bet · H801SfU28 · 2021-06-21 00:00:00 — För att regelverket ska vara konsekvent föreslås att giltighetstiden vid det första beslutstillfället ska bestämmas till även för uppehållstillstånd som beviljas till anhöriga till personer som är bosatta här, dvs. personer som vistas i utan krav på uppehållstillstånd såsom svenska och nordiska medborgare, liksom i andra fall när uppehållstillstånd beviljas på grund av anknytning enligt bestämmelserna i 5 kap. 3 a § UtlL. Uppehållstillstånd som beviljas vid en förlängning föreslås som huvudregel vara tidsbegränsade. För skyddsbehövande och personer som har beviljats uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter föreslås att giltighetstiden vid förlängning ska bestämmas till . För att tillståndstiderna ska vara så enhetliga som möjligt föreslår regeringen att detsamma bör gälla vid anhöriginvandring. Om ett nytt uppehållstillstånd beviljas en anhörig efter ansökan om förlängning ska även det nya tillståndet vara tidsbegränsat och gälla . Även vid en förlängning bör dock uppehållstillståndet inte gälla än anknytningspersonens uppehållstillstånd. Vid anhöriginvandring föreslås att ett permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas med tidsbegränsat uppehållstillstånd. Ett permanent uppehållstillstånd bör vidare endast kunna beviljas i samband med en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. En ansökan om förlängt uppehållstillstånd på grund av anknytning föreslås kunna bifallas även när utlänningen vistas i . Fortsatt uppehållstillstånd i vissa fall ska även fortsättningsvis kunna beviljas, trots att det anknytningsgrundande förhållandet har upphört. Samma kategorier av anhöriga omfattas som . Eftersom kretsen som beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd nu utvidgas ska kretsen som kan beviljas fortsatt uppehållstillstånd trots att det anknytningsgrundande förhållandet upphört utvidgas på motsvarande sätt. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:4063 yrkande 10 ett tillkännagivande om att det bör införas en bestämmelse som kräver att anknytningspersonen lagligen bör vistats i för att vara berättigad till familjeåterförening. Enligt familjeåterföreningsdirektivet får kräva laglig vistelse i maximalt innan familjeåterförening ska kunna prövas. Tiden motsvarar även etableringsprogrammets längd, vilket möjliggör för anknytningspersonen att komma i sysselsättning och på så sätt uppfylla försörjningskravet och bidra till sina familjemedlemmars integration. I partimotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att alternativt skyddsbehövande inte bör kunna utgöra anknytningspersoner för anhöriginvandring. Förslagen bör enligt motionärerna anpassas till miniminivån enligt folkrätten och . Förutom att förslagen innebär en direkt minskning av migrationsflödet till sänder det klara signaler om att nu anpassar sig till en mer normal västerländsk migrationspolitik. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att utlänningar som fått uppehållstillstånd genom säkerhetsventilen eller på grund av verkställighetshinder inte bör kunna utgöra anknytningspersoner. För att förebygga att säkerhetsventilen missbrukas, i synnerhet i ärenden som rör barn, ska det enligt motionärerna inte vara möjligt för en utlänning som erhållit uppehållstillstånd på den grunden att utgöra anknytningsperson. På samma sätt förhåller det sig med utlänningar som fått uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder. Dessa personer har de facto fått avslag på ansökan, och ska lämna . De ska alltså inte få utgöra anknytningspersoner i anhörigärenden. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att anpassa familjedefinitionen till de absolut lägsta kraven i folkrätten och . En minderårig utlänning under gemensam vårdnad av en flykting som är bosatt i , och en utlänning i utlandet, bör inte kunna få ansöka om familjeåterförening i . Motionärerna anser att barnets bästa bör sättas i första rummet, och att barn inte bör slitas upp från sina rötter i onödan. Barnet bör inte skiljas från föräldern i hemlandet. Det bryter också den kedja av anknytning som annars hade uppstått, när den andra vårdnadshavaren ansöker om tillstånd för att återförenas med barnet som flyttat till . I kommittémotion 2020/21:1618 av i m.fl. (SD) yrkande 1 finns liknande förslag med tillkännagivande om anhöriginvandring för skyddsbehövande. I kommittémotion 2020/21:1618 av i m.fl. (SD) yrkande 11 och i kommittémotion 2020/21:1619 yrkande 34 av samma motionärer finns tillkännagivanden om familjeåterförening. m.fl. (SD) begär i partimotion 2020/21:1620 yrkande 3 ett tillkännagivande om en hållbar och självförsörjande anhöriginvandring. Familjebanden ska vara tillräckligt nära och kunna styrkas. En anknytning ska endast kunna ligga till grund för anhöriginvandring om den följer svensk lagstiftning och familjeförhållandet med säkerhet ingåtts frivilligt. Missbruk måste beivras. I kommittémotion 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att hbtq-flyktingar ska ha rätt till familjeåterförening även om deras kärlek var förbjuden i hemlandet. Enligt motionärerna omöjliggör den föreslagna regleringen familjeåterförening för hbtq-personer som inte har kunnat leva i samma hushåll i hemlandet på grund av att homosexualitet är kriminaliserat där. Myndighetens utredningsansvar måste förtydligas och kompetensen stärkas så att processen blir mer rättssäker. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:4063 yrkande 7 ett tillkännagivande om att kretsen av personer som kan anhöriginvandra inte bör utökas i förhållande till betänkande En långsiktigt hållbar migrationspolitik. Som ett huvudsakligt motiv till den utvidgade möjligheten till anhöriginvandring anges i propositionen att personer i samkönade par inte har möjlighet att sammanbo i sina hemländer. I de föreslagna bestämmelserna saknas dock en sådan begränsning. Inte heller innehåller bestämmelserna någon begränsning till olikkönade par vars förhållande inte accepteras i den kultur de levt i, som också nämns i propositionen. Begreppet ”etablerats före inresan” i familjeåterföreningsdirektivet bör ersätta regeringens förslag ”ha etablerats redan i hemlandet”. I partimotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att skyddsbehövande och vissa närliggande grupper inte bör kunna utgöra anknytningsperson vid s.k. snabb anknytning, Enligt motionärerna är det redan möjligt att bevilja uppehållstillstånd till en utlänning som har särskild anknytning till om det finns synnerliga skäl. Det finns därför inte behov av ytterligare regler. På samma sätt ska rätten till familjeåterförening begränsas till att endast gälla väletablerade förhållanden, som var etablerade före inresan till . I kommittémotion 2020/21:4075 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om ett utvidgat anknytningsbegrepp. Förslaget om att utvidga kretsen för anknytningen bör avvisas med hänvisning till vissa grupper, exempelvis samkönade par som inte haft möjlighet att vara sammanboende i sina ursprungsländer på grund av landets lagstiftning. Utlänningslagens regler för att beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 a § tredje stycket 3 UtlL är tillräckliga. Krav för uppehållstillstånd för anhöriga I partimotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att införa ett integrationskrav i lag och att det bör kopplas till familjeåterförening. I syfte att uppnå en förbättrad integration av både anhöriga och anknytningspersoner bör möjlighet att kräva integrationsåtgärder genomföras. Det bör vara möjligt att vägra uppehållstillstånd på grund av anknytning om kravet inte uppfylls. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om vandelskrav vid anhöriginvandring. Vandelskrav bör ställas i enlighet med minimikraven som gäller enligt familjeåterföreningsdirektivet. En kriminellt belastad person bör inte tillåtas resa in i utan att hans eller hennes vandel kontrolleras, eller vid bosättning här kunna utgöra anknytningsperson. Vandelsprövning och vandelskrav bör omfatta all anhöriginvandring och gälla även vid förlängningsansökan. Utlänningar ska åläggas att medverka i en särskild utredning om vandel. Även i kommittémotion 2020/21:1618 av i m.fl. (SD) yrkande 4 finns ett tillkännagivande om vandelskrav. Varaktigt uppehållstillstånd vid anknytning I kommittémotion 2020/21:4063 av m.fl. (M) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om anknytningspersonen ska ha väl-grundade utsikter att beviljas ”uppehållstillstånd ” i 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL bör ersättas av förslagen i betänkande om krav på att anknytningspersonen ska ha välgrundade utsikter att beviljas ”varaktigt uppehållstillstånd”. I kommittémotion 2020/21:4075 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om varaktigt uppehållstillstånd. Förslaget i betänkande om krav på att anknytningspersonen ska ha välgrundade utsikter att beviljas ”varaktigt uppehållstillstånd” bör införas. Då ett försörjningskrav, förutom för egna barn , föreslås ställas på anknytningspersonen som är alternativt skyddsbehövande är det också rimligt att tillståndens längd för anknytningspersonen skapar vissa förutsättningar för detta. Längden på uppehållstillstånd för anhöriga m.fl. (SD) begär i partimotion 2020/21:4073 yrkande 15 ett tillkännagivande om längden på uppehållstillstånd på grund av anknytning. En utlänning som beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning bör kunna få ett uppehållstillstånd som varar som anknytningspersonens, dock längst . I partimotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om skärpta regler för uppehållstillstånd när förhållandet upphört. Det bör krävas att utlänningen ska ha varit bosatt i med uppehållstillstånd på grund av anknytning, , och har fört en hederlig vandel och kommit i varaktig egen försörjning och i övrigt ha en särskild anknytning till . I övrigt kan förslaget till säkerhetsventil ”om andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd” tas bort. Bestämmelser som finns om det skulle förefalla uppenbart orimligt att utvisa en utlänning är tillräckliga. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att utreda frågan om skydd för utlänningar som utsätts för relationsvåld. Det bör övervägas om den nuvarande regleringen är tillräcklig för att skydda människor som annars skulle känna sig tvungna att stanna kvar i en våldsam relation. Liknande tillkännagivanden som i yrkande 17 finns i kommittémotion 2020/21:1618 av i m.fl. (SD) yrkande 6 om skydd för utsatta personer och i kommittémotion 2020/21:657 av m.fl. (SD) yrkande 16 om skydd vid relationsvåld. I kommittémotion 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att se över om den lag som ger en anknytningsperson möjlighet att stanna kvar i om förhållandet upphört på grund av våld eller andra allvarliga kränkningar är ändamålsenlig. Det bör ses över om utsatta personer får tillräckligt skydd. I motion 2020/21:2524 av och (båda C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda ett avskaffande av den s.k. tvåårsregeln och därmed underlätta för kvinnor som har lämnat sin make att få ett permanent uppehållstillstånd tidigare. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för bättre samordning mellan ansvariga myndigheter – en aktiv samverkan mellan länsstyrelser, , kommuner, regioner och kvinnojourer – så att nolltolerans mot våld mot kvinnor gäller för alla kvinnor i och för att identifiera och kartlägga förekomsten av ”fruimport” samt det missbruk av tvåårsregeln som serieimportörer gör sig skyldiga till. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att överväga att alla vuxna som fått uppehållstillstånd genom anknytning till en partner som inte i sin tur är flykting ska informeras om sina rättigheter och skyldigheter och tilldelas en kontaktperson. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln. För att kunna utreda om det finns skäl att misstänka att referenspersonen kan komma att förgripa sig på sökanden , eller för att fastställa att han tidigare förgripit sig på sin sambo eller maka, bör en kontroll göras genom registerutdrag. Även folkbokföringen och register bör kontrolleras för anknytningspersoner. Det kan ge en bild av om någon tidigare ansökt om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personen i fråga. I de fall det framkommer att referenspersonen tidigare dömts för brott mot 3, 4 eller 6 kap. bör sökanden alltid informeras om detta muntligen. Vidare bör sökanden alltid informeras om sina rättigheter och vilket skydd som kan ges. I kommittémotion 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att den som lämnar en våldsam partner ska få ett starkare skydd. Motionärerna anser att den s.k. tvåårsregeln bör avskaffas eftersom den leder till att människor utan permanent uppehållstillstånd riskerar att låsas in i våldsamma och destruktiva förhållanden. Om regeln kvarstår är det av yttersta vikt att det finns möjligheter till undantag. Enligt 5 kap. 3 a § UtlL får uppehållstillstånd bl.a. beviljas när en utlänning har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt i . Det krävs då att förhållandet framstår som seriöst och att inte särskilda skäl talar emot att tillstånd ges. Regeringen anser att det inte bör införas en generell möjlighet att beviljas uppehållstillstånd med stöd av bestämmelsen i de fall anknytningspersonen har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Det förekommer dock att t.ex. samkönade par inte har möjlighet att sammanbo i sina hemländer. Detsamma kan gälla för olikkönade par vars förhållande inte accepteras i den kultur de levt i. Enligt den ordning som gäller enligt utlänningslagen finns en möjlighet för dessa personer att beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning med stöd av 5 kap. 3 a § UtlL. Om en sådan möjlighet inte finns i de fall anknytningspersonen har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd kan den föreslagna ordningen med tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel innebära att t.ex. personer i en etablerad relation som inte har kunnat leva tillsammans i sitt hemland på grund av att deras förhållande inte är accepterat där, utestängs från möjligheten att leva tillsammans . Regeringen föreslår därför, bl.a. med hänvisning till att reglerna om anhöriginvandring ska vara förenliga med konventionsåtaganden, att det bör införas en möjlighet att beviljas uppehållstillstånd även för personer som har etablerat en relation i hemlandet och som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande. Regeringen anser att ytterligare ändringar inte är nödvändiga och hänvisar till möjligheten att enligt 5 kap. 3 a § tredje stycket 3 UtlL bevilja uppehållstillstånd till en utlänning som har särskild anknytning till om det föreligger synnerliga skäl. Denna ventil kan täcka vissa situationer där det i annat fall skulle kunna strida mot ett svenskt konventionsåtagande att en person som har tidsbegränsat uppehållstillstånd inte kan vara anknytningsperson. När det gäller olikkönade par vars förhållande inte accepteras av den kultur de lever i anser utskottet liksom regeringen att omständigheterna bör bedömas i varje enskilt fall, där bl.a. längden på relationen är en av flera faktorer som kan tala för att relationen är etablerad. Utskottet anser att regeringens förslag är väl motiverat och avvägt. Utskottet håller med om att familjeseparationer där barn är inblandade i möjligaste mån bör undvikas. Utskottet instämmer också i att det bör tas hänsyn till barnets bästa. gäller som lag i och principen om barnets bästa anges i utlänningslagen genom portalparagrafen i 1 kap. 10 § UtlL. Utskottet anser dock inte att bästa lösningen alltid är att barnet inte bör skiljas från föräldern i hemlandet. Utskottet är därför inte berett att tillstyrka yrkandet om att begränsa rätten till familjeåterförening när det gäller barn till den absolut lägsta i folkrätten och . Utskottet finner i likhet med regeringen att alternativt skyddsbehövande ska kunna utgöra anknytningsperson och är inte berett att föreslå en begränsning av möjligheten för skyddsbehövande att utgöra anknytningsperson vid anhöriginvandring. Inte heller är utskottet berett att begränsa möjligheten för den som har fått uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder att utgöra anknytningsperson. Sammantaget är utskottet därför inte berett att föreslå tillkännagivanden om att bl.a. anpassa familjedefinitionen till de absolut lägsta kraven i folkrätten och eller neka vissa skyddsbehövande m.fl. anhöriginvandring. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 7, 2020/21:4073 (SD) yrkandena 9–12, 2020/21:1618 (SD) yrkandena 1 och 11, 2020/21:1619 (SD) yrkande 34, 2020/21:1620 (SD) yrkande 3 och 2020/21:4075 (KD) yrkande 14. Utskottet är inte heller berett att föreslå ett tillkännagivande om att familjeåterförening ska medges först efter att anknytningspersonen har vistats lagligen i . Motion 2020/21:4063 (M) yrkande 10 avstyrks därför. Utskottet finner inte skäl att nu föreslå ett tillkännagivande angående hbtq-flyktingars rätt till familjeåterförening. Motion 2020/21:2702 (MP) yrkande 7 avstyrks därför. Krav för uppehållstillstånd för anhöriga När det gäller yrkanden om vandelsprövning vid uppehållstillstånd på grund av anknytning konstaterar utskottet att det enligt gällande rätt finns möjlighet att vägra uppehållstillstånd i vissa fall enligt 5 kap. 3 § UtlL, om den anhörige utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Även uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 a § UtlL, som är en fakultativ bestämmelse, kan vägras med hänsyn till den anhöriges vandel. Utskottet anser därför att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande om vandelskrav vid anknytning. Motionerna 2020/21:4073 (SD) yrkande 14 och 2020/21:1618 (SD) yrkande 4 avstyrks därmed. Utskottet är inte berett att tillstyrka ett yrkande om att det bör införas ett integrationskrav vid anhöriginvandring. Motion 2020/21:4073 (SD) yrkande 13 avstyrks därför. Varaktigt uppehållstillstånd vid anknytning Regeringen föreslår att om en person har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande, på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § UtlL och har välgrundade utsikter att beviljas uppehållstillstånd , ska uppehållstillstånd ges till en utlänning som är make, sambo eller ogift barn till den personen eller som är ogift barn till den personens make eller sambo. I avsnittet Ändrade regler i utlänningslagen lägger utskottet på eget initiativ fram ett förslag om att regeringens förslag till lydelse av 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL om att anknytningspersonen ska ha välgrundade utsikter att beviljas uppehållstillstånd ska ändras och ersättas med förslaget i betänkande om att anknytningspersonen ska ha välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd. Om beslutar att inte anta utskottets förslag till lagändring i denna del anser utskottet att bör göra ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om krav på välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd vid anknytning. Regeringen ska härvid beakta vad utskottet anför i frågan i avsnittet Ändrade regler i utlänningslagen. Motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 8 och 2020/21:4075 (KD) yrkande 5 tillstyrks därmed under förutsättning att utskottets förslag till lagändring inte antas. Längden på uppehållstillstånd för anhöriga När det gäller längden på uppehållstillstånd vid anhöriginvandring föreslår regeringen att ett tillstånd som beviljas enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL på grund av anknytning till en utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande, på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § UtlL, ska vara tidsbegränsat och gälla som uppehållstillståndet för anknytningspersonen. Ett uppehållstillstånd som beviljas enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL på grund av anknytning till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i eller som beviljas i andra fall enligt 5 kap. 3 a § första eller tredje stycket UtlL ska vara tidsbegränsat och gälla . Om ett nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL ska det gälla . En ansökan om permanent uppehållstillstånd får, när giltighetstiden för ett uppehållstillstånd löper ut, beviljas om en utlänning har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd och förutsättningarna för uppehållstillstånd och de särskilda kraven för ett permanent uppehållstillstånd är uppfyllda. Enligt utskottet är den föreslagna ordningen rimlig och väl avvägd. Utskottet anser därmed inte, till skillnad från motionärerna, att permanent uppehållstillstånd inte ska kunna beviljas på grund av anknytning eller att längden på uppehållstillståndet inte ska kunna vara längre än . Motion 2020/21:4073 (SD) yrkande 15 avstyrks därför. Utskottet delar regeringens bedömning att fortsatta uppehållstillstånd i vissa fall även fortsättningsvis ska kunna beviljas, trots att det anknytningsgrundande förhållandet har upphört. Samma kategorier av anhöriga kommer att omfattas som . Eftersom kretsen som beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd nu utvidgas bör kretsen som kan beviljas fortsatt uppehållstillstånd trots att det anknytningsgrundande förhållandet upphört utvidgas på motsvarande sätt. Utskottet konstaterar att ett fortsatt uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning till följd av den nya ordningen kommer att tidsbegränsas. Utskottet konstaterar att inte har föreslagit några ändringar i de delar som avser uppskjuten invandringsprövning. Av propositionen framgår vidare att regeringen inte anser att det finns behov av att ändra den nuvarande regleringen med anledning av förslaget om att tidsbegränsade uppehållstillstånd ska utgöra huvudregel. En sådan översyn av regelverket ryms enligt regeringen inte inom ramen för detta lagstiftningsprojekt. Utskottet har tidigare framhållit att det är viktigt att i så stor utsträckning som möjligt förhindra att uppehållstillstånd beviljas när det kan misstänkas att den ena parten i ett förhållande kommer att utsättas för våld eller allvarliga kränkningar. Det är också viktigt att motverka skenförhållanden. får inte möjligheterna att bevilja uppehållstillstånd begränsas för de seriösa anknytningar som ännu inte har blivit etablerade. Utskottet noterar att frågan om hur skyddet för utlänningar som utsätts för relationsvåld vid anhöriginvandring på olika sätt ska stärkas och kommer att ses över. Motionerna 2020/21:4073 (SD) yrkande 17, 2020/21:1618 (SD) yrkande 6, 2020/21:657 (SD) yrkande 16, 2020/21:2958 (C) yrkande 18, 2020/21:2524 (C) yrkandena 1–3, 2020/21:3663 (KD) yrkande 21 och 2020/21:2702 (MP) yrkande 4 avstyrks därför. Utskottet anser inte heller att det finns anledning att tillstyrka motion 2020/21:4073 (SD) yrkande 16 om att regeringen bör återkomma med förslag till skärpta regler för uppehållstillstånd när förhållandet upphört. Motioner om möjligheten att vägra uppehållstillstånd vid anknytning på grund av ålder Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag om att uppehållstillstånd på grund av anknytning får vägras om någon av makarna eller samborna är och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller några motionsyrkanden. avslår i övrigt motionsyrkanden om en tvingande 21-årsregel vid anhöriginvandring. Jämför reservation 37 (S, MP) och 38 (SD) samt särskilt yttrande 6 (SD). Jämför även särskilt yttrande 7 (V).