bet · H801SfU20 · 2021-04-09 00:00:00 — Utvisning får dock ske endast om utlänningen döms till svårare påföljd än böter och om gärningen är av sådant slag och övriga omständigheter är sådana att det kan antas att han eller hon kommer att göra sig skyldig till fortsatt brottslighet här i landet, eller brottet med hänsyn till den skada, fara eller kränkning som det har inneburit för enskilda eller allmänna intressen är så allvarligt att han eller hon inte bör få stanna kvar. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3295 yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över hur den fria rörligheten tillämpas i . Det behövs en översyn av hur bestämmelserna tillämpas i . Syftet har aldrig varit att människor uppehåller sig i andra EU-länder utan egen försörjning. I kommittémotion 2020/21:3305 av m.fl. (M) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att se över frågan om huruvida förutsättningarna för utvisning på grund av brott kan utökas för EU-medborgare. Motionärerna anser att EU-medborgare som vanemässigt begår brott i andra länder än sitt eget ska kunna utvisas och förbjudas att återvända till landet där brottet har begåtts, i betydligt större omfattning än vad som är möjligt . EU:s s.k. rörlighetsdirektiv bör därför ändras i syfte att utvisning på grund av brott ska kunna användas oftare. I kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) begärs i yrkande 35 ett tillkännagivande om att återinföra registreringsplikten för EES-medborgare med uppehållsrätt. Motionärerna anför att EES-medborgare som har uppehållsrätt och en vistelse som antas överstiga ska folkbokföras och därmed även få ett personnummer. En EES-medborgare som har uppehållsrätt och en vistelse i på ska inte folkbokföras utan i stället registreras av t.ex. och på så sätt ges ett samordningsnummer med begränsad giltighet. I de fall det kan finnas rimliga tvivel om kraven för uppehållsrätt är uppfyllda kan kontrollera om förutsättningarna är uppfyllda, och om så inte är fallet antingen uppmana EES-medborgaren att lämna landet eller besluta om utvisning. I kommittémotion 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att se över och utöka förutsättningar för utvisning på grund av brott för EU-medborgare. Även i motion 2020/21:2275 av Boriana (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att medborgare i EES-länder ska kunna dömas till utvisning i betydligt större utsträckning än . När en person begår brott handlar det om ett eget aktivt val och då har han eller hon förbrukat sin rätt att stanna kvar i . Om kraven sänks skulle det också kunna ha en preventiv effekt eftersom personen riskerar utvisning. I kommittémotion 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) begärs tillkännagivanden om registreringskrav av EU-medborgare (yrkande 30) och om att straffa EU-medlemsstaters missbruk av den fria rörligheten (yrkande 31). Motionärerna framhåller att ett återinförande av kravet på registrering kommer att ge en bättre översikt av invandringen från andra EU-länder och ge bättre kontrollmöjligheter. Vidare anges att EU bör sätta press på de medlemsstater som inte tar ansvar för sina medborgare och vid behov även kunna vidta åtgärder, exempelvis häva den fria rörligheten mot dessa medlemsstater. Även i motion 2020/21:3458 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att återinföra registreringen av EU-medborgare. I samma motion begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att följa upp dagens rapportering. Enligt motionärerna bör kontrollen på EU-medborgare intensifieras för att ge bättre möjligheter att utvisa de personer som saknar uppehållsrätt. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:3308 tillkännagivanden om fri rörlighet och fattiga EU-medborgare (yrkande 1) och om registrering av EU-medborgare som varit här (yrkande 5). Motionärerna menar att nationella riktlinjer om utsatta EU-medborgare i bör fastställas, sanktioner införas mot EU-länder som kränker sina medborgares eller minoriteters rättigheter och ett sändebud utses med initiativrätt och ansvar för frågan om romers situation i och . Vidare anför motionärerna att dagens system, som innebär att personer som är i landet inte behöver registrera sig, leder till bl.a. en risk för att personerna etablerar sig i permanent fattigdom i . m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:3311 yrkande 29 ett tillkännagivande om utvisning till andra EU-länder. Motionärerna anser att utvisning på grund av brott borde komma i fråga om personen är EU-medborgare, t.ex. när det gäller återfallsbrottslighet. Många av de inbrottsstölder som begås i begås av brottsnätverk med säte i andra EU-länder, enligt motionärerna. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:3261 yrkande 20 ett tillkännagivande om EU:s familjebegrepp. Samkönade par bör inbegripas i familjebegreppet och den fria rörligheten inom EU därmed gälla alla medföljande makar. Det är viktigt att i EU arbetar för att dom om att termen maka eller make inkluderar samkönade par ska få fullt genomslag. Utskottet kan inledningsvis konstatera att EU-medborgare omfattas av unionens regler om fri rörlighet och viseringsfrihet. Regler är fastställda i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och innebär att människor kan flytta mellan medlemsländerna och arbeta på lika villkor var de vill inom unionen. Dessa regler är fullt ut harmoniserade och det är inte möjligt för – eller något annat EU-land – att ensidigt besluta om att införa viseringskrav gentemot en annan medlemsstat. Vad gäller uppehållsrätt krävs enligt EU:s rörlighetsdirektiv bl.a. att EU-medborgaren antingen är arbetstagare eller egenföretagare eller har kommit till för att söka arbete och har en verklig möjlighet att få en anställning. För studerande och EU-medborgare i övrigt krävs för uppehållsrätt både tillräckliga tillgångar och heltäckande sjukförsäkring. Utskottet anser att det är bekymrande att personer som vistas tillfälligt i tigger för sin försörjning och lever under ovärdiga förhållanden. Det är av stor vikt att bekämpa utsatthet, människohandel och människoexploatering. Vidare är det också viktigt att arbeta med hemländerna för att åstadkomma skillnad och hållbarhet på lång sikt. Utskottet kan konstatera att regeringen arbetar med t.ex. och när det gäller frågan om utsatta EU-medborgare genom de samförståndsavtal som tecknades 2015 och 2016. Regeringen har även skärpt lagen när det gäller människoexploatering och människohandel. Lagändringen genomfördes för att mer effektivt kunna lagföra dem som utnyttjar andras utsatta situation för egen , exempelvis genom utnyttjande av andra inom tiggeri. har länsstyrelserna ansvarat för regionala kompetensutvecklingsinsatser i frågor som rör utsatta EU/EES-medborgare, riktade mot myndigheter, kommuner och de av det civila samhällets organisationer som möter målgruppen. Utskottet följer frågan, men med hänsyn till det ovan anförda och det arbete som pågår anser utskottet att det inte finns skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av yrkanden om utsatta EU-medborgare eller möjligheten att häva den fria rörligheten gentemot vissa medlemsstater. Därmed avstyrks motionerna 2020/21:3295 (M) yrkande 2, 2020/21:2552 (SD) yrkande 31 och 2020/21:3308 (KD) yrkande 1. När det gäller frågan om utvisning av EU/EES-medborgare kan utskottet konstatera att regeringen tillsatt en utredning med uppdraget att göra en översyn av regelverket om utvisning på grund av brott och lämna förslag på hur man kan åstadkomma en skärpt reglering som innebär att det finns förutsättningar att i fler fall än utvisa utlänningar som begår brott och effektivisera verkställigheten av sådana utvisningsbeslut. Av kommittédirektiv 2020:44 Skärpta regler för utvisning på grund av brott framgår att utredningen även ska uppmärksamma hur andra EES-medlemsstater har reglerat frågan om utvisning av EES-medborgare som begår brott, och – med beaktande av bl.a. – bedöma om det är möjligt att skärpa de svenska reglerna i det avseendet. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet att det inte finns skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2020/21:3305 (M) yrkande 13, 2020/21:3642 (M) yrkande 26, 2020/21:2275 (M) yrkande 4 och 2020/21:3311 (KD) yrkande 29. Utskottet har tidigare (bl.a. i bet. 2019/20:SfU20) konstaterat att kravet på att en EU-medborgare ska registrera sig hos för att få uppehållsrätt togs bort 2014 eftersom det inte var förenligt med rörlighetsdirektivet att kräva att en EU-medborgare skulle både registrera sig enligt utlänningslagen och folkbokföra sig enligt folkbokföringslagen. I en motion tas frågan om EU:s familjebegrepp upp. Utskottet kan konstatera att det genom dom C-673/16 av slagits fast att EU-medlemsstaterna inte får hindra en unionsmedborgares rätt att fritt uppehålla sig inom medlemsstaterna genom att neka dennes make eller maka av samma kön, som är medborgare i ett icke EU-land, en härledd uppehållsrätt på den aktuella medlemsstatens territorium. Utskottet anser inte att det finns skäl att föreslå ett återinförande av registrering av EES-medborgare. Inte heller kan utskottet se några skäl för att göra ett tillkännagivande till regeringen om EU:s familjebegrepp. Motionerna 2020/21:3524 (M) yrkande 35, 2020/21:2552 (SD) yrkande 30, 2020/21:3458 (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3308 (KD) yrkande 5 och 2020/21:3261 (L) yrkande 20 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. handläggningstider, vissa skyddsgrunder, användning av biometriska data, barn och unga i asylprocessen, asylprocessen i anknytningsärenden samt offentliga biträden. Jämför reservation 20 (M), 21 (SD), 22 (V), 23 (KD), 24 (KD), 25 (L), 26 (M, SD), 27 (M, KD), 28 (SD), 29 (M, SD) och 30 (KD). Enligt 4 kap. 1 § UtlL avses med flykting en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse bl.a. på grund av religiös uppfattning, kön eller sexuell läggning och inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av detta lands skydd. Flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i har rätt till uppehållstillstånd, enligt 5 kap. 1 § UtlL. Uppehållstillstånd får dock vägras en flykting om han eller hon genom ett synnerligen grovt brott har visat att det skulle vara förenat med allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta honom eller henne stanna i , eller har bedrivit verksamhet som inneburit fara för rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han eller hon skulle fortsätta verksamheten här. En utlänning är utesluten från att anses som alternativt och övrig skyddsbehövande bl.a. om det finns synnerlig anledning att anta att han eller hon har gjort sig skyldig till ett grovt brott eller utgör en fara för rikets säkerhet (4 kap. 2 c § UtlL). Enligt praxis är en asylsökande skyldig att medverka till att klarlägga sin identitet alternativt att göra den sannolik. Om en utlänning ansöker om uppe-hållstillstånd när han eller hon kommer till eller därefter, får eller ta hand om utlänningens pass eller andra identitetshandlingar (9 kap. 4 § UtlL). En utlänning som söker uppehållstillstånd är skyldig att låta bl.a. fotografera honom eller henne och ta fingeravtryck bl.a. när identiteten inte kan styrkas och när utlänningen söker asyl (9 kap. 8 § UtlL). ska i samband med en asylansökan informera om förfarandet, rättigheter och skyldigheter samt tänkbara konsekvenser av att sökanden inte uppfyller skyldigheterna eller inte samarbetar med verket eller andra myndigheter (8 kap. 10 f § UtlF). I ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning ska ge sökanden och anknytningspersonen tillfälle att få en DNA-analys utförd när det gäller det biologiska släktskap som åberopas, om övrig utredning inte är tillräcklig (13 kap. 15 § UtlL). Inför muntlig handläggning hos ska utlänningen tillfrågas om han eller hon föredrar en manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk. Önskemålet ska tillgodoses om det är möjligt (8 kap. 9 c § UtlF). Schengens informationssystem (SIS) är ett register som Schengenstaterna använder för att utbyta information med varandra inom ramen för bl.a. immigrationskontroll och brottsbekämpning. Av lagen (2000:344) om Schengens informationssystem framgår att registret ska vara ett hjälpmedel för att göra framställningar om att en person ska nekas tillträde till eller uppehållstillstånd i Schengenstaterna (3 §) och att bl.a. fingeravtryck får registreras (4 §). En orsak till registrering är att en person har avvisats eller utvisats med återreseförbud. Med hjälp av Dublinförordningen (nr 604/2013) avgörs vilken av EU:s medlemsstater som är ansvarig för att pröva en ansökan om skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös har lämnat in i en medlemsstat. Av Eurodacförordningen (nr 603/2013) framgår att det för tillämpningen av Dublinförordningen är nödvändigt att fastställa identiteten hos personer som ansöker om skydd och att fingeravtryck utgör en viktig beståndsdel när man fastställer identiteten. Enligt artikel 9 Eurodacförordningen ska varje medlemsstat ta fingeravtryck av varje person som ansöker om skydd och som är eller äldre och överföra uppgifterna till systemet. Säkerhetsärenden är enligt utlänningslagen ärenden där Säkerhetspolisen av skäl som rör rikets säkerhet eller som annars har betydelse för allmän säkerhet förordar att en utlänning ska avvisas eller utvisas, att en ansökan om uppehållstillstånd eller arbetstillstånd ska avslås eller att tillstånd ska återkallas (1 kap. 7 § UtlL). ska enligt 5 § 2 förordningen (2019:502) med instruktion för bistå Säkerhetspolisen i dess verksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet och i frågor som rör terrorism. I ärenden och mål om bl.a. avvisning och utvisning ska ett offentligt biträde förordnas för den som åtgärden avser, om det inte måste antas att behov av biträde saknas (18 kap. 1 § UtlL). Av 5 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde framgår att reglerna i rättshjälpslagen (1996:1619) ska tillämpas när det gäller ersättning till offentligt biträde. I ett ärende hos har ett offentligt biträde rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget har krävt. En förvaltningsmyndighet får enligt 14 § andra stycket förvaltningslagen (2017:900) besluta att ett ombud eller biträde som bedöms vara olämplig för sitt uppdrag inte längre får medverka i ärendet. En allmän förvaltningsdomstol får enligt 48 § andra stycket förvaltningsprocesslagen (1971:291) avvisa ett ombud eller biträde om han eller hon visat oskicklighet, oförstånd eller annars är olämplig i ett mål. Domstolen får också förklara honom eller henne obehörig att vara ombud eller biträde vid den aktuella domstolen eller tills vidare. Enligt 1 kap. 2 § UtlL avses med barn i lagen en person som är . I fall som rör ett barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver (1 kap. 10 § UtlL och artikel 3 [SFS 2018:1197]). Om den som söker asyl uppger att han eller hon är ett ensamkommande barn ska , om det finns skäl att ifrågasätta att sökanden är , göra en åldersbedömning och fatta ett tillfälligt beslut om åldern (13 kap. 17 § UtlL). Innan ett tillfälligt beslut att sökanden bedöms vara eller äldre fattas ska sökanden ges tillfälle att genomgå en medicinsk åldersbedömning. ska informera om den medicinska åldersbedömningen, bl.a. i fråga om att konsekvensen av ett nekat samtycke till en sådan bedömning utan godtagbar anledning kan bli att sökanden bedöms vara eller äldre (8 kap. 10 h § UtlF). Migrationsöverdomstolen har i avgörandet MIG 2014:1 uttalat att en medicinsk åldersbedömning endast är ett av flera bevismedel som den enskilde kan använda sig av för att uppfylla bevisbördan när det gäller ålder. Vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd där parterna har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för någon annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om uppehållstillstånd skulle beviljas. Om en sådan risk finns utgör den särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd (5 kap. 17 § UtlL). Uppgifter ur belastnings- och misstankeregistren om någon annan än den som ärendet gäller ska lämnas ut till för utredning av en ansökan från en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande (10 § första stycket 14 förordningen [1999:1134] om belastningsregister och 3 § första stycket 8 förordningen [1999:1135] om misstankeregister). En utlänning som ska arbeta i på grund av anställning ska ha arbets-tillstånd (2 kap. 7 § UtlL). Den som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller alternativt eller övrig skyddsbehövande är dock undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd (5 kap. 4 § UtlF). den som saknar identitetshandlingar, om inte utlänningen medverkar till att klarlägga sin identitet om det är sannolikt att utlänningen kommer att överföras enligt Dublinförordningen om det är sannolikt att utlänningen kommer att avvisas med omedelbar verkställighet. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3524 yrkande 12 ett tillkännagivande om att tidigt bör ge asylsökande information om svenska lagar och regler. Det kan t.ex. handla om att inte tillåter hedersförtryck eller våld mot hbtq-personer, konvertiter eller barn. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att genomföra en revision gällande verksamhet och effektivitet. För- och nackdelar med att dela upp verket i flera myndigheter ska övervägas. Motionärerna anger att enligt en rapport fattas i genomsnitt ett asylbeslut av varje årsarbetare på asylprövning. fattade man två beslut . I är kravet för varje årsarbetare 100 beslut . Det finns utrymme för att förbättra sin effektivitet. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att i lag kräva styrkt identitet på den som söker uppehållstillstånd i . Frågor som rör identitet hänger enligt motionärerna samman med ett lands säkerhet, allmänna ordning och tilltro till asylsystemet. Det är den som söker asyl i som har bevisbördan. Bevislättnad ska kunna tillämpas efter en bedömning i varje enskilt fall. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa en hög nivå av rättssäkerhet i det svenska asylsystemet och genomföra en oberoende studie av kvaliteten i den svenska asylprocessen. Motionärerna anger att detta bör ske genom en oberoende utredning, gärna i samråd med UNHCR och andra relevanta aktörer. Uppdraget bör vara brett och innebära en analys av rättssäkerheten hos och domstolarna samt andra aktörer. Det bör även ingå att analysera nämndemannasystemet i migrationsmål. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om korta handläggningstider. Korta handläggningstider säkerställer enligt motionärerna att den som beviljas uppehållstillstånd snabbt får del av integrationsåtgärder och att den som ska lämna landet inte får en särskild anknytning till . Det leder även till lägre kostnader. En asylansökan bör som regel avgöras och bör utveckla metoder för kortare handläggningstider. I kommittémotion 2020/21:3642 av m.fl. (M) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att begränsa möjligheten till undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd till personer med presumtivt bifall på sina asylansökningar. I partimotion 2020/21:1620 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om likvärdighet och rättssäkerhet i verksamhet. Motionärerna anger att bl.a. bristerna i lagstiftningen och otillräckliga resurser har lett till att handläggningstider har skjutit i höjden, skapat arbetsmiljöproblem och stor omsättning av handläggare. Detta har i sin tur lett till att olika enheter i vissa fall har olika praxis. Regeringen bör ta initiativ för likvärdiga beslutsprocesser oberoende av handläggningsenhet. Uppföljning och kontroller av beslut bör även säkerställas. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om effektivare prövningsverksamhet. När det gäller t.ex. tillståndsärenden låg produktivitet 2019 långt års nivå. Detta beror till stor del på regeringens bristfälliga konsekvensanalyser, som har inneburit att tusentals personer har anställts och sagts upp om vartannat. En genomlysning av måste göras och åtgärder vidtas. I kommittémotion 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om skärpta beviskrav i asylärenden. Motionärerna anger att gör det möjligt att kräva att en asylsökande ska styrka grunderna för sin asylansökan. Detta gäller bl.a. om sökanden har avstått från att söka asyl så fort som möjligt. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om ökad prioritering av säkerhetsarbete kring asylsökande. Motionärerna anger att bör ges i uppdrag att prioritera att utreda om asylsökande innebär säkerhetshot och vid behov genomföra utbildningar och kompetenshöjningar för sin personal. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om jämställdhetsarbete i mottagningen. Motionärerna anför att möjligheten för asylsökande att välja manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk bör begränsas. bör tydliggöra att män och kvinnor har samma värde i och ska behandlas lika. Regeringen bör även arbeta för detta inom EU. I kommittémotion 2020/21:306 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen ska tillsätta en utredning av rättssäkerheten inom asylprocessen enligt inriktningen som beskrivs i motionen. Motionärerna anger att rättssäkerheten i asylprocessen inte är god och att det hotar förtroendet för asylprocessen. Därför bör en utredning granska asylprocessens alla delar. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som gör att de förordningsstyrda tidsgränserna i utlänningsförordningen följs. Att korta handläggningstiderna är avgörande för en effektiv asylprocess, en större acceptans för asylbesluten och ett ökat återvändande. Tidsgränserna bör ses som absoluta och få större betydelse, t.ex. genom att regeringen åtar sig att budgetera för att tidsgränserna hålls. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om vikten av korrekta beslutsunderlag och om att stärka drivkrafterna för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs. Felaktig information, osäkerhet och bristande tilltro till myndigheter kan enligt motionärerna göra att asylsökande gör sig av med identitetshandlingar eller inte vågar uppge korrekt information då de tror att det skulle kunna påverka deras möjligheter i asylprocessen. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör bereda förslagen som lämnats i SOU 2018:83. Tillgången till tolkar är viktig för att säkra en rättssäker asylprocess. Eftersom det råder brist på tillgängliga tolkar och auktoriserade tolkar menar motionärerna att de förslag som har lämnats av (SOU 2018:83) måste beredas skyndsamt av regeringen. Användning av biometriska data I kommittémotion 2020/21:3525 av m.fl. (M) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om användning av biometriska data. För att förhindra att tredjelandsmedborgare erhåller flera identiteter i bör enligt motionärerna och andra berörda myndigheter ges tillåtelse att uppta, lagra, söka och dela biometriska data på alla personer som söker uppehållstillstånd. Till exempel kan krav införas på att lämna biometri för att ansökan ska behandlas. I kommittémotion 2020/21:2552 av i (SD) begärs i yrkande 16 ett tillkännagivande om att biometriuppgifter ska tas upp, lagras och vara tillgängliga i fler former och för fler myndigheter. Motionärerna anför att det i utredningsbetänkandet Klarlagd identitet (SOU 2017:93) föreslås vissa åtgärder men att regeringen skyndsamt bör utreda ytterligare möjligheter att uppta, lagra och få åtkomst till fler typer av biometriska uppgifter. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 26 ett tillkännagivande om rättssäkerhet i bedömningen av konvertiter och i yrkande 27 ett tillkännagivande om en översyn av prövningen gällande åldersbedömningar, konvertiter och hbt-plus-personer.