bet · H801TU4 · 2021-01-28 00:00:00 — 2020/21:1081 av (M) yrkandena 1 och 3, 2020/21:1442 av (S), 2020/21:2140 av m.fl. (S), 2020/21:2374 av m.fl. (S), 2020/21:2379 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 81, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 4, 7 och 8, 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3, 4 och 13, 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2020/21:3697 av (M). Vi vill inledningsvis framhålla att infrastruktur inte endast handlar om transportmöjligheter utan även omfattar teknisk infrastruktur för kommunikation såsom bredband. Behovet av tillgång till god infrastruktur för kommunikation blir allt viktigare både för näringslivet och för den enskilda medborgaren. Att ha tillgång till en snabb internetuppkoppling gör det möjligt för företag och anställda att både verka och bo på landsbygden. Näringsverksamhet blir också alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling, inte minst i takt med att många moment och tjänster automatiseras. På så sätt är bredband och it-uppkoppling en konkurrensfaktor för arbetstillfällen, kompetens och tillväxt, men det har även betydelse för privatpersoner. Tillgång till internet är även en demokratifråga, eftersom medborgare får möjlighet att ta del av information och delta i den digitala samhällsdebatten. Covid-19-pandemin har också visat att behovet av digital tillgänglighet är av största vikt. Tar man dessutom hänsyn till att en lång rad industriella maskiner och arbetsfordon arbetar uppkopplat mot exempelvis tillverkare och beställare – eller att nästa generations personbilar kommer att kommunicera trådlöst i realtid med olika databaser – då står det klart att täckningsgraden måste bli bättre för att möjliggöra ett liv på lika villkor i hela landet. Bredband på landsbygden minskar också polariseringen mellan stad och landsbygd och är av central betydelse eftersom befolkningen blir alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling för såväl arbete som fritid. ser vi att glesbygden är kraftigt överrepresenterad bland de kvarvarande som ännu inte kan erbjudas tillgång till snabbt internet, vilket vi anser bekymmersamt. mål att av befolkningen ska ha tillgång till snabbt internet 2025 är därför vällovligt. Målet i bredbandsstrategin innebär att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s , ett mål som regeringen inte lyckats uppfylla. Bredbandsutbyggnaden på landsbygden bör därför stärkas kraftigt för att nå målet i bredbandsstrategin. För att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband, anser vi att större samordning bör ske vid dragning av fiber. Detta kan exempelvis uppnås genom att utnyttja kablar eller tomma rör vid åtgärder i mark. Dessutom kan kulvertar och kabelrännor utmed väg- och järnvägsnätet med fördel utnyttjas om kapacitetsutrymme finns. Vid underhåll och nybyggnation av väg och järnväg bör tomma rör utnyttjas vid fiberutbyggnad. Likaså anser vi att de bolag som lägger tomma rör i marken för att underlätta framtida fiberutbyggnad också bör kompenseras för detta. För att locka fler att åka tåg är det enligt vår uppfattning viktigt att resenärerna kan utnyttja sina mobiltelefoner och arbeta på tågen, vilket förutsätter väl fungerande mobilnät med god täckning. På många tåg finns tillgång till internet, men det är sällan tillfredsställande eftersom mobiltäckningen längs järnvägen ofta är dålig. En översyn av mobiltäckningen utmed trafikerade järnvägssträckor bör därför göras för att i ett senare skede prioritera förbättringsåtgärder. Detta bör göras i samarbete mellan , järnvägsföretagen och mobiloperatörerna. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgång till elektronisk kommunikation, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 4, 7 och 8, 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkandena 1–4, 12 och 13, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:898 av (C) yrkande 2, 2020/21:1100 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1639 av och (båda S), 2020/21:2140 av m.fl. (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 79 och 2020/21:419 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:437 av (KD), 2020/21:913 av m.fl. (S), 2020/21:1075 av (M), 2020/21:1081 av (M) yrkandena 1 och 3, 2020/21:1442 av (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 61, 2020/21:2374 av m.fl. (S), 2020/21:2379 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 81, 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2020/21:3697 av (M). Digitaliseringen för människor närmare varandra och den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo och arbeta i hela landet. Digitaliseringsprocessen har bara börjat och för landsbygder är tillgången till modern teknik och infrastruktur av avgörande betydelse. Enligt vår uppfattning har också covid-19-pandemin med all önskvärd tydlighet visat på behovet av fortsatta satsningar på bredbandsutbyggnad och förbättrad mobiltäckning för att det ska vara möjligt att t.ex. arbeta, undervisa och hålla möten på distans. Likaså vill vi i sammanhanget framhålla betydelsen av ett välfungerande bredband och god mobiltäckning för våra möjligheter att i dessa tider kunna handla på nätet eller få tillgång till digitala tjänster inom vård och hälsa. Bredbandsutbyggnaden måste därför fortsätta som större hänsyn måste tas till glesbefolkade områden inom ramen för de statliga bredbandssatsningarna. För att alla människor i ska kunna vara uppkopplade och få möjlighet att dra fördel av digitaliseringens potential är det enligt min uppfattning angeläget att en digital allemansrätt införs som garanterar en stabil och snabb uppkoppling. Likaså är det viktigt att mer frekvensutrymme frigörs för ökad mobiltäckning och bättre mobiltelefoni och surf i hela landet. Ett av de viktigaste sätten att skapa förutsättningar för jobb, tillväxt och tillgång till välfärdstjänster i hela landet är att bättre ta till vara den digitala utvecklingen. Jag vill att alla hushåll och arbetsplatser, där efterfrågan finns, ska vara uppkopplade . För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet. För att genomföra detta behövs kreativa lösningar som exempelvis samförläggning av bredbandsinfrastruktur med annan infrastruktur och ett mer snabbfotat tillgängliggörande av frekvenser för mobilt bredband. Att människor har tillgång till elektroniska kommunikationer och kan tillgodogöra sig samhällsinformation är viktigt i vardag, kris och krig. Då måste det finnas tillgång till adekvat mobiltäckning i hela landet. Inte minst visar covid-19-pandemin vikten av att kunna jobba hemifrån med en bra digital infrastruktur i hela landet. Jag vill också peka på att med allt fler digitala betalningar och ett allt större beroende av den digitala infrastrukturen för betalningar är det angeläget att höja robustheten i de digitala system som används för betalningar för att motsvara de krav som samhället efterfrågar. Dagens tekniska utveckling inom det digitala området går fort och erbjuder marknaden ett flertal olika tekniska lösningar för att förbättra digitala tjänster. Den kanske mest centrala frågan i sammanhanget är i vilken utsträckning radiobaserad teknik kan ersätta fiber i marken och vilket slags radioteknik som då är bäst lämpad. Jag anser att lösningarna och de samhällskrav som ställs alltid ska ha fokus på funktionalitet i bredbandsutbyggnaden och inte på specifika teknikval. Jag anser också att ett kommersiellt tillgängliggörande av 700 MHz-bandet är en viktig del i att skapa bättre bredbandstäckning i hela landet. Nuvarande regering har länge försummat frågan, något som har försenat tillgängliggörandet av 700 MHz-bandet för mobila telefonitjänster. För mig är det i sammanhanget av högsta prioritet att tillgodose såväl civilsamhällets som blåljusmyndigheternas behov av nytt frekvensutrymme . It är för mig ”det femte transportslaget”, som vid sidan av väg, järnväg, sjöfart och flyg möjliggör liv, arbete och boende i hela landet. Över tiden måste därför it-lösningar göras till ett valbart alternativ vid de åtgärdsvalstudier (ÅVS) gör, i syfte att öka tillgängligheten för människor i hela landet. Jag anser att en logisk följd av detta borde vara att man överväger att göra it – det femte transportslaget – till ett av ansvarsområden för att på ett mer naturligt sätt få in it som en möjlig del av de åtgärder som ingår i en ÅVS och som ett steg i fyrstegsprincipen. Det skulle förbättra möjligheterna till investeringar i och underhåll av it i samband med väg- och järnvägsbyggnation och underhåll, samt bli en integrerad del av anslag och budget. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgång till elektronisk kommunikation, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 79 och 81 samt 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2020/21:898 av (C) yrkande 2, 2020/21:1100 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1639 av och (båda S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:419 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:437 av (KD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:913 av m.fl. (S), 2020/21:1075 av (M), 2020/21:1081 av (M) yrkandena 1 och 3, 2020/21:1442 av (S), 2020/21:2140 av m.fl. (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 61, 2020/21:2374 av m.fl. (S), 2020/21:2379 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 4, 7 och 8, 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkandena 1–4 och 13 samt 2020/21:3697 av (M). Tillgång till bredband med hög hastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Om ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter förutsätter detta en fortsatt utbyggnad av ett robust bredband i hela landet med hög överföringskapacitet. Jag vill i sammanhanget också uppmärksamma de utmaningar som den digitala segregeringen för med sig. Denna segregering finns inte bara mellan stad och landsbygd utan skär också mellan de ekonomiska och kunskapsmässiga förutsättningarna för privatpersoner och företagare i vårt land. Jag anser därför att den digitala jämlikheten behöver utökas genom tillgång till bredband och fibernät. Jag vill även lyfta fram de regionala bredbandskoordinatorernas betydelse för utbyggnaden av it-infrastrukturen i . Bredbandskoordinatorernas uppgift är att stödja och främja regionernas och kommunernas arbete med bredbandsfrågor. De har också en viktig funktion som kontaktpunkter för bredbandsfrågor för både offentliga och privata aktörer. För att underlätta bredbandsarbetet i hela landet efterlyser jag därför en fortsatt satsning på bredbandskoordinatorer. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1899 av m.fl. (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 5. För att vi fullt ut ska kunna dra fördel av den tekniska utvecklingen krävs ett utbyggt 5G-nät eftersom det är avgörande för att kunna konkurrera på den globala marknaden i den allt viktigare industri- och tekniksektorn. har tyvärr hamnat på efterkälken i utbyggnaden, vilket har försämrat vår konkurrensförmåga och hämmat den innovation som skulle ha kommit samhället till del. Medan marknader som och bygger ut omfattande 5G-nät i stor skala finns enbart några få testområden i . När väl PTS auktion kan genomföras kommer det offentliga nätet att börja rullas ut, men även privata 5G-nät är något som industrin i högre grad kommer att efterfråga då de lämpar sig väl i industrimiljöer som exempelvis hamnar, gruvor, fabriker och logistikcenter. Till skillnad från offentliga nätverk kan ett privat nätverk möta specifika behov och ställas in på olika sätt utifrån den särskilda verksamhet som bedrivs. Det skulle även innebära snabbare service och högre säkerhet för företagen. anser därför att regeringen bör skala upp testmiljöer för 5G på områden där det finns stark samverkan mellan akademi, industri, stat och offentlig sektor. Vi vill även framhålla att och historiskt sett har varit ledande i att sätta nya standarder för mobila nätverk. satsade de nordiska operatörerna på en gemensam nordisk mobilstandard, vilket resulterade i att och blev ledande inom mobil kommunikation. var även tidigt ute med den tredje generationens mobilstandard, även kallad . När det gällde valet av tekniska lösningar för femte generationens mobilstandard (5G) fanns inga konkurrerande alternativ. Mot bakgrund av hur framgångsrika och har varit, så kan vi inte förlora inflytande i nästkommande stora tekniksprång. Länder som , , och satsar alla nu på att utveckla den nya tekniken för sjätte generationens mobilnät (6G). Vi anser därför att vi redan nu måste se över möjligheterna att inrätta ett utvecklingscentrum för 6G i . Det bör göras i nära samarbete med exempelvis och övriga EU. Avslutningsvis vill vi i sammanhanget påminna om att utbyggnaden av framtidens 5G-nät har skapat stora konflikter. Vissa länder har till och med förbjudit kinesiska telekomföretag från att delta i anbudsprocessen för att bygga 5G-nätet i sina respektive länder. Den bakomliggande orsaken är att de kinesiska företagen har starka kopplingar till den kinesiska staten och att det skulle innebära stora säkerhetsrisker att låta dessa leverera teknik och mjukvara till kritisk infrastruktur. Vi anser att måste ha en gemensam linje när nästa generations infrastruktur för mobil kommunikation ska byggas ut. En oroande fragmentisering kan skönjas som innebär att olika länder och företag ger helt olika besked i fråga om kinesisk teknik i 5G-näten, kinesiskt ägande av infrastruktur eller att kinesiska företag underhåller näten. borde undvika ett kallt teknikkrig, men vi måste bli bättre på att kunna skydda våra data och vår kommunikation mot politiska och ekonomiska risker. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1899 av m.fl. (S), 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 17, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. Att ha en hög ambition när det gäller digital infrastruktur är betydelsefullt enligt vår uppfattning, och när tjänster kräver mer och mer digitalisering är det av största vikt att ligger i framkant. Vi ställer oss positiva till utbyggnaden av 5G-nätet och vill också säkerställa att det kommande 5G-nätet har god täckning i hela landet. Utbyggnaden kommer enligt vår bedömning dock troligtvis att ske gradvis och i prioriterade områden för att säkerställa både funktion och säkerhet. Vi anser mot bakgrund av risken för att glesbygden kan hamna på efterkälken att regeringen därför bör öka takten i fiberutbyggnaden, speciellt när 5G byggs ut. Vi anser också i sammanhanget att det är angeläget att regeringen utreder det kommande 5G-nätets behov och möjligheter till god täckning i hela landet. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1899 av m.fl. (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 17, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. För mig är en levande landsbygd oerhört viktigt och jag ser därför med stor oro på att digitaliseringen dröjer trots att regeringen haft på sig att leverera enligt planen i bredbandsstrategin som fastslogs 2016. Mot denna bakgrund ser jag gärna att utbyggnaden av 5G inte nödvändigtvis utgår från de miljöer som har säker och snabb uppkoppling utan att man i sammanhanget beaktar hela landets och landsbygdens behov av snabbare bredband. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:1899 av m.fl. (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 17, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. Jag vill inledningsvis understryka att utbyggnaden av 5G inte enbart handlar om en vidareutveckling av 4G-nätet utan även är ett system som medger utveckling av helt nya tjänster. Detta gör det nödvändigt med kommunikationslösningar som inte är beroende av eller riskerar att påverkas av utomstående aktörer. En framgångsrik utbyggnad av 5G-nätet skapar också förutsättningar för ökad elektrifiering inom transportsektorn och förbättrade kommunikationsmöjligheter på landsbygden. Enligt min uppfattning har utbyggnaden av 5G-nätet därmed potential att bl.a. lägga grunden för innovativa och klimatsmarta transporter samt minska klyftan mellan stad och land. Att tillgodose dessa kollektiva nyttigheter förutsätter dock att en utbyggnad i alla led tillvaratar nationella säkerhetsintressen. Jag anser att ovan anförda strategiska och säkerhetsmässiga motiv stärker skälen för att staten bör äga 5G-nätet och ansvara för utbyggnaden. Med staten som ägare kan förutsättningarna stärkas för att nödvändiga och hållbara framtidsinvesteringar prioriteras framför privata operatörers vinstintressen, och att nationella säkerhetsintressen kan beaktas. Ett statligt ägt nät är enligt min uppfattning det mest samhällsekonomiskt rationella systemet då telenät är att jämställa med annan samhällskritisk infrastruktur. Med ett statligt ägande av framtida radionät kan tillstånd för radiosändaranvändning avgöras i enlighet med regeringens nya förslag, men med den stora fördelen att staten äger nätet. Ett statligt ägande stänger inte heller dörren för utbyggnad genom externa operatörer där staten inte har kapacitet att bygga ut i egen regi. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på hur utbyggnaden av 5G-nät kan ske i statlig regi. I fråga om 5G vill jag också uppmärksamma att en rad initiativ har tagits i och för att gemensamt stärka teknikutvecklingen på området, bl.a. genom en gemensam nordisk-baltisk handlingsplan för 5G . Jag anser att regeringen bör ta initiativ för att förnya denna handlingsplan för 5G. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 17, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1899 av m.fl. (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 5. Jag vill framhålla de möjligheter som den framväxande 5G-tekniken, i likhet med den nationella digitaliseringsstrategin, skapar för nya typer av tillämpningar och affärsmodeller inom områden som exempelvis transport, hälsa, energi och media. Jag anser att 5G är nästa steg för att åstadkomma EU:s digitala inre marknad, vilket kommer att underlätta och främja handeln samt utbytet av tjänster över gränserna inom . Det är därför angeläget att verkar för att en gemensam europeisk infrastruktur för 5G finns på plats möjligt med målet om en fullvärdig digital inre marknad. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avvecklingen av kopparnätet, punkt 5 (SD, C, L) av (C), (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1376 av (M), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 9, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2020/21:1865 av (M). Vi vill uppmärksamma att gradvis har avvecklat sitt fasta kopparbaserade telefonnät. Detta innebär att i olika delar av landet ersätter fast telefoni med lösningar via mobilnätet och att bredband via telefonjacket (ADSL) ersätts med fiber eller mobilt bredband. Denna omställning påverkar tillgången till telefoni- och bredbandstjänster och drabbar landsbygden hårdast enligt vår uppfattning. Detta eftersom alternativen till en fast förbindelse – t.ex. fibernät eller mobilt nät med hög överföringshastighet – inte finns tillgängliga där eller är alltför kostsamma. För att förhindra att människor lämnas utan möjlighet till en fungerande uppkoppling anser vi att den aktör som tillhandahåller kopparnätet inte ska tillåtas få avveckla det innan en fullgod ersättning finns på plats till en rimlig kostnad för de abonnenter som berörs av teknikomställningen. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utnyttjande av digital infrastruktur, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2020/21:1373 av (M), 2020/21:2585 av (M), 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkandena 6, 7 och 11. , och ytterligare ett antal statliga aktörer har fiberoptiska nätverk som sträcker sig genom hela landet. De används i huvudsak för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Delar av dessa fibernät är inte fullt utnyttjade, och vi anser därför att denna resurs skulle kunna utnyttjas mer effektivt om det fanns en samordning mellan aktörerna. Utöver minskade kostnader samt ökad säkerhet och robusthet i näten skulle detta också underlätta bredbandsutbyggnaden och därmed bidra till att nå bredbandsmålen. Av denna anledning bör enligt vår uppfattning de olika fibernäten i statlig ägo tillgängliggöras för marknaden. Vi vill dock understryka vikten av att nationella säkerhetsintressen beaktas i sammanhanget. Enligt vår uppfattning kan marknaden i stor utsträckning själv sköta utbyggnaden och statens uppgift i sammanhanget är att undanröja de ibland små men viktiga hinder som finns för utbyggnaden.