bet · H901SkU11 · 2021-12-13 00:00:00 — Skatten lades alltså på bord utan att vi visste om den var godkänd av eller inte. Inte nog med det: Regeringen har, från det att man aviserade att skatten skulle införas, haft på sig att lägga den på bord. Men man hann ändå inte få med den i budgetpropositionen. Det här är ett fifflande och ett trixande med budgetprocessen och det finanspolitiska ramverket som helt enkelt inte hör hemma i . kommer inte att delta i beslutet om propositionen, och vi kommer inte heller att delta i beslutet om de här tillkännagivandena. Den sista punkten som behöver noteras är nämligen att , dess tjänstemän och socialdemokratiska statssekreterare, har informerat om att dessa tillkännagivanden är omöjliga att uppfylla. Det går alltså inte att uppfylla dessa tillkännagivanden, vilket utskottets ledamöter är fullt informerade om. Det går inte att inom befintligt regelverk undanta Kommuninvest, för det skulle bryta mot de regler som finns. Det går helt enkelt inte. Det är omöjligt. För att sy ihop en majoritet som egentligen inte finns och trixa igenom förslaget i har man ändå valt att lägga ett sådant tillkännagivande, trots att regeringen alltså redan har meddelat att det strider mot de lagar och regler som gäller. Det går inte. Ändå väljer man att lägga fram ett beslut på bord som man på förhand vet inte går att genomföra. Regeringen kan givetvis bara svara på detta tillkännagivande med att det bryter mot regelverket och därför inte kan genomföras, precis som man har sagt till . Vad har vi då fattat för beslut här? Vi har alltså fattat ett beslut som vi på förhand vet inte går att genomföra. Är det så svensk demokrati ska fungera? I tidningarna har man kunnat läsa att , och inledningsvis också Liberalerna satt och diskuterade och förhandlade om att få fram ett budgetalternativ som skulle tas den här hösten. Vad man kan konstatera är att man lyckades få ihop 20 miljarder av över 1 000 miljarder, alltså av den totala budgeten. Det är som vanligt, likt tidigare, en servettskiss där man inte har tagit bort inkomsten från beskattning av storbankerna. Glömde man bara det helt plötsligt, eller vad var det som hände, om nu den här skatten är så fruktansvärt förhatlig? Jag tycker att det är ganska rimligt och bra att utskottet har tagit initiativet att man ska kompensera kommunerna om det blir ökade kostnader beroende på Kommuninvest. Men det är ju inte samma sak som att man kan skippa hela förslaget om att storbankerna faktiskt ska vara med och betala sin andel. De har fått stora skattesänkningar i och med bolagsskattesänkningen. Om det nu var så att man per definition måste övervältra allt på kunderna, för det förutsätter ju , undrar jag: Varför sänkte man då inte kostnaderna för bolånekunderna när man fick så stora skattesänkningar? Min fråga till är: Varför är särbeskattning farlig när det gäller storbankerna men inte när man inför en funkisskatt, där funktionshindrade helt plötsligt ska betala mer i skatt än vad löntagarna gör? Det var nog många som slog på tv:n tidigt och tittade på luciatågen. En del har säkert tv:n på fortfarande och sitter nu hemma lite förundrade över vad det är undrar över. Men eftersom har en replik kvar har hon möjlighet att reda ut detta för svenska folket. säger att kommunerna ska kompenseras men att storbankerna ska betala skatten. Kan reda ut vem det är som betalar skatten? Om det är storbankerna som betalar skatten - varför ska då kommunerna kompenseras? Och vidare: Om kommunerna ska kompenseras - vad händer då med dem som är de stora kunderna i banken, det vill säga alla svenskar som är bolånetagare? Den svenska bolånestocken uppgår till - 3,5-3,ungefär. Det ska täcka en skatteintäkt på 5 miljarder, och det ger en räntehöjning med . Det blir utslaget på en vanlig Stockholmsfamilj . För lärarfamiljen, som vi pratade om, blir det . Om ingen övervältring sker kommer de här personerna såklart inte att behöva betala skatten. Men Socialdemokraterna säger ju själva att det kommer att ske en övervältring eftersom man ska kompensera Kommuninvest, där landets kommuner också ska betala skatten. Det här undrar nog de som tittar på detta lite över. Vad gör och för bedömning? Är det full övervältring, eller är det till hälften? Om vi reder ut det kommer vi säkert vidare i debatten. Vi kan konstatera att det inte blir något svar på varför man inte tog bort bolagsskatten från rambeslutet. Och varför hanterade man det totalt olika i utskottet? hanterade det på ett sätt, på ett annat sätt och på ett tredje. Det känns inte speciellt trovärdigt . När ni hade på er att sätta er ned och komma fram till ett budgetalternativ blev det 20 miljarder av över 1 000 miljarder, . Jag tycker att borde läsa vad remissinstanserna skriver, och då menar jag alla remissinstanser. till exempel, som har att bevaka konkurrensen på bland annat banksidan, säger i sitt svar att det här kan leda till ökad konkurrens inom banksektorn. Och det är ju något av det absolut viktigaste för bolånekunderna. Vi följer utvecklingen och ser hur det blir, och är väldigt välkommen att i vårpropositionen stödja förslag om mer pengar till kommunerna. Ni är själva med och inför en bankskatt; ni har ju inte tagit bort den. Jag har fortfarande inte fått svar på frågan om varför det är funktionshindrade som ska betala högre skatt än en löntagare gör. Det är precis på samma sätt som det var tidigare - att en löntagare betalade mindre skatt än en pensionär. Det tar väldigt att rätta till alla sådana här konstigheter, men kanske i alla fall kan svara på hur det är tänkt. Socialdemokraterna och är desperata. De vet att de gör något som är dåligt för . är så desperat, fru ålderspresident, att hon vill prata om någonting helt annat. Hon vill prata om inkomstbeskattningen för privatpersoner. Där kan få ett mycket tydligt besked: tycker att det ska löna sig att arbeta. Vi skäms inte en sekund för det. Vi tycker att det är bra att människor arbetar. Med vår budget, som ju faktiskt har vunnit, får den grupp pratar om i sänkt skatt . Det är den största skattelättnaden den gruppen någonsin har fått: mer! Men vill inte prata om den skatt hon står här för att införa - den som den hårt arbetande medelklassen ska betala, enligt egen bedömning, med i skattehöjning. Det är bortdribblat och dolt genom olika namn och trixande med det finanspolitiska ramverket. är mycket väl medveten om precis det problem jag har påtalat: Det är svårt att ta bort en skatt som inte införs. Det är hela vår kritik. Den här skatten införs inte i den här budgeten. Det finns ingen beslutspunkt i budgeten och i finansplanen om att införa denna skatt. och menar att det gjordes - okej, fast under ett annat namn, med en annan intäktsprognos och med en annan syftesbeskrivning. Det är därför vi menar att man med det här begår våld på det finanspolitiska ramverket. är medveten om detta, och det är därför hon ställer frågan. Hon vet om att det har fuskats, trixats och manipulerats med det här, och sedan försöker hon göra en retorisk fälla av det. Men, fru ålderspresident, är det så demokratin i ska fungera? Man säger bara att det här kan vi inte göra någonting åt, för det beslutade vi om med ett annat syfte och ett annat namn. är svaret skyldig till lärare och alla andra yrkesgrupper när hon nu höjer skatten med , enligt sin egen argumentation. När skatt för banker och kreditinstitut höjs eller införs går den inte obemärkt förbi. Det blir i slutänden kunderna som får betala. En av stridsfrågorna i ärendet har varit Kommuninvest, som är ett kreditinstitut som skiljer sig från andra genom att det ägs och garanteras av över 290 kommuner och regioner. Det drivs utan vinstsyfte, det har ett samhällsnyttigt uppdrag och det säkrar stabila och billiga lån till den svenska välfärden. Förslaget innebär att Kommuninvest kommer att bli föremål för den nya riskskatten. Om Kommuninvest inte undantas från förslaget riskerar detta att drabba landsbygden, och det blir i praktiken till en landsbygdsskatt. Det är de små och medelstora kommunerna på landsbygden som inte har samma möjligheter att utöva en kostnadseffektiv upplåning utan samverkan, och därmed är det just de som drabbas. Om den kommunala samverkan på finansieringsområdet missgynnas av skatten kommer kommuner i högre grad att etablera nya egna upplåningsprogram eller öka upplåningen i redan etablerade program, vilket skulle ge upphov till ökade refinansieringsrisker i kommunsektorn. Detta skulle kunna få en direkt motsatt effekt mot vad regeringen eftersträvar, eftersom skatten då i stället kan komma att höja den finansiella risken i kommunsektorn vid en finanskris. Regeringens syfte med införande av riskskatten var inte att det skulle bli till en landsbygdsskatt. Man ville i stället, som man beskriver det i propositionen, komma åt kreditinstitut som vid en finansiell kris riskerar att orsaka väsentliga indirekta kostnader för samhället. Att påföra Kommuninvest denna skatt skulle innebära att skatten enbart slår direkt mot kommunernas och regionernas räntekostnader eftersom Kommuninvest själv inte tar del av någon vinst. Således medför denna bankskatt, eller landsbygdsskatt, bara en högre kostnad för investeringar i välfärden. har Kommuninvest driftskostnader på för att kunna utföra arbetet runt om i landet. Med det här förslaget beräknas skatten uppgå och därefter öka till . Vi menar att det inte är rimligt att lägga över dessa kostnader på kommunerna, där de mindre landsbygdskommunerna förmodligen kommer att drabbas värst. Trots att detta betänkande nu innehåller ett utskottsinitiativ med ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om att Kommuninvest ska undantas från skatten - vilket också innebär ett bifall till punkt 1 i vår följdmotion, något som i och för sig är glädjande - pekar mycket ändå på att detta kommer att bli omöjligt att genomföra i praktiken eftersom slagit fast att det skulle utgöra statsstöd och därmed strida mot fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Dessutom, fru ålderspresident, kan regeringens förslag i praktiken innebära att utländska banker som bedriver verksamhet i genom en låneförmedlare via filial eller dotterbolag kan kringgå riskskatten. Förslagets utformning innebär då att kreditinstitut som kan bedriva låneförmedling via detta upplägg snedvrider konkurrensen gentemot de som omfattas av riskskatten. Det riskerar också att öka incitamenten för de som omfattas att se över sina lånestrukturer och i större omfattning flytta verksamhet utomlands och bedriva sin låneförmedling i via filial eller dotterbolag. Av den anledningen anser vi att propositionen borde ha omformulerats så att även utländska banker som bedriver verksamhet i genom en låneförmedlare via filial eller dotterbolag omfattas av riskskatten. Om detta inte sker borde regeringen efter lagens införande utreda i vilken utsträckning utländska banker som bedriver verksamhet i på detta sätt kringgår riskskatten och då snedvrider konkurrensen på den svenska kreditmarknaden. Vad gäller hanteringen av ärendet, som har nämnts även av tidigare talare, aviserade regeringen i budgetpropositionen att en skatt på finanssektorn skulle införas med hänsyn till de samhällskostnader som kan uppkomma i händelse av en finansiell kris. valde man att kalla den nya skatten för bankskatt i stället - en skatt som dessutom skulle höjas . Syftet var att man skulle delfinansiera tillskottet till försvaret. I årets budgetproposition nämns inte skatten alls, men de beräknade skatteintäkterna finns väl dolda i tabellerna, återigen under benämningen skatt på finanssektorn. Detta sammantaget har gjort det svårt för oppositionen och naturligtvis även för allmänheten att följa med i vad budgetpropositionen faktiskt innehåller, vilket avviker från den praxis som vanligtvis tillämpas. Man kan därför ifrågasätta om det finanspolitiska regelverket har efterlevts i detta fall. har med anledning av allt detta valt att inte delta i beslutet om förslagets punkt 1, som gäller införandet av den nya riskskatten. Låt mig börja med att konstatera att ökat skatteuttag från den finansiella sektorn är en del av finansieringen av den försvarsuppgörelse som slöts . Vi hedrar den överenskommelsen och släpper därför igenom förslaget. Men, fru ålderspresident, det finns ett stort men när det gäller hur regeringen valt att konstruera det förslag som ligger på bordet . Förslaget är undermåligt utformat, och själva processen för framtagandet av förslaget är också undermålig. Processen är nu överspelad, men jag anser ändå att den bör nämnas i sammanhanget. Det är inte allmänt känt, men i propositionen står: "förslaget [har] anmälts till kommissionen för rättslig säkerhet om att förslaget inte utgör statligt stöd. Denna bedömning bör bekräftas av kommissionen innan förslaget genomförs." Regeringen har alltså lagt en proposition på bord utan att över huvud taget veta om den vilar på laglig grund. Detta är mer än flagrant. har lämnat ett särskilt yttrande där vi utförligt beskriver våra synpunkter på förslaget, och jag kommer att redogöra för vår huvudsakliga kritik. Jag vill börja med det mest centrala. vill att regeringen senast i samband med vårpropositionen kommer med förslag till ny utformning av skatten. Både direkta och indirekta effekter som inte kan ha varit avsedda måste åtgärdas . Jag vill i korthet beskriva varför vi tycker att det är viktigt med en så skyndsam hantering. Vår kritik kan sammanfattas i fem punkter. Den kritik mot förslaget som framförts av regeringens egna expertmyndigheter är särskilt allvarlig, och vi delar deras bedömning. Vi har våra expertmyndigheter för att kunna säkerställa oberoende expertis. Såväl som Riksgälden och är tydliga i sin kritik. går så långt som till att vilja avstyra förslaget. Bland den kritik som expertmyndigheterna lyfter finns exempelvis risken att skatten kan medföra att banker flyttar verksamhet från den svenska delen eller att den redovisas på ett mindre rättvisande sätt, till nackdel för finansiell stabilitet och tillsyn. Risken för negativa effekter ur ett samhällsperspektiv är återkommande i kritiken från flera remissinstanser. Flera lyfter att förslaget inte är tillräckligt starkt kopplat till kreditinstitutens risktagande. Utformningen av skatten skapar en snedvriden konkurrenssituation på den finansiella marknaden. Den valda utformningen kommer nämligen att gynna utländska banker som på olika sätt kan undgå skatten, bland annat genom så kallad låneförmedling. Detta skulle ge utländska banker en konkurrensfördel i förhållande till svenska banker. Det kan inte ligga i intresse att missgynna svenskt näringsliv och i stället uttryckligen gynna andra länders. Därtill minskar även möjligheter att upprätthålla den rådande mycket höga finansiella stabiliteten när kreditgivningen flyttar från till annat land. Gränsvärdet medför att kundägda banker i , till exempel Sparbankerna, i stor utsträckning inte träffas direkt av skatten. Detta är viktigt eftersom de kundägda bankerna har oerhört stor betydelse för både enskilda låntagare, företag och i förlängningen möjligheten att finnas och verka i den svenska landsorten. Utformningen av skatten innebär dock att hela sparbanksrörelsen träffas ändå. som Sparbankerna är vanligtvis beroende av omfattande samarbete med större kreditinstitut som har verksamhet med skuldsättning överstigande gränsvärdet och därför träffas av skattskyldigheten. Detta riskerar med stor sannolikhet att leda till att mindre kreditinstitut får kostnadsökningar till följd av att de samarbetar med leverantörer som drabbas av skatten. Denna indirekta effekt har inte varit syftet med skatten och riskerar att slå hårt mot den finansiella infrastrukturen utanför städerna. Alla kundägda banker ligger inte under gränsvärdet, något som i realiteten beror på den valda associationsformen. Koncerner som snarare är att betrakta som en samling mindre regionala företag träffas av riskskatten. Detta är väldigt olyckligt och kan inte heller ha varit syftet med skatten. Jag tänker här i första hand på . Ett grundläggande problem är att skatten riskerar att försämra kommunernas möjligheter att finansiera samarbetet inom ramen för Kommuninvest. Detta har även noterats av andra talare härifrån talarstolen. Kostnaderna kommer att öka. Framför allt små och medelstora kommuner kommer att drabbas oproportionerligt hårt eftersom de helt enkelt har svårare att finansiera investeringar på kapitalmarknaden. Mer än två tredjedelar av kommuner har i princip all sin upplåning via Kommuninvest. Det är finansiering som tas in för att bygga och rusta upp skolor, äldreboenden, sjukhus och hyresbostäder. Riskskatten kommer därmed att innebära en betydande kostnadsökning för viktiga välfärdsprojekt. En naturlig följd blir då att färre sådana projekt kan genomföras. Den typen av utlåning till kommunalt finansierad välfärd måste anses falla långt utanför skattens motiv. Avslutningsvis, fru ålderspresident, ska skatteuttaget från den finansiella sektorn öka som en del av försvarsuppgörelsen. Men när effekter uppstår som aldrig kan ha varit regeringens syfte och när remissinstansernas kritik är omfattande, i många stycken likartad och i centrala delar inte bemöts måste regeringen agera och det skyndsamt. En väl fungerande finansiell infrastruktur i hela landet, finansiell stabilitet och likvärdiga konkurrensvillkor kan inte negligeras. Jag vill här från talarstolen backa upp det särskilda yttrande som har lagt fram. Detta blev en väldigt spridd debatt till en början. Om bryr sig så mycket om bostadspolitiken kanske de ska fundera på varför de vill slopa investeringsstödet. Och om hade brytt sig om landsbygden hade de väl sett till att kapitalet inte koncentreras till storstäderna och så vidare. Men detta handlar om bankskatten, eller en ny riskskatt, som ska införas för kreditinstitut. domineras finanssektorn av ett fåtal affärsbanker. banksystem är koncentrerat kring ett fåtal tätt sammanlänkade stora banker. I händelse av en finansiell kris riskerar därför problem hos en av dessa banker att snabbt sprida sig över hela banksystemet, vilket kan innebära ett hot mot stabiliteten. Det är just för att väga upp riskerna och de kostnader som kan drabba samhället till följd av en eventuell finanskris som en riskskatt införs för denna sektor. Det är ju så, fru ålderspresident, att vi gång på gång har bevittnat hur framför allt storbanker inte bär sina egna kostnader vid kriser utan förväntar sig att vinsterna privatiseras och förlusterna socialiseras. Varför ska vanliga arbetare betala bankernas risker och förluster? Det är inga vanliga företag vi debatterar , utan bankerna är starkt uppbackade av staten och får därigenom garantier. Det är helt enkelt så att bankerna riskerar att orsaka stora kostnader för samhället vid en finanskris. Det kan inte vara sjuksköterskans, busschaufförens eller industriarbetarens roll att bära dessa kostnader. Och i ärlighetens namn, fru ålderspresident, har de fyra storbankerna delat ut över 300 miljarder . De har råd med denna skatt. Vi har kommit överens om att föreslå en rad tillkännagivanden, som har tagits upp i tidigare anföranden. Först och främst ställer vi i oss bakom förslaget om en riskskatt. Det första av de tillkännagivanden som vi är överens om och som har kommit upp i debatten handlar om att det offentliga kreditinstitutet ska undantas från lagen. Institutet kan drabbas trots att det inte orsakar den risk för samhället som lagen syftar till att motverka. Det är därför vi har kommit överens om att regeringen ska återkomma med ett förslag för att undanta Kommuninvest och komma med ett förslag om att kompensera kommun- och regionsektorn. Det andra tillkännagivandet handlar om att vi anser att lokala banker inte ska drabbas. En riskskatt kan leda till ökade lånekostnader för en kundkrets som uteslutande består av hushåll och de allra minsta företagen, och vi vill absolut inte att skatten ska slå mot dem. Därför vill vi att regeringen ska utreda möjligheten att ändra lagen så att riskskatten inte drabbar dem. Det tredje tillkännagivandet, fru ålderspresident, handlar om den snedvridna konkurrensen. Här bör regeringen säkerställa att utländska banker inte gynnas av lagen på bekostnad av svensk bankverksamhet. Avslutningsvis, fru ålderspresident, vill jag rikta ett tack till Socialdemokraterna, och sist men inte minst - eller de är ju faktiskt minst - Liberalerna för ett gott samarbete och för att våra partier föreslår tillkännagivanden som gör förslaget mer träffsäkert och följer syftet. Jag vill också tacka utskottskansliet, som har fått hantera ärendet genom alla turer. Glad lucia på er! Jag brukar inte begära replik på , för det brukar resultera i en utläggning om , världskapitalismens förgänglighet och andra saker, men jag tänkte ändå försöka bena ut något. Eftersom Socialdemokraterna och inte ville förklara kanske , som står bakom tillkännagivandena, kan förklara. Socialdemokraterna med samarbetspartier underkänner sin finansminister, sin statssekreterare och sitt finansdepartement. och statssekreteraren har nämligen varit mycket tydliga med att tillkännagivandet inte går att genomföra. och den socialdemokratiska statssekreteraren har upprepade gånger meddelat utskottets ledamöter att det inte går att undanta Kommuninvest från regelverket. Utskottets ledamöter har vid inte bara ett tillfälle och inte bara två tillfällen utan informerats av den socialdemokratiska regeringen om att detta är ogenomförbart. Ändå står Socialdemokraterna tillsammans med och andra partier här och vill genomföra just en sådan regel, exakt den regel som den egna regeringen säger inte går att genomföra. har noggrant redogjort för hur de vid upprepade kontakter med har försökt förklara att man vill undanta Kommuninvest och fått förklarat för sig att det är omöjligt. Därför har man heller inte föreslagit detta för . Sedan kommer samma socialdemokratiska parti tillbaka till regeringen och säger att det ska man visst göra och att det nu fattas ett riksdagsbeslut om det. Och om kan regeringen givetvis svara: "Precis som vi sa tidigare går det inte." Kan du, , reda ut detta lite för oss? Det är därför vi föreslår ett tillkännagivande. Vi ska se till att regeringen återkommer med utredningen. Vi är beredda på att en sådan utredning kan ta , möjligtvis, fram till vårpropositionen. Vi är absolut beredda på att fortsätta att se över detta med regeringen. Det kallar jag att ta ansvar. Jag tror att bara är djupt besviken över att det kommer en bankskatt. Han kallar den bedrövlig och sorglig, men införs den . Jag tror att det är där skon klämmer för - man har inte kunnat stoppa den. Det som chockar mig mest är att det kommer sådana här repliker när M-KD-SD inte kunde hantera bankskatten när de skulle samarbeta. Är det inte bättre att du pratar med KD och om varför ni inte kunde komma överens i denna fråga i stället för att gå på och Socialdemokraterna? (TJÄNSTGÖRANDE ÅLDERSPRESIDENTEN: Jag vill be ledamoten att tala via talmannen, eller via ålderspresidenten i det här fallet.) När ändå står här och vill reda ut saker tycker jag att han ska förklara, vilket han inte gjorde i replikskiftet tidigare, varför funktionshindrade ska betala mer i skatt än löntagare. Det kan du väl reda ut först? (TJÄNSTGÖRANDE ÅLDERSPRESIDENTEN: Debatten går som sagt via ålderspresidenten eller talmannen.) Samma sak gäller för som för : Byter man samtalsämne har man kanske visat på en svaghet eller blottat en osäkerhet i fråga om det som man egentligen är här för att tala om. Men låt oss tala lite om dem som Haddou benämner som de funktionsnedsatta. Jag vill först och främst understryka att väldigt många människor med olika funktionsnedsättningar eller funktionsvariationer arbetar. Jag tycker att det är osmakligt att säga som gör. Det är väldigt många människor med olika typer av utmaningar som sliter, försörjer sig själva och betalar skatt. Vad gäller personer som lever på sjuk- och aktivitetsersättning sänker vi skatten för dem med .