bet · H801CU9 · 2021-03-12 00:00:00 — Utredningen gjorde vidare bedömningen att det finns starka skäl att föra frågan vidare om nya och bättre verktyg för en integrerad bebyggelse- och transportplanering. Regeringen har därför i ett tilläggsdirektiv gett utredaren i uppdrag att se över delar av för att genom ändringar i regelverket stärka förutsättningarna för transporteffektivitet och tillgänglighet genom hållbara transporter samt utveckla möjligheterna att främja långsiktigt hållbara stadsmiljöer. I kommittédirektiven anförs att syftet med uppdraget är att skapa förutsättningar för en samhällsplanering som främjar hållbara livsmiljöer med minskad miljö- och klimatpåverkan. I uppdraget ingår att lämna nödvändiga författningsförslag (dir. 2020:15). Uppdraget ska redovisas (dir. 2020:121). Avslutade utredningar under beredning lämnade sitt betänkande En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46). har haft i uppdrag att föreslå åtgärder som kan utjämna skillnader i uppväxtförhållanden, utbildning och arbetsvillkor. I betänkandet lämnar kommissionen förslag på en rad olika politikområden, däribland bostadspolitiken. Enligt kommissionen är bostäder och närmiljö viktiga för att skapa jämlika uppväxtvillkor. I betänkandet anförs att det råder brist på billiga hyreslägenheter i flertalet av landets kommuner, framför allt i storstadsområden, vilket påverkar både arbetsmarknaden och möjligheterna till högre utbildning negativt. Kommissionen anför i huvudsak följande när det gäller bostäder och grannskap: – Kommunala bostadsbolag och privata aktörer har under rådande villkor inte ett tillräckligt incitament att bygga nya bostäder. Staten måste ta ett större finansiellt och eventuellt också verksamhetsmässigt ansvar. Nivån på investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande bör successivt höjas. Inriktningen bör vara att en större del av stödet ska gå till storstadsområdena. Stödet bör kontinuerligt utvärderas. – Ett statligt topplån för byggande på svagare bostadsmarknader bör införas. – Utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning bör i ett tilläggsdirektiv få i uppdrag att utreda formerna för ett statligt ägt fastighetsbolag som kan ta ansvar för nyproduktion i situationer där varken kommunala bolag eller privata fastighetsägare visar tillräckligt intresse. – En statlig hyresgaranti bör införas för att underlätta för yngre personer och hushåll med lägre men stabila inkomster att få tillgång till bostad. – och bör ges i uppdrag att tillsammans med intresserade kommuner utvärdera modeller för hemlösa barnfamiljer. Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Regeringen beslutade kommittédirektiven Genomgripande översyn av byggregler m.m. (dir 2017:22). Det övergripande syftet med utredningsuppdraget är att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat bostadsbyggande utan att äventyra hälsa, säkerhet, gestaltningskvalitet, en god livsmiljö och ett långsiktigt hållbart byggande. Kommittén lämnade sitt första delbetänkande Nystart för byggstandardiseringen genom stärkt samverkan (SOU 2017:106). lämnades delbetänkandet Resurseffektiv användning av byggmaterial (SOU 2018:51). lämnade kommittén slutbetänkandet Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68). I korthet föreslår kommittén åtgärder som sammantaget ger förutsättningar för en mer ändamålsenlig byggprocess, ökad variation i bostadsutbudet, ökad konkurrens och ett långsiktigt hållbart byggande. Förslagen innebär principer för en omfattande reformering av byggregler, en ny myndighet för förhandsavgöranden om krav på byggnadsverk samt förtydliganden och förenklingar i kontrollprocessen. Kommittén ger också konkreta förslag på nya föreskrifter för bostäders lämplighet för avsett ändamål. Betänkandet har remitterats och bereds i . Regeringen beslutade kommittédirektiven Kommunernas möjligheter att säkerställa att befintliga byggrätter tas i anspråk (dir. 2017:74). Utredningen som antog namnet lämnade sitt betänkande Ett snabbare bostadsbyggande (SOU 2018:67). Utredningens uppdrag var att kartlägga och analysera de verktyg kommuner har för att säkerställa att de byggrätter som skapats i detaljplaner tas i anspråk utan dröjsmål och vid behov förstärka verktygen. I utredningens betänkande finns en analys av kommunernas verktyg och en beskrivning av hur kommunerna arbetar med frågorna. Utredningen lämnar även förslag till ett antal ändringar i , bl.a. kortare genomförandetid för detaljplaner och en uppföljning av detaljplaner. Utredningen föreslår vidare ett återinförande av de s.k. exploatörsbestämmelserna som ska göra det möjligt för kommunen att utan ersättning lösa in mark som behövs för t.ex. allmän plats eller skola. Betänkandet har remitterats och bereds i . – reglering av upplåtelseformen Regeringen beslutade kommittédirektiven En utvecklad översiktsplanering (dir. 2017:6). Utredningen fick i uppdrag att bl.a. utreda behovet av och förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformen, exempelvis genom en bestämmelse i en detaljplan. Utredningen som antog namnet lämnade delbetänkandet En utvecklad översiktsplanering – reglering av upplåtelseformen (SOU 2018:46). Utredningen föreslår bl.a. att kommunen ska få bestämma att vissa bostäder bara får upplåtas med hyresrätt. Det bör emellertid bara gälla för mark eller annat utrymme som ägs av kommunen eller ett aktiebolag som kommunen eller flera kommuner gemensamt har det bestämmande inflytandet över. Marken eller utrymmet måste också ligga inom den egna kommungränsen. Ett sådant beslut gäller sedan även om marken eller utrymmet överlåts till någon annan. Förslaget innebär att kommunen ges större möjligheter att säkerställa att det byggs hyresrätter i samband med att mark överlåts. Dessutom innebär förslaget att kommunen får starkare möjligheter att förhindra senare ombildningar från hyresrätt till någon annan upplåtelseform. Kommunen får därmed tillgång till ytterligare ett verktyg för att kunna genomföra sin planering enligt bostadsförsörjningslagen. Betänkandet har remitterats och bereds i . Uppdrag att se över bygg- och konstruktionsregler fick i uppdrag att se över myndighetens byggregler (BBR) och konstruktionsregler (). Uppdraget syftade till att skapa ett förenklat och konsekvent regelverk (Fi2019/02343/BB). Det hade en nära koppling till byggreglers uppdrag, och hade en nära dialog med kommittén. redovisade uppdraget i rapporten – Ny modell för bygg- och konstruktionsregler (2020:31). I rapporten presenteras en ny regelmodell och vilka vägval och avvägningar som gjorts i framtagandet av modellen. En konsekvensbeskrivning ingår också i rapporten, som avslutas med resonemang om vägen framåt. Den nya regelmodellen innebär i korthet att bygg- och konstruktionsreglerna ska bestå av färre regler och utformas som funktionskrav. Reglerna ska varken innehålla allmänna råd, hänvisningar till standarder eller hänvisningar till andra myndigheters och organisationers föreskrifter och riktlinjer. Arbetet med att ta fram och bereda nya föreskrifter pågår. Uppdrag att utreda förutsättningarna för omvandling av lokaler till bostäder hade i uppdrag att se över om det finns hinder, och i så fall vilka, mot att omvandla lokaler till bostäder som erbjuder goda boendemiljöer (Fi2020/04391). Uppdraget redovisades i rapporten för omvandling av lokaler till bostäder (2021:3). ser inga generella hinder i plan-, lov-, och byggprocesserna för den här typen av omvandling och anför att de hinder som uppstår vid omvandling av lokaler till bostäder kan oftast kopplas till samhällets krav på goda bostäder och goda boendemiljöer. Vidare anförs att vid mindre omvandlingsprojekt kan de kostnader och den tidsåtgång som en eventuell planprocess innebär medföra att det aktuella projektet inte bedöms som lönsamt. konstaterar också att det i skattelagstiftningen finns regler som kan fördyra omvandling till bostäder. Det är fråga om momsregler och minskade möjligheter att göra direktavdrag för byggkostnader som är mer begränsade vid omvandling till bostäder än vid fortsatt användning som lokal. Uppdrag att analysera risker för diskriminering och hinder för etablering på bostadsmarknaden har fått i uppdrag att analysera och bedöma om det vid förmedling av bostäder förekommer missgynnande som skulle kunna utgöra diskriminering vid förmedling av bostäder (A2020/01472/MRB). ska också analysera och bedöma i vilken utsträckning dessa missgynnanden utgör hinder för etablering på bostads- och arbetsmarknaden. I uppdraget ingår bl.a. att – analysera hur hyresbostäder med och utan besittningsskydd förmedlas och vilka krav hyresvärdar ställer på presumtiva hyresgäster samt hur förmedlingsplattformar hanterar kravprofiler – i detta ingår att analysera i vilken mån förmedlingen påverkar fördelningen av hushåll mellan den ordinarie och den sekundära bostadsmarknaden – analysera kopplingen mellan etablering på bostadsmarknaden och etablering på arbetsmarknaden – undersöka om vägledningen om tillträdeskrav vid uthyrning av bostäder som Allmännytta och Fastighetsägarna tagit fram, lett till lägre krav på hyresgäster samt hur utfallet för de fastighetsägare som sänkt kraven ser ut. – belysa situationen för barn som är bostadslösa. ska samråda med bl.a. , Delegationen mot segregation och . Uppdraget ska redovisas . Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Enligt 2 kap. 6 § lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter har kommuner en möjlighet att under vissa omständigheter ställa säkerhet för ett avtal om hyra av bostadslägenhet. Syftet med den kommunala hyresgarantin är att hjälpa personer som har ekonomisk förmåga att klara kostnaderna för ett eget boende men som trots detta har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden och få en hyreslägenhet med besittningsrätt. Den bostadssökande kan till exempel ha en projektanställning i stället för en tillsvidareanställning men ändå ha en löpande inkomst och ekonomi att klara en hyra. Andra exempel där en hyresgaranti kan vara en hjälp till ett eget boende är om den bostadssökande har en betalningsanmärkning och därför har svårt att få ett eget förstahandskontrakt. Vissa kommuner har även ställt ut hyresgarantier för nyanlända med statlig etableringsersättning. Kommuner som väljer att ställa ut den här typen av kommunala hyresgarantier har möjlighet att få ett statligt bidrag på per garanti. Det statliga bidraget regleras i förordningen (2007:623) om statligt bidrag för kommunala hyresgarantier och administreras av . beviljade bidrag för 226 garantier till 19 kommuner. Detta medförde utbetalningar på . Det innebar en liten ökning jämfört med , då det beviljade beloppet uppgick till , vilket motsvarade 158 hyresgarantier till 16 kommuner. Hyresvärdars krav på blivande hyresgäster I regleringsbrevet fick i uppdrag av regeringen att kartlägga de krav och villkor som fastighetsägare ställer på blivande hyresgäster, exempelvis inkomstkrav, inför att ett hyreskontrakt ska tecknas. Uppdraget redovisades i rapporten på blivande hyresgäster (2017:30). kartläggning visar att ungefär vart femte bostadsbolag tillämpar ett inkomstkrav om årshyran. Vilken typ av inkomst som godtas varierar, och bl.a. försörjningsstöd, bostadsbidrag, barnbidrag, underhållsstöd och etableringsersättning hör till de inkomster som inte alltid godtas av bostadsbolagen. Överlag är dock trenden att kraven sjunker, i synnerhet inkomstkraven. Regeringen har därefter initierat ett samarbete mellan allmännyttiga bostadsföretag () och Fastighetsägarna . De båda aktörerna har arbetat fram en vägledning till fastighetsägare om lämpliga tillträdeskrav vid uthyrning av bostäder. Syftet med arbetet är att skapa ett konkret verktyg för hyresvärdarna som kan öppna upp hyresmarknaden för fler. Som redovisas ovan har fått i uppdrag att analysera risker för diskriminering och hinder för etablering på bostads- och arbetsmarknaden. I uppdraget ingår att analysera om vägledningen har lett till lägre krav på hyresgästerna. infördes en möjlighet för byggemenskaper som bygger bo-städer för sina medlemmar att söka statligt stöd. Stödet administreras av enligt förordningen (2019:676) om stöd till byggemenskaper. Startbidraget uppgår till högst . För att få ta del av stödet måste byggemenskapen vara organiserad i en ekonomisk förening där minst sex medlemmar deltar med en insats om var och kommunen medger att marken får bebyggas med flerbostadshus. Vid utgången av hade fem startbidrag beviljats. Att främja byggemenskaper är enligt regeringen ett sätt att ta till vara lokala initiativ från civilsamhället för att få till stånd ett bostadsbyggande som annars inte blir av på marknadens initiativ (prop. 2020/21:1 utg.omr. 18 s. 23). har tagit fram rapporten som en del av bostadsförsörjningen (2018:32) för att väcka intresse för byggemenskaper och sprida kunskap om vilka mervärden dessa gemenskaper kan ge ur ett kommunalt perspektiv. Det handlar om vilken roll denna form av bostadsprojekt kan ha i bostadsförsörjningen och stadsutvecklingen och hur man från kommunens sida kan agera för att underlätta för byggemenskaper. Rapporten vänder sig i första hand till kommunala tjänstemän och politiker med ansvar för bostadsförsörjning och stadsutveckling, inklusive fysisk planering och markanvisning. Materialet kan också fungera som en introduktion till konceptet byggemenskaper för andra intresserade. Arkitektur och gestaltad livsmiljö godkände ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken och upphävde det tidigare gällande målet för området (bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Syftet med propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110) var att ta ett helhetsgrepp om arbetet med den gestaltade livsmiljön. Propositionen innehöll också en samlad nationell arkitekturpolicy. I propositionen konstaterade regeringen att det behövs ett närmare och mer kontinuerligt samarbete mellan berörda myndigheter för att täcka in den helhet som utgör den gestaltade livsmiljön. fick en samordnande roll i detta arbete. har i uppdrag att, i samråd med bl.a. , Statens centrum för arkitektur och design och , förstärka arbetet med arkitektur och gestaltad livsmiljö (N2018/02273/SPN). Uppdraget syftar till att uppnå målet om långsiktigt hållbara byggnadsverk i då det behövs en stor mängd nya bostäder som det råder stor brist på arkitektkompetens i kommuner och på länsstyrelser. Inom ramen för uppdraget har inrättat en tjänst som riksarkitekt med ansvar för myndighetens interna, externa, nationella och internationella arbete med arkitektur och offentlig gestaltning. har tagit fram en vägledning till kommuner för framtagande av arkitekturprogram eller motsvarande strategidokument för den gestaltade livsmiljön. behandlade utskottet motioner med förslag som i stort överensstämmer med flera av de motionsförslag som är aktuella (bet. 2018/19:CU11). Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden med hänvisning till bl.a. pågående utredningar och uppdrag. följde utskottets förslag. Motionerna om åtgärder på bostadsmarknaden tar i huvudsak sikte på olika åtgärder för att förbättra förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande. Enligt statistik från fortsätter bostadsbyggandet att ligga på en hög nivå och har inte nämnvärt påverkats av den pågående pandemin. färdigställdes 58 800 bostäder inräknat nettotillskott genom ombyggnad. påbörjades byggandet av 41 000 lägenheter i flerbostadshus varav 27 000 är hyresrätter, 13 500 är bostadsrätter och 500 äganderätter. Det innebär en ökning av antalet påbörjade hyresrätter medan antalet påbörjade bostadsrätter i flerbostadshus och bostäder i småhus ligger på samma nivå som 2019. Utskottet noterar att antalet påbörjade bostäder ökar främst hos större kommuner utanför storstadsregionerna. I åtta av de tio regionerna med störst behov byggs bostäder i en takt som svarar mot den förväntade befolkningsökningen. Enligt finns det dock fortfarande ett stort underskott och det behöver byggas mellan 59 000 och 66 000 bostäder –2029 för att svara mot den förväntade befolkningstillväxten och bygga ifatt det ackumulerade underskottet. Utskottet anser att det är positivt att den höga byggtakten fortsätter och att fler regioner har ett bostadsbyggande som svarar mot den förväntade befolkningsökningen. finns det fortfarande ett stort underskott av bostäder, särskilt i storstadsområdena. Det krävs därför fortsatta satsningar inom det bostadspolitiska området i form av såväl större reformer som riktade insatser. Bostadspolitiken måste vara långsiktig och hålla och i olika konjunkturlägen. En hållbar bostadspolitik måste också kunna hantera olika utmaningar såväl i storstäderna och mindre städer som på landsbygden och i glesbygd. Eftersom det tar tid att bygga är det av avgörande betydelse för byggföretag, kommuner och även enskilda att bostadspolitiken är förutsägbar och långsiktig. Utskottet välkomnar därför att regeringen tagit initiativ till att samla branschaktörer för samtal med fokus på framtidens byggande. Sådana samtal bidrar till en tydligare förankring av regeringens bostadspolitik hos byggbranschen, vilket sin tur kan bidra till att stärka långsiktigheten inom det bostadspolitiska området. Regeringen har i budgetpropositionen anfört att ett fortsatt högt bostadsbyggande är en prioriterad fråga. Utskottet konstaterar att regeringen fortsätter sin bostadspolitiska satsning bl.a. genom att förstärka och reformera investeringsstödet för hyresrätter och bostäder för studenter samt genom större reformer av regelverket för samhällsbyggnadsprocessen och genom olika uppdrag till myndigheter, främst . I flera av de motioner som behandlas i detta avsnitt efterlyses en social bostadspolitik. I andra motioner framhålls vikten av nationell styrning när det gäller bostadsförsörjningsansvaret och behovet av att se över systemet med hyresgarantier samt ökad tillgång till byggbar mark. Här vill utskottet till att börja med hänvisa till den utredning som regeringen har tillsatt och som har som övergripande syfte att skapa förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor, bl.a. strukturellt hemlösa (dir 2020:53). ska boendesegregation motverkas och förutsättningarna för jämlika uppväxt och levnadsvillkor förbättras. Utredningen har ett brett uppdrag och ska även bl.a. analysera uppgiftsfördelningen mellan staten och kommunerna när det gäller bostadspolitiken och ansvaret för bostadsförsörjningen. Utredningen ska vidare analysera systemet med hyresgarantier och hur mark som det allmänna äger och som är lämplig för bostadsbyggande bättre kan användas för en socialt hållbar bostadsförsörjning. En annan viktig satsning för ökat bostadsbyggande är, enligt utskottet, investeringsstödet för anordnande av hyresrätter och bostäder för studenter som dels förstärkts, dels reformerats på så sätt att en del av bostäderna ska gå till sociala kontrakt och unga. har i uppdrag att analysera risker för diskriminering och hinder för etablering på bostadsmarknaden. I uppdraget ingår bl.a. att analysera vilka krav som hyresvärdar ställer på presumtiva hyresgäster. Utskottet anser att dessa åtgärder sammantaget är ett steg i rätt riktning för att uppnå en socialt hållbar bostadsförsörjning. Behovet av ytterligare regelförenklingar framhålls också i flera motioner. Utskottet konstaterar att det har pågått ett omfattande arbete för att genomföra regelförenklingar av det regelverk som avser planering och byggande. Regeringen har bl.a. tillsatt en utredning som har i uppdrag att göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov. Syftet med utredningen är att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk som säkerställer angelägna, allmänna och enskilda intressen och ett långsiktigt hållbart byggande av bostäder. byggregler har i sitt slutbetänkande Modernare byggregler –förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68) föreslagit åtgärder som ska ge förutsättningar för en mer ändamålsenlig byggprocess, ökad variation i bostadsutbudet, ökad konkurrens och ett långsiktigt hållbart byggande. har tagit fram en ny regelmodell för en effektivare och enklare byggprocess som innebär att myndighetens bygg- och konstruktionsregler ska bestå av färre regler och utformas som funktionskrav. Reglerna ska varken innehålla allmänna råd, hänvisningar till standarder eller hänvisningar till andra myndigheters och organisationers föreskrifter och riktlinjer. Utskottet kan således konstatera att det pågår ett omfattande arbete med att förenkla och modernisera regelverket för att öka och effektivisera bostadsbyggandet. För att säkerställa en integrerad bebyggelse och transportplanering har utredningen om samordning för bostadsbyggande fått i uppdrag att se över delar av (2010:900) för att stärka förutsättningarna för transporteffektivitet och tillgänglighet genom hållbara transporter samt utveckla möjligheterna att främja långsiktigt hållbara stadsmiljöer. Utskottet konstaterar att även här pågår ett arbete som syftar till att säkerställa att infrastrukturfrågorna beaktas i planeringen av bostadsbyggandet. bereds alltjämt betänkandet Ett snabbare bostadsbyggande (SOU 2018:67). I betänkandet lämnas bl.a. förslag på kortare genomförandetid för detaljplaner och en uppföljning av detaljplaner. Även betänkandet En utvecklad översiktsplanering – reglering av upplåtelseformen (SOU 2018:46) bereds inom . Utredningen har föreslagit ett större utrymme för kommuner att bestämma att vissa bostäder bara får upplåtas med hyresrätt. Utskottet anser att dessa åtgärder tillsammans med regeringens satsning på investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande kan bidra till att fler hyresrätter planläggs och byggs. Det finns också motionsförslag som avser bättre förutsättningar för en ny egnahemsrörelse och främjande av byggemenskaper. Enligt utskottet torde de ovan nämnda åtgärderna som vidtas för att förenkla bygglovsregler och skapa en ändamålsenlig byggprocess även ge bättre förutsättningar för enskilda som vill bygga egnahem. När det gäller främjande av byggemenskaper vill utskottet peka på det ekonomiska stöd som finns att söka för byggemenskaper och att det inom pågår ett arbete med att väcka intresse för och sprida kunskap om byggemenskaper. har utrett förutsättningarna för att omvandla lokaler till bostäder. Utskottet välkomnar detta och anser att det befintliga fastighetsbeståndet av bl.a. hållbarhetsskäl bör utnyttjas bättre. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det pågår ett omfattande arbete inom det bostadspolitiska området. Detta arbete har till stor del samma inriktning som efterfrågas i flera av de nu aktuella motionsförslagen. Utskottet anser därför att det inte finns skäl för att ta ett initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för att förbättra konkurrensen i bostadsbyggandet. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 7 (M) och 8 (SD). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för ökad konkurrens på byggmarknaden. I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska göra en översyn av regelverken i syfte att öka flexibiliteten vad gäller materialval för att därmed öka konkurrensen i byggmaterialindustrin och sänka produktionskostnaderna. I motion 2020/21:3024 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda olika åtgärder som kan bidra till att sänka de svenska byggnadskostnaderna. lämnade sitt slutbetänkande Plats för fler som bygger mer (SOU 2015:105). Utredningen identifierade olika sätt att förbättra konkurrensen, men lämnade inte några lagförslag.