bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — Förslag liknande de i motionerna om att ersätta målet om förnybar elproduktion med ett mål om fossilfri elproduktion, att tillsätta en parlamentarisk sammansatt och om att näringslivet och industrin ska vara prioriterade i utformningen av energisystemet har tidigare behandlats av utskottet (bet. 2019/20:NU14). Förslagen avstyrktes med hänvisning bl.a. till att utskottet inte ansåg att det var motiverat att ompröva målet om helt förnybar elproduktion till 2040, att de energipolitiska förutsättningarna inte har förändrats på ett sådant sätt att det är motiverat att återigen tillsätta en och pågående insatser och den energipolitiska inriktningen. Ett förslag liknande det motion 2020/21:2176 (M) om en gemensam nordisk linje om energiproduktion och reglering av energimarknaden avstyrktes av utskottet (bet. 2018/19:NU14) med hänvisning till det samarbete som pågår i . Förslag liknande de i motionerna 2020/21:720 (SD) yrkande 1 och 2020/21:3301 (SD) yrkande 3 om uppdrag behandlades av utskottet (bet. 2019/20:NU4). Utskottet anförde att det i likhet med tidigare ansåg att det inte fanns skäl för att ta initiativ för att ändra uppdrag. Förslagen avstyrktes vidare med hänvisning till de grundläggande principerna för förvaltningen av statliga företag och att enligt gällande uppdrag ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Förlag liknande de i motionerna 2020/21:2735 (MP) yrkande 3, 2020/21:3301 (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3484 yrkande 19 och 2020/21:3679 (L) yrkande 28 har inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Mål om fossilfri elproduktion – EU:s mål för förnybar energi 2030 – Energisystemet och näringslivets konkurrenskraft – Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning. Mål om fossilfri elproduktion Energipolitikens inriktning lades fast av och baserades på en energipolitisk överenskommelse mellan fem av partier . beslut omfattade bl.a. ett övergripande mål med innebörden att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet och att den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Denna inriktning ger långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat och att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Utöver det övergripande målet godkände regeringens förslag om mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. I flera motioner förordas ett tillkännagivande om att målet i stället bör uttryckas i termer av fossilfri. Utskottet har tidigare (bet. 2019/20:NU14) avstyrkt förslag om att ompröva målet om en helt förnybar elproduktion till 2040. Utskottet anser nu liksom då att förnybarhetsmålet inte behöver bytas ut mot ett mål om en helt fossilfri elproduktion. Eftersom det uttryckligen sägs att målet inte ska betraktas som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inte heller innebär en stängning av kärnkraft med politiska beslut menar utskottet att en sådan ändring är omotiverad. Med det sagda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. I motionerna 2020/21:662 (SD) yrkande 33 och 2020/21:3501 (KD) yrkande 5 förordas att ska uppmana regeringen att tillsätta en ny parlamentarisk utredning, en ny , kring energiförsörjning och i motion 2020/21:3025 (M) anförs att regeringen bör verka för en ny energiöverenskommelse för att möjliggöra fortsatt utveckling av svensk kärnkraft. Utskottet vill med anledning av de nämnda förslagen inledningsvis framhålla att det anser att det finns mycket att vinna för samhället, dess medborgare och dess företag om det är möjligt att uppnå breda överenskommelser kring de energipolitiska villkoren. Utskottet ser därför positivt på om den typ av konstellationer som utgjorde kan bidra till detta. Utskottet kan konstatera att två partier lämnat energiöverenskommelsen sedan den slöts . Oaktat de olika partiernas inställning till den nu gällande energipolitiska inriktningen ser utskottet att det i den nuvarande situationen finns små möjligheter att nå en ny bred politisk överenskommelse och det kan därför inte anses motiverat att tillsätta en ny parlamentariskt sammansatt . Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. EU:s mål för förnybar energi 2030 I motion 2020/21:3368 (M) yrkande 29 förordas att regeringen ska verka för att EU ersätter målet för förnybar energi till 2030 med ett mål om fossilfri energi. Utskottet konstaterar att partier har olika inställning till EU:s mål för förnybar energi till 2030 både när det gäller nivån på målet och om målet bör uttryckas i termer av förnybart eller fossilfritt. Det nu gällande målet om förnybar energi 2030 antogs efter att det tidigare målet reviderades 2018. Som framgår i det föregående kommer kommissionen med medlemsstaternas reviderade energi- och klimatplaner som underlag vid behov föreslå en översyn av den relevanta energilagstiftningen senast . Utskottet kommer då att ha möjlighet att återkomma till frågan inom ramen för den ordinarie hanteringen av EU-ärenden. Utskottet anser att bör lämna det aktuella förslaget utan åtgärd. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Energisystemet och näringslivslivets konkurrenskraft I motion 2020/21:3368 (M) yrkande 27 framhålls att ett fungerande fossilfritt energisystem är avgörande för näringslivets konkurrenskraft och centralt för klimatomställningen. Utskottet vill inledningsvis framhålla den centrala roll som näringslivets konkurrenskraft har för svensk ekonomi och välfärd. Näringslivet är i sin tur beroende av goda ramvillkor och grundförutsättningar att driva företag och utveckla sin verksamhet i . I detta ingår bl.a. en god energiförsörjning och trygga och stabila elleveranser. Det är således av vikt att energipolitiken stöder näringslivets utveckling och bidrar till en stärkt konkurrenskraft. Utskottet kan konstatera att det av beslutade övergripande målet för energipolitiken syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Utskottets uppfattning är att ska ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan, effektivt nyttjande och el till konkurrenskraftiga priser. Utskottet delar motionärernas bedömning att svensk industri genom sin export kan bidra till globala utsläppsminskningar. Utskottet vill här framhålla vikten av att industrins gröna omställning fortsätter. En klimatsmart industri kräver en klimatsmart elproduktion och även ett fortsatt arbete med att effektivisera elanvändningen. Sammantaget kan utskottet konstatera att det i mångt och mycket finns en samsyn mellan utskottets uppfattning och det som motionärerna anför. Utskottet anser dock inte att bör göra ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med det som förordas. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning Energipolitiken syftar till att skapa förutsättningar för en långsiktigt säker och hållbar energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser, vilket kan ge nya jobb, nya företag och ökad export. Förnybar och effektiv energianvändning runt om i världen kan bidra till att lösa den globala klimatutmaningen. Utskottet ser positivt på insatser för att öka produktionen och användningen av förnybar energi samt olika åtgärder som syftar till att stimulera en effektivare energianvändning. Genom sådana satsningar skapas förutsättningar för minskade utsläpp av växthusgaser och en fortsatt utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Omsättningen av energipolitiken i praktiken innefattar bl.a. att bygga ut överföringskapacitet och satsningar på småskalig och förnybar energiproduktion, smarta elnät, ökad användarflexibilitet och energilagring. Utskottet vill i sammanhanget också särskilt lyfta fram pågående arbete och arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi som presenterats närmare i det föregående som hanterar flera av dessa frågor. Utskottet anser därför att inte behöver göra några tillkännagivanden i linje med vad som föreslås i motionerna 2020/21:2725 (MP) yrkande 3, 2020/21:2922 (C) yrkande 22 och 2020/21:3484 (M) yrkande 19. Utskottet anser också att kan avslå förslaget i motion 2020/21:3500 (KD) yrkande 23 om att analysera energipolitikens inverkan på industrins konkurrenskraft på kort och med hänvisning till det pågående arbetet med att ta fram en elektrifieringsstrategi. En del i den övergripande målbild som presenterats inom ramen för det arbetet är att elförsörjning ska fortsätta att utgöra en unik konkurrensfördel genom hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Arbetsgruppen för elektrifieringsstrategin har för det fortsatta arbetet föreslagit en analys av om marknaden erbjuder tillräckliga prissäkringsmöjligheter för investerare. Utskottet är inte heller berett att förorda ett mål som innebär att det svenska energisystemet ska vara helt förnybart till 2040, i linje med vad som föreslås i motionerna 2020/21:2922 (C) yrkande 19 och 2020/21:2948 (C) yrkande 15. Den energipolitiska inriktning som har redovisats i det inledande stycket avviker markant från den som beskrivs i motionerna 2020/21:662 (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2020/21:663 (SD) yrkande 1. Det är därför naturligt för utskottet att förorda att bör avslå de sistnämnda förslagen. Utskottet anser det inte heller vara motiverat för att göra några uttalanden som utgår från vissa näringars energibehov så som föreslås i motionerna 2020/21:660 (SD) yrkande 1 och 2020/21:701 (SD) yrkande 3. Den allmänna energipolitiska inriktningen, som redovisas inledningsvis i detta ställningstagande, anser utskottet täcker in det som efterfrågas i motionerna i det avseendet. I motionerna 2020/21:720 (SD) yrkande 1 och 2020/21:3301 (SD) yrkandena 1–3 förordas olika tillkännagivanden om . Utskottet kan konstatera att uppdrag beslutades av 2010 i enlighet med det som regeringen hade föreslagit (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). Uppdraget innebär att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I betänkandet framhöll utskottet att en ledande position i koldioxideffektiv teknik och hållbar energiproduktion är en viktig komponent för framtida värdeskapande för . Beslut som bolaget fattar på marknadsmässiga grunder – i enlighet med uppdraget – bör enligt utskottets uppfattning inte uttala sig om. Utskottet är inte heller berett att ompröva bolagets uppdrag i enlighet med det som förordas i motionsyrkandena, och bör därför avslå dessa. Utskottet har tidigare i betänkandet i ställningstagandet om EU:s mål för förnybar energi 2030 redan konstaterat att kommissionen senast vid behov kommer att föreslå en översyn av den relevanta energilagstiftningen. Vid en sådan översyn och de förhandlingar som då skulle följa om den klimat- och energipolitiska ramen kommer utskottet och att ha möjlighet att återkomma kring förhandlingsposition inom ramen för den ordinarie hanteringen av EU-ärenden. Utskottet ser ingen anledning för att frångå denna ordning. bör av detta skäl avslå motion 2020/21:727 (SD) yrkande 18. Utskottet vill ändå därutöver i detta sammanhang framhålla att det i sak inte delar motionärernas uppfattning om att regeringen i förhandlingarna ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi. Kärnkraften släpper visserligen ut mindre växthusgaser än fossila bränslen, men att därmed likställa den med förnybar energiproduktion vore främmande för utskottet. Utskottet delar inte heller uppfattningen som redovisas i motion 2020/21:3679 (L) yrkande 28 att beslutade energipolitiska mål motverkar ett effektivt klimatarbete. När det gäller statens måluppföljning inom energiområdet anser utskottet att de indikatorer regeringen använder i sin resultatredovisning ska utgå från de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterar att regeringen har tagit fram flera indikatorer och bedömningsgrunder för att följa upp beslutade mål. Utskottet anser därför att bör avslå förslaget i den nämnda motionen om redovisning av koldioxidintensiteten i använd energi respektive el. När det slutligen gäller övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om en fortsatt drift av . Utskottet påminner om att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Även förslag om ändrade bestämmelser om nya kärnreaktorers tillåtlighet, samt standardisering, översyner, myndighetsuppdrag och internationellt arbete i fråga om kärnkraft och vissa övriga frågor om kärnkraft avslås av . Utskottet hänvisar bl.a. till inriktningen för energipolitiken som riksdagenbeslutade och redan pågående internationellt arbete. Jämför reservation 11 (M, SD, KD), 12 (M, SD, KD, L), 13 (M, SD), 14 (SD, KD) och 15 (SD, L), motivreservation 16 (M, KD), reservation 17 (SD) och 18 (L) samt motivreservation 19 (M, KD). I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. yrkande 30 förordas ett tillkännagivande om att värna och utveckla den svenska kärnkraften. Motionärerna framhåller att kärnkraften spelar en viktig roll för en trygg elförsörjning och låga klimatutsläpp. Den producerar energi utan att påverka klimatet och kan producera el när den efterfrågas samt behöver inte kompletteras med t.ex. energilagring för att fungera. Motionärerna anser att alla ekonomiskt meningsfulla livstidsförlängningar måste göras och att en oberoende bedömning av de ekonomiska förutsättningarna att driva befintliga reaktorer vidare bör genomföras. Att stänga kärnkraft försämrar möjligheter att producera den mängd el som landet behöver för att klara att ställa om klimatet, anför motionärerna vidare. I yrkande 31 förordas därför ett tillkännagivande om att regeringen ska genomföra en analys av fortsatt drift av reaktor 1. I kommittémotion 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett likalydande tillkännagivande om att värna och utveckla den svenska kärnkraften med samma motivering som det nämnda i motion 2020/21:3368 (M). Vidare finns även ett förslag till tillkännagivande om i yrkande 3. I motionen anförs att i en intern utredning kommit fram till att kan drivas vidare till 2036 med hjälp av låga investeringar. Motionärerna anser att regeringen omgående ska inleda ett arbete för fortsatt drift av reaktorn och vill att regeringen tillsätter en utredning för att undersöka förutsättningarna för detta. Därtill förordar motionärerna i yrkande 6 ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med nödvändiga ändringar i i syfte att skapa möjligheter för små modulära reaktorer i . Motionärerna framhåller att måste delta i utvecklingen och anpassa regelverket för att möjliggöra den här typen av reaktorer. Regeringen behöver se över det nuvarande förbudet mot att driva fler än tio reaktorer i och utreda möjligheterna att ta bort förbudet. bör även ändras så att den tillåter byggnation av reaktorer på fler platser än de tre befintliga kärnkraftverken. I motion 2020/21:946 (M) framhåller att kärnkraften stod för den största andelen av elproduktionen , vilket motsvarade . Hon anför vidare att stängningen av kommer att orsaka problem och betonar vikten av att ett land har en stabil produktionskälla att lita till då vädrets makter kan begränsa vatten-, vind- och solkraft. Motionären anser att regeringen därför bör förtydliga AB:s ägardirektiv så att det framgår att kraftproduktionen ska säkerställa nätstabilitet och att den levererade elen ska motsvara efterfrågan på effekt och systemtjänster. Det ska även framgå att elproduktionen främst bör ske med planerbara fossilfria kraftslag, kompletterat med fossilfri intermittent kraft så länge den inte äventyrar systemstabiliteten. (M) framhåller i motion 2020/21:972 att om och världen ska klara att minska de fossila bränslena och minska takten på klimatförändringarna, måste kärnkraften behållas och byggas ut. Motionären anför i yrkande 1 att därför måste ta fram en tydlig plan och strategi för detta. Vidare anför motionären i yrkande 2 att behovet av miljövänlig fossilfri el kommer att öka med omställningen och att svensk kärnkraft behövs och måste byggas ut för att landet ska klara framtidens elförsörjning på ett tryggt och säkert sätt. I motion 2020/21:976 framhåller (M) vikten av att inleda ett arbete för att svensk lagstiftning ska vara anpassad till reglering av småskalig kärnkraft. I likhet med vad som anförs i motionerna 2020/21:3368 (M) och 2020/21:3484 (M) anser motionären att ska uppmana regeringen att återkomma med en anpassad reglering så att det finns en beredskap i den händelse att det blir aktuellt att uppföra små modulära reaktorer i . I motion 2020/21:996 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2 förordas att regeringen ska utvärdera kärnkraftens stora betydelse för klimatet och fossilfri energiproduktion samt vikten av att stärka svensk teknikutveckling och kompetens inom området. I motion 2020/21:2626 av och (båda M) yrkande 2 föreslås att ska tillkännage för regeringen att etablering av kärnkraft ska tillåtas även på andra platser än befintliga kärnkraftverk för att möjliggöra etableringen av ny kärnkraft. I kommittémotion 2020/21:662 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att kärnkraften står för nästan hälften av energiproduktion och att den inom överskådlig framtid kommer att utgöra grunden för den svenska energiförsörjningen. Motionärerna anser att bör satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för och begär sammanfattningsvis i yrkande 7 ett tillkännagivande om en långsiktig satsning på kärnkraft. Vidare förordas i yrkande 11 (i denna del) att ska uppmana regeringen att ta fram en strategi för utvecklingen av små kärnkraftsreaktorer (small modular reactors, SMR). Motionärerna framhåller att SMR-reaktorer kan bli en intressant möjlighet inom kärnteknikområdet och konstaterar att det pågår insatser och projekt i andra länder för att licensiera och driftsätta små kärnkraftsreaktorer. Motionärerna anför vidare att den inskränkning som finns i bl.a. innebär att nya kärnkraftsreaktorer endast får ersätta permanent avstängda reaktorer och att detta begränsar antalet reaktorer till dagens tio. Gränsen på tio reaktorer bör enligt motionärerna omprövas för att undvika överlappningsproblem mellan gamla och eventuella nya verk samt att man inte ska begränsa platserna för nyetablering till dagens tre platser. En omprövning ska även eliminera de juridiska oklarheterna när det gäller uppförandet av nya reaktorer. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande i yrkande 12 om att 17 kap. 6 a § (1998:808) avskaffas. I kommittémotion 2020/21:720 av m.fl. (SD) yrkande 2 förordas att ska uppmana regeringen att skyndsamt tillsätta en oberoende snabbutredning som analyserar de ekonomiska och tekniska förutsättningarna för vidare drift av samt vilken påverkan nedstängningen av reaktorn får för utsläppen av växthusgaser. Motionärerna anför vidare i yrkande 3 att bör uppmana regeringen att ge i ägardirektiv att stoppa den förtida avvecklingen av . I motionen framförs vidare i yrkande 4 att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft. Det är orimligt att elkonsumenterna i tvingas bära kostnaden för de dåliga beslutet att lägga ned det förutvarande kärnkraftverket i , sägs det i motion 2020/21:1602 av m.fl. (SD). För att täcka elbehovet i bör enligt motionärerna uppmana regeringen att bygga ett nytt modernt och högeffektivt kärnkraftverk i . förordar i motion 2020/21:3301 (SD) yrkande 4 att minst en reaktor i bör drivas vidare tills en ny reaktor närmar sig driftsättning. Därtill bör i enlighet med yrkande 5 uppmana regeringen att ålägga att planera för byggnation av ny kärnkraft. Vidare föreslås i yrkande 6 att kostnaden för att skapa ny kraftledningskapacitet från norr till söder tydligt bör fördelas på och redovisas för de kraftverk varifrån elen ska överföras. Detta skulle enligt motionären styra mot nykonstruktion av kraftverk i delar av landet där kraften kommer att förbrukas, minska påverkan på naturen av stora kraftledningar och slutligen göra jämförelsen mellan att bygga ny vindkraft eller ny kärnkraft mer rättvisande. I kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) förordas att ska drivas vidare. Motionärerna menar att nedläggningen kommer att orsaka ett strukturellt kraftbalansunderskott som kommer att fördjupas . I yrkande 1 föreslår motionärerna att regeringen genom att tillsätta en snabbutredning ska se över möjligheterna att driva vidare . Utredningen bör genomföras av en oavhängig part och också ta hänsyn till klimatkonsekvenserna. I väntan på snabbutredningen bör stoppa all effektuering av avvecklingsplanerna. Vidare förordas i yrkande 12 ett tillkännagivande om att borde samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och i andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter. Motionärerna anser att ett sådant arbete har potential att sänka kostnaderna och korta ledtiderna för byggnation. Vidare anser motionärerna att svensk kärnkraftslagstiftning bör moderniseras. I yrkande 14 förordas därmed ett tillkännagivande om att begränsningarna om att det enbart är tillåtet att anlägga nya reaktorer på tre platser i och att det totala antalet reaktorer inte får överstiga tio ska tas bort. Behovet av andra förändringar givet teknikutvecklingen bör enligt motionärerna också analyseras. Att möjliggöra fortsatt drift av de svenska reaktorerna framstår som en helt fundamental pusselbit i det svenska energisystemet. Detta synsätt redovisas i kommittémotion 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkande 1. Ansvaret för driften av rektorerna ligger hos ägarna, men motionärerna menar att det behövs ett aktivt engagemang i frågan från både och eftersom den är så väsentlig för framtida energiförsörjning. bör därför uppmana regeringen att ge de två myndigheterna uppgiften att inom sina respektive områden arbeta för att underlätta för kärnkraftsägarna att förlänga den planerade drifttiden för reaktorerna. För att ska kunna dra nytta av den tekniska utvecklingen och möjliggöra att små reaktorer kan byggas och drivas effektivt anser motionärerna vidare att de befintliga regelverken behöver kompletteras. I yrkande 2 föreslås därför att ska begära att regeringen tillsätter en statlig utredare med uppdrag att se över regelverken i syfte att möjliggöra att små reaktorer och reaktorer baserade på annan teknik än de befintliga kan uppföras i . Motionärerna framhåller att 17 kap. 6 a § i (1998:808) som stadgar att endast tio reaktorer får vara i drift i och att det inte får byggas nya reaktorer någon annanstans än vid tre platser i är särskilt problematisk. Enligt vad som föreslås i yrkande 3 bör det därför ingå i uppdraget till utredaren att föreslå att den nämnda paragrafen avskaffas i dess helhet. Vidare förordar motionärerna i yrkande 4 att avgiftsstrukturen för kärntekniska anläggningar ses över för att medge uppförande av reaktorer som är betydligt mindre än dagens. bör också enligt vad som anförs i yrkande 5 uppmana regeringen att se över formerna för regeringens tillståndsgivning för nya kärntekniska anläggningar. Även denna fråga bör ingå i den föreslagna utredningen.