bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — Med en högre anslagskredit hade det kunnat undvikas. Sammanfattningsvis anser utskottet att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen som innebär att anslagskredit bör höjas till för både vidmakthållande och utveckling av statens infrastruktur. Därmed tillstyrker utskottet motion 2020/21:4037 (V) yrkande 21 och tillstyrker delvis motionerna 2020/21:4041 (SD) yrkande 1, 2020/21:4042 (M) yrkande 33 och 2020/21:4047 (KD) yrkande 9. Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur arbetet med produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt ska bedrivas. Utskottet välkomnar regeringens syn att arbetet med att verka för ökad produktivitet och innovation vid infrastrukturprojekt måste intensifieras. Utskottet menar att en hög grad av kostnadskontroll och transparens i planering och byggande av infrastruktur är grundläggande. Jämför reservation 53 (SD), 54 (C) och 55 (KD). ansvarar för skötseln av det statliga vägnätet, som är . Övriga vägar sköts av kommunala eller enskilda väghållare. kostnader för drift och underhåll av det statliga vägnätet är ca , och all skötsel upphandlas i konkurrens. En tredjedel är kostnader för underhåll av beläggningar, en femtedel för vinterväghållning och hälften för övriga åtgärder som renhållning, skötsel av rastplatser och belysning. ansvarar vidare för skötseln av spår med kontaktledning, ca 11 000 växlar och ca 29 000 signaler, och använder ca till drift och underhåll av järnvägsanläggningen. av underhållet är förebyggande och resterande är avhjälpande. Underhållsplanen redovisar hur planerar att prioritera och använda tilldelade medel för underhållsåtgärder på väg och järnväg och vilka effekter dessa åtgärder ger. Den senaste är . I kommittémotion 2020/21:2218 uppmärksammar m.fl. (SD) vikten av att vägarbeten ska slutföras snabbt (yrkande 19). Motionärerna menar att högre krav på kortast möjliga tid för byggande och underhåll bör vara en parameter vid upphandling av projekt där besvären för trafiken är stora. I kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 20 framför m.fl. (KD) att bör stärka sina funktioner för tillstånds- och leveranskontroll samt uppföljning vid upphandling av väg- och järnvägsunderhållet. I motion 2020/21:2867 föreslår (M) att statens ägande i avyttras. Motionären menar att verkar på en starkt konkurrensutsatt marknad. I kommittémotion 2020/21:3172 yrkande 2 föreslår m.fl. (C) att vid beslut om investeringar och upphandlingar när det gäller väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken upphandlingsform som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet. Motionärerna menar att det är centralt att göra jämförande analyser för att välja rätt metod för varje enskilt projekt så att varje investerad krona gör så stor samhällsnytta som möjligt. Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt Utskottet vill inledningsvis starkt betona vikten av en hög produktivitet och effektivitet i arbetet med infrastrukturprojekt. Utskottet delar därför regeringens bedömning i infrastrukturpropositionen att arbetet med produktivitets- och effektivitetsförbättringar måste intensifieras. En hög grad av kostnadskontroll och transparens i planering och byggande av infrastruktur är grundläggande i det arbetet. Utskottet vill påminna om att den trafikslagsövergripande nationella planen för transportinfrastruktur utgår från de ramar som beslutar om och att kostnadsförändringar i objekt jämfört med ursprungliga kostnadsprognoser kan påverka genomförbarheten av andra objekt som ingår i planen. Utskottet vill därför, liksom regeringen, betona att det är viktigt att fortsätter att utveckla metoder för projektering, planering och kalkyler i syfte att åstadkomma en god kostnadskontroll. Det är viktigt att på ett systematiskt sätt arbetar med att förbättra sina kostnadsprognoser, bl.a. genom att dra erfarenheter från genomförda projekt. Det är även viktigt med en god transparens i arbetet och när det gäller orsakerna till kostnadsökningar. Utskottet välkomnar att regeringen bevakar dessa frågor noga och att den avser att vid behov återkomma med lämpliga åtgärder för förbättrad kostnadskontroll. Utskottet konstaterar i sammanhanget att genomför en granskning av kostnadskontroll i infrastrukturprojekt. Resultatet av granskningen presenteras i en rapport med planerad publicering . Granskningen ska svara på om kostnadskalkyler ger tillförlitliga beslutsunderlag när det gäller möjligheterna att prioritera mellan olika infrastrukturprojekt. Upphandling och uppföljning av underhåll Utskottet konstaterar att upphandlar och beställer produkter, tjänster och entreprenader för ca för att utveckla och förvalta transportsystemet för väg- och järnvägstrafik. växlade över till ett nytt upphandlingssystem, Kommers. upphandlar all sin underhållsverksamhet i konkurrens. Upphandlingar ska göras enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling och lagen (2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna, vilka bygger på EU-direktiv om upphandling. uppger att leverantörsuppföljning är en del av verkets arbete med att förbättra kontrakten och samarbeten med entreprenörer. Leverantörsuppföljningen Upplev bygger på att bedömer leverantörerna enhetligt utifrån nio områden som ser till helheten av leveransen: tid, kvalitet, ekonomi, samarbete och kommunikation, dokumentation, teknik och utveckling, säkerhet, trafik samt miljö. menar att Upplev bidrar till det kontinuerliga förbättringsarbetet, och genom att all information samlas i ett system blir både interna arbete och dialogen med leverantörerna smidigare. Leverantörsuppföljning ska utföras kontinuerligt , en eller beroende på kontrakt. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet vill uppmärksamma att Trafikanalys tidigare fick regeringens uppdrag att analysera och utvärdera arbete för att öka produktiviteten och innovationsgraden inom anläggningsbranschen. presenterade Trafikanalys sin slutrapport (2017:5). Av rapporten framgår bl.a. att arbetet med en ny beställarroll och utvecklade affärsformer övergripande är väl omhändertaget och i ständig utveckling. I rapporten anges att har ökat framförhållningen i planering och upphandling, vilket är en bra förutsättning för arbetet med produktivitet och innovation. Regeringen gav därefter i uppdrag åt att redogöra för och återrapportera om sitt arbete för att verka för en ökad produktivitet i anläggningsbranschen. I sin slutrapportering av uppdraget redogör för de olika aktiviteter som pågår för en förbättrad produktivitet. Inom uppges arbetet ha bedrivits successivt och ett flertal större aktiviteter har genomförts. Utvecklingen har gått i flera steg, från att utarbeta strategier till att genomföra dem och sedan integrera dem i den dagliga verksamheten. Efter genomförande av strategierna uppges fokus ha varit på utveckling och ständiga förbättringar. Inom pågår det bl.a. ett arbete med förbättrad intern framförhållning, som uppges ha lett till att kan skapa bättre förutsättningar för genomförandet av investerings- och underhållsverksamhet. Utskottet noterar att det enligt är en relativt utmanande situation på marknaden. Det faktum att både , och satsar mycket på infrastrukturinvesteringar kan innebära en utmaning ur ett resursperspektiv. Det finns enligt även en konstaterad brist på kompetens inom stora delar av anläggningsbranschen. Utskottet delar regeringens bedömning i infrastrukturpropositionen att dessa två områden kan ha en stor påverkan på produktivitetsutvecklingen och att tillsammans med branschen behöver ha stort fokus på detta framöver. Utskottet vill vidare lyfta fram att infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2020/21:1863 framförde att med en ökad produktivitet och innovationsgrad är regeringens ambition att få ut mer av de resurser som läggs på transportinfrastrukturen. Statsrådet konstaterade att arbetar med bl.a. utvecklingsfrämjande upphandlingar men även med att initiera och genomföra innovationsupphandlingar av mer strategisk karaktär. Syftet är att bidra till de större innovationskliven och att driva fram helt nya lösningar som kan bidra till ökad produktivitet. I sammanhanget kan dessutom nämnas att regeringen har gett () i uppdrag att göra en översyn av den finansiella styrningen av . I slutredovisningen (ESV 2021:21) föreslår ESV bl.a. att investeringsplan utvecklas genom att utöka planen från att innehålla den statliga transportinfrastruktur som förvaltar till att omfatta hela den nationella transportinfrastruktur som finansierar och som regeringen styr genom nationella och regionala planer. ESV anser att uppföljningen av verksamhet bör utvecklas och lämnar förslag på hur informationen om det årliga genomförandet kan ge en sådan möjlighet. I infrastrukturpropositionen anför regeringen att den kommer att analysera underlaget och vid behov vidta lämpliga åtgärder för att förbättra den finansiella styrningen. När det gäller det statliga vägnätet uppgår kostnaden för vinterväghållning, skötsel och avhjälpande underhåll till (2020). Varje kontrakt gäller drift och underhåll av vägar inom ett visst geografiskt område. Det finns 108 driftsområden som vardera i genomsnitt omfattar väg. Kontrakten varar normalt , med möjlighet till förlängning med ett eller . Utskottet konstaterar att har granskat upphandling av basunderhåll för statliga vägar (RiR 2019:24). I skrivelse 2019/20:72 redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och slutsatser. Där framhåller regeringen att den kommer att följa arbete med att utveckla och använda systemstöd, förbättra informationsinsamlingen och införa nya arbetssätt för analys och planering. gav regeringen i uppdrag att analysera omfattningen och konsekvenserna av obalanserad budgivning i samband med upphandling av baskontrakt för underhåll av statliga vägar och upprätta en handlingsplan med ett åtgärdsprogram för att minska möjligheterna att genomföra obalanserad budgivning. I uppdraget framhöll regeringen att har pågående aktiviteter för bättre kvalitetssäkring och uppföljning av upphandlingsunderlag för baskontrakten. Regeringen anger att den anser att det är angeläget att detta arbete fortsätter och att verkar för att bl.a. begränsa obalanserad budgivning. I uppdraget beskriver regeringen vidare att den har höga ambitioner när det gäller att säkerställa kvalitet i de offentliga inköpen och därför bl.a. har lanserat en nationell upphandlingsstrategi. I strategin framhåller regeringen att de upphandlande myndigheterna behöver ta ett större ansvar för att upphandla mer strategiskt och ansvara för att skattemedel används på bästa sätt. Vidare understryker regeringen att den anser att det är viktigt att de medel som staten tilldelar infrastrukturområdet används effektivt. ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som ligger i framkant när det kommer till innovation och effektiva lösningar. Med en ökad produktivitet och innovationsgrad är ambitionen att få ut mer av de resurser som läggs på transportsystemet. Regeringen pekar på att detta ställer krav på att upphandlingar utformas och genomförs på ett sätt som stimulerar till en sådan utveckling. Det är därför av stor vikt att och entreprenadbranschen gemensamt verkar för ökad produktivitet och innovationsgrad samt en attraktiv anläggningsbransch. lämnade sin rapport budgivning – Basunderhåll väg (TRV 2020:159) till regeringen. I rapporten analyseras omfattningen och konsekvenserna av obalanserad budgivning, och analys visar att det är mer eller mindre obalanserad prissättning i av de pågående kontrakten. Obalanserad budgivning, eller strategisk prissättning, innebär att det finns stora prisskillnader på ett eller flera konton i kontraktsanbuden i förhållande till egna beräkningar av vad myndigheten ska betala för utfört underhåll. I rapporten lyfts det fram att syftet med 108 kontrakt för basunderhåll är att vägarna ska vara framkomliga och säkra, och det måste därför finnas tillgängliga entreprenörer som kan arbeta med avhjälpande åtgärder, förebyggande arbeten och mindre förbättringsarbeten. Det konstateras att många saker kan påverka om en budgivning i underhållskontrakten blir obalanserad. Ett obalanserat vinnande anbud är inte alltid det anbud som ger lägst kostnad i slutändan, vilket kan leda till att underhåll riskerar att utföras utifrån satta priser i stället för vad anläggningen är i behov av. Det finns därmed risk för överproduktion eller underproduktion, vilket är ineffektivt kostnads- och kvalitetsmässigt. Budgivningen kan också bli obalanserad när det bara är priset som utvärderas i anbudet. uppger att man löpande arbetar med åtgärder för att minska obalanserad budgivning som branschen får vara med och komma med förslag kring utveckling av kontrakten. för fram att lagen om offentlig upphandling innebär både möjligheter och hinder. arbetar bl.a. med att följa upp och utvärdera utförda mängder av olika underhållsjobb, s.k. mängduppföljning, samt med att följa upp och utvärdera leveranserna. uppger att man har en god dialog med branschen om dessa frågor. När det gäller järnvägsunderhåll delar in det i basunderhåll, reinvesteringar, mindre utbyten och driftskostnader. Basunderhållet utgör grunden i underhållsplan och omfattar åtgärder som syftar till att upprätthålla järnvägsanläggningens funktion. Det svenska järnvägsnätet är uppdelat i 34 kontraktsområden. Enligt började (dåvarande ) upphandla basunderhåll av järnväg 2002 och har 88 kontrakt upphandlats. Utskottet konstaterar att har granskat kostnadsavvikelser i drift och underhåll av järnvägar (RiR 2020:17). Granskningens resultat indikerar att upphandlingen av järnvägsunderhåll inte fungerar så effektivt som den borde. anser att behöver förbättra analysarbetet i syfte att bättre kunna identifiera det framtida underhållsbehovet och planera underhållsåtgärderna. I skrivelse 2020/21:86 välkomnar regeringen iakttagelser och framhåller att det är viktigt att har rätt förutsättningar för att kunna bedriva ett effektivt järnvägsunderhåll. Regeringen instämmer dessutom i iakttagelser att en grundförutsättning för att kunna göra träffsäkra uppskattningar av det nödvändiga underhållsarbetet för upphandling är att det finns systemstöd som kan ge en fullständig och aggregerad bild av tillståndet i anläggningen. Vidare instämmer regeringen i att det är en viktig förutsättning att kunna genomföra tillräckliga analyser och erfarenhetsbaserade utvärderingar för att förbättra kontraktens utformning och därmed minska risken för kostnadsökningar. Regeringen instämmer också i iakttagelser att kontraktens utformning har betydelse för att skapa förutsättningar för en effektiv verksamhet och i möjligaste mån ge entreprenörer funktionsansvar och frihet att hitta effektiva lösningar i syfte att främja innovation och konkurrens och göra marknaden mer attraktiv. Vidare framhåller regeringen att det är viktigt att förbättrar den ekonomiska uppföljningen och gör det möjligt att analysera hur vanligt förekommande sådan s.k. obalanserad budgivning är och vad det får för konsekvenser. Regeringen anser att behöver vidta åtgärder för att begränsa spekulativa anbudspriser och motverka de negativa effekter som det kan medföra. Utskottet vill peka på att regeringen därför gav i uppdrag att utreda vad som möjliggör förekomsten av obalanserad budgivning och hur stor omfattningen av detta är samt att redogöra för hur kostnadsökningar i samband med genomförande av baskontrakt kan motverkas. Uppdraget innefattar att upprätta en handlingsplan med ett åtgärdsprogram för att minska möjligheterna att genomföra obalanserad budgivning samt motverka kostnadsöverskridanden i verksamheten. Uppdraget ska redovisas . Vid utskottssammanträdet informerade Föreningen () om behovet av förebyggande underhåll av järnvägsanläggningen. FSJ anförde bl.a. att den nuvarande kontraktsformen inte gynnar innovation och utveckling, och man pekade på behovet av upphandlingsmodeller som driver innovation och utveckling. Utskottet konstaterar att regeringen i skrivelse 2020/21:86 anför att kontraktens utformning är avgörande för att uppnå en god effektivitet i verksamheten, liksom att de utformas så att drivkrafter skapas för innovation. Regeringen anför vidare att behöver utveckla sina systemstöd och hur de används för att kunna göra träffsäkra uppskattningar av det nödvändiga underhållsarbetet. Utskottet delar regeringens bedömning och välkomnar att regeringen kommer att fortsätta att följa arbete. Vidare delar utskottet regeringens bedömning att det är problematiskt att kostnaderna i entreprenadverksamhet ökar i förhållande till avtalad kontraktssumma och att även den totala projektkostnaden ökar . I infrastrukturpropositionen betonar regeringen att en hög produktivitet i anläggningsbranschen är en av förutsättningarna för att de medel som staten tilldelar infrastrukturområdet används effektivt. Utskottet delar regeringens bedömning att en ökad produktivitet och innovationsgrad i branschen är nödvändig för att få mer infrastruktur för investerade medel och en så hög måluppfyllelse som möjligt. När det gäller motionsförslag om vägarbeten kan utskottet konstatera att det enligt är många faktorer som styr planeringen av vägarbeten, men ambitionen är enligt verket att arbetet ska påverka boende och trafikanter så lite som möjligt. Vid större vägarbeten har ibland möjlighet att ge entreprenören bonus om byggtiden blir väsentligt kortare. Vissa arbeten som t.ex. beläggningsarbeten är säsongsberoende och kan bara utföras . uppger att deras entreprenörer ofta arbetar eftersom det ibland är det enda alternativet för att minska störningar i framkomligheten och att klara säkerheten för trafikanterna när man arbetar på trafikintensiva vägar. innebär nattarbete att entreprenörens och kostnader blir betydligt högre. Det finns också begränsningar i lagstiftningen av tillåtna ljudnivåer . När det gäller motionsförslaget om vill utskottet inledningsvis påminna om att är ett av svenska staten helägt bolag. (tidigare Svevia Maskin) är ett dotterbolag som hyr ut och underhåller maskiner, fordon och utrustning till Svevia, men också till kunder inom hela entreprenadbranschen. Svevia bildades som ett fristående statligt bolag. verkade man under namnet som en produktionsavdelning i dåvarande (nuvarande ). Utskottet vill hänvisa till att näringsminister i sitt svar på en skriftlig fråga bl.a. påminde om att och övriga bolag med statligt ägande liksom privat ägda aktiebolag styrs med aktiebolagslagen (2005:551) som grund. Inom ramen för den verksamhetsinriktning som staten som aktieägare, ytterst företrädd av , har bestämt är det bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation, förvaltningen av dess angelägenheter samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Statsrådet konstaterade även att frågor om eventuell snedvridning av konkurrensen kan prövas inom ramen för konkurrenslagens (2008:579) bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Sammanfattningsvis välkomnar utskottet att regeringen framhåller att arbetet med att verka för ökad produktivitet och innovation vid infrastrukturprojekt måste intensifieras. Utskottet menar att en hög grad av kostnadskontroll och transparens i planering och byggande av infrastruktur är grundläggande. Det är vidare viktigt med fortsatta analyser av kostnader, effektbedömningar, transportpolitisk måluppfyllelse och kostnadseffektivitet i samband med infrastrukturinvesteringar. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2218 (SD) yrkande 19, 2020/21:2809 (KD) yrkande 20, 2020/21:2867 (M) och 2020/21:3172 (C) yrkande 2. Några frågor om fysisk planering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fysisk planering. Utskottet understryker vikten av att mark används effektivt och ser inte några skäl att ändra på den rådande ordningen när det gäller utfarter till allmänna vägar. Det statliga infrastrukturbyggandet regleras i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg och väglagen (1971:948), vilka även hänvisar till delar av . I tillämpliga delar av finns bl.a. regler för hushållning av mark- och vattenområden och för riksintressen. I motion 2020/21:454 yrkande 1 föreslår och (båda C) att infrastruktur i form av kraftledningar ska samordnas med väg- och järnvägsdragningar för att minimera det totala markintrånget. Motionärerna konstaterar att det är ett problem att planerade och genomförda infrastrukturinvesteringar tar mycket jord- och skogsmark i anspråk, och därför ska de statliga myndigheterna vara skyldiga att samordna sina infrastrukturprojekt. I motion 2020/21:1270 anför (M) att makten över tillstånd till nya utfarter i samband med nybyggen bör flyttas från till kommunernas bygglovsenhet och att en översyn bör göras med avsikt att stärka kommunernas makt gentemot i övrigt. Motionären menar att kan stoppa bygget av en ny bostadsbyggnad genom att stoppa nya utfarter till en allmän väg, medan kommunen helt saknar inflytande över frågan. Utskottet vill inledningsvis slå fast att för att infrastrukturåtgärder ska kunna genomföras effektivt och ge god måluppfyllelse behöver den nationella infrastrukturplaneringen samspela väl med den fysiska samhällsplaneringen. ska samverka med andra aktörer och då vidta åtgärder i syfte att nå de transportpolitiska målen. I infrastrukturpropositionen framför regeringen att ett arbetssätt med samverkan och samarbete mellan och andra parter är centralt för att tillsammans nå önskad effekt, inte minst när det gäller lokaliserings- och markanvändningsfrågor. Utskottet delar den bedömningen. ska i samhällsplaneringen säkra att den statliga transportinfrastrukturen utformas så att den möjliggör en samverkan med övrig infrastruktur och främjar ett effektivt nyttjande av alla trafikslag. Utskottet kan konstatera att det pågår en utveckling av samverkan och samordning mellan de olika planeringsnivåerna och välkomnar att regeringen kommer att fortsätta att följa den. Vidare vill utskottet peka på att regeringen i infrastrukturpropositionen betonar att en väl fungerande samordning mellan statlig infrastrukturplanering samt och regional samhällsplanering är en förutsättning för att de potentialer som infrastrukturprojekten möjliggör ska utnyttjas till fullo. anförde infrastrukturministern i en interpellationsdebatt att infrastrukturprojekt generellt sett innebär svåra avvägningar mellan olika intressen, både enskilda och allmänna. Statsrådet pekade på att jordbruk och vattenskydd är två av många olika allmänna intressen som kan vara berörda av en utbyggnad av väg eller järnväg. Statsrådet klargjorde att det tydligt framgår att hänsyns- respektive hushållningskapitel ska tillämpas vid prövning av ärenden enligt både väglagen och lagen om byggande av järnväg, vilket bl.a. innebär att det ska väljas en lokalisering som är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna uppnås med minsta intrång och besvär för människors hälsa och miljön utan oskälig kostnad. Vidare vill utskottet uppmärksamma att infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2019/20:692 betonade att det, tillsammans med andra intressen, är ett viktigt allmänt intresse att beakta bevarandet av brukningsvärd mark vid exploatering. Utskottet delar denna bedömning och konstaterar att statsrådet pekade på att det finns en reglering som ska följa i sitt arbete med infrastrukturplanering, vilket ger en rättssäker grund för arbetet. De individuella avvägningarna måste dock alltid göras med beaktande av de specifika omständigheterna i varje enskilt fall. Utskottet kan också konstatera att uppger att mark i närheten av vägar och järnvägar med fördel kan användas till att dra ledningar, vilket dock förutsätter att drift och underhåll av vägen eller järnvägen inte fördyras eller försvåras och att ledningen eller dess kringutrustning inte vållar skador, fara eller hinder för trafik och trafikanter. Den som ska korsa en järnväg, en väg eller ett farvatten där det finns någon form av ledning måste teckna ett avtal med . Utfart till allmän väg