bet · H801UU16 · 2021-04-23 00:00:00 — I detta betänkande behandlas motionsyrkanden som rör , och med fokus på situationen i , , , och . Utskottet föreslår att avslår alla motionsyrkanden. I betänkandet finns sex reservationer (SD, V, KD) och två särskilda yttranden (M, C). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19, 2019/20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motioner som bereds förenklat 1.Västafrika, punkt 1 (V) 2.Afrikas horn, punkt 2 (SD) 3.Afrikas horn, punkt 2 (V) 4.Erkännande av Somaliland som en självständig stat, punkt 4 (SD) 5.Erkännande av Somaliland som en självständig stat, punkt 4 (KD) 6.Religiös extremism , punkt 5 (SD, KD) 1.Afrika (M) 2.Afrika (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:678 av och (båda S), 2018/19:1789 av m.fl. (S) yrkandena 1–4, 2018/19:2025 av m.fl. (S), 2020/21:822 av och (båda S) och 2020/21:2084 av m.fl. (S). Reservation 1 (V) 2018/19:1383 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3, 4, 7, 8 och 10, 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3, 4, 8 och 10, 2020/21:672 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkandena 8–10, 13 och 18. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17. Erkännande av Somaliland som en självständig stat 2020/21:599 av och (båda KD) och 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (KD) 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 6 (SD, KD) 2018/19:2304 av och (båda SD), 2019/20:2435 av och (båda SD) och 2020/21:3636 av och (båda SD). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19, 2019/20 och 2020/21. Motionsyrkandena rör framför allt situationen i , , , och . Av motionsyrkandena från allmänna motionstiden /19, 2019/20 och 2020/21, behandlas fem stycken i förenklad ordning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . följer löpande utvecklingen i , , och . Utskottet har regelbundet fått information från kabinettssekreterare om frågor som rör inför EU:s utrikesministermöten. Senast utskottet behandlade motionsyrkanden om var i betänkande 2017/18:UU14. har tagit emot besök från flera länder i . Bland annat tog utrikesutskottets presidium emot talman . tog utskottet emot försvars- och utrikesutskott och tog utskottet emot . har även besökt flera länder i regionen, bl.a. , och . Utskottet har tagit del av flera föredragningar som har med regionen att göra. informerade Sidas generaldirektör utrikesutskottet om biståndsrelaterade frågor i . besökte ledamöter från utrikesutskottet för information om utvecklingen i . Den 23 – deltog fem ledamöter från utskottet i en resa till och . Övergripande fokus för resan var utvecklingssamarbete med och samt regionala säkerhetspolitiska frågor. fick utskottet information av i samband med ett digitalt studiebesök. fick utskottet information från professor om korruption i . har i betänkandena /20:UU6 och 2019/20:UU15, understrukit att respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer ska vara en av de främsta prioriteringarna i utrikespolitiken och genomsyra alla politikområden. Utskottets uppfattning är att de mänskliga rättigheterna är centrala såväl i sig själva som i upprätthållandet av demokrati och rättsstatens principer. är de mänskliga rättigheterna beroende av demokratiska och rättsstatliga system för att kunna åtnjutas fullt ut. I regeringens budget 2021 för utgiftsområde 7 noterar utskottet att regeringen ser över hur ökade krav kan ställas på de länder som tar emot svenskt bistånd. Som utgångspunkt ska stödet till staten minska vid en negativ utveckling vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati (prop. 2020/21:1 utg.omr. I strategin för regionala utvecklingssamarbete med söder om 2016–2021 noteras att svenskt utvecklingssamarbete ska bidra till att främja demokratisk samhällsstyrning, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer samt ökad jämställdhet. Vidare skall bidra till att stärka kapaciteten hos regionala aktörer som t.ex. Afrikanska unionen (AU). Svenskt utvecklingssamarbete i ska också bidra till att stärka kapaciteten hos regionala aktörer för fred och försoning, öka kvinnors och ungas inflytande och deltagande i fredsprocesser samt motverka våldsbejakande extremism och terrorism. I strategin noteras också att svenskt utvecklingssamarbete ska tillämpa en integrerad ansats för regionalekonomisk integration och handel, produktiva arbetstillfällen, hållbart nyttjande av gemensamma naturresurser och energikällor samt begränsad klimatpåverkan. I betänkande 2019/20:UU2 framhöll utskottet att korruption alltid är oacceptabelt och allvarligt samt att det slår värst mot de fattigaste. Utskottet framhåller vikten av öppenhet och transparens för att motverka korruption och noterar att Sida i en rapport redovisar sin hantering av korruptionsmisstankar, sitt förebyggande arbete och det internationella samarbete man deltagit i för att motverka korruption. I en föredragning fick utskottet generell information om korruption i , från professor som är verksam vid och som grundade institutet . Enligt kan den utbredda korruptionen bland bero på bl.a. avsaknaden av ett socialt kontrakt. Vidare beskrev han att målet om att uppnå en fungerande demokrati, god befolkningshälsa, jämställdhet, bättre miljö, och bättre utbildning inte kan uppnås om länderna inte först lyckats få någorlunda hög kvalitet i den offentliga förvaltningen. underströk vikten av att Quality of Government åstadkommer förbättringar för människors välfärd. Vidare beskrev han problematiken kring återväljandet av politiker som var kända för omfattande korruption, i brist på hederliga politiker. Däremot beskrevs länder som som goda exempel där korruptionen generellt sett är lägre, vilket kan förklaras med att valda politiska ledare inte burit på arv av korruption. I en föredragning från fick utrikesutskottet övergripande information bl.a. om covid-19 och effekter på makroekonomin, handel och externa aktörer samt religiös extremism. Enligt forskare på kommer coronapandemins ekonomiska konsekvenser bli förödande för den afrikanska välfärden och skapa en långvarig kris för flera . Pandemin inträffade då många av kontinentens ekonomier redan riskerade en skuldsituation. Mest utsatta är de länder som är beroende av turism, export av mineraler, olja samt andra naturresurser. Institutet beskrev de ekonomiska motgångarna som den största på över två decennier. Priset på olja har fortsatt att falla och turistnäringen har drabbats hårt. I låginkomstländer där stor del av befolkningen arbetar inom den informella sektorn har konsekvenserna varit förödande. Den gränsöverskridande handeln har generellt sett minskat markant i med undantag för östafrikanska länder så som , där handeln fortsatt att öka med hjälp av statligt skydd samt digitalisering. har fortsatt att investera allt mer i och president har deklarerat att det är en kinesisk prioritet att förse med vaccin mot covid-19. Enligt är den kontinent i världen där våldet ökade mest . Det ökade våldet kan bl.a. kopplas till lokala militära grupper och val. Ökat våld har bidragit till att kommuner skapat egna lokala säkerhetsgrupper. En stor del av våldet kan även kopplas till etniska konflikter. Det finns en stor klyfta mellan staten och landsbygdsmiljöerna vilket har bidragit till framväxten av jihadistgrupper till vilka unga människor anslutit sig. Institutet konstaterade dock att all radikalisering inte tillhörde specifika grupper utan radikalisering bland unga kan även kopplas till behovet av att finna ett uppehälle snarare till en önskan än att ansluta sig till en specifik grupp. konstaterade att generellt sett består av en ung befolkning. hade arbetslösheten i regionen vuxit och antalet flyktingar inom regionen ökat till ungefär 850 000 personer. Antikorruptionsproblemen är fortfarande närvarande och högre utbildning är ovanligt. Unga kvinnor börjar däremot ta allt mer plats i parlamenten och deltar i fredsbyggande insatser. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 1 (V). I motionerna 2020/21:2084 av m.fl. (S) och 2020/21:822 av och (båda S) anför motionärerna att regeringen bör se över möjligheten att stärka roll för att även fortsättningsvis stå upp för . I motion 2018/19:1789 av m.fl. (S) yrkande 1 begär motionärerna ett tillkännagivande om att en marockansk vägran att acceptera en folkomröstning skulle aktualisera frågan om ett diplomatiskt erkännande av ett fritt . Vidare lyfter motionärerna i yrkande 2 att för folkomröstningen i () bör få ett utökat mandat och kunna kontrollera brott mot de mänskliga rättigheterna. I yrkande 3 understryker motionärerna att bör ta avstånd från handel med västsahariska naturresurser där intäkterna inte kommer västsaharierna till del. I yrkande 4 framhålls att bör ställa sig bakom ett stopp för exploatering av västsahariska fiskevatten och naturtillgångar samt om ursprungsmärkning. I motion 2018/19:678 av och (båda S) anför motionärerna att regeringen bör överväga insatser för att främja genomförandet av FN:s resolutioner om och för att förbättra den humanitära situationen för västsaharierna. I motion 2018/19:2025 av m.fl. (S) anför motionärerna att regeringen löpande bör informera utrikesutskottet om situationen i och om det arbete som FN:s sändebud bedriver och hur detta fortskrider samt ta ett svenskt initiativ för ett utökat bistånd till befolkningen i . är uppsatt på FN:s lista över icke självstyrande territorier och åtnjuter rätt till självbestämmande enligt internationella domstolens yttrande samt resolutioner i . kontrollerar de facto större delen av () och bär ansvaret för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna i det området. I om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i konstateras att det västsahariska folkets rätt till självbestämmande inte förverkligats. Inom ramen för den FN-ledda processen för att nå en politisk lösning möttes parterna och Polisario i direkta samtal och 2019. Samtalen var de första i sitt slag på närmare . Processen avstannade efter att FN:s generalsekreterares personliga sändebud för , , lämnade sitt uppdrag . Det är ovisst när direkta samtal mellan parterna kan återupptas. Inskränkningar av de mänskliga rättigheterna är särskilt påtagliga för personer och enskilda organisationer som verkar för det västsahariska folkets självbestämmande. Enligt marockanskt synsätt omfattas av det marockanska territoriet. Marockansk lagstiftning förbjuder ifrågasättande av landets territoriella integritet och ligger till grund för rådande begränsningar i förhållande till yttrande-, förenings- och församlingsfrihet. Vidare konstateras i rapporten att rättsväsendet formellt sett är oberoende men inte är immunt mot yttre påverkan. Brister i rättssäkerheten kan bl.a. kopplas till att oskuldspresumtionen inte alltid respekteras fullt ut i rättsprocesser. för godtyckliga frihetsberövanden har i flera granskade fall 2017–2019 kommit fram till att frihetsberövanden i strid med de mänskliga rättigheterna varit godtyckliga, dvs. haft koppling till uttryckande av politiska åsikter om rätt till självbestämmande. Utskottet konstaterade i betänkandena /16:UU12 och 2017/18:UU14 att regeringen hade genomfört en översyn av Västsaharapolitik. Utskottet konstaterade också att det framgår av översynen att världssamfundet inte erkänner anspråk på suveränitet över . Utskottet konstaterade vidare att det slås fast i översynen att den folkrättsliga bedömningen är att är ockuperat. Utskottet konstaterade också att det framgår av översynen att de folkrättsliga kriterierna för att erkänna Sahrawi (SADR) som en självständig stat inte bedöms vara uppfyllda mot bakgrund av att SADR inte kan sägas utöva en effektiv kontroll över huvuddelen av territoriet och den befolkning som bor där samt att Polisario och SADR:s regering har sitt säte i . Utskottet anser, liksom i betänkandena /16:UU12 och 2017/18:UU14 att parterna tillsammans med och generalsekreteraren har ett ansvar för att finna en rättvis, hållbar och ömsesidigt godtagbar lösning som tillfredsställer det västsahariska (sahrawiska) folkets rätt till självbestämmande. Trots svårigheterna att finna en lösning på konflikten understryker utskottet att det internationella samfundet måste fortsätta att stödja en process och insatser som kan leda till en lösning på den långa konflikten. bör enligt utskottet fortsätta att hävda det västsahariska folkets rätt till självbestämmande. Utskottet delar fortfarande slutsatsen i översynen att status quo inte är ett hållbart alternativ och stöder ett aktivt engagemang från FN:s generalsekreterare för att hitta en lösning på konflikten. Utskottet har tidigare framfört (bl.a. i bet. 2012/13:UU8 och 2017/18: UU14) att ska vara pådrivande för att utöka mandat till att också omfatta övervakningen av respekten för mänskliga rättigheter i . Utskottet anser att behovet av en utvidgning av mandatet kvarstår och beklagar att det för tillfället inte finns förutsättningar för detta i säkerhetsrådet. Under säkerhetsrådsmedlemskap 2017–2018 var utgångspunkten att värna och främja FN:s grundtanke om samarbete för internationell fred och säkerhet. föresatte sig att göra skillnad genom att främja fredlig lösning och förebyggande av väpnade konflikter, värna folkrätten, verka för ansvarsutkrävande för övergrepp, säkra humanitär hjälp till nödställda och stärka kvinnors inflytande. Utskottet konstaterar att regeringen, vilket framgår av svaret på interpellation 2016/17:514, i samband med förlängningen av mandat bl.a. drev och fick igenom frågorna om humanitärt stöd till flyktingar, tydligare referenser i resolutionen till mänskliga rättigheter och stärkt samarbete med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, bl.a. för att möjliggöra fler fältbesök i regionen. förlängdes mandat till . Utskottet konstaterar att har bidragit med humanitärt stöd till de västsahariska flyktingarna via FN och civilsamhällesorganisationer. Regeringen följer noga de humanitära och utvecklingsmässiga konsekvenser som covid-19 riskerar att ge upphov till. För att svara upp mot dessa utmaningar har tidigare tillkännagett extra bidrag om till den internationella covid-19-responsen genom stöd till bl.a. (), (), Internationella Röda Korset (ICRC) och (), vilket framgår av svaret på interpellation 2019/20:1374. Vidare noterar utskottet att i genomför årliga fältbesök i tillsammans med sina nordiska motsvarigheter. Respekt för mänskliga rättigheter lyfts i samtal med lokala representanter, inklusive den högsta statliga företrädaren för det nationella . Ambassaden träffar också civilsamhället och försvarare av mänskliga rättigheter (MR). Den diskuterar också regelbundet MR-frågor med representanter i . Enligt UD:s för som publicerades för återstår mycket när det gäller jämställdhet och kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Kvinnor är underrepresenterade inom politiken och arbetslivet, har färre möjligheter till utbildning och är föremål för diskriminerande lagstiftning, t.ex. inom ramen för arvsrätten. har tre svenska officerare som tjänstgör i . Utskottet noterar att generalsekreterarens i sin rapport lyfter fram att andelen kvinnor som deltar i arbete har ökat från 2020. Utskottet framhåller återigen, liksom i bl.a. betänkande 2017/18:UU14, att kvinnors och flickors aktörskap och egenmakt är en central del i freds- och säkerhetsbyggande verksamhet och att kvinnligt deltagande ökar möjligheterna till en hållbar fred. Utskottet noterar att EU har ekonomiska relationer med och att ett associeringsavtal är i kraft . Utskottet konstaterar att berörs regelbundet i de olika forum som EU har inrättat inom ramen för ett fördjupat samarbete med . Utskottet anser att de samarbetsformer som finns mellan och utgör en möjlighet till dialog och konstaterar att associeringsavtalet spelar en viktig roll i detta sammanhang och inkluderar regelbundna möten för att diskutera mänskliga rättigheter och konflikten i . Utskottet noterar att respekten för folkrätten också har varit vägledande när det gäller syn på EU:s jordbruks- och fiskehandelsavtal och fiskepartnerskapsavtalet med . slog 2016 och 2018 fast att EU:s jordbruks- och fiskehandelsavtal och fiskepartnerskapsavtalet med inte var tillämpliga på territorium och angränsande vatten. En process med att ta fram nya avtal följde. avstod i omröstningen om jordbruks- och fiskehandelsavtalet och röstade nej till fiskepartnerskapsavtalet, vilket framgår av svaret på interpellation 2020/21:64. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:678 av och (S), 2018/19:1789 av m.fl. (S) yrkandena 1–4, 2018/19:2025 av m.fl. (S), 2020/21:822 av och (båda S) och 2020/21:2084 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionerna som rör , och . Jämför reservation 2 (SD) och 3 (V). I kommittémotion 2020/21:672 av m.fl. (SD) anför motionärerna i yrkandena 1 – 4 bl.a. att bör ställa sig bakom ett tillfälligt stöd till områdena Puntland och Galmudug för att förhindra en eventuell eskalering av våldet i . Vidare framhåller motionärerna att regeringen inom världssamfundet bör verka för att demokratiska modell i så stor utsträckning som möjligt anpassas till landets traditionella klanstruktur. Motionärerna understryker även att regeringen bör arbeta för att givarsamfundet upprättar oberoende tjänstemyndigheter som mellanhänder mellan givarsamfundet och den somaliska staten å ena sidan och de organisationer som tillhandahåller tjänster å andra sidan. Motionärerna anför vidare att regeringen bör verka för att United Nations Assistance Mission in (Unsom) utarbetar en plan för att reglera de företag som tillhandahåller säkerhetstjänster i landet i syfte att hålla kostnaderna nere, hålla intäkterna borta från potentiella terrorister och krigsherrar och stödja uppbyggnaden av en beskattad, vit ekonomi i landet. I kommittémotionerna 2018/19:1383 och 2020/21:673 av m.fl. (SD) begär motionärerna i yrkandena 1 och 3 att bör erkänna Somaliland som självständig stat om landet förbättrat religionsfriheten samt upprättar samverkan mellan svenska och somaliländska myndigheter. I yrkande 4 i kommittémotionerna begär motionärerna att ser över sin säkerhetsklassning av Somaliland och tillkännager detta för regeringen. Vidare anför motionärerna i yrkandena 7, 8 och 10 – liksom i kommittémotion 2020/21:672 yrkandena 1–4 – att bör se över ett tillfälligt stöd till områdena Puntland och Galmudug, att regeringen bör verka för att demokratiska modell i så stor utsträckning som möjligt anpassas till landets traditionella klanstrukturer samt att regeringen bör verka för att Unsom utarbetar en plan för att reglera de företag som tillhandahåller säkerhetstjänster i landet. I partimotion 2020/21:1304 av m.fl. (V) framhålls i yrkande 8 att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör medverka till att den etiopiska regeringen respekterar alla människors mänskliga rättigheter oavsett folkgrupp. Vidare anför motionärerna i yrkande 9 att i EU och FN samt i dialog med Afrikanska unionen (AU) bör stödja förhandlingar med målsättningen att uppnå långsiktiga och hållbara villkor kring användandet av Gerd-dammen. I yrkande 10 understryker motionärerna att kraftfullt bör uppmärksamma de omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i såväl i sina bilaterala kontakter med regimen som i FN och EU. I yrkande 13 anför motionärerna att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör betona vikten av att kvinnor inkluderas i freds- och försoningsarbetet. I yrkande 16 anför motionärerna att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör verka för att följer landets konstitution på alla nivåer av rättsväsendet samt avskaffar specialdomstolarna, vars verksamhet strider mot de mänskliga rättigheterna. I yrkande 17 framhåller motionärerna att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör understödja en demokratisk utveckling, förstärka respekten för mänskliga rättigheter och medverka till uppkomsten av ett rättssamhälle i . I yrkande 18 anförs att såväl som enskilt land som inom EU bör verka för minskad militarisering av . I kommittémotion 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 15 anför motionärerna att regeringen bör ställa sig bakom att EU ska förstärka stödet till för att bekämpa islamistisk extremism och terror. I motion 2020/21:599 av och (båda KD) yrkande 1 anför motionärerna att bör inleda en process för att erkänna Somaliland som en egen självständig stat. befinner sig alltjämt i en återuppbyggnadsfas av inbördeskrig. Sittande regering kom till makten efter en mer inkluderande, om än långt ifrån demokratisk, valprocess än vad som varit fallet tidigare. En ny president i skulle valts men på grund av oenighet mellan övergångsregeringen och flera av landets regioner har valet blivit uppskjutet. Säkerhetsläget och politisk oenighet utgör fortsatt stora utmaningar. De kränkningar och övergrepp av de mänskliga rättigheterna som alla parter gör sig skyldiga till i den pågående konflikten mellan regeringen, understödd av Afrikanska unionens fredsinsats i (Amisom), och den islamistiska väpnade gruppen al-Shabaab, är omfattande och svåröverblickbara. Den somaliska regeringen har fortfarande begränsad kontroll över delar av södra och centrala . al-Shabaab fortsätter att begå grova övergrepp såsom kidnappningar, våldtäkter, urskillningslöst våld och tvångsrekrytering av barnsoldater i dessa områden. Utskottet noterar att () avråder från alla resor till med anledning av säkerhetsläget, med undantag från staden i Somaliland, där de avråder från icke nödvändiga resor. Utskottet förutsätter att UD fortsätter att följa utvecklingen i , inklusive Somaliland, och gör kontinuerliga bedömningar av säkerhetsläget. Den gör bedömningen att ett erkännande av Somaliland som självständig stat inte skulle gynna den fortsatta fredsprocessen i och konstaterar att inget annat land erkänt Somaliland som självständig stat, enligt svar på interpellation 2016/17:537. I om mänskliga rättigheter i , beskrivs tillgången till formell rättvisa som mycket bristfällig, särskilt på landsbygden, även om viss förbättring skett bl.a. genom inrättande av mobila domstolar. Många fall avgörs fortfarande genom informella och kollektiva sedvanesystem (xeer) eller sharia. Korruptionen beskrivs som utbredd och omfattande. har höga nivåer av konfliktrelaterat och annat sexuellt och könsrelaterat våld, inklusive en mycket utbredd förekomst av kvinnlig könsstympning. Ett utkast till ny nationell sexualbrottslagstiftning finns men dess antagande har fördröjts avsevärt efter motstånd från religiösa och traditionella ledare. I Somaliland och Puntland finns en sexualbrottslagstiftning på plats och antalet anmälda sexualbrott är på uppåtgående, vilket kan ses som ett tecken på en begynnande attitydförändring. Homosexualitet är förbjudet enligt lag. I UD:s rapport beskrivs även fattigdomen som utbredd och återkommande perioder av torka förvärrar de humanitära utmaningarna. Antalet internflyktingar, varav majoriteten kommer från redan marginaliserade befolkningsgrupper, växer och uppskattas till 2,6 miljoner människor. De saknar ofta tillgång till adekvat boende, sanitet och vatten och tillgång till säkerhet och rättvisa. Samhällstjänster som hälso- och sjukvård samt utbildning har stora brister.