bet · H801UU9 · 2021-06-03 00:00:00 — Samverkan med näringslivets organisationer på området behöver också fortsättningsvis stärkas. Politiken för global utveckling (PGU) ska ingå som ett kriterium vid bedömningen av krigsmaterielexport. Detta kriterium är inte genomtänkt och riskerar att vara kontraproduktivt av flera orsaker. Det är inte upp till att gå in och avgöra hur olika stater prioriterar i sina budgetar, om de väljer att satsa på sina väpnade styrkor eller väljer andra satsningar. Det finns redan ett kriterium att den demokratiska statusen ska prövas för stater som köper krigsmateriel, och vi menar att det måste vara staternas eget beslut, i synnerhet när den demokratiska statusen redan har beaktats. Om en stat är militärt hotad kan det också finnas skäl att prioritera försvaret framför andra områden, trots att landet kan ha stora brister på dessa områden. Vi anser därför att PGU inte ska ingå som ett kriterium vid prövning av krigsmaterielexport. I skrivelsen betonas att ISP ska beakta den feministiska utrikespolitiken och jämställdhetsaspekter under sin handläggning av exportkontrollärenden. ska säkerställa att ISP har kompetens att inkludera dessa aspekter. Vi menar att det är oroande att regeringen gör denna prioritering då det riskerar att prioriteras framför grundläggande kompetens på myndigheten, t.ex. för klassificering av krigsmateriel. Det är också svårt att se hur dessa aspekter rent praktiskt ska tillämpas på den typ av materiel som tillverkar och exporterar. Regeringen anför i skrivelsen att sambanden främst rör små och lätta vapen, men dessa vapenkategorier, som i huvudsak inkluderar handeldvapen, har i princip ingen export av. Vi menar därför att jämställdhetsaspekter som del av den påstådda feministiska utrikespolitiken inte ska ingå som ett kriterium vid prövning av krigsmaterielexport. deltar som en part i 1540 om säkerhet mot spridning av massförstörelsevapen. Inom ramen för denna resolution finns det s.k. Initiative (PSI). Detta initiativ är mycket lovvärt, och det genomförs både internationella och nationella övningar i syfte att kunna samordna olika myndigheter och stater så att man kan hantera upptäckt av massförstörelsevapen och/ eller komponenter på eget eller internationellt territorium. I har sådana övningar genomförts mellan ansvariga myndigheter där bl.a. ISP deltagit. Tyvärr har denna fråga inte prioriterats och få övningar har genomförts. Därför menar vi att en ökad uppmärksamhet bör ägnas åt PSI-frågor samt att fler övningar framför allt nationellt men också internationellt bör genomföras. De ansvariga myndigheterna bör ges uppdrag att genomföra och delta i dessa övningar. Införandet av efterkontroll av krigsmateriel har beretts i efter det att har fattat beslut om att ett sådant system ska införas. Den ansvariga myndigheten har också förklarat att ett sådant system kunde ha varit infört . Tyvärr är ännu inte ett sådant system infört, vilket är mycket beklagligt då värdefull tid förlorats och det finns risk att svensk krigsmateriel kan ha kommit på avvägar när kontrollen av den inte varit så god som den skulle kunna vara. Vi vill därför att ett system för efterkontroller införs och att dessa kontroller kan påbörjas . Resurser bör omgående allokeras för att dessa kontroller ska kunna genomföras, och det är viktigt att de redovisas i nästa års skrivelse om strategisk exportkontroll. Vi har tidigare tagit upp behovet av att den kontrollerande myndigheten har den specialistkompetens som behövs för att kunna lösa sin uppgift. Det har granskning av exportkontrollen av krigsmateriel (RiR 2017:2) visat. Där framgår att ISP uppgett att det är svårt att rekrytera medarbetare med kompetens inom exportkontrollområdet. En avgörande kompetens är erfarenhet av att arbeta inom Försvarsmakten på strategisk nivå och göra säkerhetspolitiska bedömningar, exempelvis stabsofficerare och tekniska officerare. Vi menar att regeringen i sin skrivelse inte tar upp detta behov. I stället fokuseras på att ISP har kompetens inom könsrelaterat våld och jämställdhetsaspekter – trots att dessa aspekter har ringa relevans för exportkontroll. Det är mycket allvarligt att de kompetenser som behövs för exportkontroll kopplat till den materiel som exporteras urholkas medan det fokuseras på kompetens som saknar relevans för exportkontroll. Därför behöver regeringen prioritera att denna kompetens finns hos myndigheten . ISP har tillhört olika departement och innan det tillhörde låg det under . Det är svårt att se att de frågor som ISP hanterar har större beröring med än med . Dessutom har en rad andra frågor att hantera och det finns en stor risk att exportkontrollfrågor hamnar långt ned på ansvarig ministers agenda, när både migration och rättsväsen redan är mycket tunga frågor. Kopplingen till är tydligare eftersom exportkontroll ingår som en del i utrikespolitiken. Det sker också en märklig dubbelstyrning där och icke-spridning () ansvarar för den dagliga styrningen medan ISP är en myndighet med justitieministern som ansvarigt statsråd. Det finns all anledning att återföra ISP till , och det är sannolikt att det kommer att underlätta exportkontrollen och göra den effektivare. Krigsmaterielexport m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4015 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 6–10 samt 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:4004 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5. ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt arbetar för fred och nedrustning och ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. har alla möjligheter att vara en sådan röst, men då krävs det att vi slutar beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Om vi inte gör det är vi inte trovärdiga i vårt arbete för mänskliga rättigheter, nedrustning, fred och jämställdhet. Trots att 2020 var präglat av en pandemi vars effekter allvarligt skadar i stort sett alla världens länders ekonomiska tillväxt fortsätter trenden av kraftig upprustning. Ökar gör fattigdom, inskränkningar av mänskliga rättigheter och i synnerhet kvinnors rättigheter, svält och ekonomisk ojämlikhet – men ökar gör även världens totala militära utgifter. är i ett internationellt perspektiv en viktig aktör med ett avsevärt ansvar i och med en stor vapenexport både i absoluta siffror och per capita. Regeringens skrivelse visar att den svenska vapenexporten fortfarande befinner sig på en historiskt hög nivå. 2019 exporterade svenska företag krigsmateriel till ett värde av . Sett ur ett längre perspektiv visar en sammanställning av att den svenska vapenexporten är mer än fem gånger så stor jämfört med . Bland köparna av svenska vapen återfinns en lång rad diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Vi återfinner även länder som tar stora steg tillbaka i sin demokratiutveckling och där vi ser att våld och förföljelse av minoriteter och politisk opposition ökar. kommer inte med trovärdighet att vara en röst för mänskliga rättigheter någonstans på jorden så länge denna vapenexport fortsätter. mål är tydligt. Vi vill se en värld i fred, utan vapen. Därför menar jag att vapenexport helt ska avvecklas. Regeringen fick 2011 i uppdrag att ta fram ett förslag till en ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater. Först , , trädde ett nytt regelverk i kraft som avsevärt påverkar lagen (1993:1300) om krigsmateriel. Under de år det tog för regeringen att arbeta fram det nya regelverket exporterade krigsmateriel till icke-demokratier för . När behandlade proposition 2017/18:23 var det enda parti som ville ha ett absolut förbud av export av krigsmateriel till diktaturer, stater som kränker mänskliga rättigheter och krigförande stater. Skrivelse 2020/21:114 Strategisk exportkontroll 2020 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden är den andra statistiska sammanställningen som redogör för med det nya regelverket som innehåller de förändrade riktlinjerna. Det inkluderar den demokratiska statusen, mänskliga rättigheter, exportens påverkan på en rättvis och hållbar utveckling i den mottagande staten, följdleveranser och internationell samverkan. Den mottagande statens demokratiska status uttrycks vara den viktigaste ändringen. Skrivelsen ger oss en möjlighet att återigen se vilken effekt det nya regelverket har haft. Jag ser fortfarande positivt på att underlaget innehåller mer information än eftersom det ökar transparensen och öppenheten kring vapenexporten. Att den svenska exporten ökar till icke-demokratiska stater visar dock på att regelverket har varit helt tandlöst när det gäller att sätta stopp för export till diktaturer och andra länder med omfattande demokratiska brister. Det nya regelverket har framför allt två stora luckor. Den första handlar om att regelverket bara gäller tillstånd för nya affärer som ingåtts efter . Alla affärer som anses ha en koppling till affärer som beviljades innan villkoret på demokrati trädde i kraft kan klassas som s.k. följdleveranser och därmed undkomma den nya tillståndsprövningen. Följdleveranser kan handla om reservdelar, ammunition eller helt nya system av samma typ som tidigare levererats. Följdleveranser har ingen tidsgräns utan kan fortsätta hur länge som helst. Det pågår exempelvis följdleveranser till system som ursprungligen levererades från för 30–enligt (). Följdleveranser har länge varit ett av de största kryphålen i den svenska vapenexportregleringen och innebär att exporten kan fortsätta trots att inga nya affärer tillåts. Statistiken visar att andelen vapenexport till ickedemokratier återigen ökade trots att tillstånd ska nekas för nya affärer med stater som har grava brister i den demokratiska statusen. Till länder med stora demokratiska brister steg andelen av den totala exporten från 2020, och till diktaturer steg det från enligt Svenska Freds. Det är därmed uppenbart att en lagstiftning som inte inkluderar följdleveranser blir verkningslös om syftet är att sluta exportera vapen till krigförande och ickedemokratiska stater. Den andra luckan i det nya regelverket är att det inte innebär ett stopp av export till icke-demokratiska stater, utan brister i den demokratiska statusen ska enbart påverka bedömningen och utgöra ”hinder” för export. Om det sedan anses finnas ”avsevärda nationella försvars- eller säkerhetspolitiska intressen” kan export ändå beviljas. Ställningstagandet att inte stödja och legitimera odemokratiska och förtryckande regimer kan därmed åsidosättas om andra intressen anses väga tyngre i bedömningen. Statistiken innehåller därför exempel på tillstånd för helt nya affärer till ickedemokratiska länder som har beslutats efter att det nya regelverket trädde i kraft. Hur dessa avvägningar har gjorts finns det ingen information om. Vi vet därmed inte vilka intressen som ligger bakom besluten om att ingå nya affärer med icke-demokratiska stater. Det är under all kritik att det regelverk som tog att arbeta fram och som regeringen uttryckte skulle göra ett av världens striktaste regelverk ännu striktare inte verkar ha bidragit till en minskning av svensk vapenexport till krigförande och icke-demokratiska länder som syftet var, utan snarare tvärtom. Regeringen bör få i uppdrag att genomföra en grundlig utvärdering av det förändrade regelverket. Jag anser att problemen med det nya regelverket inte ligger i dess utformning utan snarare i hur det tolkas. I en bilaga till skrivelsen anser ISP att det är uttalat från regeringen att följdleveranser till sådana affärer som har godkänts före bör bedömas enligt äldre riktlinjer för följdleveranser. Uttalas det i stället att samtliga följdleveranser ska bedömas enligt det förändrade regelverket skulle inte exportera krigsmateriel till icke-demokratiska och krigförande stater i den utsträckning som görs . Regeringen ska ta ansvar för att det förändrade regelverket också får effekt i bedömningar av krigsmaterielexporten. ISP bör överlämna prövningen till regeringen för alla utförseltillstånd till icke-demokratiska och krigförande länder, inklusive följdleveranser, för bedömning enligt det förändrade regelverket. Jag anser också att transparensen när det gäller vilken version av lagstiftningen, främst före eller efter , som besluten om export lutar sig mot måste säkerställas. I kommande skrivelser om strategisk exportkontroll bör regeringen redovisa enligt vilken version av lagen exporttillståndet har beviljats. tog 56 länder samt EU emot leveranser av krigsmateriel från . Värdet på krigsmaterielexporten, likt 2019, befinner sig på en historiskt hög nivå och uppgick till . Det är en ökning med av exportvärdet som då beräknades vara strax . har även antalet företag, myndigheter och privatpersoner med tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel ökat . hade 293 företag, myndigheter och privatpersoner tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel. har tillståndsinnehavarna ökat med . Skrivelsen anger att en anledning till det är att ändringar i lagen om krigsmateriel innebär att ytterligare verksamhet kräver tillstånd. Det kan ses som positivt, men det bör inte förringas att den största anledningen till denna ökning är att själva vapenexporten ökat . Det i särklass största mottagarlandet för svensk krigsmateriel 2020 var . Därefter följer , , och . Över en tredjedel, , av den totala exporten av krigsmateriel 2020 gick till länder som klassas som ofria eller delvis ofria enligt det politiskt obundna forskningsinstitutet rankning av politiska och medborgerliga rättigheter runt om i världen. Det betyder att över en tredjedel av den svenska vapenexporten gick till länder som vanligtvis kallas för icke-demokratier, såsom , , , , , , och . Dessutom gick av exporten till länder som klassas som ofria, det som brukar kallas auktoritära regimer eller diktaturer. Det är viktigt att påminna om att redan innan det förnyade regelverket för krigsmaterielexport råder ett principförbud för vapenexport i . Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel får sådant endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot internationella förpliktelser eller utrikespolitik. Därefter bygger tillståndsprövningen på en helhetsbedömning. Jag anser att säkerhets- och försvarspolitiska intressen i alltför stor utsträckning prioriteras högre än om ett land är involverat i, eller riskerar att dras in i, en väpnad konflikt eller om det förekommer allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter i landet. tillträdde högerpopulisten presidentposten i . Bolsonaros regering har fler militärer som ministrar än den regering som landet hade under militärstyret efter kuppen . Sedan han tillträdde har Bolsonaro hunnit legalisera vapeninnehav, öppna upp för exploatering av skyddade områden i regnskogarna i och flytta i till . Han har avsagt sig värdskap för och tydligt profilerat sig som klimatskeptiker. Bolsonaro har även undvikit att införa åtgärder för att motverka smittspridningen av covid-19. Sedan han tillträdde som president har vi sett ökade kränkningar av mänskliga rättigheter, inskränkta friheter och krympande demokrati. Människorättsaktivister, hbtq-personer och oppositionella politiker har tvingats lämna landet på grund av dödshot som riskerar att verkställas. har varit det land som exporterade mest vapen till. var det tredje största exportlandet, vilket de även är sett till export av krigsmateriel . Det svensk-brasilianska kontraktet om stridsflygplanet knyter och regeringar till varandra även framöver för ett ömsesidigt beroende. Aktivt arbete har genomförts för att få igenom denna affär inklusive att assistera med det. Den har gått i god för hela som har fått i lån för att kunna ha råd att köpa Jas-planen och även vapen från och . är mycket kritiskt till regeringens stöd till affären och i ljuset av utvecklingen i menar jag att regeringen nu måste bevaka den fortsatta affären noga. Det finns stora risker att svenska vapen kommer att användas för att kränka mänskliga rättigheter och skapa instabilitet i . Regeringen bör utvärdera utvecklingen i och agera för att svenska vapen inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller skapar instabilitet i regionen. I en utveckling som påminner skrämmande mycket om den i överväger nu att köpa Jas-plan från i vad som kan bli en miljardaffär. Det är viktigt att som en aktör för diplomati och förespråkare av de mänskliga rättigheterna främjar en demokratisk och fredlig utveckling i i stället för att upprustning och spänningar mellan grupper inom landet ökar. slöt den colombianska regeringen ett fredsavtal med den största (revolutionära väpnade styrkor – folkets armé). var ett positivt besked för ett land som har sett över 260 000 människor dödas i våld mellan gerillor, militär och miliser. Utvecklingen i just nu är dock negativ när regeringen i landet minskar på resurserna till institutioner för genomförandet av fredsavtalet som de militära utgifterna ökar. Det är uppenbart att staten, trots att den redan har största militär, går mot upprustning. FN har dessutom dokumenterat att 375 människor har dödats, varav 120 människorättsförsvarare, i vad som är en fortsättning av de historiska konflikterna. Det sista folket i behöver är en regering som rustar upp och agerar alltmer aggressivt mot dess egen befolkning. I och med pandemin växer de ekonomiska, etniska och sociala klyftorna där de mest utsatta också drabbas hårdast. De politiska spänningarna mellan och grannlandet har dessutom ökat . anser att bör främja det humanitära och konfliktförebyggande arbetet i . Det ligger dessutom inte i vårt försvars- eller säkerhetspolitiska intresse att öka tillgången till vapen i detta konfliktområde. Regeringen bör inte ge stöd till Saabs eventuella försäljning till utan i stället verka för fredliga lösningar i landet. är ett av världens största och folkrikaste länder. Trots en växande medelklass domineras landet av stora klassklyftor, och det hinduiska kastsystemet präglar fortfarande delar av samhället även om det officiellt är avskaffat. Hundratals miljoner människor lever i fattigdom i . dör minst 382 barn på grund av smutsigt vatten och dålig sanitet. Enligt är av ytvatten förorenat. Det beror främst på okontrollerade utsläpp av giftigt avfall från industriområdena. Även diskrimineringen mot kvinnor och flickor är djupt förankrad på alla nivåer i det indiska samhället. Våldet mot kvinnor och unga flickor är utbrett och trots att det är olagligt med barnäktenskap är det fortfarande vanligt förekommande. räknas som världens farligaste land att vara kvinna i, sett till bl.a. sexuella övergrepp, människohandel och sexuellt slaveri. Användandet av hemgift ökar också, vilket gör att flickor och unga kvinnor är kopplade till en ekonomisk skuld. drivs tusentals unga kvinnor till självmord efter att ha utsatts för tortyr och trakasserier kopplat till en obetald hemgift. Den demokratiska utvecklingen i går påtagligt åt fel håll under premiärminister . I takt med att hindunationalismen vunnit mark har intoleransen mot landets minoritetsgrupper och oliktänkande ökat. är ett av de minst utvecklade länderna i och präglas av stora inre oroligheter. Många islamistiska grupper har vuxit sig starka; bl.a. kontrolleras gränsområdet mot av talibaner och följare av . deltar i konflikten med drönare som också dödat många civila. Krigen mot terror har gjort rättssäkerheten i landet dålig. och ligger i väpnad konflikt med varandra, och exporterar vapen till båda sidor. Med få undantag har exporterat vapen till både och och har på så sätt bidragit till att göda konflikten i stället för att bidra till avspänning. Konflikten mellan och är en av de farligaste i världen eftersom båda parter har kärnvapen. Ett område som länderna strider om är Kashmir. Kashmir anses vara ett viktigt strategiskt område på grund av sina naturresurser. Flera av de stora floderna i både och har sin källa i Kashmir och kontrollen över vattenresurserna är viktig. Både och menar att de har rätt till hela Kashmir och betraktar varandra som ockupationsmakter. De avvisar även möjligheten att regionen ska få status som en självständig stat. har enligt olika källor uppemot en halv miljon soldater i Kashmir. Den indiska armén i Kashmir opererar efter andra regler än i resten av landet och har anklagats för att ha begått brott mot de mänskliga rättigheterna i området. president har, som borgmästare i , gjort sig känd som förespråkare av dödspatruller som ett viktigt vapen för att snabbt skipa rättvisa och bekämpa kriminalitet. I valrörelsen lovade han att döda 100 000 kriminella och dumpa kropparna i . Polisen och medborgargarden uppges ha skjutit tiotusentals misstänkta brottslingar sedan Duterte kom till makten. hotas den politiska oppositionen. Bland annat har oppositionspolitikern , som kritiserat Duterte och hans metoder, hotats till livet och tvingats avgå som ordförande i kommissionen för mänskliga rättigheter. rapporterade om att Duterte har gett order om att personer som bryter mot det utegångsförbud som råder på grund av coronaviruset ska skjutas. Han har även gjort inskränkningar i pressfriheten för de medier som kritiserar honom. är tillsammans med bl.a. , , och ett av de 26 länder som prioriteras i regeringens exportstrategi. Näringsminister (S) har, liksom andra företrädare för den , hävdat att handel med och investeringar i dessa repressiva och odemokratiska stater är nödvändigt för att främja utvecklingen i länderna. Detta verkar enligt regeringens synsätt även gälla när handeln består av vapenexport. När näringsministern besökte 2016 var ett av de företag som ingick i delegationen. vill köpa tolv nya stridsflygplan. Det handlar om en mångmiljardaffär som många vapentillverkare tävlar om, varav är en. Begreppet produkter med dubbla användningsområden (PDA) avser främst föremål tillverkade för civilt bruk som kan användas för tillverkning av massförstörelsevapen eller krigsmateriel. Det kan även innefatta produkter med särskild strategisk betydelse såsom kryptosystem eller andra digitala produkter av militär relevans. Det svenska företaget () har sålt forensisk teknik till polis för att läsa av innehåll i beslagtagna mobiltelefoner. Den senaste bekräftade försäljningen genomfördes . I och med att försäljningen gjorts till polis och inte till militär har inget tillstånd krävts. Företaget har sålt tekniken till polismyndigheter världen över i vad som hävdas är brottsbekämpande syfte. Oroligheter och våldsamheter mot demonstranter i fortsätter att eskalera. Sedan militären genom en statskupp grep makten har över 700 personer dödats som protesterar mot juntan och demonstrerar för landets demokrati. Nästan 4 000 människor har arresterats, och hur många som skadats av juntan går bara att spekulera om. Även om MSAB sålt sin teknik till polis hade polis grovt förbrutit sig mot den muslimska folkgruppen rohing. I har polis och militär suttit tätt ihop . Exempelvis refererar FN inte längre till att militären står för våldsamheter mot befolkningen utan uttrycker nu i stället att det är säkerhetsstyrkor som förgriper sig på människor, vilket innefattar både polis och militär. Det går därför inte att säkerställa att tekniken endast har gått till polis. Vid militärt förfogande hade tillstånd från ISP krävs under exportkontroll för produkter med dubbla användningsområden. Dessutom har EU haft exportrestriktioner mot med hänvisning till internt förtryck. Risken finns att svensk export nu har använts av militärjuntan för inhemskt förtryck efter militärkuppen . Jag är kritisk mot dessa brister inom svensk exportkontroll.