bet · H801SoU26 · 2021-06-03 00:00:00 — Förebyggande av våld i nära relationer Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen, patientsäkerhetslagen och offentlighets- och sekretesslagen. Regeringens förslag innebär att det i socialtjänstlagen införs en bestämmelse om att det till socialnämndens uppgifter hör att verka för att personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. Vidare innebär förslaget att det i hälso- och sjukvårdslagen respektive patientsäkerhetslagen införs bestämmelser om att barns behov av information, råd och stöd särskilt ska beaktas inom hälso- och sjukvården om barnets föräldrar eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med utsätter eller har utsatt barnet eller en närstående till barnet för våld eller andra övergrepp. Slutligen innebär förslaget att en sekretessbrytande bestämmelse införs i offentlighets- och sekretesslagen som gör det möjligt för och hälso- och sjukvården att under vissa förutsättningar lämna uppgifter till som rör en enskild eller en närstående till den enskilde i syfte att förebygga att det mot den närstående begås ett allvarligare vålds-, frids- eller sexualbrott. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av en följdmotion (s. 10). Enligt utskottet bör regeringen återkomma till med ett förtydligande av bestämmelsen om socialnämndens ansvar för insatser till våldsutövare. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 15 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (V). I en av reservationerna (S, C, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Proposition 2020/21:163 Förebyggande av våld i nära relationer. Ett tjugotal yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ytterligare förslag om socialnämndens ansvar Ytterligare förslag om det sekretessbrytande regelverket m.m. Nationell samordning och kunskapsutveckling m.m. Ytterligare förslag om våldsförebyggande arbete 1.Förtydligande av socialnämndens ansvar för insatser till våldsutövare, punkt 2 (S, C, V, MP) 2.Utvidgning av socialnämndens ansvar för våldsutövare, punkt 3 (SD, C, KD, L) 3.Ytterligare förslag om det sekretessbrytande regelverket m.m., punkt 4 (M) 4.Ytterligare förslag om det sekretessbrytande regelverket m.m., punkt 4 (KD) 5.Förtydligat barnperspektiv, punkt 5 (M, KD) 6.Förtydligat barnperspektiv, punkt 5 (L) 7.Nationellt ansvar för samordning och kunskapsutveckling, punkt 6 (M, KD) 8.Nationellt ansvar för samordning och kunskapsutveckling, punkt 6 (SD) 9.Nationella studier och statistik om våld m.m., punkt 7 (M) 10.Nationella studier och statistik om våld m.m., punkt 7 (C) 11.Ytterligare förslag om våldsförebyggande arbete, punkt 8 (M) 12.Ytterligare förslag om våldsförebyggande arbete, punkt 8 (SD) 13.Ytterligare förslag om våldsförebyggande arbete, punkt 8 (C) 14.Ytterligare förslag om våldsförebyggande arbete, punkt 8 (V) 15.Ytterligare förslag om våldsförebyggande arbete, punkt 8 (L) Förebyggande av våld i nära relationer (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 2. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 3. lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659), 4. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Därmed bifaller proposition 2020/21:163 punkterna 1–4. Förtydligande av socialnämndens ansvar för insatser till våldsutövare ställer sig bakom det som utskottet anför om ett förtydligande av socialnämndens ansvar för insatser till våldsutövare och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3992 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (S, C, V, MP) Utvidgning av socialnämndens ansvar för våldsutövare 2020/21:3984 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:4000 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 2 (SD, C, KD, L) Ytterligare förslag om det sekretessbrytande regelverket m.m. 2020/21:3992 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3997 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Reservation 3 (M) Reservation 4 (KD) 2020/21:3988 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5. Reservation 5 (M, KD) Reservation 6 (L) Nationellt ansvar för samordning och kunskapsutveckling 2020/21:3984 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3992 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 7 (M, KD) Reservation 8 (SD) Nationella studier och statistik om våld m.m. 2020/21:3992 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2020/21:4000 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 9 (M) Reservation 10 (C) Ytterligare förslag om våldsförebyggande arbete 2020/21:3984 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4, 2020/21:3988 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2020/21:3992 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 6 samt 2020/21:4000 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (V) Reservation 15 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (C), (V), (M), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:163 Förebyggande av våld i nära relationer. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om proposition. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Fem motioner har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Vid sitt sammanträde fick utskottet information från jämställdhetsminister om våld i nära relationer med särskilt fokus på vad coronapandemin inneburit i det avseendet. höll en offentlig utfrågning om våld i nära relationer till vilken socialutskottets ledamöter var inbjudna. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag. Därefter behandlar utskottet motioner som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen, patientsäkerhetslagen och offentlighets- och sekretesslagen. I syfte att förebygga våld och andra övergrepp i nära relationer föreslår regeringen ett antal åtgärder som innebär ändringar i socialtjänstlagen (2001:453), hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), patientsäkerhetslagen (2010:659) och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). ansvar för personer som utsätter närstående för våld Till uppgifter hör enligt 5 kap. 11 § första stycket socialtjänstlagen att verka för att den som har utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. Någon motsvarande särskild reglering finns inte när det gäller våldsutövare generellt eller personer som utsätter närstående för våld eller övergrepp. Regeringen konstaterar att det varierar mellan kommunerna vilket ansvar de anser sig ha för personer som utsätter närstående för våld. Att tillämpningen kommuner emellan skiljer sig åt i landet och att det därmed har betydelse var personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp bor är enligt regeringen olyckligt. Regeringen anser att socialnämnden framöver bör ha ett större fokus än på att personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld ges insatser som syftar till att förändra deras beteende och förhindra att de fortsätter utsätta närstående för våld, och menar att det behövs en särskild reglering i socialtjänstlagen om socialnämndens ansvar för dessa personer. Regeringen föreslår därmed att det i socialtjänstlagen ska införas en bestämmelse om att det till socialnämndens uppgifter hör att verka för att den som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. Regeringen föreslår att den nya regleringen ska placeras i en egen paragraf (5 kap. 11 a § socialtjänstlagen). När socialnämnden bedömer vad som bör erbjudas till den som utsätter eller har utsatt en närstående för våld är det inte bara behoven hos den som ska erbjudas insatsen som ska beaktas. bör enligt regeringen även ta hänsyn till de våldsutsattas och deras närståendes behov, särskilt i förekommande fall barnens behov. Regeringen föreslår att det av författningstexten ska framgå att säkerheten för den som utsätts eller har utsatts för våldet eller övergreppen och dennes närstående särskilt ska beaktas (5 kap. 11 a § andra stycket socialtjänstlagen). Regeringen anför vidare att det till stöd för tillämpningen i fråga om bl.a. säkerheten för brottsoffer och deras närstående framgår av den befintliga regleringen i socialtjänstlagen att regeringen har getts bemyndigande att själv eller genom en myndighet meddela föreskrifter inom som behövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa i verksamhet som avser stöd och hjälp för den som har utsatts för brott eller dennes närstående (16 kap. 10 § socialtjänstlagen). Motsvarande bemyndigande bör enligt regeringen även finnas när det gäller den som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp, och föreslår därmed att det i den befintliga regleringen av bemyndiganden i 16 kap. 10 § införs en hänvisning även till 5 kap. 11 a §. Barns behov av information, råd och stöd från hälso- och sjukvården Ett barns behov av information, råd och stöd ska enligt nuvarande bestämmelser i 5 kap. 7 § hälso- och sjukvårdslagen och 6 kap. 5 § patientsäkerhetslagen särskilt beaktas i ett antal uppräknade situationer, exempelvis när en förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med missbrukar alkohol eller andra beroendeframkallande medel. Regeringen gör bedömningen att barn som upplever våld i hemmet kan ha liknande behov av att få information, råd och stöd. Dessa barn är mycket utsatta och de löper en ökad risk för att både själva utsättas för våld och att fara illa på andra sätt, som t.ex. att de bevittnar våld i familjen eller försummas av sina föräldrar. Det finns även en risk att barnen själva i sin tur senare i livet kommer att utöva våld mot närstående eller andra. För barnens egen skull och för att motverka framtida våld behöver dessa barn därför också uppmärksammas särskilt. Regeringen föreslår därmed att det ska införas bestämmelser i hälso- och sjukvårdslagen och patientsäkerhetslagen om att ett barns behov av information, råd och stöd särskilt ska beaktas inom hälso- och sjukvården, om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med utsätter eller har utsatt barnet eller en närstående till barnet för våld eller andra övergrepp. Enligt förslaget ska ändringen göras genom ett tillägg i de två bestämmelser som nämnts ovan. En möjlighet att lämna uppgifter till för att förebygga brott Ett effektivt brottsförebyggande arbete förutsätter enligt regeringen en väl fungerande samverkan med andra verksamheter och möjligheter att utbyta information på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. För att förebygga och förhindra brott i nära relationer bedömer regeringen att det inte är tillräckligt med den möjlighet som finns för och hälso- och sjukvården att anmäla redan fullbordade brott enligt 10 kap. 21–23 §§ offentlighets- och sekretesslagen (i det följande OSL). och hälso- och sjukvården bör enligt regeringen i vissa fall redan på ett tidigare stadium än efter att ett fullbordat allvarligt brott misstänks ha begåtts kunna kontakta och lämna uppgifter som kan förhindra att ett allvarligt brott mot en närstående begås. Regeringen föreslår därmed att det i OSL ska införas en sekretessbrytande bestämmelse som gör det möjligt för och hälso- och sjukvården att under vissa förutsättningar lämna uppgifter till som rör en enskild eller en närstående till den enskilde i syfte att förebygga att det mot den närstående begås ett allvarligare vålds-, frids- eller sexualbrott. Regeringen föreslår att den nya regleringen ska placeras i en ny paragraf (10 kap. 18 c § OSL). Den föreslagna bestämmelsen innebär att sekretessen inom hälso- och sjukvården enligt 25 kap. 1 § OSL och inom enligt 26 kap. 1 § OSL inte hindrar att en uppgift som rör en enskild eller en närstående till den enskilde lämnas till , om det på grund av särskilda omständigheter finns en risk för att den enskilde kommer att begå ett sådant brott mot en närstående som avses i 3, 4 eller 6 kap. , för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . För att uppgiften ska kunna lämnas ut bör krävas att uppgiften kan antas bidra till att förhindra att den enskilde begår ett sådant brott. Vidare bör det enligt regeringen krävas att det med hänsyn till planerade eller pågående insatser för den enskilde eller för den närstående eller av andra särskilda skäl inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Enligt regeringens bedömning finns det inte behov av några övergångsbestämmelser. Utskottet konstaterar att det inte har väckts någon motion som går emot att antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Ytterligare förslag om socialnämndens ansvar Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tydligt ger uttryck för att det hör till socialnämndens ansvar att tillhandahålla insatser riktade till våldsutövare, och tillkännager detta för regeringen. avslår två motionsyrkanden om att den föreslagna bestämmelsen om socialnämndens ansvar även ska omfatta den som riskerar att utsätta närstående för våld eller andra övergrepp. Jämför reservation 1 (S, C, V, MP) och 2 (SD, C, KD, L). Regeringen anför att den nya regleringen av socialnämndens ansvar för de personer som utsätter närstående för våld eller andra övergrepp bör förhålla sig till regleringen som avser brottsoffer. I den befintliga regleringen i 5 kap. 11 § socialtjänstlagen om ansvaret för våldsutsatta uttrycks socialnämndens skyldighet på så sätt att nämnden ska verka för att brottsoffer och deras närstående får stöd och hjälp. Regeringen vill understryka att införandet av en reglering om socialnämndens ansvar för personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld inte får ske på bekostnad av brottsoffer. Enligt det förslag som Utredningen om återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld lagt fram (SOU 2018:37), som visserligen allmänt stöds av många remissinstanser, ska socialnämndens ansvar uttryckas som att det till socialnämndens uppgifter hör att tillhandahålla insatser för aktuell målgrupp. Om ansvaret skulle uttryckas på det sättet finns det enligt regeringens mening emellertid en risk för att det uppfattas som att insatser som erbjuds till dem som utövar våld mot närstående bör prioriteras framför insatser som erbjuds till dem som är utsatta för våld av närstående, eftersom regleringen om ansvaret för våldsutsatta inte är utformad på det sättet. Regeringen hänvisar vidare till den beredning som pågår inom av betänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47), i vilket föreslås en ny socialtjänstlag med en ny struktur och delvis annan begreppsanvändning. Utredningen pekar på att det finns vissa problem med nuvarande gruppindelning och föreslår att den nya lagen ska ha en annan struktur, där gruppindelningen tonas ned. Regeringen anför att den bestämmelse som regeringen föreslår är anpassad efter socialtjänstlagens nuvarande struktur och begreppsanvändning. Detta hindrar inte, skriver regeringen, att bestämmelsen kan komma att ändras i en ny socialtjänstlag. I kommittémotion 2020/21:3992 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att den nya bestämmelsen i 5 kap. 11 a § socialtjänstlagen kompletteras så att den innehåller ett uttryckligt ansvar för att tillhandahålla insatser riktade till våldsutövare i syfte att bidra till att de slutar att använda våld. I kommittémotion 2020/21:3984 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att den nya bestämmelsen i 5 kap. 11 a § socialtjänstlagen förtydligas så att arbetet också ska innefatta personer som uppvisar ett våldsamt beteende. Som lagtexten nu är utformad riktar arbetet enligt motionärerna framför allt in sig på att undvika att våld återupprepas. I kommittémotion 2020/21:4000 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att även den som riskerar att utsätta närstående för våld eller andra övergrepp ska omfattas av den nya bestämmelsen i 5 kap. 11 a § socialtjänstlagen. Till skillnad från den bedömning som regeringen gör i propositionen anser utskottet att bestämmelsen om socialnämndens ansvar för våldsutövare bör utformas så att det uttryckligen av lagtexten framgår att har ansvar för att tillhandahålla insatser riktade till våldsutövare i syfte att bidra till att de slutar att använda våld. Enligt utskottet bör ansvaret uttryckas på det sätt som föreslås i den utredning som ligger till grund för regeringens proposition (SOU 2018:37). Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser detta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motion 2020/21:3992 (M) yrkande 1. I motionerna 2020/21:3984 (SD) yrkande 1 och 2020/21:4000 (C) yrkande 1 föreslås att det i den föreslagna bestämmelsen om socialnämndens ansvar bör göras ett tillägg om att även den som riskerar att utsätta närstående för våld eller andra övergrepp ska omfattas av bestämmelsen. Utskottet har ingen annan uppfattning än att preventiva insatser är viktiga, men är för den skull inte berett att föreslå något initiativ från sida. Den bestämmelse som regeringen nu föreslår är enligt utskottets mening väl avvägd. Utskottet vill vidare uppmärksamma den beredning som pågår inom av betänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47). Med det anförda anser utskottet att inte bör ta något initiativ i enlighet med vad som föreslås i motionerna 2020/21:3984 (SD) yrkande 1 och 2020/21:4000 (C) yrkande 1. Ytterligare förslag om det sekretessbrytande regelverket m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ytterligare ändringar av det sekretessbrytande regelverket och om att ta fram verksamhetsspecifika riktlinjer för informationsutbyte. Jämför reservation 3 (M) och 4 (KD). Sekretess till skydd för enskilda inom verksamhet som avser hälso- och sjukvård m.m. regleras i 25 kap. OSL. Sekretess till skydd för enskilda inom socialtjänst m.m. regleras i 26 kap. OSL. Sekretessen såväl inom hälso- och sjukvården som inom gäller med ett omvänt skaderekvisit, dvs. det råder en presumtion för sekretess. Uppgifter får därmed inte lämnas ut, om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde eller någon som är närstående till denne lider men. Sekretessen är starkare än inom många andra verksamheter, där skaderekvisitet är rakt, vilket innebär en presumtion för att uppgiften är offentlig. Enligt 8 kap. 1 § OSL gäller sekretessen i regel såväl gentemot enskilda som mellan myndigheter. I OSL finns sekretessbrytande bestämmelser som medför att uppgifter som omfattas av sekretess i vissa fall ändå får lämnas ut. Exempelvis följer det av 10 kap. 21 § OSL att sekretessen i 25 kap. 1 § eller 26 kap. 1 § inte hindrar att en uppgift som angår misstanke om brott som riktats mot någon som inte har fyllt lämnas till t.ex. , om det är fråga om brott som avses i 3, 4 eller 6 kap. eller lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor. Av 10 kap. 28 § OSL framgår vidare att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om det föreligger en uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning. Sådan uppgiftsskyldighet finns bl.a. i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen, i vilken framgår att bl.a. , och deras anställda är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. De är då skyldiga att lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av stöd och skydd. Enligt 6 kap. 5 § OSL ska en myndighet på begäran av en annan myndighet lämna uppgift som den förfogar över, om inte uppgiften är sekretessbelagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång. Som redovisats ovan i avsnittet Regeringens lagförslag bedömer regeringen att den föreslagna sekretessbrytande bestämmelsen ska avgränsas till allvarliga brott mot närstående. Regeringen anför i propositionen att den nya sekretessbrytande bestämmelsen bör ges ett så begränsat tillämpningsområde att den enskildes förtroende för hälso- och sjukvården och även fortsättningsvis kan upprätthållas som man åstadkommer ett effektivt informationsutbyte. Bestämmelsen bör enligt regeringen även avgränsas så att uppgifter inte får lämnas om det är olämpligt. Regeringen anför att flera av de bestämmelser som bryter socialtjänstsekretessen och hälso- och sjukvårdssekretessen i 10 kap. OSL är utformade så att de primärt ger en möjlighet att lämna uppgifter, och inte en skyldighet. Detta har motiverats med att det kan finnas situationer där frågan om att lämna ut sekretessbelagda uppgifter aktualiseras av polisen som anser att ett utlämnande av begärda uppgifter vore olämpligt (prop. 2011/12:171 s. 25 och 26). Även om det finns ett starkt intresse av att förebygga allvarliga brott mot närstående bör den föreslagna sekretessbrytande bestämmelsen enligt regeringen konstrueras på motsvarande sätt så att myndigheterna inom och hälso- och sjukvården inte förlorar möjligheten att ta hänsyn till motstående intressen. Om begär att få ut uppgifter från eller hälso- och sjukvården med stöd av den skyldighet som stadgas i 6 kap. 5 § OSL, skulle den nya sekretessbrytande bestämmelsen kunna medföra att eller hälso- och sjukvården är skyldig att på begäran lämna ut en uppgift till . Genom kravet på att det inte ska vara olämpligt att uppgifterna lämnas ut klargörs att det även i denna situation ankommer på eller hälso- och sjukvården att bedöma om det finns förutsättningar för utlämnande (se prop. 2011/12:171 s. 25 och 26). När det gäller personalens förutsättningar för att tillämpa regleringen anför regeringen att det kommer att bli aktuellt att bedöma vilka uppgifter som är lämpliga att lämna ut för att ska få tillräckliga uppgifter för att förhindra brott utan att det lämnas obehövlig överskottsinformation. För att kunna göra rättssäkra bedömningar av det kan personalen komma att behöva vägledning och stöd. Sådant bör enligt regeringen utvecklas övergripande på nationell nivå och finnas verksamhetsanpassat genom arbetsgivaren. Regeringen framhåller vidare bl.a. att det finns behov av tydlig vägledning och kunskap om den brottslighet som är i huvudfokus. Det kan enligt regeringens mening byggas upp genom verksamhetsspecifika riktlinjer. I kommittémotion 2020/21:3992 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram verksamhetsspecifika riktlinjer för informationsutbyte. Enligt motionärerna finns det ett stort behov av tydliga riktlinjer för hur sekretess ska hanteras när samarbete och utbyte av information krävs mellan olika myndigheter i hanteringen av misstanke om våld i nära relationer. I kommittémotion 2020/21:3997 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att även brott som enligt straffskalan är mindre allvarliga bör kunna ingå i det som leder till att den sekretessbrytande regeln används. Gränsen vid fängelse i straffskalan är enligt motionärerna för högt satt. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att polismans begäran ska räcka för att bryta sekretessen. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att bryta sekretessen mellan myndigheterna för ett utvidgat antal brott för att utreda eller förebygga brottslig verksamhet. Som regeringen påpekar förbättras möjligheterna att hjälpa en våldsutsatt person avsevärt om myndigheter kan dela relevant information med varandra.