bet · H901CU1 · 2021-11-26 00:00:00 — har därmed fastställt utgiftsramen enligt ett förslag som lagts fram av , . Det står för oss klart att de förändringar av regeringens budgetproposition som , går fram med styr i fel riktning i en avgörande tid. Vi kan konstatera att rambeslut bl.a. bygger på följande förutsättningar: ”Anslagen för byggsubventioner och energieffektiviseringar avskaffas. Bemyndigandena för dessa anslag tas bort och medel som inte krävs för att infria redan ingångna avtal dras in.” (Se bet. 2021/22:FiU1 s. Utifrån dessa förutsättningar har godkänt preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 18. De godkända preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet uppgår till och . Det motsvarar en minskning med respektive jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen. (Se bet. 2021/22:FiU1 s. 7 f. och s. 195 f.) För att ekonomiska åtaganden som ingås under ett visst år ska kunna infrias i form av utbetalningar under efterkommande år måste det finnas pengar. Som framgår ovan saknas dock medel för detta enligt de preliminära utgiftsramarna i rambeslut. De ekonomiska åtaganden som kan göras inom utgiftsområde 18 (anslagen 1:7 och 1:8) framstår därmed som underfinansierade. Det ska understrykas att det sannolikt kommer att lämnas in ett stort antal ansökningar fram /22. Tanken bakom rambeslutsprocessen är att ska fatta beslut om, och ta ansvar för, budgetens helhet. Det är uppenbart att godkännande av preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 18 bygger på förutsättningen att beställningsbemyndigandena för anslagen 1:7 och 1:8 skulle tas bort . Det beslutet fattades så sent som dagen före justeringen av detta betänkande. Att utskottet , i budgetprocessens andra steg, föreslår att bemyndigandena ska kvarstå i enlighet med regeringens förslag framstår därför som motsägelsefullt och oansvarigt. Detta agerande kan inte anses vara förenligt med syftet bakom rambeslutsprocessen. I förhållande till budgetpropositionen innebär den utgiftsram som beslutat för utgiftsområde 18 en anslagsminskning med . Vi kan därför inte reservera oss till förmån för regeringens förslag. Med hänsyn till detta och eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18. Vi vill dock redogöra för den politik som vi anser bör prägla det bostadspolitiska området, och vi vill även avslutningsvis nämna något om det konsumentpolitiska området. En väl fungerande bostadsmarknad i hela landet är en viktig förutsättning för människors trygghet och livskvalitet samt för en konkurrenskraftig ekonomi. Behovet av fler bostäder är fortsatt stort, särskilt i storstadsregionerna. För att minska bostadsbristen är det nödvändigt att upprätthålla en hög byggtakt. Fler bostäder behövs för att underlätta för ungdomar att få sin första bostad, för att människor ska kunna flytta dit jobben finns och för att bryta den växande boendesegregationen samt motverka hemlöshet. En socialt hållbar bostadsförsörjning behövs för att underlätta för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. Vi delar regeringens uppfattning att det behöver byggas fler bostäder som människor har råd att bo i som det skapas förutsättningar för attraktiva, gröna och trygga livsmiljöer. De bostäder som byggs ska vara av god arkitektonisk kvalitet och bidra till att uppnå nationella klimat- och miljömål och de globala hållbarhetsmålen i Agenda . Som regeringen anför i propositionen behöver också det befintliga bostadsbeståndet nyttjas på ett mer effektivt sätt samt kvaliteter och värden i befintliga byggnader och stadsmiljöer värnas och tillvaratas. En långsiktig och hållbar bostadspolitik kräver både större reformer och riktade insatser. En hållbar bostadspolitik måste vidare utformas för att möta olika utmaningar i såväl storstäderna som i mindre städer och tätorter. Vi menar att satsningen på investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande skulle behöva fortsätta. Stödet har varit ett viktigt verktyg för att upprätthålla en hög byggtakt och stimulera till att det byggs fler hyresrätter med lägre hyra. För att beviljas stödet ska bl.a. en andel av bostäderna gå till sociala kontrakt och till unga. Att, som utskottet föreslår, inte bevilja några nya stöd för de ansökningar som inkommer från och med årsskiftet är mycket olyckligt. Det planeras många byggprojekt runtom i landet där man räknar med att få del av investeringsstödet. Att plötsligt avveckla investeringsstödet efter beslut kommer att drastiskt ändra förutsättningarna för dessa planerade projekt. Det är uppenbart att många planerade byggprojekt kommer att försenas och färdigställas med väsentligt högre hyror. En hög andel kommer inte alls att genomföras. Förslaget slår särskilt hårt mot svagare marknader där investeringsstödet är helt avgörande för projekten. Vi är positivt inställda till det nya stödet för energieffektivisering av flerbostadshus som infördes . Syftet med stödet är att förbättra energi-prestandan i flerbostadshus genom att förbättra lönsamheten och främja kostnadseffektiva åtgärder vid genomförandet av energieffektiviserande renoveringar. Att, som utskottet föreslår, avveckla detta stöd är olyckligt eftersom stödet är ett viktigt bidrag för att öka takten på nödvändiga energieffektiviseringsåtgärder i flerbostadshus runtom i . Sådana åtgärder är nödvändiga för att minska klimatpåverkan från dessa fastigheter. Vi anser sammanfattningsvis att alla bostadspolitiska satsningar som regeringen föreslår är angelägna. Dessa satsningar borde ha fått fortsätta i enlighet med förslagen i budgetpropositionen. Satsningarna behövs för att stimulera till ett ökat bostadsbyggande och skapa förutsättningar för klimatsmarta, hållbara och trygga boendemiljöer. Även på det konsumentpolitiska området anser vi att regeringens anslagsförslag är väl avvägda. Vi ser positivt på den inriktning på arbetet inom det konsumentpolitiska området som regeringen presenterar i budgetpropositionen. Vi noterar också att utskottets förslag inte innebär någon förändring i den delen jämfört med regeringens förslag. Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22: 4121. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 6 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 18. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 18 läggs fram i kommittémotion 2021/22:4122. Behovet av bostäder är stort. Enligt rapporterar 207 av 290 kommuner att de har underskott på bostäder i någon form. Även om antalet kommuner som rapporterar underskott har minskat är det tydligt att fler bostäder behöver byggas. Det befintliga bostadsbeståndet måste dessutom nyttjas mer effektivt. behövs medvetenhet om att förutsättningarna för bostadsbyggandet och skapandet av bra boendemiljöer skiljer sig åt i olika delar av landet. En hållbar bostadspolitik måste utgå från lokala förutsättningar, som den ska vara anpassad till de övergripande samhällsutmaningar vi står inför. När det gäller det konsumentpolitiska området har den enskilda konsumenten stor valfrihet, tillgång till fler försäljningskanaler och större makt och möjligheter att göra aktiva val. Utbudet av varor och tjänster är stort och det finns gott om olika alternativ att välja mellan. Konkurrensen har också lett till sänkta priser. Den ökade konsumtionen har dock haft en allvarlig baksida, främst i form av en ohållbar miljöbelastning. Det är därför helt avgörande att beslutsfattare på alla nivåer ser till att lagar och regler värnar en långsiktigt hållbar utveckling. Utvecklingen har även inneburit att det i vissa fall har blivit svårare för konsumenter att göra välgrundade val. Komplexiteten hos varor och tjänster har ökat. utgångspunkt är att det ska vara lätt att göra välgrundade och miljö- och klimatsmarta val. Det är därför viktigt att konsumentpolitiken ger bästa möjliga förutsättningar för detta. budgetalternativ i förhållande till propositionen när det gäller utgiftsområde 18 innebär i korthet följande. Vi föreslår att anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus minskas med och att anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande minskas med för att bidra till finansieringen av andra prioriterade reformer. har i andra sammanhang presenterat en omfattande politik för hur byggandet kan öka och utnyttjandet av det befintliga beståndet kan förbättras utan användande av stora statliga subventioner. Det handlar bl.a. om att förstärka den regionala samordningen i planarbetet, förkorta Lantmäteriets handläggningstider, göra ändringar av överklagandereglerna i , införa en försöksverksamhet för att förkorta och förenkla byggprocesser, förändra riksintressesystemet samt reformera hyresmarknaden. När det gäller anslagen 1:4 , 1:5 , 1:6 Lantmäteriet, 2:1 , 2:2 och 2:3 Fastighetsmäklarinspektionen föreslår att pris- och löneomräkningen justeras ned. Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (V) Momodou (V) anför: I budgetmotion, Röd politik för en grön omställning, föreslås en återstart av den svenska ekonomin efter coronapandemin. Vi vill se en stor grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. Våra förslag ökar tryggheten för människor genom stärkta socialförsäkringssystem och trygga arbetsvillkor. Vi ger småföretagare bättre förutsättningar och bygger ut infrastrukturen och transportsektorn. Genom vänsterpolitik skapar vi välfärd som kommer alla till del. Krishanteringen handlar även om att reparera de stora skador som de nyliberala ekonomiska teorierna har orsakat i vårt samhälle. har den politiska utvecklingen dominerats av nedmonteringar av vår gemensamma välfärd och våra trygghetssystem. Den ekonomiska politiken bygger på idén att gynna de rika och lämna över makt till marknaden. Allt som är demokratiskt och politiskt styrt är en belastning och ska privatiseras. De ekonomiska teorierna har gått före omsorgen om folket och tryggheten i landet. vill ändra på detta. Vi vill låta kapitalet arbeta för oss alla. Enskilda individers vilja ska inte avgöra hur vi bygger framtiden. behövs investeringar i vår gemensamma framtid. Därför föreslår vi bl.a. en skatt på stora förmögenheter. Koldioxidutsläpp och arbetslöshet ska ned, den ekonomiska jämlikheten ska upp. I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen inkom , med ett gemensamt budgetförslag, vilket har försvårat processen. Som en del av den överenskommelse har ingått med regeringen stödde i andra hand, då vårt eget budgetförslag röstats ned, regeringens förslag om bl.a. utgiftsramarna i kammaren framför förslaget från , . Vi anser att regeringens förslag i sin helhet hade varit bättre för , då det utgår från andra utgångspunkter än de nationalkonservativa värderingar som genomsyrar , och förslag. Jag kan konstatera att rambeslut bl.a. bygger på följande förutsättningar: ”Anslagen för byggsubventioner och energieffektiviseringar avskaffas. Bemyndigandena för dessa anslag tas bort och medel som inte krävs för att infria redan ingångna avtal dras in.” (Se bet. 2021/22:FiU1 s. Utifrån dessa förutsättningar har godkänt preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 18. De godkända preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet uppgår till och . Det motsvarar en minskning med respektive jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen. (Se bet. 2021/22:FiU1 s. 7 f. och s. 195 f.) För att ekonomiska åtaganden som ingås under ett visst år ska kunna infrias i form av utbetalningar under efterkommande år måste det finnas pengar. Som framgår ovan saknas dock medel för detta enligt de preliminära utgiftsramarna i rambeslut. De ekonomiska åtaganden som kan göras inom utgiftsområde 18 (anslagen 1:7 och 1:8) framstår därmed som underfinansierade. Det ska understrykas att det sannolikt kommer att lämnas in ett stort antal ansökningar fram /22. Tanken bakom rambeslutsprocessen är att ska fatta beslut om, och ta ansvar för, budgetens helhet. Det är uppenbart att godkännande av preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 18 bygger på förutsättningen att beställningsbemyndigandena för anslagen 1:7 och 1:8 skulle tas bort . Det beslutet fattades så sent som dagen före justeringen av detta betänkande. Att utskottet , i budgetprocessens andra steg, föreslår att bemyndigandena ska kvarstå i enlighet med regeringens förslag framstår därför som motsägelsefullt och oansvarigt. Detta agerande kan inte anses vara förenligt med syftet bakom rambeslutsprocessen. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 18 inte får överstiga 5 2022 (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 18. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 7 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 18 läggs fram i partimotion 2021/22:3271. Det finns ett omfattande behov av investeringar inom samhällsplanering, bostadsförsörjning och bostadsbyggande. Bostadsbristen är fortfarande stor, och allra störst är behovet av hyresrätter med rimliga hyror. Det behöver också byggas rätt och mer klimatsmart. är det befintliga flerbostadshusbeståndet i stort behov av renovering och klimatanpassning. Samhället behöver även bli mer tillgängligt för att alla medborgare ska känna sig inkluderade. För att stimulera ekonomin och genomföra nödvändiga satsningar krävs omfattande statliga investeringar. Vänsterterpartiets budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 18 innebär i korthet följande. Vi föreslår att anslaget 1:4 ökas med . Ökningen av anslaget ska användas för ett stöd för tillgänglighetsanpassning av samhället. Vi menar att ett särskilt stöd för tillgänglighetsanpassning skulle innebära att äldre får lättare att behålla sina förmågor och klara sig bättre själva samt att barnfamiljer får större livsutrymme och möjligheter till ett rikare liv, men framför allt skulle det innebära att människor med funktionsvariationer skulle få tillgång till samhället på mer likvärdiga villkor. Stora delar av det svenska flerbostadshusbeståndet är i behov av renovering och energieffektivisering. För 140 000 lägenheter är renoveringsbehovet akut. Kostnaderna för att åtgärda tekniska brister och anpassa bostäderna till moderna krav på energiprestanda och tillgänglighet är omfattande. För att genomföra nödvändiga renoveringar och energieffektiviseringar behöver staten ta ett finansiellt ansvar. Därför välkomnar det nya stödet för energieffektivisering av bostäder som införts . Vi menar dock att stödet bör utökas eftersom det finns ett så omfattande behov av renovering och energieffektivisering av flerbostadshusbeståndet. Vi föreslår därför att anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus ökas med i förhållande till utskottets förslag. Det är viktigt att stödet är utformat med hänsyn till rekommendationer i granskningsrapporten om det tidigare stödet till renovering och energieffektivisering (RiR 2019:25). Det råder stor bostadsbrist i en majoritet av kommunerna och bristen på hyresrätter med rimliga hyror är särskilt stor. Enligt behöver det byggas i genomsnitt 59 000 nya bostäder fram . Vi anser att minst hälften av dessa bör vara hyresrätter med rimliga hyror. För att dessa bostäder ska kunna byggas behöver staten ta ett större ansvar för finansieringen. Under förra mandatperioden införde regeringen och ett investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder. Vi anser att stödet bör ökas ytterligare för att möta konjunkturnedgången, upprätthålla en hög byggtakt och minska bostadsbristen. Vi anser också att stödet mycket tydligare än ska knytas till klimatmålen och att högre krav på klimatsmarta bostäder ska ställas när stöd beviljas. I syfte att öka antalet nybyggda klimatsmarta flerbostadshus föreslår att anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande höjs med . Utskottet har under beredningen av detta ärende inhämtat från att de medel som utskottet föreslår ska anvisas för investeringsstödet (anslaget 1:8) inte är tillräckligt för att finansiera de åtaganden som redan ingåtts och de påbörjade byggprojekt som väntar på beslut. Detta är anmärkningsvärt, särskilt som utskottets förslag till anslag är oförändrat i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen. Genom förslag knyts investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande tydligare till klimatmålen. I syfte att öka byggandet av flerbostadshus i trä föreslår vi att det även inrättas ett nytt anslag på benämnt Investeringsstöd för uppförande av klimatsmarta flerbostadshus i trä. Med ett ökat industriellt träbyggande skapas en bättre balans mellan stad och landsbygd då arbetstillfällen och utveckling skapas utanför städerna. Det ska vara möjligt för den som bygger flerbostadshus i trä att antingen ansöka om investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande från anslaget 1:8 eller att ansöka om investeringsstöd från det föreslagna nya anslaget. Investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande är ett steg i rätt riktning, men det krävs ytterligare åtgärder från statens sida för att det ska byggas tillräckligt många hyresrätter med rimliga hyror. Staten bör därför ta över delar av risken för finansieringen genom att erbjuda topplån med låg ränta som ersätter större delen av det egna kapitalet för byggbolagen. Ett statligt topplån på innebär att investeraren ska skjuta till och resterande , som , ska finansieras av banksektorn. En sådan finansieringslösning skulle ge fler aktörer möjlighet att ta sig in på marknaden, vilket stärker konkurrensen i byggbranschen. föreslår att det inrättas ett nytt anslag på benämnt Statliga topplån. Förslaget innebär en ökad upplåning för staten på 2022. föreslår vidare att det inrättas ett nytt anslag benämnt Stöd till klimatneutrala byggplaner som ska användas för att stödja kommunernas arbete med att ta fram klimatneutrala byggplaner och säkerställa att mark tilldelas byggherrar som erbjuder såväl klimatsmart nyproduktion av bostäder och offentliga byggnader, bl.a. i trä, som boendekostnader anpassade till folkflertalet. avsätts till det nya anslaget. Det behövs också en omställning till klimatsmarta stadsdelar där olika aktörer renoverar hus för att de ska bli mer klimatsmarta, väljer grön el, håller gatorna bilfria, startar odlingar i området och liknande. vill möjliggöra för olika aktörer, som kommuner, kommunala bostadsbolag, intresseföreningar och privata aktörer, att söka stöd för projekt som bidrar till att skapa klimatsmarta stadsdelar. Vi föreslår därför att det inrättas ett nytt anslag på benämnt Klimatsmart stadsplanering. På det konsumentpolitiska området är utvecklingen med färre kommuner som erbjuder konsumentvägledning oroväckande. För att garantera alla konsumenter tillgång till god konsumentvägledning behöver de kommunala resurserna för konsumentvägledning öka. föreslår därför att anslaget 2:1 ökas med för att förstärka konsumentväglednings- och skuldrådgivningsverksamheterna i kommunerna. Vid användning av stödet till anställning ska det krävas 50 procents medfinansiering av kommunerna. Vidare föreslår vi att anslaget 2:2 ökas med för att myndigheten ska kunna hantera den stora ökning av antalet ärenden som pandemin gett upphov till. Det är viktigare än någonsin att stödja organisationer som ger stöd och information om konsumtion. föreslår därför att anslaget 2:4 Åtgärder på konsumentområdet ökas med . Anslaget används bl.a. för bidrag till det civila samhällets organisationer som främjar konsumenternas intressen. Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (L) (L) anför: Det är tydligt att den rödgröna regeringen inte har förmått att komma till rätta med utmaningar. För att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. behöver därför en ny start. Liberalernas budgetförslag innehåller en liberal reformagenda som ger en stark kunskapsskola för alla, som rivstartar arbetet med att betala av den integrationsskuld som allt för länge har tillåtits växa, och som ger förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland. Därtill tillför vi en kraftig förstärkning till hela rättskedjan, stärker arbetslinjen i bidragssystemen, sänker skatten på arbete och sparande och stärker svenskt innovations- och företagsklimat. beslutade att fastställa utgiftsramar för statens budget enligt ett förslag som lagts fram gemensamt av , . Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Det är positivt att den budget som har antagit innebär en mindre rödgrön politik för . På viktiga områden genomförs kursomläggningar i liberal och borgerlig riktning, vilket vi välkomnar. finns det inslag i budgeten som vi inte ställt oss bakom. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4181. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 8 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 18. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 18 läggs fram i kommittémotion 2021/22:3961. I korthet innebär vårt budgetförslag för utgiftsområde 18 i förhållande till propositionen följande. En fungerande bostadsmarknad gör att människors valmöjligheter ökar. Att kunna flytta hemifrån, flytta ihop eller flytta till studier eller jobb möjliggör livsavgörande val. Liberalerna vill att fler ska ha makten att kunna ta dessa beslut om sina egna liv. Det är fria människor och marknadskrafter, inte subventioner till vissa bostadspolitiska insatser, som på allvar möjliggör ett ökat bostadsbyggande och lösningar på den bostadsbrist vi ser . I Liberalernas bostadspolitiska motion 2021/22:3997 redovisas vilka övergripande åtgärder Liberalerna vill göra för att förbättra den svenska bostadsmarknaden, inte minst för nyanlända och unga som har störst problem att ta sig in på bostadsmarknaden. Inom utgiftsområde 18 föreslår Liberalerna att anslaget 1:4 ökas med –2024 för ett uppdrag till att ta fram och utvärdera en ny trångboddhetsnorm. Trångboddheten måste minska om livssituationen i de utsatta områdena ska förbättras. Därför behöver de nuvarande trångboddhetsnormerna uppdateras. Liberalerna anser att det stöd till energieffektivisering av flerbostadshus som införts är ineffektivt och att det möjligen också kan utgöra en kontraproduktiv klimatpolitik. Den föreslagna medelstilldelningen till anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus avstyrks därför. Liberalerna anser även att anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ska avvecklas. Avvecklingen ska dock ske successivt för att redan gjorda åtaganden ska kunna fullföljas. Liberalerna föreslår att anslaget minskas med .