bet · H901FöU1 · 2021-12-02 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mer än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen när det gäller anslaget 2:1 . I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om beställningsbemyndiganden som innebär att åtar sig att anvisa ca för betalningar som måste göras när de ekonomiska åtagandena infrias samt om godkännande av investeringsplaner för vissa av Försvarsmaktens investeringar och för beredskapsinvesteringar hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Utskottet tillstyrker också ett bemyndigande som ger regeringen möjlighet att besluta om att överlåta försvarsmateriel i form av ännu inte förbandssatta artilleripjäser av systemet samt att Försvarsmakten får disponera försäljningsinkomster för pjäserna. Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen och fyra motionsyrkanden. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska föreslå objektsramar för fastställande av avseende stridsflygs- och undervattensförmåga fram till det att slutleverans har skett och tillkännager det för regeringen. I betänkandet finns två reservationer (M, SD, KD, L) och fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar istället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och direktiv inom utgiftsområdet Regeringens resultatredovisning för försvarsbeslutsperioden –2020 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 6 Statens budget inom utgiftsområde 6 Objektsramar för stridsflygs- och undervattensförmåga 1.Mål och direktiv inom utgiftsområdet, punkt 1 (SD) 2.En särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats, punkt 2 (M, KD, L) 1.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 3 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 3 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 3 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 3 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Tabell 1 Investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel Tabell 2 Investeringsplan för anskaffning av försvarsmateriel Tabell 3 Investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6 Mål och direktiv inom utgiftsområdet 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Reservation 1 (SD) Regeringens återrapportering av tillkännagivanden En särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats 2021/22:4014 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 2 (M, KD, L) Statens budget inom utgiftsområde 6 Statens budget inom utgiftsområde 6 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 6 punkt 8 och motionerna 2021/22:3902 av m.fl. (SD), 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4014 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2021/22:2781 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3187 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 9, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 17, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 55, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3796 av Acko Ankarberg och (båda KD) yrkande 2, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 42, 2021/22:3944 av m.fl. (L), 2021/22:4014 av m.fl. (M) yrkandena 5–7, 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 10 samt 2021/22:4145 av m.fl. (C). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden m.m. 1. utnyttja en kredit i i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden som uppgår till högst 40 , 2. besluta om en kredit i för att tillgodose behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till 50 , 3. besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 1 , 4. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 6 punkterna 1, 4, 6 och 9 samt avslår motion 2021/22:3187 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3. 1. vidmakthållande av försvarsmateriel –2033 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar, 2. anskaffning av försvarsmateriel –2033 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar, 3. krisberedskap –2024 som en riktlinje för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps beredskapsinvesteringar. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 6 punkterna 2, 3 och 7 samt avslår motionerna 2021/22:1842 av (M), 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 20–22 och 24–28, 2021/22:2791 av (KD), 2021/22:3187 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 23–25, 27 och 28. d) Överlåtelse av pjäser av artillerisystem bemyndigar regeringen att besluta om att överlåta försvarsmateriel i form av ännu inte förbandssatta artilleripjäser av system för att möjliggöra en vidareförsäljning till samt att Försvarsmakten får disponera försäljningsintäkter eller motsvarande för pjäserna. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 6 punkt 5. Objektsramar för stridsflygs- och undervattensförmåga ställer sig bakom det som utskottet anför om objektsramar och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2021/22:4014 av m.fl. (M) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (S)*, (M), (SD), (S)*, (C)*, (V)*, (M), (SD), (KD), (L)*, Per (SD), (MP)*, (M), ClasGöran (S)* och (S)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 3, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och 46 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen återfinns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. gav försvarsutskottet m.fl. utskott tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) samt de motioner som väckts om inkomster och utgiftsramar som berör utskottets beredningsområde. begränsade sitt yttrande (yttr. 2021/22:FöU1y) till de förslag i propositionen som gällde utgiftsramen samt de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Utskottet föreslog att finansutskottet skulle tillstyrka regeringens proposition i dessa delar och avstyrkte motionerna. I yttrandet finns sex avvikande meningar (M, SD, C, V, KD, L). Utskottet har vid ett flertal tillfällen fått information av försvarsministern och företrädare för Försvarsmakten och om ekonomi m.m. i samband med anskaffningen av materiel. Utskottet har även fått en fördjupad redovisning av objektsramar. Ledamoten (L) lämnade ett förslag till tillkännagivande om objektsramar (prot. 2021/22:8). Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Med anledning av detta har som en beredningsåtgärd informerat om sitt budgetunderlag . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap till 76 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår försvarsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 6 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen skulle svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden. Inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor ska Försvarsberedningen dessutom redovisa sin syn på dessa. Regeringen har lämnat förslag i fråga om den försvarspolitiska inriktningen i propositioner till . Som underlag inför försvarsbeslutsperioden –2025 överlämnade Försvarsberedningen delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret 2021–2025 (Ds. 2017:66) och slutrapporten – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds. 2019:8) till regeringen. Dessa rapporter utgjorde, tillsammans med underlag från myndigheterna, grunden för den senaste försvarspolitiska inriktningspropositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) som lämnades till . Propositionen innehåller bl.a. förslag till mål för totalförsvaret, nya mål för det militära och det civila försvaret, samt förslag till inriktning för krigsförband och förslag på återinrättande av regementen liksom regeringens bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen, den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken inklusive de internationella försvarssamarbetena. behandlade regeringens förslag i betänkandet Totalförsvaret 2021–2025 (bet. 2020/21:FöU4) varefter med bifall till propositionen beslutade att godkänna de nya målen, den nya inriktningen för Försvarsmaktens krigsorganisation och återinrättandet av regementen (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning för försvarsbeslutsperioden –2020 behandlas först och därefter resultatredovisningen . I avsnittet om resultatredovisning tar utskottet också upp de tillkännagivanden som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 6 och de motionsförslag som gäller mål inom utgiftsområdet samt regeringens återrapportering av tillkännagivanden. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 6. Mål och direktiv inom utgiftsområdet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mål och direktiv inom utgiftsområdet. Jämför reservation 1 (SD). Bakgrund och tidigare beredning Den nuvarande inriktningen för det militära och det civila försvaret behandlade utskottet senast i samband med regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025. I propositionen lämnade regeringen förslag till ett övergripande mål för totalförsvaret samt nya mål för det militära och det civila försvaret, som ska gälla . I sin behandling av propositionen tillstyrkte utskottet de föreslagna målen och avstyrkte samtliga motionsyrkanden om andra mål för det militära och civila försvaret, det militära försvarets förmåga och det civila försvarets roll. Med bifall till propositionen godkände de nya målen (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). beslut innebär att målet för det militära försvaret är att ha förmåga att försvara mot väpnat angrepp, hävda territoriella integritet samt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i och utanför svenskt territorium i enlighet med internationell rätt, främja vår säkerhet samt förebygga och hantera konflikter och krig genom att i fredstid genomföra operationer på vårt eget territorium och i närområdet samt delta i internationella fredsfrämjande insatser, och skydda samhället och dess funktionalitet genom att med befintlig förmåga och resurser bistå övriga samhället såväl i fred som vid höjd beredskap. Målet för det civila försvaret är att ha förmåga att värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna, upprätthålla en nödvändig försörjning, bidra till det militära försvarets förmåga vid väpnat angrepp eller krig i vår omvärld, upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och bidra till att stärka försvarsviljan, bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred, och med tillgängliga resurser bidra till förmågan att delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Försvarsmaktens uppgifter framgår av förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Försvarsmaktens huvuduppgift är enligt instruktionen att försvara mot ett väpnat angrepp. Myndigheten ska också främja säkerhet och hävda territoriella integritet. Myndigheten ska ha förmåga att värna suveräna rättigheter och svenska intressen samt att förebygga och hantera konflikter och krig såväl nationellt som internationellt, samt kunna utföra sina uppgifter självständigt eller i samverkan med andra myndigheter, stater och organisationer. Försvarsmakten ska också med myndighetens befintliga förmåga och resurser kunna lämna stöd till civil verksamhet. Vidare ska myndigheten organisera krigsförband och vidta de förberedelser i övrigt som behövs för att kunna lösa myndighetens huvuduppgift, samt planera för att kunna genomföra påskyndad krigsförbandsproduktion, bedriva omvärldsbevakning och upptäcka och identifiera yttre hot mot och svenska intressen samt ta fram underlag för beslut om höjd beredskap. Försvarsmakten ska kunna ge och ta emot militärt stöd och med myndighetens tillgängliga resurser kunna påbörja operativ verksamhet . ska kunna mobiliseras. I beslutet Inriktning för Försvarsmakten –2025 från (Fö nr 30), med precisering i beslutet Försvarsmaktens operativa förmåga och försvarsplanering 2021–2025 (Fö nr 4), har regeringen beslutat om mål för Försvarsmaktens operativa förmåga. Av målen framgår bl.a. att Försvarsmakten ska öka sin förmåga att i händelse av krig möta ett väpnat angrepp, bestrida fientlig operativ kontroll, uthålligt fortsätta striden, utan förberedelsetid och under pågående angrepp kunna mobilisera krigsorganisationen, ge och ta emot militärt stöd till och från andra stater och organisationer och tillsammans kunna genomföra operationer. Vidare ska Försvarsmakten i fredstid bl.a. ha förmåga att övervaka svenskt territorium och hävda territoriella integritet, samt vid behov kunna öka denna förmåga. I kommittémotion 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna att ställer sig bakom det som motionärerna anför om direktiv för det militära försvaret respektive det civila försvaret. Motionärerna föreslår i yrkande 2 att direktiven för det militära försvaret ska vara att med alla till buds stående medel ska bevara rikets frihet och självständighet. Försvarsmaktens viktigaste del i detta är att kunna möta, hejda och avgöra mot alla former av intrång från främmande stridskrafter. Detta inbegriper att:  avvisa främmande stridskrafter som kränker svenskt territorium  avgöra mot främmande stridskrafter som tränger in på svenskt territorium och detta kräver att Försvarsmakten ska kunna möta militära intrång i hela landet, hejda sådana i flera riktningar samt kunna avgöra i en riktning  skydda den samhällsviktiga infrastrukturen samt kontrollera och skydda sjö- och luftfart inom svenskt territorium  skydda svensk resursutvinning i den svenska ekonomiska zonen  vidmakthålla aktuell försvarsplanering för skydd av alla strategiska resurser  frigöra resurser och skapa kvalitativa övningar genom försvarssamarbete i fred med alla nordiska länder  stödja andra myndigheter i kris och krig  stödja , och andra blåljusmyndigheter i kris och krig  stödja svenska fredsfrämjande internationella insatser så länge som stödet inte påverkar den nationella försvarsförmågan på ett negativt sätt. I samma motion föreslår motionärerna i yrkande 3 att direktiven för det civila försvaret ska vara att:  säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna  upprätthålla en nödvändig försörjning  bidra till det militära försvarets förmåga att vid ett väpnat angrepp mot upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och bidra till att stärka försvarsviljan  bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred  säkerställa funktionaliteten i den samhällsviktiga infrastrukturen i fred, kris och krig. Utskottet konstaterar att så sent som beslutade om nya mål för det militära och det civila försvaret samt om ett övergripande mål för totalförsvaret. Målen är i sak de samma som Försvarsberedningen hade föreslagit i rapporten . Vilka uppgifter myndigheterna ska lösa med utgångspunkt i dessa mål regleras genom myndigheternas instruktioner, årliga regleringsbrev och regeringsbeslut. Uppgifter om att försvara mot ett väpnat angrepp finns angivna i Försvarsmaktens instruktion. Utskottet noterar vidare att regeringen har beslutat om mål för Försvarsmaktens operativa förmåga i krig och i fredstid som bl.a. innebär att Försvarsmakten ska öka sin förmåga inom ett antal preciserade områden. Mot denna bakgrund ser inte utskottet några skäl att vidta några ytterligare åtgärder och avstyrker därmed motionsförslagen om direktiv för det militära och det civila försvaret. Regeringens resultatredovisning för försvarsbeslutsperioden –2020 I bilagan Resultatredovisning försvarsbeslutsperioden –2020 redogör regeringen för utvecklingen av totalförsvaret, det militära försvaret och det civila försvaret –2020 och redovisar sin bedömning av resultaten. Inledningsvis beskriver regeringen läget i totalförsvaret för försvarsbeslutet och huvuddragen i den försvarspolitiska inriktningen –2020. Det enskilt viktigaste var att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Försvaret skulle återigen inriktas mot nationella uppgifter och i första hand utformas för att möta ett väpnat angrepp. Målet som hade beslutat för det militära försvaret var att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta skulle ske genom att hävda suveränitet och nationella intressen, förebygga och hantera konflikter och krig, skydda handlingsfrihet vid politisk, militär och annan påtryckning, om det krävs försvara mot incidenter och väpnat angrepp, samt skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Målet för det civila försvaret var att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna, värna civilbefolkningen och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Regeringen bedömer att den inriktning som framgick av propositionen Försvarspolitisk inriktning –försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) i huvudsak har genomförts. har försvar utvecklats i ett antal avseenden:  från ett insatsförsvar avsett för internationella insatser till ett nationellt försvar av hela  från att inte ha genomfört någon planering för höjd beredskap inom det civila försvaret till att ha återupptagit en sammanhängande planering för totalförsvaret med konkreta förberedelser för höjd beredskap och då ytterst krig  från en personalförsörjning grundad på anställning med betydande svårigheter att skapa personellt uppfyllda och samövade förband till en återaktiverad värnplikt och successivt ökande grundutbildningsvolymer  från begränsade investeringar i vidmakthållande av befintlig materiel eller anskaffning av ny materiel till att genomföra ökade investeringar i materiel inom samtliga försvarsgrenar  från att inte alls ha övat Försvarsmakten i sin helhet till att genomföra försvarsmaktsgemensamma övningar  från att ha avvecklat stora delar av grundorganisationen till att ha återetablerat ett regemente på , försvarsgrensstaber inom armén, marinen och flygvapnet samt fyra militärregionsstaber  från en armé som var fokuserad på att delta med mindre kontingenter i internationella insatser till en armé som byggs runt fast organiserade brigader med fristående fältförband  från ett ackumulerat vidmakthållande-, omsättnings- och moderniseringsbehov inom marinen till att genomföra ett materiellt återtag genom bl.a. livstidsförlängning och uppgradering av Stridsbåt 90, halvtidsmodifiering av ubåtar av Gotlandsklass samt halvtidsmodifiering av Gävlekorvetter  från fyra till sex stridsflygdivisioner inom flygvapnet med tillförsel av avancerad materiel som till exempel .  från en otillräcklig förmåga i cyberdomänen till att utveckla en aktiv cyberförsvarsförmåga  från ett mer begränsat antal internationella samarbeten till att ha ökat och fördjupat internationella försvarssamarbeten, vilket har bidragit till att stärka totalförsvarets förmåga och interoperabilitet  från en kortsiktig planerings-, besluts- och uppföljningsprocess för materielinvesteringar med investeringsplaner som inte varit i ekonomisk balans till en långsiktig process med ökad transparens och tydliggjorda ansvarsförhållanden  från en nedprioriterad till en utökad och hotbildsdriven forskning och utveckling, som en förutsättning för att kunna upprätthålla och utveckla förmåga där ny teknik och integritetskritisk kunskap är viktig  från en alltför optimistisk syn på säkerhetsläget till att ha stärkt svensk försvarsunderrättelseförmåga och ökat beredskapen för att ge nödvändig förvarning liksom uthålligheten att följa ett krisförlopp över tid  från en situation med successivt minskande anslag till en situation där betydande ekonomiska tillskott tillförts till både det militära och det civila försvaret. Regeringen anger också att utgångsläget till del varit sämre och utmaningarna större än vad som förutsågs i försvarsbeslutet . Trots att utvecklingen i många avseenden varit positiv bedömer regeringen att Försvarsmakten när det kommer till kravet att möta ett väpnat angrepp har en operativ förmåga med begränsningar vid utgången av 2020. De åtgärder som vidtogs och den ökade förmåga som åstadkoms –2020 bedöms utgöra en grundläggande förutsättning för den fortsatta utvecklingen –2025.