bet · H801JuU17 · 2021-03-26 00:00:00 — Redovisning av åtgärder i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott Utskottet föreslår fem tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Förslagen rör i korthet följande frågor: • brottsförebyggande arbete för lands- och glesbygden • hjälplinjen vid oönskad sexualitet (Preventell) • ett nationellt och ett no entry-program för unga • fler socialarbetare närvarande utanför kontorstid • åtgärder och straffens innehåll för unga kriminella. I dessa delar finns tre reservationer (S, V, MP) och ett särskilt yttrande (S, V, MP). Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår övriga motionsyrkanden. presenterade regeringen det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126). I skrivelsen som behandlas i detta betänkande redogörs för åtgärder som har vidtagits och beslutats i förhållande till de målsättningar för den brottsförebyggande arbetsprocessen och arbetets inriktning som beskrivs i programmet. I betänkandet finns totalt 12 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, MP). Skrivelse 2020/21:63 Redovisning av åtgärder i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott. 18 yrkanden i följdmotioner. Fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Redovisning av åtgärder i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott 1.Familjens och civilsamhällets roll i det brottsförebyggande arbetet, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Konkreta åtgärder i det brottsförebyggande arbetet, punkt 3 (C, KD) 3.Utvärdering av effekten av åtgärder, punkt 4 (M, SD, KD) 4.Reformer som omfattas av tillkännagivanden, punkt 5 (SD) 5.Ökad kunskap om brottsligheten, punkt 6 (C) 6.Uppdrag till myndigheter, punkt 7 (M, C, KD) 7.Feministisk stadsplanering och feministiskt bostadsbyggande, punkt 8 (V) 8.Nationell handlingsplan mot sexualiserat våld, punkt 9 (C, V) 9.Hjälplinjen vid oönskad sexualitet (Preventell), punkt 10 (S, MP) 10.Nationell samordning av medlingsverksamheten, punkt 11 (V) 11.Nationellt och no entry-program, punkt 12 (S, V, MP) 12.Åtgärder för unga kriminella, punkt 14 (S, V, MP) Fler socialarbetare utanför kontorstid, punkt 13 (S, V, MP) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Familjens och civilsamhällets roll i det brottsförebyggande arbetet 2020/21:3828 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (M, SD, KD) Brottsförebyggande arbete för lands- och glesbygden ställer sig bakom det som utskottet anför om att utveckla det brottsförebyggande arbetet för lands- och glesbygden och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3830 av och (båda C) yrkande 4. Konkreta åtgärder i det brottsförebyggande arbetet 2020/21:3830 av och (båda C) yrkande 5. Reservation 2 (C, KD) Utvärdering av effekten av åtgärder 2020/21:3817 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 3 (M, SD, KD) Reformer som omfattas av tillkännagivanden 2020/21:3817 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 4 (SD) Ökad kunskap om brottsligheten 2020/21:3830 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (C) 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 25, 2020/21:3824 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3830 av och (båda C) yrkande 3. Reservation 6 (M, C, KD) Feministisk stadsplanering och feministiskt bostadsbyggande 2020/21:3812 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 7 (V) Nationell handlingsplan mot sexualiserat våld 2020/21:3812 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 8 (C, V) Hjälplinjen vid oönskad sexualitet (Preventell) ställer sig bakom det som utskottet anför om hjälplinjen vid oönskad sexualitet (Preventell) och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3824 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 9 (S, MP) Nationell samordning av medlingsverksamheten 2020/21:3812 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 10 (V) Nationellt och no entry-program ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av möjligheterna att inrätta ett nationellt för brottsförebyggande arbete samt ett no entry-program för unga och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:3824 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Reservation 11 (S, V, MP) Fler socialarbetare utanför kontorstid ställer sig bakom det som utskottet anför om att fler socialarbetare och andra yrkeskategorier bör vara tillgängliga utanför kontorstid och träffa unga, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:3824 av m.fl. (M) yrkande 4. Åtgärder för unga kriminella ställer sig bakom det som utskottet anför om att tillsätta en utredning om brottsförebyggande åtgärder och straffens innehåll för unga kriminella och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:3824 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 12 (S, V, MP) lägger skrivelse 2020/21:63 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD) och (M). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:63 Redovisning av åtgärder i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott. Skrivelsen innehåller en redogörelse för åtgärder som har vidtagits och beslutats i förhållande till de målsättningar för den brottsförebyggande arbetsprocessen och arbetets inriktning som beskrivs i programmet. I skrivelsen redovisas också regeringens samlade bedömning av arbetet och den fortsatta inriktningen av det långsiktiga brottsförebyggande arbetet. Med anledning av skrivelsen har fem följdmotioner med sammanlagt 18 yrkanden väckts. I ärendet behandlas även fem yrkanden från allmänna motionstiden /21. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Det kan nämnas att tidigare tillkännagett för regeringen att den ska återkomma till med en redovisning av vilka konkreta brottsförebyggande åtgärder regeringen avsåg att vidta och när man avsåg att vidta dessa åtgärder (bet. 2016/17:JuU15, rskr. 2016/17:321). Redovisning av åtgärder i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om brottsförebyggande arbete för lands- och glesbygden, hjälplinjen Preventell, ett nationellt och ett no entry-program för unga, fler socialarbetare närvarande utanför kontorstid samt åtgärder och straffens innehåll för unga kriminella. avslår övriga motionsyrkanden om brottsförebyggande arbete samt lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservation 1 (M, SD, KD), 2 (C, KD), 3 (M, SD, KD), 4 (SD), 5 (C), 6 (M, C, KD), 7 (V), 8 (C, V), 9 (S, MP), 10 (V), 11 (S, V, MP) och 12 (S, V, MP) samt det särskilda yttrandet (S, V, MP). Enligt regeringen är syftet med skrivelsen att redogöra för genomförda, pågående och beslutade insatser i linje med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126). Tyngdpunkten ligger på att redovisa hur regeringen har verkat, och avser att verka, enligt de åtaganden som presenterades i programmet. Därutöver redovisas också exempel på åtgärder som har initierats av andra offentliga och privata aktörer i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet. Regeringens brottsförebyggande program är en del av en större satsning, som aviserades i budgetpropositionen , för att förstärka och utveckla det brottsförebyggande arbetet. Redogörelsen i denna uppföljande skrivelse är huvudsakligen avgränsad till initiativ som tagits sedan programmet antogs . Till grund för skrivelsen ligger bl.a. årliga rapporter från (Brå) om utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet, berörda myndigheters återrapporteringar och interna uppföljning av brottsförebyggande åtgärder inom olika områden. Det brottsförebyggande arbetet spänner över ett stort antal politikområden och redogörelsen gör inte anspråk på att vara heltäckande men omfattar exempel på viktiga åtgärder inom de olika målområdena i det brottsförebyggande programmet. Skrivelsen inleds med en kort beskrivning av brottslighetens utveckling (avsnitt 3). Därigenom ges en aktuell lägesbild av utmaningarna på området och en utgångspunkt för den fortsatta inriktningen av arbetet. Därefter följer en kortfattad redogörelse för regeringens brottsförebyggande satsning, där det nationella brottsförebyggande programmet är en central del, samt några exempel på andra satsningar som bedöms vara av särskild betydelse för att nå målen för den brottsförebyggande verksamheten (avsnitt 4). Redogörelsen för arbetet med genomförandet av programmet (avsnitt 5 och 6) följer den indelning i två övergripande målområden som görs i det nationella brottsförebyggande programmet. Det första området avser arbetsprocessen och innefattar målsättningar för ökad kunskap och utvecklad samverkan i det brottsförebyggande arbetet. Det andra området handlar om arbetets inriktning och innefattar målsättningar för att minska motivationen att begå brott, öka den formella och informella kontrollen samt begränsa tillgängligheten till brottsobjekt. Avslutningsvis redovisas regeringens samlade bedömning av utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet och hur regeringen avser att fortsätta att utveckla arbetet i enlighet med de målsättningar som anges i det nationella brottsförebyggande programmet (avsnitt 7). Sammanfattningsvis anges att den huvudsakliga bedömningen är att arbetet med att genomföra det nationella brottsförebyggande programmet har bidragit till att det nu finns bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i samhället. De omfattande åtgärder som har initierats sedan programmet antogs bedöms få ytterligare positiva effekter för det brottsförebyggande arbetet framöver. De övergripande målsättningarna i programmet ligger fast och regeringen avser att med oförminskad kraft fortsätta att verka enligt de intentioner och åtaganden som redovisas i programmet. I det följande redovisas kortfattat vad som anges i skrivelsen om ett begränsat urval av åtgärder. Urvalet har gjorts med hänsyn till de motionsyrkanden som utskottet behandlar i detta betänkande, och i övrigt hänvisas till regeringens skrivelse. Brottsförebyggande arbete på lands- och glesbygden Genom uppdraget till Brå att följa upp utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet skapas enligt regeringen förutsättningar för att löpande identifiera utvecklingsbehov som kan ligga till grund för ett mer riktat kunskapsstöd. Exempelvis har Brå genom regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa hur myndigheten har arbetat med att ge särskilt anpassat kunskapsstöd till brottsförebyggande arbete i mindre städer, tätorter och landsbygdskommuner. I den fortsatta utvecklingen av arbetet ingår också att särskilt uppmärksamma de speciella förutsättningar som råder i glesbygd med delvis andra brottsproblem än i andra delar av landet. Förutsättningarna för ett mer kunskapsbaserat arbetssätt på lokal nivå har vidare stärkts genom införandet av den regionala stödstrukturen med brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna. Kunskap om brottslighetens omfattning och utveckling Att beskriva brottslighetens omfattning och utveckling i samhället låter sig inte göras på ett heltäckande sätt, konstaterar regeringen i skrivelsen. Statistiken över anmälda brott visar inflödet av brott till framför allt . Även om syftet med statistiken inte är att visa brottsnivåer i samhället kan den ge viss vägledning. Anmälningsbenägenheten kan dock variera både och mellan olika brottstyper. Rättsväsendets prioriteringar kan också påverka vilka brott som upptäcks och därmed resulterar i en anmälan. Som komplement för att bedöma brottsutvecklingen används Nationella trygghetsundersökningen (NTU), där frågor om bl.a. utsatthet för brott ställs till ett urval av befolkningen. NTU täcker dock inte alla brottstyper, exempelvis saknas brott mot företag och myndigheter och brott som inte riktar sig mot enskilda personer, t.ex. narkotikabrott. Varken kriminalstatistiken eller NTU ger heller en bild av omfattningen av den brottslighet som begås av kriminella nätverk eller av individer med koppling till våldsbejakande extremistiska grupperingar. För denna brottslighet behövs andra kompletterande källor, framhåller regeringen. Uppdrag till och andra myndigheter har genom regleringsbreven –2020 fått i uppdrag att vidta åtgärder för att koppla verksamheten tydligare till kunskap och beprövad erfarenhet. Myndigheten ska även redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att det brottsförebyggande arbetet i större utsträckning ska bedrivas kunskapsbaserat och för att utveckla metoder och it-stöd för uppföljning av genomförda brottsförebyggande insatser. –2019 bedrev ett strategiskt utvecklingsprojekt i fråga om det brottsförebyggande arbetets organisation och innehåll och –2021 ska myndigheten ta fram en nationell strategi för det brottsförebyggande arbetet. Inom ramen för utvecklingsarbetet beslutade att varje polisregion ska ha en särskild samordnare för det brottsförebyggande arbetet som vid behov ska kunna sammankalla stödjande team med specifik brottsförebyggande kompetens. har också beslutat om nya definitioner för brottsförebyggande respektive trygghetsskapande arbete. Enligt regeringen ser dessa definitioner som avgörande för att internt kunna utveckla och följa upp det brottsförebyggande arbetet. Inom ramen för sin strategiska verksamhetsplan 2020–2024 genomför Polismyndighetenen fördjupad uppföljning av det brottsförebyggande arbetet inom myndigheten. Regeringen bedömer att flera myndigheter och andra viktiga aktörer har stärkt både den egna förmågan att arbeta brottsförebyggande och förmågan att samverka och dra nytta av varandras kompetens och verksamhet. har det enligt regeringen framkommit att flera myndigheter som berörs av det brottsförebyggande arbetet anser att de saknar ett tydligt uppdrag på området. Brå framhåller i den senaste årsrapporten om det brottsförebyggande arbetets utveckling att en tydligare styrning av dessa myndigheter utifrån en gemensam ansats kan bidra till ett effektivare brottsförebyggande arbete. Ett exempel på hur regeringen arbetar med att förtydliga styrningen av myndigheternas brottsförebyggande och brottsbekämpande arbete är den instruktionsändring som genomfördes för de tolv myndigheter som deltar i det myndighetsgemensamma arbetet mot grov och organiserad brottslighet. Regeringen anger i skrivelsen att ytterligare åtgärder kommer att övervägas för en tydligare styrning av det brottsförebyggande arbetet i de myndigheter som saknar ett uttalat brottsförebyggande uppdrag enligt författning, regleringsbrev eller andra styrdokument. Den fysiska utformningen av samhället är enligt regeringen en viktig del i den situationella brottspreventionen. På regeringens initiativ fattades beslut om ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. Arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön (prop. 2017/18:110). Vidare presenterade regeringen en strategi för hållbar stadsutveckling, som omfattar både miljömässiga, sociala och ekonomiska dimensioner. Enligt strategin måste trygghet, säkerhet och brottsförebyggande aspekter vara integrerade delar av en hållbar stadsutveckling (skr. 2017/18:230). tog tillsammans med bl.a. Brå, , länsstyrelserna och Kommuner och Regioner (SKR) fram en vägledning för brottsförebyggande och trygghetsskapande perspektiv och åtgärder i samhällsbyggnadsprocessen. Vägledningen baseras på lärande exempel på åtgärder som får effekter för säkerhet och trygghet vid utformning av fysiska miljöer och riktar sig till alla aktörer som på något sätt är involverade i samhällsbyggnadsprocessens olika skeden. Det finns enligt regeringen goda exempel där kommuner och lokalpolisområden har utvecklat offentlig och privat samverkan för affärsutveckling, investeringar i fysisk miljö samt ökad trygghet och säkerhet, s.k. business improvement districts (BID). Regeringen uppger i skrivelsen att den avser att ge i uppdrag att utifrån internationella förebilder vad gäller BID-samverkan se över eventuella hinder, t.ex. i lagstiftning, mot fastighetsägares möjligheter att påverka ett områdes trygghet och säkerhet. Fler socialarbetare utanför kontorstid och arbete mot narkotika Inom ramen för 34-punktsprogrammet mot gängkriminalitet har regeringen aviserat flera åtgärder som syftar till att motverka rekrytering av barn och unga till kriminalitet, bl.a. satsningar på fältassistenter och i socialt utsatta områden. fick i uppdrag att genomföra en forskningsstudie om tidiga insatser till barn och unga som lagförts för narkotikabrott. Syftet är att undersöka vilka insatser som visat sig ha betydelse för att motverka missbruk och kriminalitet i målgruppen. Uppdraget delredovisades och ska slutredovisas . I kommittémotion 2020/21:3828 av m.fl. (KD) yrkande 1 framhålls att familjeperspektivet i det brottsförebyggande arbetet saknas i regeringens skrivelse. Motionärerna menar att familjens betydelse i det brottsförebyggande arbetet behöver ges större utrymme i regeringens strategier för att förebygga brott. I samma motion yrkande 2 anförs att civilsamhällets roll i det brottsförebyggande arbetet måste stärkas. I kommittémotion 2020/21:3830 av och (båda C) framhålls att det finns skillnader i typen av brottsproblem och förutsättningarna för att bedriva brottsförebyggande arbete i glesbygd jämfört med i miljöer. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna ett särskilt lands- och glesbygdsspecifikt brottsförebyggande arbete (yrkande 4). Vidare menar motionärerna i yrkande 5 att särskilt fokus i det brottsförebyggande arbetet bör ligga på konkreta åtgärder som verkligen har betydelse för att motverka brottsligheten (bl.a. höjda kunskapsresultat och likvärdighet i skolan, låg ungdomsarbetslöshet och behandling av psykisk ohälsa och neuropsykiatriska diagnoser) i stället för nätverkande, tillsättande av samordnare och projekt för kunskapsbaserade arbetssätt. I kommittémotion 2020/21:3817 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om utvärdering av effekten av brottsförebyggande åtgärder. Utvärderingen ska avse såväl vidtagna som framtida åtgärder, oavsett om de omfattas av det nationella programmet eller inte. I yrkande 2 i samma motion framhålls att utskottet har riktat en rad tillkännagivanden till regeringen om reformer på det kriminalpolitiska området som regeringen ännu inte har verkställt. Enligt motionärerna är det angeläget att dessa reformer nu genomförs. I kommittémotion 2020/21:3830 av och (båda C) yrkande 1 anförs att det behövs ökad kunskap om utsattheten för brott när det gäller företag och myndigheter och brott som inte riktar sig mot enskilda personer. Motionärerna anser också att det behövs ökad kunskap om omfattningen av brottsligheten som begås av kriminella nätverk eller av individer med koppling till våldsbejakande extremistiska grupperingar (yrkande 2). I partimotion 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 25 anförs att polisens uppdrag tydligt bör definieras vad gäller både brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete. Ett likalydande förslag framställs i kommittémotion 2020/21:3824 av m.fl. (M) yrkande 1. I kommittémotion 2020/21:3830 av och (båda C) yrkande 3 begärs att myndigheter ska få ett generellt brottsbeivrande uppdrag. I kommittémotion 2020/21:3812 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som syftar till att uppmuntra och stimulera förekomsten av feministisk stadsplanering och feministiskt bostadsbyggande. I yrkande 1 i samma motion begärs att regeringen tar initiativ till en nationell handlingsplan mot sexualiserat våld. Med sexualiserat våld avses olika former av fysiskt, psykiskt och sexuellt våld på både individ- och strukturnivå som har sitt ursprung i patriarkatet och mäns traditionella dominans och makt över kvinnor. I kommittémotion 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 9 begär motionärerna att det förebyggande arbete mot sexuella övergrepp mot barn ska förbättras genom att finansieringen av hjälplinjen vid oönskad sexualitet (Preventell) förändras i syfte att bli mer långsiktig. Motionärerna menar också att rutinerna bör ändras så att information om Preventell inte endast lämnas vid inskrivningssamtalet i kriminalvårdsanstalt utan även när den dömde friges. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3824 av m.fl. (M) yrkande 6. I kommittémotion 2020/21:3812 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att regeringen bör ge Brå i uppdrag att samordna medlingsverksamheten med anledning av brott på nationell nivå. I kommittémotion 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att inrätta ett nationellt för brottsprevention. Enligt motionärerna bör kunskapscentrumet ta fram ett nationellt s.k. no entry-program för unga personer som är i riskzonen för att påbörja en kriminell karriär (yrkande 5). Likalydande förslag framställs även i kommittémotion 2020/21:3824 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. I samma motion vill motionärerna att det förebyggande arbetet mot narkotika bland unga förbättras genom fler socialarbetare ute på fältet utanför kontorstid (yrkande 4). I kommittémotion 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs att regeringen utan dröjsmål tillsätter en utredning om brottsförebyggande åtgärder och straffens innehåll för unga kriminella. Enligt motionärerna är detta motiverat bl.a. eftersom Kriminalvården möter nya utmaningar med en ny grupp av unga intagna på landets fängelser. Gruppen består av män från socialt utsatta områden, som har lågt förtroende för myndigheter och som ofta är tungt kriminellt belastade och har missbruksproblem. Enligt motionärerna finns det ett behov av att utreda hur brottsförebyggande åtgärder och verkställighetens innehåll kan utformas för att passa denna grupp av individer. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3824 av m.fl. (M) yrkande 5. I samband med att utskottet behandlade regeringens skrivelse Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program (skr. 2016/17:126) föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen dels inte skulle tillsätta en nationell samordnare för brottsförebyggande frågor, vilket hade aviserats i skrivelsen, dels skulle återkomma till med en redovisning av vilka konkreta brottsförebyggande åtgärder regeringen avsåg att vidta och när man avsåg att vidta dessa åtgärder (bet. 2016/17:JuU15). I samma betänkande avstyrkte utskottet motionsyrkanden om familjens och civilsamhällets roll i det brottsförebyggande arbetet. Utskottet hänvisade till att det delade motionärernas uppfattning om vikten av familjens och civilsamhällets roll, men ansåg att det inte fanns anledning att göra tillkännagivanden om detta. Utskottet avstyrkte också ett motionsyrkande om feministisk stadsplanering och feministiskt bostadsbyggande med följande motivering (s. 14 f.): Utskottet delar motionärernas uppfattning att det offentliga rummet tillhör alla och att det därför måste vara tryggt och välkomnande för alla oavsett vilka vi är. En sådan inriktning på stadsplanering och bostadsbyggande som motionärerna efterfrågar borde kunna bidra till att öka tryggheten och verka brottsförebyggande. Som framgår av skrivelsen har en viktig roll när det gäller situationell prevention, med fokus på platsen, tillfället eller sammanhanget där brottet begås. Myndigheten arbetar på olika sätt för att lyfta fram trygghetsaspekter inom fysisk planering.