bet · H901UbU1 · 2021-12-08 00:00:00 — I yrkande 126 begärs att sfi med yrkesutbildning stegvis blir huvudalternativ för de nyanlända som ska lära sig svenska språket och därmed erbjuds av alla kommuner. I kommittémotion 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 19 begär motionärerna i förhållande till regeringens föreslag en omfördelning inom anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning. föreslår att sfi med yrkesutbildning förstärks med . föreslås att anslaget till arbetsmarknadsutbildningar minskas något, och yrkevux minskas generellt. I kommittémotion 2021/22:3994 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna en höjning av anslagen 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning med och 1:18 Myndigheten för med samt 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med . Motionärerna vill bygga ut med 2022 och beräknar att satsningen kostar 2023 och 2024. Därtill satsar motionärerna 2022 för att utreda en ny utbildningsform: yrkesskolan. I syfte att genomföra ett kvalitetslyft i sfi-undervisningen, öka flexibiliteten och den digitala tillgängligheten till sfi samt stärka jobbperspektivet i sfi satsar motionärerna 2022, 2023 och 2024. Därutöver läggs en särskild satsning på yrkesvux med 2022, 2023 och 2024. Vidare föreslås en sänkning av anslaget till Myndigheten för till följd av en reducering av pris- och löneomräkningen . Se bilaga 2. Förslaget syftar till att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen. Utskottets ställningstagande i avsnitt 2 (s. 15) innebär att utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som rör vuxenutbildning och yrkeshögskola. 5 Universitet och högskolor Målet för området är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). och högskolor omfattar högskoleutbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt forskning vid universitet och högskolor med staten som huvudman och enskilda utbildningsanordnare inom högskoleområdet. Det fanns ca 429 000 registrerade studenter och antalet anställda uppgick till ca 67 700 vid 31 statliga lärosäten och ett antal enskilda utbildningsanordnare, däribland , i och Stiftelsen . Högskolesektorn är den största statliga verksamheten sett till antalet statligt anställda. Regeringen redovisar behandlingen av två tillkännagivanden inom Universitet och högskolor (avsnitt 6.3.2 i propositionen). • utvärdering av kvalitetssäkringssystemet • utbildningarnas arbetslivsanknytning. har tillkännagett för regeringen att den ska utvärdera och följa upp det nationella kvalitetssäkringssystemet efter införandet (bet. 2015/16:UbU9 punkt 5, rskr. 2015/16:155). beslutade regeringen om en ändring av regleringsbrev för (U2016/01349). Myndigheten fick då i uppdrag att ansvara för att, efter att kvalitetssäkringssystemet införts, göra en extern uppföljning och utvärdering av om systemet har varit kvalitetsdrivande för såväl lärosätena som deras utbildningar. Uppföljningen skulle också belysa om, och i så fall på vilket sätt, studenters och arbetslivets erfarenheter har tagits till vara i bedömningsarbetet. UKÄ valde att genomföra uppdraget i form av två sinsemellan oberoende externa utvärderingar. Uppdraget redovisades till regeringen () . Båda utvärderingarna ger tydliga belägg för att det nationella kvalitetssäkringssystemet som helhet är kvalitetsdrivande och ändamålsenligt utformat, och att lärosäten och representanter för studenter och arbetsliv samt andra intressenter ser positivt på kvalitetssäkringssystemet så som det är utformat . Tillkännagivandet får därmed enligt regeringen anses slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen att den bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningarnas innehåll och dimensionering (bet. 2016/17:UbU12 punkt 18, rskr. 2016/17:208). fick UKÄ i uppdrag att kartlägga hur universitet och högskolor samverkar kontinuerligt med externa parter i frågor om dimensionering av utbildning samt att samla universitet och högskolor till diskussion om dimensioneringsfrågor (U2017/03153). Syftet med uppdraget är att öka samverkan mellan lärosäten, arbetsliv och andra relevanta parter. UKÄ redovisade sitt kartläggningsuppdrag . Kartläggningen visar att alla lärosäten samverkar med arbetslivet och andra relevanta parter. UKÄ fortsatte därefter dialogen med lärosätena och samverkansorganen i syfte att verka för ett ökat samarbete. Regeringen har därutöver vidtagit ett flertal åtgärder som också syftar till att stärka samarbetet mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer. Bland annat har regeringen beslutat om ett uppdrag till Verket för innovationssystem () om att ta fram korta specialistkurser som ska utvecklas i samverkan med lärosäten, näringsliv och offentlig verksamhet (N2018/01043). Regeringen har också tillskjutit medel för korta kurser för att möta utbildningsbehovet hos yrkesverksamma specialister inom flera fält. Vidare har frågan ingått i Styr- och resursutredningens uppdrag (dir. 2017:46). Mot bakgrund av de underlag som UKÄ och Styr- och resursutredningen har lämnat föreslog regeringen i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60, bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254) en lagändring för att förtydliga högskolans ansvar för samverkan, vilken fattade beslut om . I propositionen redovisar regeringen också att lärosätenas samverkan ska följas upp och utvärderas ytterligare, bl.a. genom tematisk utvärdering av UKÄ och inom ramen för myndighetsstyrningen. Vidare redovisas att lärosätenas samverkan kommer att premieras ekonomiskt genom utlysning av särskilda medel från , inom ramen för forskningsrådens satsningar samt beaktas vid fördelning av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen har också inrättat samverkansprogrammet Kompetensförsörjning och livslångt lärande där företrädare för lärosäten och aktörer från arbetsliv och branschorganisationer för en dialog och gör insatser i syfte att öka möjligheterna till kompetensutveckling och livslångt lärande. Regeringen har i budgetpropositionen avsatt och beräknat medel till för att 2021–2024 finansiera insatser för en sådan utvecklad samverkan. har delar av skolväsendet med anledning av covid-19-pandemin behövt ställa om till digital undervisning. har fått i uppdrag att bl.a. följa upp konsekvenserna av pandemin för utbildningen inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och utvärdera de åtgärder som har vidtagits på området med anledning av pandemin (U2020/06613). I uppdraget ingår även att göra en analys samt identifiera behov av och föreslå fortsatta åtgärder. Uppdraget ska även delredovisas , och . Vidare har fått i uppdrag att främja digitaliseringen inom skolväsendet och att underlätta för skolor och huvudmän att ta till vara digitaliseringens möjligheter i undervisning och administration. I detta ingår insatser för att höja lärarnas kompetens inom distans- och fjärrundervisning. Uppdraget ska redovisas (U2020/06613). Av den redovisning som lämnade framgår att myndigheten bl.a. planerar att främja forum för samverkan mellan lärosäten som ett stöd i deras arbete med att säkerställa att skolväsendet får nyutbildade lärare med adekvat digital kompetens. Vidare avser myndigheten att följa upp redan genomförda insatser för skolväsendets digitalisering och fortsätta att arbeta med forskningsspridning inom ämnesområdet digitalisering. Regeringens bedömning är att det arbete som redovisats ovan är det mest ändamålsenliga och att tillkännagivandet därmed får anses slutbehandlat. Av budgetpropositionen framgår bl.a. följande. I budgetpropositionen anges att ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Regeringen framhåller att behoven av högskoleutbildning har ökat i pandemins spår och att det aldrig har varit fler sökande till högskolan. Regeringen har genom långsiktigt investerat i utbildning och byggt ut högskolan med inriktning mot områden där det finns stora behov, vilket enligt regeringen har gjort att lärosätena har varit väl rustade att ta emot fler studenter. Regeringen anför vidare att det är av stor vikt att det skapas goda möjligheter att återvända till högskolan eller påbörja en högskoleutbildning senare i livet för omställning och kompetensutveckling. Det ska gå att studera i olika takt och såväl på campusutbildningar i hela landet som genom nätbaserad utbildning. Regeringen redogör i avsnittet (6.5 i budgetpropositionen) för initiativ som regeringen har tagit eller avser att ta inom området. I det följande redovisas en sammanfattning av initiativen. Regeringen framhåller att satsningen på livslångt lärande fortsätter och att utbildningsutbudet bl.a. ska fokuseras mot utbildning som främjar klimatomställning. Vidare anförs att ett fortsatt arbete krävs för att fler ska välja att studera vidare och för att motverka den sociala snedrekryteringen till högskolestudier. Regeringen framhåller vidare att det krävs ett ökat stöd till studenterna , där studenthälsovården har en viktig roll att främja studenternas psykiska och fysiska hälsa. Regeringen vill därför satsa på en gemensam plattform för studenthälsan. Vidare framhålls att regeringen har inlett arbetet för att skapa bättre förutsättningar för distansutbildning, både genom bättre tillgång till distansutbildning och genom satsningar för ökad kvalitet. Regeringen anser att satsningarna bör förstärkas genom att Universitets- och högskolerådet (UHR) får ett utvecklat uppdrag att lyfta det pedagogiska innehållet. När det gäller högskoleprovet bedömer regeringen att det finns goda förutsättningar för att genomföra provet . Regeringen förstärker vidare synskadades andra chans att antas till högskoleutbildning genom att utöka möjligheten att skriva ett anpassat högskoleprov till . Till följd av att antalet studenter med funktionsnedsättning som har beviljats pedagogiskt stöd har ökat markant utökar regeringen särskilt pedagogiskt stöd inom universitet och högskolor. Även särskilt utbildningsstöd för studenter med svåra rörelsehinder eller psykiska och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar utökas . För att motverka den allvarliga lärarbristen satsar regeringen på en försöksverksamhet 2022–2027 med en ny kortare kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för blivande grundlärare och ämneslärare. Regeringen fortsätter också satsningen för att lärosätena i högre grad ska kunna validera tidigare utbildnings- och yrkeserfarenheter för att bli behöriga att läsa en KPU. För att stärka arbetet med utbyggnaden av sjuksköterskeutbildningen anser regeringen att det behövs en nationell satsning på samordning för verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Regeringen satsar även särskilda medel för att möjliggöra s.k. decentraliserad vårdutbildning. Regeringen har också satsat på forskarskolor för ökad forskningsanknytning inom lärar- och vårdutbildning samt praktiknära forskning för ökad vetenskaplighet i skolan. De satsningar som presenterades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 beräknas öka de sammanlagda forskningsanslagen med . aviserades i propositionen en tillfällig ökning om för att motverka pandemins effekter på forskningsfinansieringen. Därutöver aviserades en permanent ökning av universitets och högskolors anslag till forskning och utbildning på forskarnivå med . Den permanenta ökningen fördelades i Vårändringsbudget i enlighet med den forskningspolitiska propositionen. Medlen fördelades i huvudsak utifrån kvalitetsindikatorerna bibliometri och externa medel samt den s.k. basresursen (antalet helårsstudenter vid respektive lärosäte). För att permanenta höjningen föreslår regeringen motsvarande höjning (se avsnitt 6.6 i budgetpropositionen). Regeringen anför vidare att den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 även innebär en betydande höjning av basresursen, vilket enligt regeringen skapar goda förutsättningar för att bedriva forskning vid alla lärosäten och därmed stärka forskningsanknytningen i samtliga utbildningar på grundnivå och avancerad nivå. När det gäller den nya modellen för kvalitetsbaserad fördelning av forskningsanslag framhålls att regeringens avsikt är att ge forskningsfinansiärerna i fortsatt uppdrag att i samråd med universitet och högskolor arbeta vidare med utvecklingen av modellen för att möjliggöra ett införande , snarare än 2023 som aviserats tidigare. Det anförs också att regeringen vill ge långsiktiga och goda förutsättningar för verksamheten som bedrivs vid Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid . Regeringen vill också ge långsiktiga förutsättningar för ökad kunskap om förebyggande åtgärder mot sexuellt våld och för att verksamheten med en nationell stödtelefon ska kunna fortsätta. Regeringen föreslår även att benämningen ska tas bort ur bilagan till högskolelagen och att högskolan i stället ska benämnas (se vidare nedan). Regeringen föreslår 67 anslag inom området Universitet och högskolor om sammanlagt ca . Två anslag om sammanlagt ca avser utgifter för två myndigheters förvaltning: anslaget 2:1 och anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet. 30 anslag om sammanlagt ca avser ersättning till statliga lärosäten för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. 30 anslag om sammanlagt avser ersättning till statliga lärosäten för forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå. Fem anslag om sammanlagt avser olika statliga bidrag: anslagen 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet, 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor, 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning och 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet. Regeringen föreslår tre bemyndiganden för anslagen 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå, 2:32 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för universitet och högskolor (avsnitt 6.6 i budgetpropositionen). I budgetpropositionen redogörs för anslagsutvecklingen i en tabell under varje anslag. Av tabellen framgår utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå . I tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning och beslutade, föreslagna och aviserade reformer, överföring till eller från andra anslag samt övrigt. Under anslaget för UHR, liksom under samtliga anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor, finns en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Anslag för myndigheters förvaltning Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget beräknas öka med 2022 och med motsvarande belopp 2023 respektive 2024 till följd av att () ska stödja den förstärkta samordningen av verksamhetsförlagd utbildning (se avsnitt 6.5.5 i budgetpropositionen). Vidare beräknas anslaget öka med 2022 till följd av att regeringen avser att ge UKÄ i uppdrag att samordna genomförandet av åtgärden Resurser för att möta efterfrågan på utbildning vid universitet och högskolor samt att stödja lärosätena i arbetet. Åtgärden är en del av återhämtningsplan (Fi2020/03864). Anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet Regeringen anger att anslaget får användas för Universitets- och högskolerådets förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget beräknas öka med 2022, med 2023 och med 2024 för Universitets- och högskolerådets arbete med att införa ämnesbetyg och en ämnesutformad gymnasie- och gymnasiesärskola (se avsnitt 4.6.2 i budgetpropositionen). Anslaget ökas med för att personer med synskada ska ges möjlighet att skriva ett särskilt anpassat högskoleprov . Anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor Regeringen anger att de totalt 30 anslagen får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Regeringen föreslår att anslagen anvisas totalt ca . Anslagen beräknas öka med anledning av utbyggnader på högskolenivå som föreslås i budgetpropositionen (avsnitt 6.6 tabell 6.11). Utbyggnaderna avser livslångt lärande och försöksverksamhet för KPU (se även fördelningen mellan lärosäten i sammanställningen av regeringens anslagsförslag i avsnitt 2 i detta dokument). Utöver nämnda utbyggnader föreslås även en ökning av anslaget 2:35 konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med 2022 med anledning av satsningen på utbildning i hela landet som inleddes . Vidare föreslås att överförs från anslaget 2:49 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå till anslaget 2:51 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå för att möjliggöra en utbyggnad av yrkeslärarutbildningen vid . Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer inom olika utbildningsområden anges i budgetpropositionen (avsnitt 6.6 tabell 6.10). Samtliga ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer räknas upp med pris- och löneomräkningen på . Anslag för forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid statliga universitet och högskolor Regeringen anger att de totalt 30 anslagen får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå. Anslagen för konstnärliga högskola, , Kungl. i får användas för ersättning för konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen föreslår att anslagen anvisas totalt ca . I budgetpropositionen föreslogs och beräknades en permanent ökning av universitets och högskolors anslag till forskning och utbildning på forskarnivå med . Den permanenta ökningen fördelades i Vårändringsbudget i enlighet med vad som redovisas i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020. Se fördelningen mellan lärosäten i tabell 6.13 i budgetpropositionen, vilken inkluderar de ökningar som ingick i Vårändringsbudget och uppräkning till prisnivå. Regeringen anger även att den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 innebär en betydande höjning av basresursen. Basresursen för alla statliga universitet och högskolor samt och Stiftelsen höjs med per helårsstudent till per helårsstudent. Det bidrag motsvarande basresurs som fördelats till vissa enskilda utbildningsanordnare höjs från till per helårsstudent. Vidare föreslås anslaget 2:32 : Forskning och utbildning på forskarnivå öka med med anledning av att blir universitet. Även anslaget 2:30 : Forskning och utbildning på forskarnivå föreslås öka med för att stärka förutsättningarna för att utvecklas som nytt universitet. Anslaget 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå föreslås öka med 2022 till följd av en förstärkning av NCK. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att –2024 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst i Cancer . Skälet är att i sitt budgetunderlag –2024 har redovisat ett behov av ett fortsatt bemyndigande och att den årliga medlemsavgiften bedöms öka . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att bilda ett holdingbolag knutet till och för anslaget 2:32 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om kapitaltillskott till bolaget på högst . [1] Skälet är att möjliggöra ett ökat nyttiggörande och kommersialisering av forskningsresultat tillkomna vid och att förstärka samverkan med näringslivet. Övriga anslag och bemyndiganden Anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till enskilda utbildningsanordnare för ersättning för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå, behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 3 . Till följd av fördelning av den ökning av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som aviserades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 beräknas anslaget öka med . Anslaget beräknas öka med 2022 och med för bidrag till den nya utbildningsanordnaren för konstnärlig utbildning i musik. Anslaget beräknas öka med till följd av en flytt av medel för en förstärkning av studenthälsan. Satsningen har finansierats från anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Syftet med flytten är att ge bättre planeringsförutsättningar genom att medlen fördelas direkt till lärosätena. Anslaget beräknas även öka med 2022–2024 med anledning av att satsningen på livslångt lärande fortsätter. Inom anslaget fördelar regeringen resurser till , i , Stiftelsen , Enskilda , Akademi för Ledarskap och Teologi, , Stiftelsen , , , Stiftelsen , , , , och . Fördelningen per lärosäte anges i budgetpropositionen (avsnitt 6.6.63, tabell 6.193). Anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser för högskoleutbildning och forskning inom högskoleområdet. Anslaget får även användas för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning, samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget beräknas minska med till följd av fördelning av den ökning av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som aviserades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020. För att finansiera bidrag till den nya utbildningsanordnaren för konstnärlig utbildning i musik beräknas anslaget minska med 2022 och med . För att finansiera ökade medel till inom anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor för lärarutbildning i minoritetsspråk beräknas anslaget minska med . Anslaget beräknas minska med då medel för förstärkningen av studenthälsan flyttas till anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare respektive anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor. Anslaget beräknas öka med 2022, med 2023 och med 2024 för försöksverksamhet med en ny kortare kompletterande pedagogisk utbildning (KPU). Anslaget beräknas öka med 2022–2024 för att möjliggöra en fortsatt satsning på förstärkt validering inom KPU. Anslaget beräknas öka med 2022 och med för att möjliggöra ökad ersättning för verksamhetsförlagd utbildning (VFU) inom ramen för stärkt VFU-samordning. För att ge långsiktiga förutsättningar för ökad kunskap om förebyggande åtgärder mot sexuellt våld och för att verksamheten med den nationella stödtelefonen Preventell ska kunna fortsätta beräknas anslaget öka med . För att finansiera ökningen av anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet för högskoleprov för personer med synskada beräknas anslaget minska med . För att finansiera en gemensam portal för studenthälsan inom anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor beräknas anslaget minska med . För att finansiera ökade medel till Myndigheten för tillgängliga medier för inläst studielitteratur inom anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål inom utgiftsområde 15 Studiestöd beräknas anslaget minska med .