bet · H901MJU5 · 2021-09-16 00:00:00 — De flesta vattenkraftverk som är i drift finns i , där vi också noterar att effektbristen är som störst. För effekttillgången i är den småskaliga vattenkraften viktig. Den bidrar till nätstabilitet. Med en utrivning av många kraftverk kommer den av regeringen framtvingande och eskalerande elkrisen att bli ännu större. Det finns över 40 000 forssträckor i varav används för utvinning av vattenkraft. De småskaliga vattenkraftverken har ett sammanlagt värde av och bidrar till cirka 4 000 arbetstillfällen. Det samhällsekonomiska värdet av den årliga produktionen är , utöver de kulturvärden dessa anläggningar ger oss. I finns cirka 300 arbetslivsmuseer nära vatten, många hembygdsföreningar och små vattenkraftanläggningar. Dessa är viktiga som boendemiljö, för rekreation och för besöksnäring. För många av anläggningarna är placeringen precis intill ett vattendrag själva förutsättningen för verksamheten. hotas många av dessa anläggningar. Det läggs orimliga krav på åtskilliga små aktörer som kanske driver en gammal kvarn eller bevarar en gammal industrimiljö . Den småskaliga vattenkraftens produktion ökar elexporten till eller minskar elimporten från våra grannländer och minskar därför deras kolkraftsproduktion. Eftersom klimatet inte känner några gränser innebär det en minskning av koldioxidutsläpp motsvarande av de svenska, en siffra som kan ökas till vid den utbyggnad av befintliga kraftverk som är möjlig. Eftersom klimatförändringarna är bland de största hoten mot den biologiska mångfalden och därmed mot en rik fauna och flora i vattenmiljön borde man även i det här ärendet klara av att ha två tankar i huvudet . Otaliga samhällen och städer har vuxit upp kring användningen av vattenkraften sedan den började användas . Flera miljoner människor bor vid eller i närheten av de sjöar, dammar och vattendrag där vattennivån hålls uppe tack vare kraftverkens fördämningar. Utan dessa skulle vattenspeglarna försvinna, bryggor och båtar hamna på torra land, dricksvattenförsörjningen försvåras och översvämningar bli svårare att hantera. Oräkneliga lantbruk, industrier, samhällen, byar och städer har använt den flödande kraften, först som mekanisk energi och som modern elenergi. Produktionen av el kan fördubblas utan att ändra vattenhushållningen. Merparten av de småskaliga vattenkraftverken är så kallade strömkraftverk som inte hindrar naturliga variationer i vattenflödet. Jag behöver inte gå längre än från mitt eget hem till den lilla gränsälven Långebäck som utgör mot . Denna älv användes tidigare för timmerflottning och hade bra stammar av fin bäcköring - så länge dammarna fanns kvar. När dammarna revs ut ändrades vattenföringen rejält, och därmed blev det bara en spillra kvar av den tidigare så kraftfulla öringstammen. Under torra somrar finns det knappt vatten kvar mot hur det såg ut tidigare. Man måste se helheten i dessa frågor och inte gå framåt med stora skygglappar som myndigheterna och regeringen till stor del gör . En sund balans mellan olika intressen, där naturvärden har en plats, ska givetvis eftersträvas. Det kan emellertid konstateras att det som kallas miljöperspektiv ibland har en för smal utblick. Utrivningar av dammar och borttagna vattenregleringar gjorda på basis av påstådda miljöskäl har i praktiken i flera fall fått rakt motsatt effekt med torrläggning av delar av vattendrag och skador på djurliv som följd. Äganderätten får ta allt större plats i den allmänna debatten, och ofta handlar det numera om skogen. Men det finns flera delar som passar in även här. Ska man få äga och därmed bruka det man äger? Eller ska alltid det allmänna ska gå före det enskilda ägandet? Enligt regeringspartierna verkar svaret alltid vara att det allmänna ska gå först. Det är socialism i ett nötskal. Den enskilde ägaren göre sig icke besvär. Här handlar det också om småföretagande på landsbygden. Ska man kunna försörja sig på landsbygden måste man också kunna använda de resurser som finns där. Det blir återigen ett storstadsperspektiv i debatten. Ett annat bekymmer som många vittnar om i dessa frågor är myndighetsaktivismen. En del har kommit upp i dagsljuset och därmed lett till förändringar, men tyvärr finns det en del kvar att städa upp. Det finns ett tillkännagivande från om att "utöka straffansvaret för tjänstefel" - eller på ren svenska: återinföra tjänstemannaansvar. ansåg då att ett utökat straffansvar för tjänstefel i den offentliga förvaltningen skulle förbättra medborgarnas rättssäkerhet och öka förtroendet för den offentliga verksamheten. Här har vi inte sett någon leverans, utan frågan har gömts i en utredning som egentligen handlar om något annat än den riktning beslutet pekade i. Som vi hörde tidigare gjorde kammaren ett annat tillkännagivande som bland annat byggde på en motion från om att regeringen ska värna den småskaliga vattenkraften genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder till rimliga kostnader. Många som äger småskalig vattenkraft lever med en oro för miljöprövningsprocesser som kan leda till omfattande utrivningar om processerna utformas fel. Tyvärr har vi inte sett leverans från regeringen i detta ärende heller. Ägare vittnar om att lagändringarna inte har fått avsedd effekt på myndigheternas hantering. Kommande prövningar i den så kallade nationella planen riskerar att slå ut många verk om prövningarna inte utformas med tydlig respekt för äganderätten, för verkens historiska värde och för den nytta som vattenkraften ger. Den småskaliga vattenkraften bidrar till en tryggare elförsörjning, inte minst i , och det är ett bidrag som måste få fortsätta. vill tacka för utskottsinitiativet. Vi ställer oss bakom det och yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Sedan vill vi kristdemokrater gå lite längre i vissa delar vad gäller bland annat myndighetsstrukturen och att införa ett moratorium kring omprövningar, detta av flera skäl, men vi får återkomma till det . Jag vill avsluta med ett citat från en medlem i föreningen , men det skulle kunna komma från många ställen i : "Vi hade en vattenspegel, nu har vi ett avloppsdike." Är det verkligen detta vi eftersträvar, fru talman? Jag har noterat att stöder utskottsinitiativ om genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Då vattenförvaltning är kritiskt och tämligen komplicerat tänkte jag inledningsvis ställa några principfrågor till . Fastslaget av i riksdag är syftet med utskottsinitiativ att rätta till mindre saker i regeringens arbete eller att ha en mycket bred majoritet för att göra något som det finns tidsnöd kring. Fru talman, inget av detta - inget - ryms i utskottsinitiativ om vatten, utan den rasande mängd utskottsinitiativ som just nu läggs fram i riksdag späs på. Jag kan förstå att utskottsinitiativ kan vara kortsiktigt lustfyllt för enskilda ledamöter eller partier, men detta borde lämna tid för eftertanke. Mina frågor till av principiell karaktär kopplat till vatten lyder: Hur tänker kring att flera frågor i utskottsinitiativet inte ens berör miljö- och jordbruksutskottets primära ansvarsområden? Vad tycker om praxis att avvakta med att göra diverse utspel kring utskottsinitiativ innan utskott har hunnit hantera sakfrågan? Och hur tänker kring att verktyget utskottsinitiativ nu används vilt i riksdag på ett sätt som inte var tänkt? Jag tackar för frågorna. Jag måste börja med att konstatera att vi har ett utskottsinitiativ som har lagt fram. har använt sina repliker till att skälla på moderater, sverigedemokrater och kristdemokrater, men , som har lagt fram utskottsinitiativet, går fria. Jag drar vissa slutsatser av detta, men där är det lov att tänka själv. När det gäller frågorna finns det en anledning till att utskottsinitiativet läggs fram precis så som själv sa i sitt inlägg, vilket inte tog replik på. Här har vi beslut som är tagna i riksdag, som regeringen har stått bakom och som man inte fullföljer. När vi har tillkännagivanden och beslut som inte fullföljs måste vi ju göra något, för det handlar om både överlevnad för näringsidkare och om kulturellt och historiskt värdefulla miljöer och så vidare, som vi har hört. Detta är inte någon sorts leksaksvärld, utan det är faktiskt på riktigt. Då måste vi agera när regeringen väljer att inte agera, som ju är det man gör här, eller eventuellt agerar fel. Vi har beslut. Själv tog jag upp flera tillkännagivanden i mitt anförande som regeringen valt att inte gå vidare med på det sätt som har beslutat om. Varför väljer regeringen att inte gå vidare med detta? Som vi hörde är det beslut som regeringen till en del har stått bakom . Varför gör man så, ? nämner att man ska ha två tankar i huvudet , och man säger själv att detta skulle kunna vara något slags leksaksvärld. Detta noterar jag. Med två breda motioner till inför detta år om vatten och utgiftsfördelning ville bland annat kraftigt reducera åtgärder för havs- och vattenmiljön, med . motsatte sig de införda fiskerestriktionerna för den akut utrotningshotade ålen - den ål som vi berört i utskottsinitiativet då det finns direkta kopplingar mellan vattenkraft och vandringsleder för ål. ville skära bort för miljöövervakning och även för exempelvis miljöorganisationen . ville ta bort mer än av de medel, motsvarande två tredjedelar, som avsatts för värdefulla naturmiljöer och friluftsliv, vilket skulle ge en markant försämring för svensk fisketurism, friluftsliv och landets alla fritidsfiskare. När ändå var i farten ville de lägga ned hela Havs- och vattenmyndigheten. Så, enkelt utryckt, med två tankar i huvudet och dylikt: Vad vill egentligen med vatten? Vi vill ha en väl avvägd lagstiftning även när det gäller vatten och de andra delar som nämnde. Myndighetsstrukturen tog jag upp i mitt anförande, och detta kommer vi att återkomma till. Sedan handlar det om prioritering. Som jag sa nämnde i sin replik alla som inte äger marken. Han nämnde däremot dem som använder sig av marken, men som jag sa i mitt anförande får jag påminna om att vi har en äganderätt och därmed en brukanderätt. Detta nämnde inte alls när han pekade på skyddet av skog. Det är en anledning till att vi drar ned där. Vi måste få en rättssäkerhet värd namnet när det gäller skyddet av den svenska skogen. Där är vi inte . Om vi tillsätter ännu mer pengar kan regeringen frifräsa ännu mer för att ta skog ifrån vanliga skogsbrukare i hela . Det är ett som vi inte vill ha. Vi vill ha en rättssäkerhet värd namnet. Detta borde även Socialdemokraterna sträva efter. Jag har en lite allvarlig fråga till . Jag tycker väldigt mycket om att debattera med . Det är flera sakfrågor som har kommit upp vid sidan av utskottsinitiativet och som oroar mig mycket. En av de sakerna handlar om det som tog upp i sitt anförande, nämligen att vill förbjuda personer som är anställda vid myndigheter att vara aktiva i och medlemmar i miljöorganisationer. Man kallar detta för myndighetsaktivism. En annan fråga som också har tagits upp i anslutning till utskottsinitiativet är att det finns andra politiker som förespråkar sänkt stöd till miljöorganisationer som arbetar för att till exempel rädda våra älvar. Detta oroar mig mycket, och jag skulle vilja fråga hur han ser på förslagen utifrån ett demokratiskt perspektiv. Är detta verkligen förenligt med grundlagen? Jag tackar för frågan. Även här kan jag konstatera fakta och vem tar replik på och inte. Det är inte vi som har tagit detta utskottsinitiativ, utan det är . Jag bara påminner om det. Sedan får ta replik på precis vem hon vill. ställde en fråga om demokrati. Självfallet kan vi inte förbjuda någon att vara med i organisationer. Vi har tidigare pratat om grundlagen. Och detta står i grundlagen, och det kan vi inte förbjuda. Men ibland kan det bli intressekonflikter, och det kanske då inte är lämpligt att arbeta på vissa ställen när man har andra kopplingar och det kan bli jävssituationer. Så kan det vara. Men av rent demokratiska skäl går det inte att förbjuda någon att vara med i organisationer. Det strider mot grundlagen. Vi ser en våg av överklaganden i många delar, särskilt kring skogen. var det någon som sa i medierna: Oavsett var avverkningen sker är det lika säkert som amen i kyrkan att det kommer en överklagan från . Tyvärr ser vi att det kommer överklaganden från organisationer och personer som inte alls lever och verkar där det hela ska ske. Man överklagar och överklagar som ett mönster oavsett. Detta gäller något som människor äger. Då borde det gälla de som bor runt detta område och som på något vis kanske blir berörda av detta. Men det är inte de som överklagar, för där vet de hur detta fungerar. Det är tyvärr organisationer som till stor del lägger käppar i hjulen för att livet på den svenska landsbygden ska fungera. Jag tror att om hade besökt organisationen hade han vetat att de inte har sitt säte på utan mitt på . Jag ska gå vidare. Det är väldigt oroväckande att driver på att enskilda tjänstemän som arbetar i myndigheter inte ska få organisera sig i vanliga organisationer. Jag tycker att det är ett stort demokratiskt problem. Men jag vill också lyfta fram frågan om vattenkraften. Anledningen till att jag tar replik på är det som han sa i talarstolen. Vi har 2 100 vattenkraftverk i . Ungefär 210 av dem är storskaliga. av våra vattendrag är utbyggda, och och forsar är sällsynta. Det är en väldigt liten del av vattenkraften som är miljöanpassad. Det är också en väldigt stor andel av de små vattenkraftverken som inte ger någon elproduktion. I den energiöverenskommelse som finns mellan ett flertal av partier sägs att man ska restaurera naturmiljöerna kring just de små vattenkraftverken som inte ger någon elproduktion men som har stor påverkan på livsbetingelser för växter och djur. framkommer det av anförande att han vill gå längre än och sätta ett moratorium och helt enkelt förbjuda möjligheterna att miljöanpassa de vattendrag som delvis har blivit förstörda på grund av småskalig vattenkraft. Är KD mot energiöverenskommelsen? Först och främst får jag rätta . Jag nämnde inte . Det som jag nämnde var vad någon annan hade sagt, så det var inte mina egna ord. När det gäller enskilda tjänstemän tycker jag att jag var ganska tydlig i mitt föregående svar. Nej, vi ska inte och vi kan inte förbjuda att man är med i en organisation eftersom det inte är förenligt med lagen. Så enkelt är det. Men när det uppstår jävssituationer är frågan hur man ska hantera dem. Detta handlar inte bara om elproduktion. Som vi har hört tidigare handlar det om så väldigt mycket mer. Detta berör stora delar. Därmed måste vi klara att ha flera tankar i huvudet. Som jag nämnde i mitt anförande är den småskaliga vattenkraften viktig i . Det är där som vi har effektbristen, och det är där som vi skulle behöva än mer ström. Om jag inte minns fel har vi nästan lika många kraftverk som inte är igång och som skulle kunna användas. Vi skulle behöva dem . Vi behöver all ström vi kan få. Den var väldigt tydlig i sina scenarier att vi måste använda allt vi kan få, och där ingår även kärnkraften. Men den vill aldrig nämna, även om den finns med i IPCC:s rapport. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 6.)