bet · H801SoU24 · 2021-06-07 00:00:00 — Enligt 1 § lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter ska artiklarna 1–42 i konvention av om barnets rättigheter i originaltexternas lydelse gälla som svensk lag. Lagen trädde i kraft . Av 6 kap. 14 § framgår att det finns bestämmelser i socialtjänstlagen (2001:453), nedan förkortad SoL, om rätten för barn och vårdnadshavare att få stöd och hjälp hos socialnämnden. förmedlar kontakter med andra rådgivande samhällsorgan. Insatser med stöd i SoL ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet (1 kap. 1 § tredje stycket). insatser för ett barn kräver därför samtycke från barnets vårdnadshavare och i vissa fall barnet. Om vårdnadshavarna och i vissa fall barnet inte samtycker till behövliga insatser ska socialnämnden överväga om barnet har behov av vård enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU (1 kap. 3 §). Enligt 1 kap. 2 § ska barnets bästa särskilt beaktas vid åtgärder som rör barn. Vidare ska vad som är bäst för barnet vara avgörande vid beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser för barn. Det framgår vidare av 3 kap. 3 § att insatser inom ska vara av god kvalitet. För att utföra uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Vidare ska kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Enligt 3 kap. 3 a § ska socialnämnden se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden inom social-tjänstens verksamhet som rör barn och ungdomar. Enligt 5 kap. 1 § har socialnämnden ett ansvar för att verka för att barn och unga växer upp under trygga och goda förhållanden. ska vidare i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och unga som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om barnets eller den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet. När det gäller s.k. orosanmälningar ska socialnämnden utan dröjsmål inleda en utredning av vad som genom ansökan, anmälan eller på annat sätt har kommit till nämndens kännedom och som kan leda till någon åtgärd av nämnden (11 kap. 1 §). När en sådan anmälan rör barn eller unga ska socialnämnden genast göra en bedömning av om barnet eller den unge är i behov av skydd (11 kap. 1 a §). Vid en utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd får nämnden, för bedömningen av behovet av insatser, konsultera sakkunniga samt i övrigt ta de kontakter som behövs (11 kap. 2 §). Det framgår vidare av 14 kap. 1 § att bl.a. myndigheter vars verksamhet berör barn och unga samt andra myndigheter inom hälso- och sjukvården, etc. är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. Vidare anges i 14 kap. 1 c § att var och en som får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa bör anmäla detta till socialnämnden. ska enligt 6 kap. 1 § sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna ska tas emot i ett familjehem, hem för vård eller boende (HVB-hem) eller stödboende för barn och unga i åldern 16–. ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. Vården bör utformas så att den främjar den enskildes samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmiljön. ska i samband med beslut om placering i ett familjehem ingå avtal med dem som nämnden avser att anlita som familjehem. Nämndens och familjehemmets åtaganden som avser barnets behov av stöd och skydd under placeringen ska framgå av avtalet (6 kap. 6 b §). Av 12 kap. 1 § SoL följer en tvingande gallring av stora delar av personakter efter sista anteckningen. Detta gäller såväl s.k. barnakter som akter som rör vuxna. Undantag görs emellertid enligt 12 kap. 2 § SoL för vissa handlingar. Detta gäller handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om faderskap eller föräldraskap, utredningar om adoption och handlingar som kommit in eller upprättats i samband med att ett barn har placerats eller tagits emot i ett HVB-hem, familjehem, stödboende, sådant boende som avses i 5 kap. 7 § tredje stycket SoL eller annat enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om barnet. Dessa handlingar ska bevaras. Inspektionen för vård och omsorg () utövar tillsyn över (13 kap. 1 §). Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga Av 1 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, framgår att insatser inom för barn och ungdom ska göras i samförstånd med den unge och hans eller hennes vårdnadshavare enligt bestämmelserna i . Insatserna ska präglas av respekt för den unges människovärde och integritet. Den som är ska emellertid ges vård enligt lagen, om någon av de situationer som anges i 2 eller 3 § råder och det kan antas att behövlig vård inte kan ges den unge med samtycke av den eller dem som har vårdnaden om honom eller henne och, när den unge har fyllt , av honom eller henne själv. Enligt 2 § ska det fattas beslut om vård enligt lagen om det på grund av fysisk eller psykisk misshandel, otillbörligt utnyttjande, brister i omsorgen eller något annat förhållande i hemmet finns en påtaglig risk för att den unges hälsa eller utveckling skadas. Det ska enligt 3 § också beslutas om vård om den unge utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom missbruk av beroendeframkallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende. När vård med stöd av LVU inte längre behövs ska socialnämnden enligt 21 § besluta att vården ska upphöra. Nämnden ska noga förbereda den unges återförening med den eller dem som har vårdnaden om honom eller henne. föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende och hem för vård eller boende föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11) om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende och hem för vård eller boende ska tillämpas vid placering av barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende eller HVB-hem med stöd av SoL eller LVU. Bakgrund och pågående arbete Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 132) framgår att regeringen –2020 avsatte medel för stärkt bemanning inom den sociala barn och ungdomsvården (S2016/04469/FST). Medelstilldelningen omfattar sammanlagt –2019 samt 2020. Medlen för att stärka bemanningen och till kompetens- och kvalitetsutveckling syftar till att stärka både verksamheten och förutsättningarna för de flickor och pojkar som befinner sig i den sociala barn- och ungdomsvården. Av och familjeomsorg – Lägesrapport framgår att 38 800 barn och unga fick vård enligt SoL eller insatser enligt LVU (s. 23). Barn och unga med heldygnsinsatser placeras oftast i familjehem. Av de 38 800 barn och unga som var placerade var placerade i familjehem. Den näst vanligaste placeringsformen, , var HVB-hem. Totalt var av alla barn och unga som fick en heldygnsinsats placerade i stödboende. En sammanhållen god och nära vård för barn och unga En särskild utredare har fått i uppdrag av regeringen att se över förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (S 2019:05, dir. 2019:93). Meningen med uppdraget är att uppnå till en mer likvärdig vård med förebyggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga i hela landet. Meningen är också att avlasta den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Utredaren ska bl.a. bedöma hur barn och unga med lättare psykisk ohälsa ska kunna erbjudas ändamålsenligt stöd i högre utsträckning än vad som sker , exempelvis genom att det införs en ny vårdinsats inom primärvården, föreslå hur en samlad uppföljning av barns och ungas fysiska och psykiska hälsa kan utformas som stöder utvecklingen dels av det hälsofrämjande arbetet för barn och unga på både individuell och nationell nivå, dels av vårdens utformning och innehåll och i dialog med företrädare för regioner, kommuner och enskilda skolhuvudmän främja utvecklingen av en sammanhållen god och nära vård för barn och unga på regional och lokal nivå. Uppdraget att utreda förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga delredovisades . I delbetänkandet Börja med barnet! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga (SOU 2021:34) anför utredningen bl.a. att den specialiserade vården, , förskolan och skolan behöver samarbeta kring barn och unga som behöver mycket hjälp (s. 38). Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . I slutbetänkandet kommer utredningen i enlighet med direktiven att återkomma till frågan om uppföljning (s. 32). Kommunernas ansvar för brottsförebyggande arbete Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag om hur kommunerna kan få ett lagstadgat ansvar för brottsförebyggande arbete (dir. 2019:94). I avsnittet arbete ovan finns en redovisning av utredningens direktiv. Uppdraget ska redovisas . Handlingsplan för brottsförebyggande föräldraskapsstöd Myndigheten för föräldrarätt och föräldraskapsstöd (MFoF) har fått i uppdrag av regeringen att ta fram en handlingsplan för brottsförebyggande föräldraskapsstöd (S2020/09554). Handlingsplanen syftar till att identifiera och utveckla verkningsfulla och hållbara arbetssätt och samverkansmodeller, med målsättningen att bidra till att förebygga barns och ungas brottslighet. Uppdraget ska redovisas . Öppna insatser eller placering utan samtycke fick genom sitt regleringsbrev i uppdrag att redogöra för kunskapsläget om öppna insatser utan samtycke till unga respektive vårdnadshavare, bl.a. utifrån erfarenheterna i och , samt bedöma om det som då framkom kunde motivera en lagändring inom området (S2018/05767/FS). I beslut ändrade regeringen uppdraget (S2019/04727/FST [delvis]). Uppdraget omfattar även att lämna förslag på hur möjligheterna att ge barn och unga öppna insatser utan samtycke kan öka. I uppdraget ingår bl.a. att se över bestämmelsen i 22 § LVU (s.k. mellantvång) i syfte att insatsen ska kunna ges i fler fall och i fler situationer. I denna del ingår bl.a. att se över om mellantvång bör kunna beslutas vid brister i den unges hemmiljö (2 § LVU) och om rekvisiten i övrigt för att kunna besluta om en sådan insats bör ändras. Uppdraget ska redovisas . ska enligt sitt regleringsbrev göra en fördjupad analys av förslaget i betänkandet Barns och ungas rätt vid tvångsvård – förslag till ny LVU (SOU 2015:71) om att socialnämnden, utan vårdnadshavarens samtycke, ska kunna besluta om placering av barn som fyllt (S2019/05315/RS). Analysen ska bl.a. göras utifrån perspektivet att förslaget innebär ett betydande ingrepp i vårdnadshavarnas bestämmanderätt. Uppdraget ska redovisas . Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (dir. 2019:103). Utredaren ska bl.a. analysera om de särskilda bestämmelser som rör utredningar om brott som barn misstänks ha begått är ändamålsenliga och om de tillämpas på avsett sätt. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om tvångsvård för barn och unga tillkallade den dåvarande regeringen en särskild utredare med uppdraget att göra en översyn av LVU. Syftet med utredningen var bl.a. att ytterligare stärka barnrättsperspektivet och rättssäkerheten för barn och unga samt att bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård. Utredningen fick i tilläggsdirektiv i uppdrag att göra en översyn av hur långsiktigheten och stabiliteten i större utsträckning kan säkerställas för barn som är eller bedöms bli långvarigt placerade (dir. 2014:87). Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande : Barns och ungas rätt vid tvångsvård – förslag till ny LVU (SOU 2015:71). Betänkandet innehåller bl.a. ett förslag till en ny lag om tvångsvård av barn och unga. Enligt uppgift från pågår beredningen av betänkandet inom . Barnets bästa när vård enligt LVU upphör I departementspromemorian Barnets bästa när vård enligt LVU upphör (Ds 2021:7) lämnas förslag som syftar till att stärka principen om barnets bästa och säkerställa trygghet, säkerhet och stabilitet för barn som vårdas enligt LVU och SoL. Promemorian har skickats ut på remiss och tiden för svar går ut . Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag lämnade utredningen socialtjänst sitt slutbetänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47). Utredningen har haft i uppdrag att utforma en socialtjänst som bidrar till social hållbarhet med individen i fokus och som med ett förebyggande perspektiv ger människor lika möjligheter och rättigheter (s. 35). Utredningen föreslår att en ny socialtjänstlag ska ersätta den nuvarande lagen. I syfte att skapa förutsättningar för ett långsiktigt förebyggande arbete inom föreslår utredningen att det i den nya lagen ska anges att ska ha ett förebyggande perspektiv. I syfte att tydliggöra vikten av uppföljning och skapa bättre förutsättningar för god kvalitet inom föreslår utredningen att bestämmelsen i nuvarande 3 kap. 3 § tredje stycket SoL uttryckligen ska omfatta uppföljning. När det gäller ett förtydligat barnrättsperspektiv föreslår utredningen att nuvarande bestämmelse om barnets bästa omformuleras till att ange att vad som bedöms vara barnets bästa ska beaktas i första hand vid alla åtgärder som rör barn. Vidare föreslår utredningen att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att se över bestämmelserna om gallring av barnakter. Vid en sådan utredning bör det övervägas om tiden för sekretess ska förlängas. Betänkandet är föremål för fortsatt beredning inom . göra anmälningar som gäller barn sökbara redovisade ett regeringsuppdrag i rapporten göra anmälningar som gäller barn sökbara Rättsliga förutsättningar för personuppgiftsbehandling. I rapporten lämnas förslag på de författningsändringar som är nödvändiga för att hålla anmälningar som inte leder till utredning sökbara när det gäller anmälningar om barn. Enligt uppgift från kommer författningsförslag att beredas . Det bedöms kunna träda i kraft tidigast . Rekommendationer från Kommuner och Regioner om familjehem Kommuner och Regioners (SKR) cirkulär Ersättningar och villkor vid familjehemsvård av barn, unga och vuxna, vårdnadsöverflyttningar m.m. för syftar till att ge stöd och vägledning för handläggare och beslutsfattare i kommuner om handläggningen av ärenden som rör familjehemsvård (cirkulärnummer 20:52). Under rubriken i cirkuläret nämns att det avtal som socialnämnden enligt 6 kap. 6 b § SoL är skyldig att ingå med den som avses anlitas som familjehem bör utgå från vårdplanen och genomförandeplanen och beskriva vad som ingår i nämndens respektive familjehemmets åtagande för att nå målen i planerna. Av avtalet bör också framgå vad uppdraget omfattar, vilket stöd familjehemmet kan få, ersättningar, försäkringar, uppsägningstider m.m. Kompetens och kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att –2022 stödja huvudmän samt yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom området. ska genomföra eller initiera insatser som bidrar till ökad kompetens och kvalitet inom de fyra områden som identifierades i ett tidigare regeringsbeslut (S2018/00535/FST). Därutöver ska vidta åtgärder för att stärka samverkan mellan socialtjänst, polis och andra relevanta aktörer i det brottsförebyggande arbetet. ska genom utåtriktade aktiviteter sprida aktuell kunskap om metoder, arbetssätt och goda exempel till kommuner och andra berörda aktörer. En slutredovisning ska lämnas (S2020/09552). handläggning av ärenden som rör stöd och skydd till barn och unga lämnade regeringen ett uppdrag (S2020/08835) till Inspektionen för vård och omsorg () att –2022 förstärka tillsynen av handläggning av ärenden som rör stöd och skydd till barn och unga. Den förstärkta tillsynen ska särskilt uppmärksamma – hur barnets bästa beaktas, utreds och redovisas i handläggningen och i beslutsfattandet, däribland barnets rätt att komma till tals – socialnämndens hantering av förhandsbedömningar och skyddsbedömningar – socialnämndens arbete med att noga följa vården av de barn och unga som – vårdas utanför sitt eget hem – socialnämndens arbete med att bevaka barnets bästa genom vårdnadsöverflyttning och flyttningsförbud – socialnämndens arbete med att följa upp ett barns situation efter avslutad placering eller när en utredning avslutats utan beslut om insats. ska återföra kunskapen om tillsynen till . Mot bakgrund av resultaten av den förstärkta tillsynen ska också vid behov lämna förslag till regeringen om ytterligare åtgärder på nationell nivå. ska redovisa en plan för tillsyn 2021 och 2022. ska lämna en samlad redovisning av uppdraget. Utvecklingsarbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga gav regeringen och i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete i syfte att stärka samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). Genom ett tilläggsuppdrag fick samma myndigheter i uppdrag att rikta särskilda insatser mot bl.a. riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden (U2020/00363/S). Uppdraget ska slutredovisas . Utvecklingsinsatser för att stärka förutsättningarna för att placerade barn får tillgång till god hälso- och sjukvård, tandvård och en obruten skolgång har fått i uppdrag av regeringen att genomföra utvecklings-insatser för att långsiktigt stärka förutsättningarna för att placerade barn och unga ska få tillgång till en god hälso- och sjukvård, tandvård och en obruten skolgång (S2020/07505). Inom ramen för uppdraget ska dels se över behovet av kunskap och stödmaterial inom den sociala barn- och ungdomsvården, hälso- och sjukvården och tandvården i dessa frågor, dels vidta kunskapshöjande åtgärder i syfte att stödja huvudmän samt yrkesverksamma i berörda verksamheter. Syftet med insatserna ska vara att tillförsäkra placerade barn och unga i åldern 0–en god hälsa, tandhälsa och utbildning. Särskilt fokus i uppdraget ska ligga på psykiatrisk och psykologisk vård. Uppdraget ska genomföras –2024. En särskild utredare ska föreslå hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd (S 2020:08, dir. 2020:68). Utredaren ska bl.a. belysa frågor som rör samverkan mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst och andra aktörer vars uppdrag berör personer med samsjuklighet, t.ex. Sis, Kriminalvården och . Uppdraget ska redovisas . Svar på skriftlig fråga om orosanmälningar Socialminister besvarade en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1215) av (M) om nedlagda orosanmälningar om barn som far illa och anförde bl.a. följande: har frågat mig när lagändringen beträffande att göra anmälningar som gäller barn och som inte leder till utredning sökbara beräknas träda i kraft. har i rapporten göra anmälningar som gäller barn sökbara föreslagit lagändringar som syftar till att socialnämnderna bättre ska kunna identifiera och skydda barn som far illa och kunna sätta in insatser. har bl.a. lämnat författningsförslag som innebär att uppgifter om anmälan som gäller barn som inte leder till utredning samt uppgifter om bedömning av behovet av skydd och beslut att inte inleda utredning om ett barn, ska kunna sammanställas på ett sökbart sätt. Svar på skriftlig fråga om missbruksvården Socialminister besvarade en skriftlig fråga (fr. 2020/21:99) av (SD) om missbruksvården och anförde följande: har frågat mig hur jag tänker se till att personer med missbruk och beroende får det stöd de behöver och att hjälpen inte åsidosätts på grund av bristande tillgänglighet och dålig samverkan mellan beroendevård, socialtjänst, psykiatri och primärvård. Det är som frågeställaren konstaterar stor press på välfärdssystemet till följd av covid-19 och redan utsatta grupper riskerar därmed att fara särskilt illa. Det gäller inte minst personer med missbruk- och beroendeproblematik. Det är viktigt att deras behov av behandling och stöd fortsätter att uppmärksammas även under den rådande pandemin. Så snart som situationen har normaliserats bör de förbättringsarbeten som redan påbörjats fullföljas. Fungerande samverkan och vårdkedjor har visat sig ha stor betydelse för att insatserna till personer med missbruk, beroende och annan samsjuklighet ska ha effekt. För att stärka samordningen mellan beroendevård, socialtjänst, psykiatri och primärvård fördelar regeringen ca till regioner och kommuner inom överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) inom området psykisk hälsa. I överenskommelsen finns särskilt avsatta medel för att stärka samverkan mellan regioner och kommuner samt verksamheter inom samma huvudman för personer med stora och komplexa behov. Satsningen är särskilt viktig mot bakgrund av pandemin. Regeringen har även tillsatt en utredning för att se över den nuvarande ansvarsfördelningen mellan huvudmännen och lämna förslag på hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd. Regeringen har också påbörjat arbetet med att ta fram en ny strategi för alkohol, narkotika, doping, tobak och spel (ANDTS) som kommer att presenteras . Dessa insatser blir viktiga för regeringens fortsatta arbete med att förbättra situationen för personer med missbruk och beroende. Motionsyrkanden om insatser för och placering av barn och unga behandlades senast i betänkandena /20:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor och 2020/21:SoU19 Frågor om placerade barn och unga. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om en ny LVU till regeringen bet. 2020/21:SoU19, rskr. 2020/21:187). Utskottet anförde i denna del bl.a. följande (s. 28): Utskottet konstaterar att det nu är tvångsvårdsutredningen föreslog en ny lag om tvångsvård för barn och unga (SOU 2015:71). Utredningens förslag skulle enligt utskottet innebära ett stärkt barnperspektiv och en ökad rättssäkerhet för barn i samhällets vård och särskilt för dem som behöver tvångsvård. Utskottet anser att det är angeläget att detta förslag bereds skyndsamt. För att uppnå kvalitetsförbättringar och stärka barnets rätt krävs ett antal åtgärder, som att t.ex. införa tydliga mål och krav för tvångsvården i LVU och att lagen omarbetas för ökad tydlighet och begriplighet. beslutade om ett tillkännagivande om vård av unga vid Sis särskilda ungdomshem (bet. 2020/21:SoU33, rskr. 2020/21:236). Enligt tillkännagivande ska regeringen återkomma till med en skrivelse som innehåller en bedömning av de insatser som krävs för att vården inom Sis särskilda ungdomshem ska vara säker såväl för de placerade unga som för personalen och för att en placering ska ge den unge den vård och behandling som krävs. Utskottet framhöll i sitt tillkännagivande att skolverksamheten är mycket betydelsefull för att långsiktigt stärka de ungas situation (s. 11). När det gäller förebyggande insatser för barn och unga konstaterar utskottet att socialnämnden redan enligt gällande bestämmelser i har en skyldighet att bedriva ett förebyggande arbete för att förhindra att denna grupp far illa. ska vidare när det gäller barn och unga aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk. Även i LVU finns bestämmelser om förebyggande åtgärder när det kan antas att den unge till följd av eget destruktivt beteende kommer att behöva vård enligt lagen. I detta sammanhang noterar utskottet utredningarna Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott och Kommunernas ansvar för brottsförebyggande arbete. Utskottet anser att redovisningen av dessa regeringsuppdrag bör avvaktas.