bet · H801UbU7 · 2021-02-05 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om förskolan med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. kvalitet och förutsättningar i förskolan, pedagogisk personal i förskolan, språkfrågor m.m., rätten till förskola samt annan pedagogisk verksamhet. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, V, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kvalitet och förutsättningar i förskolan Motioner som bereds förenklat 1.Kvalitet och förutsättningar i förskolan, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Kvalitet och förutsättningar i förskolan, punkt 1 (L) 3.Pedagogisk personal i förskolan, punkt 2 (L) 4.Språkfrågor m.m., punkt 3 (M) 5.Språkfrågor m.m., punkt 3 (SD) 6.Språkfrågor m.m., punkt 3 (L) 7.Rätt till förskola, punkt 4 (SD) 8.Rätt till förskola, punkt 4 (V) 9.Annan pedagogisk verksamhet, punkt 5 (M) 10.Annan pedagogisk verksamhet, punkt 5 (SD) 11.Annan pedagogisk verksamhet, punkt 5 (KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 6 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kvalitet och förutsättningar i förskolan 2020/21:1544 av (M), 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2020/21:1993 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:3274 av m.fl. (L) yrkande 5, 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 1 (M, SD, KD) Reservation 2 (L) Pedagogisk personal i förskolan 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 3 (L) 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:1993 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (L) 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 78, 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 77 motionsyrkanden om förskolan och annan pedagogisk verksamhet från allmänna motionstiden /21. Av dessa bereds 60 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. kvalitet och förutsättningar i förskolan, pedagogisk personal i förskolan, språkfrågor m.m., rätten till förskola samt annan pedagogisk verksamhet. Kvalitet och förutsättningar i förskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. tillsätta en utredning om förskolan och om pedagogisk personal i förskolan. Jämför reservation 1 (M, SD, KD), 2 (L) och 3 (L). Kvalitet och förutsättningar i förskolan Enligt motion 2020/21:1993 av m.fl. (S) yrkande 1 bör möjligheten att göra förskolan avgiftsfri ses över. Enligt kommittémotion 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 15 bör en utredning om förskolan tillsättas med uppdrag att göra en grundläggande genomgång av förutsättningarna i förskolan för en likvärdig utbildning. I motion 2020/21:1544 av (M) anförs att blöjor inte ska ingå i avgiften för förskoleplats. I kommittémotion 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 22 begärs att regeringen ska tillsätta en utredning om förskolan, med uppdrag att göra en grundläggande genomgång av önskvärda och faktiska förutsättningar för svensk förskola. Enligt kommittémotionerna 2020/21:3274 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 7 ska alla pedagoger och förskolor aktivt arbeta med genuspedagogik och mot hedersrelaterade normer. Ett jämställdhetsarbete som inkluderar frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck ska enligt motionärerna genomsyra all förskoleverksamhet. Pedagogisk personal i förskolan I kommittémotion 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 8 bör det finnas högre ambitioner vad gäller utbildningsnivån för all pedagogisk personal i förskolan. Behovet av att prioritera den pedagogiska personalens utbildningsnivå i förskolan måste enligt motionärerna adresseras. Bakgrund och gällande rätt Förskolan är en egen skolform inom utbildningsväsendet med samma övergripande mål som andra skolformer (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Förskolan är frivillig och regleras särskilt i 8 kap. skollagen. Enligt 8 kap. 2 § skollagen syftar utbildningen i förskolan till att stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. Enligt 1 kap. 4 § skollagen ska utbildningen i förskolan syfta till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet, omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds och annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk. Dessa verksamheter regleras i 25 kap. skollagen. Pedagogisk omsorg får erbjudas i stället för förskola eller fritidshem för barn som är mellan ett och och kan t.ex. vara verksamhet där barn tas om hand i personalens eget hem eller olika flerfamiljslösningar (prop. 2009/10:165 s. 526–528). Öppen förskola får anordnas som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. För varje skolform och för fritidshemmet finns en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen anger utbildningens värdegrund och uppdrag. Den anger också mål och riktlinjer för utbildningen (1 kap. 11 § skollagen). En reviderad läroplan för förskolan – trädde i kraft Regeringen beslutade om en ny förordning om läroplan för förskolan (SKOLFS 2018:50), Lpfö 18, som trädde i kraft . Syftet med den reviderade läroplanen var att höja kvaliteten i undervisningen i förskolan och därmed förskolans måluppfyllelse (U2016/05591/S, U2017/01929/S). Utgångspunkten var att förskolans läroplan ska ha en liknande struktur som de andra skolformernas läroplaner har, främst läroplan, Lgr 11. Bland flertalet ändringar i förskolans läroplan kan följande nämnas: – Läsning: barnen ska få förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om olika texter. – Personal: förtydliganden kring barnskötarnas uppdrag i arbetslaget och förskollärarnas särskilda ansvar. – Jämställdhet: genom att skrivningarna om jämställdhet har blivit tydligare. En kommun får ta ut avgift för plats i förskola som den anordnar. Avgiften ska vara skälig. Från och med höstterminen det år barnet fyller får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger . Den allmänna förskolan som erbjuds barn är därmed avgiftsfri. För barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola (jfr 8 kap. 7 §) får avgift endast tas ut för den del av verksamheten som överstiger (8 kap. 16 §). Även fristående förskolor får ta ut avgift för plats i förskola. Avgifterna får inte vara oskäligt höga. Även i fristående förskolor ska den allmänna förskolan vara avgiftsfri, och för barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola (jfr 8 kap. 7 §) får avgift endast tas ut för den del av verksamheten som överstiger (8 kap. 20 §). När det gäller avgifter inom förskolan kan kommunerna få statsbidrag om en viss högsta avgift (den s.k. maxtaxan) tillämpas för plats i förskola. Statsbidrag lämnas enligt bestämmelserna i förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet. Systemet med maxtaxa innebär att i kommuner som ansluter sig till maxtaxan blir avgifterna för plats i förskola enhetliga för såväl kommunala som fristående verksamheter. Den högsta avgiften (maxtaxan) ska beräknas till en viss del av hushållets inkomster och är bl.a. beroende av antalet barn i hushållet. Inkomsttaket i maxtaxan är indexreglerad (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Maxtaxan är frivillig för kommunerna att införa. använder alla kommuner maxtaxan (SOU 2020:67 s. 83). Kan en förskola kräva att föräldrar ska betala för till exempel frukt eller blöjor? Det finns inga uttryckliga regler som säger vad som ingår i maxtaxan, men enligt förarbetena ska måltider alltid ingå i avgiften. Enligt en dom från Kammarrätten i ska blöjor ingå i avgiften. Domen överklagades till som inte beviljade prövningstillstånd. Kammarrättens dom står därför fast i det prövade målet (8 kap. 16 och 20 §§ skollagen, förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet, prop. 2009/10:165 s. 345, Kammarrättens dom mål nummer 10160-18 samt Högsta förvaltningsdomstolens beslut , mål nr 4309-19, webbplats ). Jämställdhet och arbetet för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck I den reviderade läroplanen för förskolan, som trädde i kraft har skrivningarna om jämställdhet blivit tydligare. Det är enligt 2 kap. 34 § skollagen huvudmannen som ska se till att personalen vid förskoleenheterna har nödvändiga insikter i de bestämmelser som gäller för skolväsendet. Enligt läroplanen för förskolan har rektorn ett särskilt ansvar för att personalen kontinuerligt får den kompetensutveckling som krävs för att kunna utföra sina uppgifter professionellt. Enligt den examensbeskrivning som tillämpas krävs bl.a. att studenten för att få en förskollärarexamen ska ha förmåga att beakta och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. Av regleringsbrev (U2020/06608 (delvis) m.fl.) framgår att fått i uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet, inklusive förskolan, genom kunskapshöjande insatser och stöd för olika personalgrupper inom skolan och förskolan. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i förslag till ändringar i läroplaner avseende kunskapsområdet sex och samlevnad (U2019/02204) och särskilt beakta elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande uppdrag samt omfatta ökad upptäckt av utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning. ska vid genomförande av uppdraget inhämta kunskaper och erfarenheter från Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid , och andra relevanta aktörer. har tilldelats för uppdraget. Bakgrunden till uppdraget är att regeringen anser att arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck måste ske brett i samhället och regeringen har därför beslutat om uppdrag till ett flertal myndigheter för att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, bl.a. inom skolväsendet. Barnafrid vid tilldelas för ett förnyat uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för landets barnahusverksamheter om hedersrelaterat våld och förtryck. tilldelas för att fortsatt arbete med att erbjuda utbildningsinsatser och kunskapsstöd om mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck för lärare och andra utbildningsansvariga vid universitet och högskolor, i samverkan med bl.a. det nationella kompetensteamet vid i , Nationellt centrum för kvinnofrid och Barnafrid vid (regeringens pressmeddelande ). Det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Rektorn beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten utifrån barnens olika förutsättningar och behov. Rektorn fattar också i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i skollagen eller andra författningar. Bara den som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt får anställas som rektor (2 kap. 9–11 §§ skollagen). Bara den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva sådan undervisning. En legitimerad lärare eller förskollärare har ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver (2 kap. 13 och 15 §§ skollagen). Utöver förskollärare får det i undervisningen i förskolan finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas (2 kap. 14 §). Sådan annan personal är t.ex. barnskötare som genomgått barn- och fritidsprogrammet inom gymnasieskolan eller motsvarande äldre utbildning. I regleringsbreven har fått i uppdrag att genomföra fortbildning för personal inom förskoleklass och fritidshem till följd av läroplansförändringar (se regleringsbrev (U2018/04029/GV U2018/04751/BS (delvis) U2018/04756/S) och 2020 (U2019/01553/S m.fl.)). har genomfört fortbildningsinsatser för dessa målgrupper. En slutredovisning inklusive en bedömning av om avsedda effekter har nåtts ska lämnas till regeringen () . Kvalitet och förutsättningar i förskolan Utskottet vill inledningsvis framhålla förskolans viktiga roll för barns allsidiga utveckling och dess bidrag till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Förskolan och annan pedagogisk verksamhet ska hålla hög kvalitet, och förskolans pedagogik ska vara tillgänglig för alla barn och ta hänsyn till barns olika behov. Alla barn ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. När det gäller yrkanden om att tillsätta en bred utredning om förskolan vill utskottet anföra att det pågår ett omfattande arbete för att på olika sätt stärka kvaliteten i förskolan. Bland annat beslutade regeringen om en ny förordning om läroplan för förskolan (SKOLFS 2018:50), Lpfö 18, som trädde i kraft . Syftet med den reviderade läroplanen är att höja kvaliteten i undervisningen i förskolan och därmed förskolans måluppfyllelse. Vidare vill utskottet hänvisa till den utredning som haft i uppdrag att lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan för barn i tre till och föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas (dir. 2019:71). överlämnades betänkandet SOU 2020:67 Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (läs vidare nedan under avsnittet Språkfrågor m.m.). Ärendet bereds inom . Mot denna bakgrund ser inte utskottet skäl att tillsätta en sådan utredning om förskolan som efterfrågas och avstyrker därmed motionerna 2020/21:1934 (SD) yrkande 22 och 2020/21:3320 (M) yrkande 15. När det gäller yrkanden om genuspedagogik och att ett jämställdhetsarbete som inkluderar frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck ska genomsyra all förskoleverksamhet delar utskottet uppfattningen att dessa frågor är aktuella och viktiga. I den reviderade läroplanen för förskolan, som trädde i kraft , har skrivningarna om jämställdhet blivit tydligare. Vidare vill utskottet hänvisa till att i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet, inklusive förskolan, genom kunskapshöjande insatser och stöd för olika personalgrupper inom skolan och förskolan. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2020/21:3274 (L) yrkande 5 och 2020/21:3279 (L) yrkande 7. När det gäller olika yrkanden om avgifter i förskolan är utskottets uppfattning att de bestämmelser och regelverk som finns är väl avvägda. Därmed avstyrks motionerna 2020/21:1544 (M) och 2020/21:1993 (S) yrkande 1. Pedagogisk personal i förskolan När det gäller yrkandet om högre ambitioner för den pedagogiska personalen i förskolan vill utskottet hänvisa till skollagens bestämmelser. Bara den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva sådan undervisning. En legitimerad lärare eller förskollärare har ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver (2 kap. 13 och 15 §§ skollagen). Utöver förskollärare får det i undervisningen i förskolan finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas (2 kap. 14 § skollagen). Det är enligt 2 kap. 34 § skollagen huvudmannen som ska se till att personalen vid förskoleenheterna har nödvändiga insikter i de bestämmelser som gäller för skolväsendet. Enligt läroplanen för förskolan har rektorn ett särskilt ansvar för att personalen kontinuerligt får den kompetensutveckling som krävs för att kunna utföra sina uppgifter professionellt. Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till de uppdrag fått i regleringsbrev att genomföra fortbildning för personal inom förskoleklass och fritidshem till följd av läroplansförändringar (se ovan). En slutredovisning inklusive en bedömning om avsedda effekter ska lämnas till regeringen () . Mot denna bakgrund avstyrks motion 2020/21:3279 (L) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om att bl.a. stärka det svenska språkets ställning i förskolan och om kartläggningar av barns språkutveckling i förskolan. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD) och 6 (L). Enligt motion 2020/21:1993 av m.fl. (S) yrkande 2 bör möjligheten att förskolan görs obligatorisk ses över, bl.a. mot bakgrund av att de barn som börjar senare i högre grad har föräldrar med utländsk bakgrund. Enligt kommittémotion 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 9 bör en kartläggning av barns språkutveckling genomföras från det år då barnen fyller . Det är enligt motionärerna av största vikt att screeningen görs utifrån förskolans förutsättningar och uppdrag och att screeningen blir ett lättanvänt verktyg för förskollärarna att använda sig av i undervisningen. I kommittémotion 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att en sexåring som börjar förskoleklass ska ha ett ordförråd om ca 8 000 svenska ord. En undersökning visade enligt motionärerna att en del barn med utländsk bakgrund hade så få ord som 2 000 i sitt ordförråd. Därför föreslås att närmast berörd myndighet ska få i uppdrag att kartlägga ordförrådet hos barn i förskolan och då med fokus på statistik och underlag gällande ordförrådet hos barn med utländsk bakgrund. I kommittémotion 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 3 anförs att det är av stor vikt att stärka det svenska språkets ställning i förskolan, och då med särskilt fokus på förskolor i utsatta områden. Motionärerna ser ett behov av ett flertal reformer bl.a. att göra den allmänna förskolan obligatorisk och ändra förskolans läroplan så att det tydligt framkommer att barnens utveckling av det svenska språket ska prioriteras. Motionärerna vill även genomföra en nationell kartläggning av ordförrådet hos barn med utländsk bakgrund. Bakgrund och gällande rätt Svenska språket i förskolan I är svenska huvudspråk enligt språklagen (2009:600). Som huvudspråk är svenskan samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden (4 och 5 §§). Det allmänna har ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. Var och en som är bosatt i ska enligt språklagen ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Den som har ett annat modersmål ska ges möjlighet att även utveckla och använda sitt modersmål. I lagen finns också bestämmelser om de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket. Svenska språket i förskolan har förstärkts i den reviderade läroplanen för förskolan. Enligt denna läroplan (Lpfö 18) ska förskolan lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska, genom att uppmuntra och ta till vara deras nyfikenhet och intresse för att kommunicera på olika sätt. Barnen ska erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. Utbildningen ska ge barnen förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften. Enligt läroplanen ska förskolan vidare ge varje barn förutsättningar att bl.a. utveckla ett nyanserat talspråk och ordförråd. Det finns också särskilda skrivningar i läroplanen om främjandet av språkutvecklingen för barn som har behov av teckenspråk. Förskolans arbete med språkutveckling hos flerspråkiga barn Av 14 § språklagen framgår att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. I 8 kap. 10 § skollagen föreskrivs att förskolan ska medverka till att barn med ett annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Det finns också bestämmelser om förskola på vissa nationella minoritetsspråk. Enligt läroplanen ska varje barn ges förutsättningar att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål, om barnet har ett annat modersmål än svenska. har på förslag av utbildningsutskottet gjort ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka hur en obligatorisk förskola med språkutveckling kan införas. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter det svenska språket i hemmet behövs enligt utskottet en obligatorisk förskola med språkutveckling för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Förskola med språkutveckling ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Kommunerna ska ha möjligheter att själva välja exakt hur förskolan med språkutveckling ska organiseras, men det är viktigt att de nyanlända barnen möter svenskspråkiga barn i verksamheten. Förskola med språkutveckling innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Dessutom bör det svenska språkets roll stärkas i läroplanen och kompetensutvecklingen för förskollärare förstärkas, och långsiktigt anser utskottet att även fler utbildningsplatser är nödvändigt. Stimulansmedel för att möjliggöra en utökad förskola med språkutveckling avsattes (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska beslutade regeringen att tillsätta en utredning om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (dir. 2019:71). En särskild utredare har haft i uppdrag att lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan för barn i tre till och föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas, bl.a. när det gäller nyanlända barn. – föreslå åtgärder som kan öka deltagandet i förskolan för flickor och pojkar i åldern , särskilt när det gäller nyanlända barn, barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta grupper – undersöka hur nyanländas barn, enligt lämplig definition, ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola inom ramen för den vanliga förskolan – föreslå åtgärder för att se till att personalen i förskolan har adekvat kompetens för uppdraget med språkutveckling – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna (regeringens pressmeddelande ). överlämnades betänkandet SOU 2020:67 Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska. I betänkandet föreslås bl.a. att: – Kommunerna ska vara skyldiga att bedriva uppsökande verksamhet för att öka deltagandet i förskolan.