 (M) yrkande 6 och 2020/21:3248 (L) yrkande 18 kan lämnas utan åtgärd. Även motion 2020/21:1617 (SD) yrkande 10 kan lämnas utan åtgärd. Inledningsvis vill utskottet framhålla både regeringens strategi för hållbar konsumtion och livsmedelsstrategin. Fokus i bägge dessa strategier är dels en hållbar konsumtion av livsmedel, dels att konsumenter ska ha en möjlighet att välja hälsosam och god mat som producerats på ett hållbart sätt. Utskottet anser att det är viktigt att den svenska livsmedelsproduktionen och livsmedelskonsumtionen fortsätter att förbättras ur miljö- och klimatperspektiv. Utskottet noterar att kommissionen avser att skapa ett ramverk för märkning av hållbart producerade livsmedel som omfattar livsmedels näringsmässiga, klimatmässiga, miljömässiga och sociala aspekter. I avvaktan på detta förslag anser utskottet att motion 2020/21:1667 (S) kan lämnas utan åtgärd. När det gäller märkning av livsmedel, råvaror eller foder som innehåller eller har framställts av GMO eller GMM konstaterar utskottet att det finns ett EU-regelverk att förhålla sig till. I detta finns bestämmelser om märkning så att konsumenterna ska ha möjlighet att göra ett medvetet val mellan genetiskt modifierade produkter och konventionella produkter. För de konsumenter som efterfrågar produkter där GMO inte använts i produktionsleden kan ekologiska livsmedel vara ett alternativ. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motion 2020/21:2712 (MP). När det gäller nyckelhålsmärkningen anser utskottet i likhet med regeringen att märkningen är ett viktigt verktyg för konsumenter för att kunna göra medvetna och informerade val av hälsosamma livsmedel. Utskottet noterar att regeringen gett i uppdrag att modernisera nyckelhålsmärkningen för att göra den synligare och tydligare för konsumenterna men även för att få fler företag att märka sina produkter med symbolen. I avvaktan på resultatet av det pågående arbetet anser utskottet att motion 2020/21:2952 (C) yrkande 13 kan lämnas utan åtgärd. Regler för försäljning av vildsvinskött Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regler för försäljning av vildsvinskött. Jämför reservation 18 (M) och 19 (SD). Enligt kommittémotion 2020/21:725 av m.fl. (SD) yrkande 37 behöver reglerna för försäljning av vildsvinskött förenklas så att speciellt utbildade jägare ska kunna sälja kött från ett obegränsat antal djur. För att på riktigt skapa incitament för jakt och försäljning av vildsvinskött ska jägare med speciell utbildning kunna sälja kött från ett obegränsat antal djur för att på så sätt kunna öka vildsvinsjakten och få ut mer kött på marknaden. Även i kommittémotion 2020/21:3355 av m.fl. (M) yrkande 22 framhålls att jägare ska kunna sälja vildsvinskött direkt till konsumenten utan begränsningar av antalet djur som får säljas. Motionärerna är positiva till att regeringen har gett fyra myndigheter i uppdrag att underlätta avsättningen av vildsvinskött till konsumenter och välkomnar att jägare får möjlighet att sälja vildsvinskött direkt till konsumenter. Motionärerna vill dock inte se några begränsningar av hur många vildsvin som får säljas av varje jägare. behandling och kompletterande uppgifter I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) gör regeringen bedömningen att produktion av vilt och renkött kan bidra till tillväxt i livsmedelskedjan och att möjligheten till avsättning bör underlättas. I samband med behandlingen av propositionen om livsmedelsstrategin tillkännagav för regeringen att reglerna måste förenklas för att underlätta avsättning av viltkött (bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Vidare framgår det av utskottets betänkande att en sådan förenkling bör leda till att möjligheterna att leverera viltkött till privatpersoner, butiker och restauranger underlättas. konstaterades det att regelverket måste utformas så att de viltprodukter som når konsumenten måste hålla lika hög livsmedelssäkerhet oavsett distributionssätt. Utskottet anförde även att det är av stor vikt att konsumenternas förtroende för viltprodukter inte äventyras. Av skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) framgår att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Regeringen redovisar i skrivelsen att den gav i uppdrag att analysera möjligheten och lämna förslag på förenklade förfaranden för avsättning av vildsvinskött på marknaden. I uppdraget ingick att göra en bedömning av vilka volymer av vildsvinskött som kan göras tillgängliga på marknaden med de föreslagna åtgärderna samt kostnaderna för dessa åtgärder. Vidare redovisas i skrivelsen att via landsbygdsprogrammet har utlyst till ett antal projekt som ska främja svenskt vilt som lokal livsmedelsresurs och stärka viltkedjan från natur till konsument. Projekten pågick 2018 och 2019 och omfattar bl.a. sådana marknadsåtgärder som tar upp i tillkännagivandet. Som nämns ovan redovisade regeringsuppdraget om förenklade förfaranden för avsättning av svenskt vildsvinskött i rapporten av svenskt vildsvinskött (dnr 2018/02334). I rapporten redovisar ett antal olika åtgärder för att en ökad mängd vildsvinskött ska kunna nå konsumenterna, bl.a. att ta fram ny nationell lagstiftning om att jägare med tillstånd ska kunna överlämna små mängder vildsvinskött direkt till konsument och små mängder vildsvin med pälsen på till en lokal detaljhandelsanläggning samt att se över befintlig vägledning för jägarens direkta leveranser av små mängder vilt till konsument eller till en detaljhandelsanläggning som levererar direkt till konsument. I del 2 av regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin som täcker perioden –2025 redovisades att ett kraftfullt vildsvinspaket skulle tas fram . Regeringen avsatte till för genomförande av ett vildsvinspaket . –2025 beräknas för åtgärden. beslutade regeringen om ett antal uppdrag till olika myndigheter för att genomföra åtgärder i vildsvinspaketet inom ramen för livsmedelsstrategin. har t.ex. fått i uppdrag att