bet · H801SfU20 · 2021-04-09 00:00:00 — måste följa resolution och ta initiativ till bi- eller multilaterala ramavtal för utfärdande av garantier, något som skulle möjlig-göra ett svenskt återsändande av IS-terrorister. I kommittémotion 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 27 ett tillkännagivande om krafttag för att få till stånd återtagandeavtal med främmande stater. bör anta en mer aktiv position och låta frågan väga tyngre i relationen med främmande makter samt sätta press genom olika instrument. I yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om avtal för utvisningar av utlänningar till säkra tredjeländer. I vissa fall är det inte möjligt att utvisa utlänningar till sitt hemland och ibland går det inte att avgöra vilket land som utlänningen ska utvisas till. I sådana fall bör det utredas om särskilda avtal kan slutas med säkra tredjeländer, dit utlänningar kan utvisas. Vid behov ska regeringen använda sig av internationellt bistånd och handelsrelationer för att få till ett fungerande samarbete. I kommittémotion 2020/21:2776 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 30 ett tillkännagivande om att regeringen bör undersöka möjligheten att på ett rättssäkert sätt intensifiera arbetet med att verkställa utvisningar genom avtal med diplomatiska garantier. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 29 ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till förhandlingar om ramverk för diplomatiska garantier om human behandling för att möjliggöra ökat återvändande. I yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om fler återtagandeavtal med viktiga mottagarländer. I yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om att förbättra återetableringsstödet. Motionärerna anger att det finns uppgifter om att stödet inte når fram. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut För att kunna upprätthålla en långsiktigt hållbar asyl- och migrationspolitik anser utskottet att det är avgörande att personer som har fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut återvänder till sitt hemland efter beslutet. De som återvänder bör i första hand göra det självmant, och tyngdpunkten bör enligt utskottets mening därför ligga på frivilligt återvändande. Det måste dock även finnas en möjlighet att verkställa avlägsnandebeslut med tvång. Enligt huvudregeln är det som ska verkställa beslut om avvisning och utvisning. får lämna över ett avvisnings- eller utvisningsärende till , om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas. har en möjlighet att återlämna ett ärende till , om det visar sig att personen vill medverka till ett frivilligt återvändande. har vidare fått utökade möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner, vilket ökar sannolikheten för att fler personer som håller sig undan påträffas. Utskottet kan konstatera att regeringen har gett och i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att effektivisera informationsöverföringen när det gäller att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut för personer som inte har rätt att stanna i landet (Ju2020/04473). Uppdraget, som har sin grund i , kostnader och effektivitet (RiR 2020:7), ska redovisas . I uppdraget ingår för myndigheterna bl.a. att vid behov föreslå vilka konkreta förändringar som behövs av nuvarande sekretess- och dataskyddsbestämmelser för att möjliggöra en effektiv informationsöverföring. I regleringsbrevet för har regeringen angett att verket ska fortsätta att utveckla samarbetet med för att effektivisera återvändandet. I de delar som berör Kriminalvården ska deras synpunkter inhämtas. ska särskilt verka för att förbättra samsynen med i frågor som rör bedömning och klassificering av avvisnings- eller utvisningsbesluts eventuella verkställbarhet med hänsyn till eventuellt behov av tvång, förekomst av identitetshandlingar m.m. Enligt regleringsbrevet ska vidare , som uppföljning till ett uppdrag i regleringsbrevet , redogöra för vidtagna åtgärder och resultat när det gäller att uppnå en minskad andel personer som avviker innan deras återvändandeärende överlämnas till för verkställighet. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas i årsredovisningen. Vidare gav regeringen Statskontoret i uppdrag att se över , och Kriminalvårdens uppgifter och ansvarsfördelning samt att överväga en förändring av myndighetsorganisationen på återvändandeområdet (Ju2021/01229). I uppdraget ingår att utreda vilka organisationsförändringar som skulle kunna övervägas och vilka fördelar och nackdelar som kan finnas med olika alternativ. Uppdraget innebär en utökning av regeringens tidigare uppdrag till Statskontoret att se över de nämnda myndigheterna effektivitet i hanteringen av återvändandeärenden (Ju2020/01867/SIM och Ju2019/01414/SIM delvis). Redovisningstidpunkten skjuts fram och uppdraget ska redovisas i sin helhet . Utskottet avstyrker med det sagda motionerna 2020/21:3642 (M) yrkandena 1–3 och 17, 2020/21:1620 (SD) yrkande 13, 2020/21:517 (SD), 2020/21:3153 (SD) yrkande 2 samt 2020/21:3663 (KD) yrkande 37. I en motion tas frågan om åtgärder för att fastställa identiteten vid inre utlänningskontroll upp. Utskottet konstaterar att regeringen överlämnat propositionen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten (prop. 2020/21:159) till och att det i denna föreslås bl.a. att och ges möjlighet att vid en inre utlänningskontroll fotografera en utlänning samt ta hans eller hennes fingeravtryck. Motion 2020/21:2552 (SD) yrkande 8 får därmed anses delvis tillgodosedd och avstyrks. Justitie- och migrationsministern angav i ett svar på en fråga (fr. 2018/19:105) om den s.k. preskriptionstiden bl.a. att reglerna om preskription har bedömts vara en rimlig tidsmässig balans mellan att å ena sidan förskona den enskilde från att behöva leva under hot om avlägsnande på grund av ett beslut som av någon anledning inte har kunnat verkställas, och å andra sidan motverka att utlänningar hindrar verkställigheten genom att hålla sig undan. Vidare har utskottet tidigare uttalat att det inte är önskvärt att förlänga eller ta bort preskriptionstiden (bet. 2018/19:SfU16). Utskottet finner inte skäl att föreslå ett tillkännagivande till regeringen i frågan om preskriptionstid och avstyrker därför motionerna 2020/21:3642 (M) yrkande 11, 2020/21:2552 (SD) yrkande 10 och 2020/21:3663 (KD) yrkande 39. I en motion tas frågan upp om en möjlighet att i en krissituation avvisa asylsökande till ett annat säkert land än när sökanden kommer via en annan medlemsstat. Utskottet konstaterar att det i finns ett förslag till förordning om hantering av krissituationer och force majeure på migrations- och asylområdet. Förslaget innehåller bestämmelser som ska tillämpas vid exceptionella situationer av massinflöde av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som anländer irreguljärt till en medlemsstat i sådan omfattning att medlemsstatens asyl- och mottagnings- eller återvändandesystem riskerar att inte längre fungera och att detta riskerar att få allvarliga konsekvenser för det gemensamma asyl- och migrationshanteringssystemet i EU. Utskottet är med hänsyn till det pågående arbetet inte berett att föreslå ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motion 2020/21:3524 (M) yrkande 10. Det ska alltid göras en individuell prövning av eventuella verkställighetshinder vid verkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning. Till exempel får en fördragsslutande stat inte utvisa eller avvisa en flykting till gränsen mot ett område där flyktingens liv eller frihet skulle hotas på grund av hans eller hennes ras eller religion, nationalitet, språk, sexuella läggning eller tillhörighet till en viss samhällsgrupp, politisk åskådning eller minoritet eller där den asylsökande riskerar att utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling. Detta följer av principen om non-refoulement, vilken har sitt ursprung i artikel 33 i . Utskottet är inte berett att föreslå begränsningar i reglerna om verkställighetshinder i utlänningslagen och avstyrker därför motion 2020/21:3642 (M) yrkande 16 samt 2020/21:2552 (SD) yrkandena 11 och 29. Inte heller är utskottet berett att föreslå lättnader i regelverket varför även motion 2020/21:306 (V) yrkande 7 avstyrks. Utskottet ser inte skäl för att föreslå ett tillkännagivande om att förena beslutet om nekad inresa med beslutet om avvisning till ett gemensamt beslut och att beslutet endast ska kunna upphävas genom beviljat uppehållstillstånd eller av överinstans. Motion 2020/21:3642 (M) yrkande 15 avstyrks därför. I en motion har begärts att reglerna om återreseförbud skärps. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av regelverket om utvisning på grund av brott (dir. 2020:44). Utskottet konstaterar att det i uppdraget ingår att ta ställning till om bestämmelsen om återreseförbud bör ändras. Uppdraget ska redovisas . Med hänsyn till detta ser utskottet inte skäl för att föreslå att ska göra ett tillkännagivande i frågan och avstyrker därmed motion 2020/21:2552 (SD) yrkande 20. Eftersom utskottet inte finner anledning att föreslå ett tillkännagivande om att utöka transportörsansvaret avstyrker utskottet motion 2020/21:2552 (SD) yrkande 14. ska bedriva en ändamålsenlig förvarsverksamhet. Det innebär att tillhandahålla förvarsplatser enligt regeringens uppdrag, att utforma verksamheten så att tryggheten för såväl förvarstagna som personal säkerställs samt att den förvarstagne är tillgänglig så att beslut om avvisning eller utvisning kan verkställas. anger i årsredovisningen att regeringen gav verket i uppdrag att antalet förvarsplatser ska uppgå till minst 520, samt att beakta behovet av förvarsplatser i norra . Vidare anges att ett hyresavtal slutits med fastighetsägare i och att arbetet med att hitta lämpliga lokaler i norra fortsätter. För att minska risken för smittspridning anpassades antalet förvarsplatser, från 519 ordinarie platser till i genomsnitt 282. Beläggningsgraden var fortsatt hög med i stort sett full beläggning på de tillgängliga platserna. Vistelsetiderna blev längre eftersom pandemin medförde att utresorna avstannade . Av årsredovisningen framgår även att verket har arbetat med säkerhetshöjande åtgärder och utbildning. rymde tio förvarstagna (vid fyra tillfällen), vilket var en minskning jämfört med då 20 förvarstagna rymde (vid åtta tillfällen). Antalet transporter av förvarstagna minskade från omkring 350 till omkring 130 , bl.a. med hänsyn till personalens säkerhet, eftersom det saknas lagstöd för myndigheten att visitera förvarstagna som ska transporteras. Regeringen har i regleringsbrevet för angett som villkor för anslaget 1:1 att antalet förvarsplatser ska uppgå till minst 520. När det gäller säkerheten på förvarsanläggningarna, bl.a. myndigheternas möjlighet till visitation, förutsätter utskottet att regeringen följer frågan och vidtar åtgärder om det konstateras att det finns behov av sådana. Utskottet anser med det ovan sagda att det saknas skäl för att föreslå ett tillkännagivande om förvar och andra tvångsåtgärder. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:3303 (M) yrkande 24, 2020/21:3642 (M) yrkandena 13 och 14, 2020/21:1872 (M), 2020/21:2333 (M) yrkandena 1–4, 2020/21:641 (SD) yrkande 18, 2020/21:1619 (SD) yrkandena 24–26 och 28, 2020/21:2552 (SD) yrkandena 23, 25 och 26 samt 2020/21:3663 (KD) yrkande 34. Utskottet är inte heller berett att föreslå ett tillkännagivande om avreseboenden varför också motion 2020/21:3642 (M) yrkande 7 avstyrks. Ett fungerande samarbete med ursprungsländer när det gäller återtagande är av största vikt för att kunna verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut. Utskottet konstaterar att regeringen arbetar aktivt med frågan med bl.a. avtal och sambandsmän. Återvändande är vidare en av regeringens prioriteringar när det gäller EU:s asyl- och migrationspolitik. Enligt regeringen bör det praktiska EU-samarbetet kring återvändande fortsätta och bidra till att stärka samarbetet med ursprungsländer när det gäller återtagande av deras egna medborgare inom ramen för en human, rättssäker och ordnad process. Utskottet avstyrker med det sagda motionerna 2020/21:3642 (M) yrkande 18, 2020/21:1978 (M), 2020/21:681 (SD), 2020/21:2552 (SD) yrkande 27, 2020/21:2776 (KD) yrkande 30 samt 2020/21:3663 (KD) yrkandena 29 och 35. Även motionerna 2020/21:2803 (M) yrkande 7, 2020/21:641 (SD) yrkande 16 och 2020/21:2552 (SD) yrkande 28 om att avtal ska slutas med länder som ska ta emot utlänningar som utvisas från , avstyrks med det anförda. Inte heller anser utskottet att det finns skäl för att föreslå ett tillkännagivande när det gäller ursprungsländer och återetableringsstöd varför också motionerna 2020/21:3642 (M) yrkande 19 och 2020/21:3663 (KD) yrkande 36 avstyrks. Utvisning på grund av brott Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om utvisning på grund av brott. Jämför reservation 48 (M), 49 (SD), 50 (KD) och 51 (M, SD). Utvisning på grund av brott regleras i 8 a kap. UtlL. När det gäller en utlänning som inte är EES-medborgare eller familjemedlem till en EES-medborgare får han eller hon utvisas ur vid brott som kan leda till fängelse (8 a kap. 1 § UtlL). Utvisning får endast ske om personen döms till en svårare påföljd än böter och om gärningen är av ett sådant slag och övriga omständigheter är sådana att det kan antas att personen kommer att göra sig skyldig till fortsatt brottslighet här i landet, eller brottet med hänsyn till den skada, fara eller kränkning som det har inneburit för enskilda eller allmänna intressen är så allvarligt att personen inte bör få stanna kvar. När en domstol överväger om en utlänning bör utvisas enligt 1 § ska den ta hänsyn till utlänningens anknytning till det svenska samhället (8 a kap. 2 § första stycket UtlL). Domstolen ska då särskilt beakta om utlänningen har barn i och, om så är fallet, barnets behov av kontakt med honom eller henne, hur kontakten har varit och hur den skulle påverkas av att utlänningen utvisas hur länge utlänningen har vistats i . Vad gäller en utlänning som är flykting och som behöver en i får han eller hon utvisas endast vid ett synnerligen grovt brott och om det bedöms medföra allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta utlänningen stanna här (8 a kap. 2 § andra stycket UtlL). Därutöver får en utlänning utvisas om han eller hon i eller utomlands har bedrivit verksamhet som har inneburit fara för rikets säkerhet. Det krävs då att det finns anledning att anta att han eller hon skulle fortsätta med en sådan verksamhet här. För det fall en utlänning har vistats i med permanent uppehållstillstånd när åtal väcks eller om han eller hon då har varit bosatt i får utvisning komma i fråga endast när det finns synnerliga skäl (8 a kap. 3 § UtlL). När en fråga om utvisning på grund av brott prövas ska det tas hänsyn till om utlänningen inte kan sändas till ett visst land eller om det annars finns särskilda hinder mot att beslutet verkställs (8 a kap. 4 § UtlL). Ett domstolsbeslut om utvisning på grund av brott ska innehålla förbud för utlänningen att återvända till eller utan tidsbegränsning (8 a kap. 8 § UtlL). En EES-medborgare och hans eller hennes familjemedlemmar får utvisas ur om förutsättningarna i 8 a kap. 1 § UtlL är uppfyllda och det sker med hänsyn till allmän ordning och säkerhet (8 a kap. 5 § UtlL). En domstol som handlägger ett brottmål kan ta upp frågan om utvisning oberoende av om åklagaren har yrkat detta (prop. 1993/94:159 s. 20 f.). En utlänning som uppsåtligen uppehåller sig i fastän han eller hon enligt ett verkställt beslut om utvisning på grund av brott enligt 8 a kap. 1 eller 5 § UtlL inte har haft rätt att återvända hit, döms till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter (20 kap. 2 § UtlL). Bestämmelser om utvisning av hänsyn till rikets säkerhet m.m. finns i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. En utlänning får enligt 1 § denna lag utvisas ur landet om det är särskilt påkallat av hänsyn till rikets säkerhet. Vidare får en utlänning utvisas om det med hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att han eller hon kommer att begå eller medverka till terroristbrott enligt lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott. Utvisning på grund av brott och återfallsbrottslighet m.m. I kommittémotion 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att ett brott med ett straffvärde på fängelse som huvudregel ska leda till utvisning på grund av brott, även om det inte föreligger en återfallsrisk. I yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att åklagare alltid ska yrka på utvisning på grund av brott när förutsättningarna enligt lagstiftningen är uppfyllda. I yrkande 30 begär motionärerna ett tillkännagivande om ett skärpt regelverk och om att bedömningen av verkställighet ska ske i nära samband till avtjänandet av straffet. kan en domstol vid prövningen av frågan om utvisning på grund av brott finna att det föreligger hinder mot att verkställa ett utvisningsbeslut. Enligt motionärerna ska frågan om verkställighetshinder alltid prövas först i nära anslutning till då verkställighet kan bli aktuellt, dvs. efter att straffet har avtjänats. Även i kommittémotionerna 2020/21:3297 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 16 begärs tillkännagivanden om att ett brott med ett straffvärde på fängelsenivå som huvudregel ska leda till utvisning på grund av brott, även om det inte föreligger en återfallsrisk. Förutsättningarna för utvisning på grund av brott bör utökas inom de ramar som grundlagen och internationell rätt sätter. (M) begär i motion 2020/21:1119 ett tillkännagivande om fler utvisningar av utländska medborgare som begår brott i . Kombinationen av milda straff och svårigheter med att verkställa utvisningar leder enligt motionären till att många utländska medborgare som begått brott blir kvar i . Regeringen bör därför se över regelverket i skärpande riktning. I motion 2020/21:2275 av Boriana (M) begär motionären i yrkande 1 ett tillkännagivande om att alla brott med straffvärde från och uppåt som huvudregel ska leda till utvisning. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att frågan om verkställighet ska avgöras i anslutning till när utvisningen ska ske och ingen hänsyn ska tas till detta vid domstolens avgörande. (M) begär i motion 2020/21:2803 yrkande 5 ett tillkännagivande om att alla brott som ger fängelsestraff med få undantag också ska leda till utvisning av personer som inte är medborgare. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att frågan om utvisning bör prövas i samband med att ett eventuellt fängelsestraff har avtjänats. kan en domstol vid prövningen av frågan om utvisning på grund av brott finna att det föreligger hinder mot att verkställa ett utvisningsbeslut. Det är enligt motionären inte rimligt att frågan om säkerhetsläget i hemlandet tas i beaktande redan innan fängelsestraffet avtjänats om en person döms till t.ex. fängelse och utvisning. I kommittémotion 2020/21:641 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att utvisning alltid ska prövas. Det bör enligt motionärerna vara obligatoriskt att pröva frågan om utvisning när en utlänning har begått ett brott i för vilket fängelse är föreskrivet. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om obligatorisk utvisning vid grov brottslighet. Motionärerna anför att är bundet av vissa åtaganden inom och vissa andra instrument som gör det omöjligt att utvisa även synnerligen grova våldsbrottslingar om de riskerar hot mot liv eller frihet i hemlandet. Regeringen bör därför arbeta aktivt för att ska kunna genomföra flyktingkonventionens bestämmelser om att utlänningar som begår synnerligen grova brott alltid ska kunna utvisas. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2020/21:657 yrkande 15 ett tillkännagivande om utvisning av utländska våldtäktsmän. Reglerna bör enligt motionärerna ändras så att prövning om utvisning blir obligatorisk och utvisning snarare regel än undantag i dessa fall. (SD) begär i motion 2020/21:603 yrkande 1 ett tillkännagivande om att vid behov snabbutreda och återkomma med ett lagförslag för att kunna utvisa kriminella utlänningar. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ge berörda myndigheter i uppdrag att systematiskt börja utvisa brottsdömda utlänningar. Alla som döms för t.ex. grova vålds- och sexualbrott bör enligt motionären dömas till utvisning. m.fl. (SD) begär i motion 2020/21:2900 yrkande 2 ett tillkännagivande om att sätta fotboja på brottsdömda personer med utvisningsbeslut. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att göra det straffbart för en dömd person att utebli från anmälningsplikten. I motion 2020/21:3188 av (SD) yrkande 1 begär motionären ett tillkännagivande om att utländska medborgare med kopplingar till islamistiska terrornätverk ska utvisas med omedelbar verkan och ett livstidsförbud att återvända. (SD) begär i motion 2020/21:3370 ett tillkännagivande om att utvisa utländska medborgare som blir dömda för brott i . Regelverket behöver ändras så att alla utländska medborgare som blir dömda för brott i ska utvisas. Det ska inte krävas att åklagaren yrkar på utvisning. I kommittémotion 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att utvisning ska komma i fråga oftare. Enligt motionärerna bör straffen skärpas för ett antal brott och utvisning ska utdömas i fler fall än . Motionärerna anser att när en utländsk medborgare begått brott med ett straffvärde bör utvisning gälla i större utsträckning. Motionärerna anser att om en utvisning på grund av brott inte går att verkställa, exempelvis för att det finns verkställighetshinder i form av säkerhetsläget i mottagarlandet, ska utvisningen genomföras när verkställighetshindret inte längre finns. (L) begär i motion 2020/21:1412 ett tillkännagivande om utvisning av utländska medborgare som begår brott i . Regelverket bör enligt motionären reformeras så att utvisning är huvudregel vid grova brott. Det bör dessutom vara obligatoriskt för domstol att pröva utvisning när utländska medborgare döms för grövre eller upprepade brott. I kommittémotion 2020/21:3296 av m.fl. (M) begärs i yrkande 15 ett tillkännagivande om att den dömdes anknytning endast i undantagsfall kan utgöra hinder mot utvisning på grund av brott. Enligt motionärerna ska anknytning till det svenska samhället eller till personer bosatta i kunna leda till utvisning på grund av brott endast i de fall en utvisning skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande. Även i kommittémotionerna 2020/21:3297 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3642 m.fl. (M) yrkande 25 begärs tillkännagivanden om att den dömdes anknytning endast i undantagsfall kan utgöra hinder mot utvisning på grund av brott. Boriana (M) begär i motion 2020/21:2275 yrkande 2 ett tillkännagivande om att när en domstol överväger om en utlänning bör utvisas ska betydligt mindre hänsyn än tas till utlänningens levnadsomständigheter, familjeförhållanden och tid i . m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2020/21:641 yrkande 15 ett tillkännagivande om anknytning vid utvisning på grund av brott. Enligt motionärerna bör utgångspunkten vara att anknytning inte beaktas för de som misstänks och döms för brott där fängelse är minimistraffet för gärningen eller någon av gärningarna. I motion 2020/21:222 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att ta bort vistelsetid i som en av grunderna att beakta vid domstolens övervägande om utvisning av en utlänning som har begått brott. I kommittémotion 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 28 begär motionärerna ett tillkännagivande om synnerliga skäl för utvisning för den som vistats i längre än . Reglerna behöver ändras så att det blir lättare att utvisa på grund av brott när personen i fråga har vistats i . m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:3663 yrkande 38 ett tillkännagivande om att se över vad som utgör synnerliga skäl i regelverket i utvisningsmål.