bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — Ett sådant handlingsutrymme är enligt regeringen viktigt för forskningsrådets arbete, för vetenskaplig förnyelse, bredd och kvalitet och inte minst vid olika typer av kriser. Ett av regeringens övergripande mål är att det ska ske en kvalitetsförstärkning av forskningen. Lärosätena har ett tydligt ansvar för att verksamheten bedrivs så att hög kvalitet uppnås, och forskningskvaliteten ska granskas fortlöpande i interna och externa processer, nationellt och internationellt. Det är flera myndigheter och andra aktörer som på olika sätt följer upp och analyserar forskningskvalitet och en ständig utveckling av uppföljningen sker. Inom ramen för det nationella kvalitetssäkringssystemet som () ansvarar för inkluderas, efter regeringens beslut, även forskningsverksamheten. Det kommer bidra till att ytterligare stärka och utveckla forskningens kvalitet. Ett stort utvecklingsarbete har skett på både universitet och högskolor och på ansvariga myndigheter , och regeringen ser att det finns ytterligare potential för att uppföljning och utvärdering i än högre grad ska kunna bidra till ökad kvalitet. har i uppdrag att följa utvecklingen av svensk och internationell forskning, genomföra forskningspolitiska analyser och ge regeringen råd i forskningspolitiska frågor. Inom ramen för sitt uppdrag publicerar myndigheten studier och analyser inom ett flertal områden. Därutöver har Verket för innovationssystem () i uppdrag att redovisa och analysera det svenska deltagandet i EU:s ramprogram för forskning och innovation. Även övriga forskningsråd och andra myndigheter utför uppföljning- och utvärderingsuppdrag som berör högskole- och forskningspolitiken. Vidare finns det flera andra myndigheter, stiftelser och organisationer som finansierar svensk forskning i olika utsträckning och som vanligen följer upp den forskning som de finansierar. m.fl. finansiärer har också fått flera uppdrag av regeringen att utvärdera särskilda satsningar. Till exempel utvärderade 2014 satsningen på strategiska forskningsområden som infördes . Dessa underlag är viktiga för regeringens prioriteringar och beslut. När de tioåriga nationella forskningsprogrammen inrättades 2016 angavs att de bör utvärderas efter . Regeringen avser därför att ge berörda forskningsråd i uppdrag att utvärdera de program som påbörjades . De program som inrättas genom beslut efter denna proposition bör på motsvarande sätt utvärderas . Omställningen till ett öppet vetenskapssystem innebär en omfattande utveckling där så många moment och verktyg som möjligt i forskningsprocessen görs öppet tillgängliga via internet. Det finns ingen fastslagen definition av öppen vetenskap, men ofta inkluderas aspekter som öppen tillgång till vetenskapliga publikationer och forskningsdata, öppna lärresurser, öppen källkod och allmänhetens delaktighet i forskningsprocessen. För att stödja omställningen till öppen vetenskap finns också behov av utvecklade incitamentsystem. Öppen vetenskap har varit ett prioriterat område i strategier, riktlinjer och rekommendationer och ses också som ett grundläggande tillvägagångssätt inom Horisont , det kommande ramprogrammet för forskning. har också tagit fram ett antal målsättningar för öppen vetenskap. Omställningen drivs även globalt, bl.a. genom och arbete med analyser och rekommendationer för öppen vetenskap. I den nationella färdplanen för det europeiska forskningsområdet förtydligades 2019 den svenska inriktningen för öppen tillgång. I linje med de förväntade riktlinjerna för öppen vetenskap i Horisont och för att påskynda omställningen till ett öppet vetenskapssystem ser regeringen behov av att uppdatera den nationella inriktningen för öppen vetenskap. Detta innebär ett tydliggörande att vetenskapliga publikationer, som är ett resultat av forskning som finansieras med offentliga medel, ska vara öppet tillgängliga med verkan . När det gäller forskningsdata ska omställningen vara genomförd fullt ut , vilket innebär att forskningsdata ska göras tillgängligt så öppet som möjligt och så begränsat som nödvändigt. Regeringen har gett och Kungl. ett antal uppdrag kring öppen tillgång till forskningsresultat. Sammantaget visar de resultat och analyser som har redovisats av Kungl. och på behovet av att lärosäten och forskningsfinansiärer tar fortsatt gemensamt ansvar för att verka för att den nationella riktningen för öppen tillgång följs och uppnås. Genom sin långa erfarenhet av att främja omställningen till öppen vetenskap har forskningsbiblioteken en fortsatt stor betydelse för att tillhandahålla stöd och service i lärosätenas arbete. Ett antal utmaningar har också identifierats. Det är angeläget att på ett samlat sätt följa upp och mäta det nationella arbetet för ett öppet vetenskapssystem. Det är även av stor betydelse att forskningsfinansiärers och lärosätens principer för öppen tillgång till publikationer och forskningsdata harmoniseras, så långt det är möjligt. För att underlätta den öppet tillgängliga publiceringen av vetenskapliga böcker finns särskilda behov av stöd från forskningsfinansiärer och lärosäten. Lärosäten och forskningsfinansiärer har även ett ansvar för att utforma tydliga incitament som främjar öppen vetenskap. För att möta dessa olika utmaningar och för att påskynda omställningen till ett öppet vetenskapssystem avser regeringen att förtydliga befintliga samordningsuppdrag till Kungl. och som gäller öppen tillgång. har ett nationellt uppdrag att övergripande ansvara för samordning av kommunikation om forskning och forskningsresultat samt att ansvara för kommunikation om forskning och forskningsresultat inom sina områden. Övriga forskningsråd har ansvar för kommunikation inom sina områden. Myndigheter och institut som bedriver forskning har också ansvar och goda möjligheter att bidra till att sprida ny forskning och kunskap inom sina ansvarsområden. Målsättningen är att skapa goda förutsättningar för att forskningsresultat sprids på bred front i det omgivande samhället och att främja dialog och interaktion mellan forskare och allmänheten. I arbetet ingår bl.a. att utvecklar och tillhandahåller kanaler samt ger forskare stöd och verktyg för att kommunicera och förklara sin forskning och sina resultat. har i samband med detta arbete konstaterat att forskningskommunikationen kan stärkas bl.a. genom gemensamma nationella plattformar för redaktionella samarbeten mellan forskare och kunskapsförmedlare. Genom att bättre ta tillvara delar av det arbete som aktörer inom forskningssystemet utför finns det förutsättningar för att utveckla sådana infrastrukturer för kunskapsförmedling till såväl beslutsfattare som en bredare allmänhet. Regeringen anger i propositionen att det gällande målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter behöver samordnas med en förmåga att hantera hot, risker och sårbarheter. I princip alla, såväl privatpersoner som näringsliv och offentlig verksamhet, som är anslutna till internet är utsatta för risker när det gäller informations- och cybersäkerhet. Arbetet med och medvetenheten kring informations- och cybersäkerhet behöver utvecklas i hög takt, enligt regeringen. De potentiella konsekvenserna av att inte hantera informations- och cybersäkerhetshot är omfattande såväl i ekonomiska termer som för samhällets funktionalitet och för den personliga integriteten. För att hantera denna utmaning behövs mer forskning inom informations- och cybersäkerhet, enligt regeringen. Tillämpad forskning i syfte att ta fram säkra och robusta system är angeläget. Även forskning kring hur äldre system och produkter kan bli motståndskraftiga behöver främjas. Det krävs också forskning om individers medvetande om hot och risker samt om beteendeförändringar i organisationer och hos individer, För att öka och utveckla förmåga på informations- och cybersäkerhetsområdet krävs ett tvärdisciplinärt angreppssätt där teknologisk spetskompetens kompletteras med bl.a. juridik, humaniora, organisations- och beteendevetenskap. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning avsätts medel för en forskningssatsning på informations- och cybersäkerhet. Regeringen anser vidare att det behövs en särskild satsning på säkra samhällen. Målet för säkerhet är att främja befolkningens liv och hälsa, samhällets funktionalitet och förmågan att upprätthålla grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Enligt regeringen utsätts dagens samhälle för påfrestningar och hot som kan leda till att dessa mål i vissa situationer kan bli svåra att tillgodose. Behovet av forskning och kompetensuppbyggnad av betydelse för civilt försvar kan vara särskilt stort när det civila försvaret nu ska återuppbyggas. Forskning inom krisberedskap och civilt försvar är ömsesidigt förstärkande och spänner över många discipliner. Det är även av vikt att främja internationell forskningssamverkan på området. Internationellt samarbete och forskningsutbyte utgör en viktig grund för som forskningsnation. Statliga och statsunderstödda aktörer från andra länder bedriver dock spionage för att komma över information om forskning och innovationer från bl.a. svenska företag och myndigheter. Därför är det av största vikt att det bedrivs ett strukturerat förebyggande arbete i samverkan med andra ansvariga myndigheter och att andra åtgärder utifrån säkerhetsskyddslagen och övrig lagstiftning som det åligger myndigheter att följa efterlevs. Viss forskningsverksamhet vid universitet och högskolor är skyddsvärd verksamhet som lyder under säkerhetsskyddslagen (2018:585). Forskningssamarbeten och forskningsresultat kan även falla under exportkontrollregelverket, inklusive krav på exporttillstånd vid kunskapsöverföring av teknologier som identifierats som känsliga. Internationella forskningssamarbeten kan därför innebära särskilda utmaningar. Det är angeläget att säkerställa skydd av forskningsresultat eftersom det är en strategisk resurs när det gäller ekonomiska välstånd och tillväxt. Regeringen har i olika sammanhang lyft fram de utmaningar och risker som följer av internationella forskningssamarbeten. Regeringen tillsatte 2019 en utredning som ska lämna förslag på ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden (dir. 2019:50). I uppdraget ingår frågan om bolag som hanterar kritisk infrastruktur och kritiska teknologier. I direktiven till utredningen om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur framgår vikten av att beakta säkerhets- och försvarspolitiska hänsyn (dir. 2020:52). Behovet att beakta nationella säkerhetsaspekter i forskningsintensiva verksamheter framgår även av regeringens Strategi för svensk rymdverksamhet (skr. 2017/18:259) respektive Nationell inriktning för artificiell intelligens (N2018:14). I regeringens skrivelse om Arbetet i frågor som rör (skr. 2019/20:18) konstateras att ett stort ansvar vilar på universitet och högskolor och det forskningsintensiva näringslivet när det gäller värderingen och säkerställandet av att skydda svensk forskning. Regeringen har även gett () i uppdrag att upprätthålla kontakter med berörda universitet och högskolor i syfte att informera om riskerna med spridning av känsliga teknologier. Regeringen kommer att fortsätta följa frågan och se över behovet av ytterligare åtgärder i syfte att säkerställa att skyddsvärd verksamhet och kunskap vid universitet och högskolor inte riskerar att hamna i orätta händer. Regeringen har , utifrån vad regeringen aviserade i den forskningspolitiska propositionen, gett UKÄ i uppdrag i regleringsbrev att inrätta och samordna ett nätverk mellan berörda myndigheter som följer upp och utvärderar forskning och utbildning. Syftet är att skapa en överblick över vilka uppföljningar, utvärderingar och andra analyser som genomförs, identifiera samarbetsmöjligheter, samt undvika överlappningar och bidra till ökad kvalitet och effektivitet. Nätverket ska även bidra till hur samordning med berörda myndigheter utanför högskoleområdet ska organiseras och hur information kan tillgängliggöras. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har vidare i beslut , gett i uppdrag i regleringsbrev att samordna arbetet med att införa öppen tillgång till forskningsdata. Vid genomförandet av uppdraget ska synpunkter inhämtas från Kungl. , Myndigheten för digital förvaltning, universitet och högskolor samt . ska redovisa uppdraget . Av regleringsbrev 2021 för Kungl. , beslutat , framgår att myndigheten ska samordna arbetet med att införa öppen tillgång till vetenskapliga publikationer. Vid genomförandet av uppdraget ska synpunkter inhämtas från samt universitet och högskolor. Forskningspolitik och vetenskaplig kvalitet I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 1 menar motionärerna att svensk forsknings- och innovationspolitik behöver sätta vetenskaplig kvalitet och excellens i fokus och öka inriktningen mot genombrottsforskning. Motionärerna anser att behöver satsa på att bygga forsknings- och innovationsmiljöer för att kunna konkurrera med andra nationer. Liknade förslag finns i motion 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 12. I motion 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 14 anser motionärerna att effektutvärderingar inom forskningen bör öka. Enligt motionärerna kan avsaknad av sådana utvärderingar försvåra för beslutsfattare att fatta evidensbaserade beslut. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 2 framförs att forskning av hög kvalitet och excellens ska premieras. I kommittémotion 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 3 understryker motionärerna vikten av likvärdighet mellan discipliner och att en disciplin inte ska ifrågasätta andra discipliners vetenskapliga grund. I kommittémotion 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 9 framför motionärerna att måste fortsätta att satsa på den fria, nyfikenhetsstyrda grundforskningen. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 9 framför motionärerna att öppen vetenskap och öppna forskningsdata främjar en god kvalitet i forskningen. I yrkande 10 föreslås att forskningsfinansiärerna får i uppdrag att återkommande redovisa hur de arbetar för att nå målsättningarna om omedelbar öppen tillgång till publicerad vetenskap. I motion 2020/21:2250 av (M) yrkande 1 begär motionären att frågan om interndebitering av forskningsdata mellan myndigheter och forskare ses över. I kommittémotion 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs att regeringen utreder möjligheten att ställa krav på att lärosätena dels i högre utsträckning digitalt tillgängliggör för allmänheten den forskning lärosätena har producerat, dels när så är möjligt även tillgängliggör forskningen så att den blir reproducerbar. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 23 efterfrågas en nationell strategi för spridning av vetenskapliga resultat och forskningskommunikation. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 15 begär motionärerna att underrättelsemyndigheterna får ett regeringsuppdrag att utveckla en strategi kring hur svenska universitet och högskolor ska stärka sin säkerhet och minska risken för stöld. I yrkande 17 tas frågor om civil cybersäkerhet och cyberförsvar upp. Motionärer anser att dessa två bör integreras i större utsträckning eftersom utmaningarna från statsunderstödda aktörer på cybersäkerhetsområdet berör både den civila och militära sfären. I kommittémotion 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 7 efterfrågas ett ökat säkerhetsmedvetande inom den högre utbildningen för att motverka exempelvis industrispionage. Yttrande från andra utskott konstaterar i sitt yttrande att regeringen avser att inrätta ett excellenscentrum med syftet att skapa ett långsiktigt stöd till forsknings- och utbildningsmiljöer som kan bygga upp forskningscentrum av högsta kvalitet som bidrar till att svensk forskning fortsätter att vara internationellt ledande. Utskottet noterar också att regeringens bedömning är att en långsiktig finansiering kommer att göra det möjligt att rekrytera internationellt framstående forskare . välkomnar i sitt yttrande regeringens särskilda forskningssatsning på säkra samhällen och anger att det är viktigt att möjliggöra en ökad kunskap om samhällets utmaningar för att förbättra förutsättningarna för att skapa ett mer motståndskraftigt samhälle. Utskottet anger att det lägger vikt vid att forskningsmiljöer svarar mot totalförsvarets behov. Utskottet vill dessutom betona att synergier mellan civil och militär forskning och utveckling bör eftersträvas där det kan anses vara relevant och vara till ömsesidig nytta för det civila och det militära försvaret men också till nytta inom ramen för totalförsvaret. Utskottet framför att de nationella svenska säkerhetsintressena, definierade i den nationella säkerhetsstrategin samt genom den svenska säkerhets- och försvarspolitiken, ska vara vägledande i alla aspekter på förbindelserna med som har bäring på säkerhet. Det är viktigt att har en god förmåga att skydda näringsliv och forskning från industrispionage, och de svenska underrättelsemyndigheterna spelar en stor roll i sammanhanget. Utskottet vill även påminna om att det övergripande målet att totalförsvaret ska ha förmåga att försvara mot väpnat angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet innefattar arbetet med att hantera en breddad hotbild, inklusive hoten mot skyddsvärd verksamhet vid universitet och högskolor. Enligt utskottet är det av stor vikt att cyberförmåga stärks och att samhällets cybersäkerhet förbättras, och utskottet pekar på att cyberhoten mot och svenska intressen är omfattande och att effekterna av cyberangrepp kan få allvarliga konsekvenser. Utskottet anser därför att det är positivt att en cyberförsvarsförmåga nu har etablerats av Försvarsmakten med stöd av för att ska kunna skydda kritiska samhällsfunktioner och försvara sig mot cyberangrepp från kvalificerade motståndare. Utskottet ser positivt på de aviserade särskilda satsningarna på bl.a. informations- och cybersäkerhet samt forskning om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser. påpekar i sitt yttrande att det är flera myndigheter som disponerar anslag för forskning och utredningar inom utgiftsområdena 5 Internationell samverkan samt 7 Internationellt bistånd. Utskottet anger vidare att behovet av att beakta nationella säkerhetsaspekter i forskningsintensiva verksamheter framgår av regeringens Strategi för svensk rymdverksamhet (skr. 2017/18:259) respektive Nationell inriktning för artificiell intelligens (N2018:14). Utskottet påminner även om att regeringen även har gett () i uppdrag att upprätthålla kontakter med berörda universitet och högskolor i syfte att informera om riskerna med spridning av känsliga teknologier. Utskottet konstaterar också att regeringen framhåller att vikten av att beakta säkerhets- och försvarspolitiska hänsyn framgår av direktiven till utredningen om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur (dir. 2020:52). Utskottet noterar även att regeringen pekar på behovet av mer informations- och cybersäkerhet. Utskottet uppmärksammar vidare att ett nationellt kunskapscenter om har inrättats vid samt att regeringen har fattat beslut om att inrätta ett nationellt cybersäkerhetscenter. Forskningspolitik och vetenskaplig kvalitet Utskottet vill inledningsvis påminna om övergripande mål att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, utg.omr. 16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). I den aktuella propositionen beskriver regeringen utvecklingen i förhållande till regeringens mål för forskningspolitiken. Detta mål är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen anger i propositionen att utgångspunkten för de satsningar som presenteras därför är att forskningen ska vara av hög kvalitet och att satsningarna ska ge förutsättningar för fler forskningsmiljöer av högsta kvalitet. Enligt utskottet är det positivt att rankas som ett av världens mest innovativa länder och har många forskningsmiljöer av högsta kvalitet samt lärosäten som rankas bland världens främsta. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att för att ska vara en framgångsrik forskningsnation behövs både resurser och kvalitetsstärkande åtgärder. Utskottet vill också påminna om att beslutade om en ökning av de statliga anslagen för forskning och innovation med . Utskottet vill vidare framhålla vikten av fri forskning av hög kvalitet. Genom de direkta anslagen till universitet och högskolor för forskning och forskarutbildning ges lärosätena långsiktiga förutsättningar och möjlighet att göra egna strategiska forskningsprioriteringar samt ta ansvar för hög kvalitet i forskningen. beslutade också om ökade anslag för forskning och utbildning på forskarnivå till lärosätena men även ökade anslag till bl.a. , vilket ger ökade möjligheter för fri forskning. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen aviserar en ny modell för fördelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som i ökad utsträckning ska beakta kvalitet och som bl.a. ska syfta till forskningsmiljöer av hög kvalitet. Även den aviserade satsningen på excellenscentrum som syftar till att skapa ett långsiktigt stöd för forsknings- och utbildningsmiljöer, är enligt utskottet intressant i arbetet med att utveckla forskningens kvalitet. Utskottet vill vidare understryka vikten av att den forskning och innovation som finansieras via EU:s ramprogram Horisont håller högsta kvalitet. I arbetet med att utveckla forskningens kvalitet är det enligt utskottet mycket värdefullt med den uppföljning och utvärdering av forskningskvalitet som lärosäten, forskningsfinansiärer, myndigheter och andra aktörer genomför, inom ramen för den ordinarie verksamheten eller genom särskilda uppdrag. Här kan också uppmärksammas särskilt att UKÄ inkluderar forskningsverksamhet i det nationella kvalitetssäkringssystemet, vilket bedöms bidra till att forskningens kvalitet stärks och utvecklas. Utifrån ovanstående ser utskottet inte skäl att föreslå några särskilda åtgärder när det gäller övergripande forskningspolitik och vetenskaplig kvalitet och avstyrker därför motionerna 2020/21:1746 (M) yrkandena 12 och 14, 2020/21:1932 (SD) yrkande 3, 2020/21:3237 (L) yrkande 9 och 2020/21:3834 (M) yrkandena 1 och 2. Ett öppet vetenskapssystem och forskningskommunikation En positiv utveckling mot ett öppet vetenskapssystem pågår, med öppen tillgång till vetenskapliga publikationer, forskningsdata m.m. Utskottet menar att regeringen i propositionen ger en värdefull redogörelse för hur det internationella arbetet kopplat till detta fortskrider, inklusive hur berörda svenska forskningsfinansiärer m.fl. är delaktiga i det arbetet. Vidare följer utskottet med intresse även regeringens nationella inriktning på arbetet med öppen vetenskap. Vetenskapliga publikationer som är ett resultat av forskning som finansieras med offentliga medel, ska vara öppet tillgängliga med verkan . Forskningsdata ska göras tillgängliga så öppet som möjligt och så begränsat som nödvändigt. Denna omställning ska vara genomförd fullt ut , anger regeringen. Utskottet har tagit del av regeringens beskrivning av de uppdrag regeringen har gett och Kungl. på området, bl.a. att nationellt samordna arbetet med öppna forskningsdata respektive öppet tillgängliggöra vetenskapliga publikationer, samt slutsatser om vilka utmaningar det fortsatta arbetet med en omställning till ett öppet vetenskapssystem innebär. Utskottet noterar också att har fått ett nytt uppdrag att samordna arbetet med att införa öppen tillgång till forskningsdata och Kungl. ett nytt uppdrag att samordna arbetet med att införa öppen tillgång till vetenskapliga publikationer. En närliggande aspekt av ett öppet vetenskapssystem är frågan om forskningskommunikation.