bet · H801KrU8 · 2021-06-14 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet delar de bedömningar som regeringen gör i sin redovisning av utvecklingen mot det ungdomspolitiska målet och välkomnar regeringens handlingsprogram med insatser och fyra prioriterade områden som ska bidra till att det ungdomspolitiska målet uppfylls. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, KD). Skrivelse 2020/21:105 Ungdomspolitisk skrivelse. Cirka 30 yrkanden i följdmotioner. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ungdomar och samhällets utveckling 1.Ungdomars hälsa, punkt 2 (KD) 2.Ungdomar och utbildning, punkt 3 (SD) 3.Ungdomar och arbetsmarknaden, punkt 4 (SD) 4.Ungdomar och arbetsmarknaden, punkt 4 (KD) 5.Ungdomars boende, punkt 5 (SD) 6.Ungdomars boende, punkt 5 (KD) 7.Ungdomar och brott, punkt 6 (M) 8.Ungdomar och brott, punkt 6 (SD) 9.Ungdomar och brott, punkt 6 (KD) 10.Ungdomars fritid, punkt 7 (M) 11.Ungdomars fritid, punkt 7 (SD) 12.Ungdomars fritid, punkt 7 (C) 13.Ungdomars fritid, punkt 7 (V) 14.Ungdomars fritid, punkt 7 (KD) 15.Ungdomar och samhällets utveckling, punkt 8 (SD) 16.Ungdomar och samhällets utveckling, punkt 8 (C) 17.Ungdomar och samhällets utveckling, punkt 8 (V) 18.Ungdomar och samhällets utveckling, punkt 8 (KD) 19.Europeiska unionens ungdomsstrategi, punkt 9 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 yttrande 2020/21:CU5y Bilaga 3 yttrande 2020/21:SoU7y Bilaga 4 yttrande 2020/21:UbU6y Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2020/21:105 till handlingarna. 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12, 2020/21:2743 av (M) och 2020/21:3950 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2 och 9. Reservation 1 (KD) 2020/21:3085 av (M) och 2020/21:3942 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6 och 16. Reservation 2 (SD) 2020/21:3942 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:3950 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (KD) 2020/21:3942 av m.fl. (SD) yrkandena 8–14 och 2020/21:3950 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (KD) 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2020/21:3471 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3480 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2020/21:3950 av m.fl. (KD) yrkandena 5–8. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (KD) 2020/21:230 av (SD), 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2020/21:2001 av och (båda S), 2020/21:2002 av och (båda S), 2020/21:2080 av (S), 2020/21:2143 av (S), 2020/21:3072 av (M) yrkande 6, 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 18, 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkandena 13, 15 och 18, 2020/21:3932 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2020/21:3942 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 17. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) Reservation 14 (KD) Ungdomar och samhällets utveckling 2020/21:968 av (M), 2020/21:2740 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:3932 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2020/21:3942 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:3950 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) Reservation 18 (KD) 2020/21:3942 av m.fl. (SD) yrkande 18. Reservation 19 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Lawen Redar (S), (L), (V), (M), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (KD), (S), i (SD), (MP), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:105 Ungdomspolitisk skrivelse samt 33 yrkanden i tre följdmotioner och 26 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. I bilaga 1 finns en förteckning över de förslag som ska behandlas i betänkandet. Yttranden över skrivelsen och de motioner som väckts med anledning av denna har lämnats av civilutskottet (yttr. 2020/21:CU5y), socialutskottet (yttr. 2020/21:SoU7y) samt utbildningsutskottet (yttr. 2020/21:UbU6y) i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Yttrandena återges i bilagorna 2–4. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och för ungdomsorganisationer (LSU) informerade utskottet om aktuella frågor . fick utskottet information av Assitej – scenkonst för barn och unga (for Children and ). I skrivelsen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om skrivelsen. beslutade om mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan . Målet är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhälls-utvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Den rättsliga grunden för ungdomsfrågor inom Europeiska unionen finns i artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Unionen ska, enligt fördraget, främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte samt stimulera ungdomars deltagande i demokratiska liv. Inom EU finns ett ökat framtidsfokus på unga och utbildning; bl.a. antog EU 2018 en ny ungdomsstrategi –2027[1]. Strategins målsättning är att ge unga kvinnor och män mer makt över sina egna liv, uppmuntra ett aktivt medborgarskap, motverka socialt utanförskap samt bidra till att politiska beslut påverkar ungdomar i en mer positiv riktning. Regeringen lämnar i skrivelsen en redovisning av utvecklingen mot det ungdomspolitiska målet utifrån hälsa, utbildning, arbete, brottslighet och utsatthet för brott, boende, fritid, idrottande och kulturutövande. I redovisningen ingår en översikt av den demografiska utvecklingen, de ungdomspolitiska målens relation till andra relevanta mål[2] samt ungdomspolitikens ramverk och aktörer. Regeringen presenterar därutöver ett handlingsprogram med etthundra insatser som ska bidra till att det ungdomspolitiska målet uppfylls. Mot bakgrund av covid-19-pandemin lyfts även fyra prioriterade områden fram för att främja måluppfyllelsen inom ungdomsområdet (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr, 2020/21:106): • Den psykiska hälsan bland unga ska öka. • Social inkludering och etablering på arbetsmarknaden ska öka. • Alla unga ska ha en meningsfull fritid. • Alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget. Skrivelsen innehåller även en presentation av det internationella samarbetet inom ungdomspolitiken. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna. Det ungdomspolitiska målet är att alla unga ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Regeringen lämnar i skrivelsen en redovisning av utvecklingen mot det målet. Av redovisningen framgår att det i flera avseenden har skett en positiv utveckling av ungas levnadsvillkor, t.ex. inom utbildningsområdet och när det gäller ungas hälsa. finns det utmaningar när det kommer till exempelvis utbildningsresultat och tillgång till idrott och kultur där det finns tydliga skillnader mellan unga baserat på socioekonomiska faktorer. Med utgångspunkt i den utveckling som har kunnat iakttas presenterar regeringen i skrivelsen ett handlingsprogram för att bidra till att det ungdomspolitiska målet uppfylls. Skrivelsen lyfter även prioriterade områden för att främja utvecklingen mot målet: den psykiska hälsan bland unga ska öka, ungas sociala inkludering och etablering på arbetsmarknaden ska öka, alla unga ska ha en meningsfull fritid och alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget. Utskottet delar de bedömningar som regeringen gör i sin redovisning av utvecklingen mot det ungdomspolitiska målet. Utskottet konstaterar att många olika sakområden genomsyrar det ungdomspolitiska området, varav många dessutom är tvärsektoriella, t.ex. jämställdhetspolitiken och politiken mot segregation. Utskottet välkomnar regeringens handlingsprogram med insatser samt fyra prioriterade områden som ska bidra till att det ungdomspolitiska målet uppfylls. Utskottet kommer här med intresse att följa Statskontorets uppdrag att utvärdera om ungdomspolitikens uppföljningssystem bidrar till att bedöma måluppfyllelsen för området och om systemet kan utvecklas. Uppdraget ska rapporteras . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. stöd till unga på internet och minskad psykisk ohälsa hos unga tillsammans med suicidprevention. Utskottet hänvisar framförallt till pågående utredningsarbete. Jämför reservation 1 (KD). Skrivelsen redogör för att de flesta unga i mår bra. ökar förekomsten av självrapporterade besvär av ängslan och ångest, särskilt bland yngre kvinnor. Siffrorna motsvaras av en ökning av psykiatriska sjukdomstillstånd som kräver specialistvård. har tillgängligheten i hälso- och sjukvården förbättrats enligt skrivelsen men ökningen av antalet barn och unga som behöver behandling för psykiatriska diagnoser har lett till att tillgängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) försämrats. Att öka den psykiska hälsan bland unga är därför en av regeringens fyra nya prioriteringar. För att nå regeringens mål om en köfri barn- och ungdomspsykiatri (Bup) ska Bup:s resurser riktas mot barn och unga som behöver specialiserade insatser från psykiatrin medan primärvård och ungdomsmottagningar stärks med för att möta barn och unga med lättare psykisk ohälsa. Regeringen tillsatte 2019 utredningen sammanhållen god och nära vård för barn, med uppdraget att utreda förutsättningarna för en sammanhållen och resurseffektiv god och nära vård för barn och unga samt föreslå hur en sådan reform ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt (dir. 2019:93). Skrivelsen redogör för att suicid utgör en stor del av ungas dödsorsaker. Bland unga personer stod suicid för av alla dödsfall . Motsvarande suicidtal för befolkning var . Regeringen har aviserat en fortsatt förstärkt satsning i syfte att stärka den psykiska hälsan, psykiatrin och suicidpreventionen där barn och unga är en särskilt viktig målgrupp. Med tidigare aviserade anslag uppgår satsningen till 2021 och . Medlen fördelas huvudsakligen inom ramen för regeringens överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR) om insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention 2020–2021. Regeringen har gett och i uppdrag att, tillsammans med 25 andra myndigheter däribland , inkomma med underlag till en ny nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Målsättningen är att stärka den statliga styrningen, skapa bättre förutsättningar för samordning och samverkan samt öka insatsernas kvalitet, effektivitet och långsiktighet. Barn och unga är en särskilt viktig målgrupp i arbetet. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har gett social utvärdering (SBU) i uppdrag att utvärdera insatser för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har ett regeringsuppdrag att, i samverkan med (), genomföra en kartläggning av ungdomars upplevda psykiska hälsa och ohälsa för att se vilka faktorer som främjar och stärker ungdomars psykiska hälsa. Uppdraget ska slutredovisas . Anslagen till det civila samhällets organisationers arbete med att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid där barn och unga utgör en viktig målgrupp, har ökat med ca . Regeringen bedömer att det finns ett behov av att förbättra vården för barn som vårdas vid Sis särskilda ungdomshem och som har komplexa psykiatriska vårdbehov. har fått i uppdrag att förbereda och samordna ett utvecklingsarbete i form av ett pilotprojekt inom psykiatrin vid Sis för att förbättra vården för vissa unga som vårdas i enlighet med lag (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och som har behov av psykiatrisk vård. Uppdraget ska redovisas . Enligt regeringen är kunskaperna om medieanvändningens effekter på ungas välbefinnande begränsade. Kön, främst kopplat till användningen av sociala medier, yngre ålder, neuropsykiatrisk funktionsnedsättning och socioekonomisk utsatthet, är de bakgrundsfaktorer som tydligast utgör en förhöjd risk vid medieanvändning. En riskfaktor för ökad psykisk ohälsa uppges vara utsattheten på nätet. Ungdomar med nedsatt psykiskt mående uppger i högre grad att de utsätts för mobbning, hot och kränkningar på nätet eller via mobilen. I motion 2020/21:2743 tar (M) upp frågan om samarbete på EU-nivå för att motverka trakasserier på nätet. I kommittémotion 2020/21:2696 vill m.fl. (MP) att nätvandrare utbildas för att stötta unga på internet (yrkande 11). Motionärerna yrkar vidare på ett tillkännagivande om att underlätta för att utreda näthat (yrkande 12). Motionärerna anför att många unga lever en stor del av sina sociala liv på nätet att den här utvecklingen har gått fort och att en stor del av samhället inte har hängt med. I kommittémotion 2020/21:3950 vill m.fl. (KD) se åtgärder för minskad psykisk ohälsa hos unga (yrkande 1) och yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om suicidprevention (yrkande 2) samt att det ska vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart ha evidensbaserade antimobbningsprogram (yrkande 9). Motionärerna vill se en sammanhållen barn- och ungdomshälsovård, bl.a. genom förstärkt elevhälsa och elev-hälsogaranti samt handlingsplaner för självmordsprevention, att det bör tillsättas en när en ung person har begått självmord, att anmälningsplikt vid självmord återinförs och att psykiatriambulanser ska användas vid larm om självmord. Yttrande från socialutskottet (yttr. 2020/21:SoU7y) välkomnar skrivelsen som ger en samlad bild av regeringens insatser för att stärka ungas livsvillkor. ser positivt på prioriteringen att den psykiska hälsan bland unga ska öka samt insatserna för att förbättra barns och ungdomars psykiska och fysiska hälsa. Prioriteringen och insatserna är enligt utskottet viktiga mot bakgrund av att den psykiska hälsan bland ungdomar har försämrats och att covid-19-pandemin kan innebära ökad risk för psykisk ohälsa bland barn och ungdomar som är i behov av särskilt stöd och bland de som lever i familjer med socioekonomiska eller andra utmaningar. har behandlat motionsyrkanden om åtgärder för minskad psykisk ohälsa hos unga. noterade bl.a. och uppdrag med en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention, och insatserna på området psykisk hälsa, samt utredningsuppdraget om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (S 2019:05, dir. 2019:93). Utskottet ansåg inte att någon åtgärd behövdes med anledning av motionsyrkandena, som avstyrktes (bet. 2020/21:SoU13, prot. 2020/21:88). Utredningen lämnade betänkandet SOU 2021:34 med förslag bl.a. om en sammanhållen barn- och ungdomsvård och ett mer ändamålsenligt stöd vid psykisk ohälsa av olika grad. Betänkandet bereds inom . Utskottet anser att resultatet av beredningen bör avvaktas och föreslår att kulturutskottet avstyrker motion 2020/21:3950 (KD) yrkande 1. Vidare har socialutskottet behandlat motionsyrkanden om suicid-prevention. uppmärksammade uppdraget om den kommande strategin inom området psykisk hälsa och suicidprevention, verksamhets- och projektbidrag till ideella organisationer samt uppdrag att ta fram och sprida kunskap som kan stödja hälso- och sjukvården. ansåg mot bakgrund av pågående arbete att inte behövde ta något initiativ i frågan. Motionsyrkandena avstyrktes (bet. 2020/21:SoU15, prot. 2020/21:79). vidhåller sin uppfattning och anser att kulturutskottet bör avstyrka motion 2020/21:3950 (KD) yrkande 2. Ungdomars hälsa är grundläggande både för den enskilde individens och för samhällets utveckling. Precis som regeringen lyfter fram omfattar god hälsa många olika aspekter och förutsätter breda insatser inom flera politikområden. De tecken på såväl ökad upplevd psykisk ohälsa som en viss ökning i några diagnostiserade psykiatriska tillstånd och sjukdomar som förs fram i skrivelsen är oroväckande, särskilt i ljuset av den inverkan som covid-19-pandemin kan ha för barns och ungas psykiska hälsa. Skrivelsens uppgifter om suicid bland unga måste tas på största allvar då det är en dödsorsak som kan förebyggas. Utskottet välkomnar därför att regeringen prioriterar att öka ungas psykiska hälsa och att regeringen valt att konkretisera nuvarande prioritering om ungas välmående till psykisk hälsa. Den nya prioriteringen ger bättre förutsättningar att samordna, följa upp och gå vidare med de olika utredningar och initiativ som utförs av olika aktörer inom olika områden. Utskottet noterar här utredningsförslagen om att förtydliga det hälso-främjande arbetet i hälso- och sjukvårdslagen, om fast vårdkontakt till barn och unga, om ett nationellt hälsovårdsprogram för barn och unga för en sammanhållen vård som tidigt identifierar och hjälper barn och unga med psykisk ohälsa samt om att införa krav på samverkan mellan region och huvudmän inom skolväsendet (SOU 2021:34). Även de forskningsöversikter som utarbetas om bl.a. förebyggande suicidprogram tillsammans med utvärderingar av insatser och kartläggning av vilka förebyggande insatser som ungdomar själva efterfrågar är av stort värde. Utskottet välkomnar även de budgetförstärkningar som gjorts, bl.a. till det civila samhällets organisationer, för att främja bl.a. barns och ungas psykiska hälsa och förebygga suicid. Användningen av digitala medier kan ha olika påverkan beroende på vem man är, hur och hur mycket man använder sig av dessa samt hur livet ser ut i övrigt. Utskottet noterar att det finns studier som visar ett samband mellan hög medieanvändning och nedsatt psykiskt välbefinnande bland unga. kan unga finna gemenskap i digitala miljöer vilket kan stärka självkänslan. Utskottet menar att det är viktigt att fortsätta att fördjupa kunskapen om ungas medieanvändning. Utskottet vill lyfta fram Statens medieråds arbete med att ge information, vägledning och stöd för ökad trygghet i olika former åt unga på nätet. Arbetet inkluderar att spegla förhållandet mellan medieanvändning och psykisk ohälsa samt suicid bland barn och unga. Utskottet finner inga skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2020/21:2696 (MP) yrkandena 11 och 12, 2020/21:2743 (M) och 2020/21:3950 (KD) yrkandena 1, 2 och 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. nätmobbning av unga, likvärdighetsbidraget, insatser för att öka andelen högpresterande elever, sänkt genomsnittsålder för dem som påbörjar högskole-studier samt värdegrundsarbete om hederskulturen. Utskottet hänvisar till pågående insatser. Jämför reservation 2 (SD). Regeringen pekar på att det finns en positiv trend med i huvudsak höjda kunskapsresultat i gymnasieskolan och en ökande andel elever med en gymnasieexamen. lämnade ungefär var fjärde elev årskurs 9 i utan ett godkänt betyg i ett eller flera ämnen. Regeringen tar upp att behörighetskraven för att söka till gymnasieskolans nationella program skärptes inför gymnasievalet . Fram till dess krävdes minst godkänt betyg i matematik, engelska och svenska eller svenska som andraspråk för nationella program. krävs även godkänt betyg i ytterligare minst nio ämnen för att kunna antas till högskoleförberedande program. Satsningarna på likvärdigheten i skolan fortsätter med ett förstärkt statsbidrag som beräknas överstiga för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i bl.a. . har avsatts för att bidra till kommunernas förutsättningar att erbjuda elever den utbildning de har rätt till trots covid-19-pandemin genom ökad undervisningstid och bättre arbetsmiljö för lärare. Regeringen konstaterar att andelen gymnasieelever som går direkt över till högskolestudier har ökat /19 . /19 var medianåldern för högskolenybörjare, exklusive inresande studenter, för kvinnor och ca för män. efter gymnasieskolan har övergångsfrekvensen ökat till drygt hälften för avgångna /14. –2025 utökas antalet högskoleplatser. Satsningen beräknas motsvara 2 000 helårsstudenter –2023 och ca 2400 helårs-studenter –2025. Utbyggnaden prioriterar särskilt utbildningar där det råder stor brist på personal med rätt kompetens och där det krävs investeringar för att klara samhällets kompetensbehov, t.ex. vårdutbildningar, lärar- och förskollärarutbildningar, ingenjörsutbildningar och utbildningar av vikt för samhällsbyggnaden. pågår en utbyggnad av läkarutbildningarna. Regeringen redogör för att fler lärare än elever tycker att deras skola arbetar aktivt för att förhindra mobbning och annan kränkande behandling. Detta gäller såväl för årskurs 7–9 som för gymnasieskolan. har tagit fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero med särskilt fokus på vad som påverkar hur disciplinära åtgärder används samt frågor om elevers utsatthet för sexuella trakasserier och våld och hot, bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck (U2020/00707). Förslagen bereds nu inom . MUCF har tilldelats för att fortsätta med informationsinsatser om bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barn- och tvångsäktenskap och könsstympning samt hälsa och jämställdhet riktade till yrkesverksamma och andra vuxna som möter unga nyanlända och asylsökande i sitt arbete eller inom ideella engagemang. (M) vill i motion 2020/21:3085 att regeringen tar fram en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga. Motionären tar upp att mobbning bl.a. sker i skolan och också på internet, vilket gör att många som utsätts för mobbning aldrig slipper undan sina plågoandar. m.fl. (SD) yrkar i kommittémotion 2020/21:3942 på ett tillkännagivande om likvärdighetsbidraget, vilket motionärerna ställer sig mycket kritiska till (yrkande 4). Vidare vill motionärerna i samma motion att regeringen inför en strategi dels för att öka andelen högpresterande elever (yrkande 5), dels för att sänka genomsnittsåldern för påbörjade högskolestudier (yrkande 6). I samma motion vill motionärerna att skolan ska arbeta aktivt med de värderingar och normsystem som utgör grunden för hederskulturen (yrkande 16). Motionärerna menar att satsningar på elever med goda studieförutsättningar uteblir, att svenska högskolestudenter är bland de äldsta i världen och att det är viktigt att ett aktivt värdegrundsarbete påbörjas i tidig ålder för att förhindra att barn i växer upp i en verklighet utanför majoritetssamhället. Yttrande från utbildningsutskottet (yttr. 2020/21:UbU6y) vill understryka att barn och ungdomars rätt till en utbildning av hög och likvärdig kvalitet utgör en viktig del för att uppfylla det ungdomspolitiska målet, dvs. att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Utskottet ser också positivt på de insatser på utbildningsområdet som regeringen redovisar i skrivelsen, som utskottet anser att det behövs fortsatta insatser på skolans område för att målet ska uppfyllas. Statsbidraget för stärkt likvärdighet När det gäller yrkandet om statsbidraget för stärkt likvärdighet vill utskottet framhålla att regeringen i skrivelsen och i budgetpropositionen har lyft fram att det finns påtagliga skillnader i kunskapsresultat mellan flickor och pojkar, mellan elever med utländsk bakgrund och elever med svensk bakgrund samt mellan elever med olika socioekonomisk bakgrund. Det är enligt regeringen en situation som understryker betydelsen av skolans kompensatoriska uppdrag. För att stärka likvärdigheten i skolan har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder, bl.a. en förstärkning av statsbidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i syfte att ytterligare bidra till huvudmännens möjligheter att genomföra utökade insatser på området. Vid utbildningsutskottets beredning av bl.a. förstärkningen av likvärdighets-bidraget i budgetpropositionen ansåg utskottet att regeringens förslag var väl avvägda (2019/20:UbU1y).