bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — 2020/21:518 av (SD) och 2020/21:3680 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 4. Vi anser att s.k. djurfri forskning är viktig och av central betydelse. Regeringen bör utarbeta en strategi för att öka användningen av djurfri forskning samt öka anslaget för satsningar på djurfri forskning. forskning, punkt 40 (V, KD) av (V) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:178 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 14. behöver ett polisiärt systematisera den erfarenhetsbaserade kunskap som poliser samlar på sig samt för att polisen i större utsträckning ska kunna bygga sin verksamhet på vetenskap och beprövad erfarenhet. Ett institut kan också bidra med kunskap om brottsutveckling och effektiva polisiära metoder. Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att se över möjligheterna att inrätta ett forskning. Konstnärlig forskning, punkt 41 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 5. Vi anser att anslagen till de konstnärliga högskolorna för konstnärlig forskning är tillräckliga och att extra medel för konstnärlig forskning via inte är nödvändigt. Regeringen bör inte avsätta särskilda medel inom ramen för anslag för konstnärlig forskning som det föreslås i propositionen. Forskning om segregation m.m., punkt 42 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2020/21:2141 av m.fl. (S) yrkande 2. Jag anser att det forskningsprogram, som regeringen föreslår om segregation, också ska inkludera klassperspektivet. Det föreslagna forskningsprogrammet om segregation bör därför få inriktningen segregation, klass och jämlika villkor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om brottslighet m.m., punkt 43 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 16. Regeringen föreslår att ett nationellt forskningsprogram om brottslighet ska inrättas. Jag menar att mycket av det som ska ingå i forskningsprogrammet är områden som redan är beforskade men att det finns brister i forskningen om brottsprevention. Det forskningsprogram om brottslighet som regeringen föreslagit bör därför även fokusera på brottsprevention för att stärka förmågan att förebygga och bekämpa brott. Vidare anser vi att det föreslagna forskningsprogrammet om brottslighet även bör inkludera klassperspektivet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskningsinfrastruktur m.m., punkt 45 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:2246 av (M) yrkande 2, 2020/21:2755 av (M), 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 15. bör bli ett renodlat forskningsfartyg eftersom det är det enda forskningsfartyg i världen som kan utföra ett flertal forskningsuppgifter i polarområdena. Regeringen bör projektera för framtida isbrytningsförmåga där en ny isbrytare ersätter som blir ett renodlat forskningsfartyg. Forskningsinfrastruktur m.m., punkt 45 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2020/21:2246 av (M) yrkande 2, 2020/21:2755 av (M), 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 7. En god infrastruktur är ofta avgörande för att kunna bedriva internationellt konkurrenskraftig forskning. Det är därför angeläget att fastställa en plan för att säkerställa en långsiktigt hållbar drift för de infrastrukturer som byggs upp. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rymdforskning m.m., punkt 46 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 7. Ett sätt att förbättra möjligheter på rymdarenan är att satsa mer på innovation när det gäller teknikutveckling i segmentet mellan grundforskning och färdiga produkter. Möjligheten att inrätta ett särskilt strategiskt innovationsprogram till gagn för både civila och militära aktörer bör ses över. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förutsättningar och villkor för innovation, punkt 47 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2020/21:226 av och (båda SD), 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 8, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:3635 av (M), 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 12. En stor andel av de större svenska börsbolagens värde består av icke-materiella tillgångar, exempelvis patent, varumärken och upphovsrättigheter. Det krävs därför ett säkert och tydligt regelverk för att ta till vara dessa icke-materiella tillgångar och för att överföra kunskap till en tillgång för företagen. Regeringen bör ta fram ett tydligt och välfungerande regelverk för icke-materiella tillgångar i företag. Förutsättningar och villkor för innovation, punkt 47 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:226 av och (båda SD), 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 8, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:3635 av (M), 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 12 samt 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 16. I en granskningsrapport från (RiR 2020:30) har det framkommit att det finns brister i effektutvärderingen av näringspolitiken, bl.a. i fråga om innovationsstöd. Vi anser att det är angeläget att innovationspolitiken ses över och att samverkansprogrammen blir föremål för översyn och systematisk utvärdering. För att möjliggöra en granskning av existerande innovationsstöd bör dessutom tillförlitliga effektutvärderingar av stöden genomföras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förutsättningar och villkor för innovation, punkt 47 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 12 samt 2020/21:226 av och (båda SD), 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 8, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:3635 av (M), 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 16. Reglerna om nedsättning av sociala avgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling bör utvärderas. Reglerna om nedsättning infördes och ytterligare en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för samma grupp har införts utan att den första nedsättningen utvärderats. Ett stort ansvar för nyttiggörandet av innovationer läggs genom det s.k. lärarundantaget på enskilda forskare. Lärarundantaget är därmed ett potentiellt hinder för nyttiggörandet av forskning och bör utredas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Patentfrågor vid forskning och innovation, punkt 48 (V, KD) av (V) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 27. Dagens villkor när det gäller det immateriella värdeskapandet missgynnar mindre aktörer såsom startup-företag, universitetsforskare och enskilda uppfinnare. innebär en prövning av en patenträttslig fråga omfattande kostnader och/eller en betydande tidsutdräkt, vilket påverkar nyttiggörandet av forskning liksom innovationsviljan. Regeringen bör utreda hur patentlagstiftningen kan förändras för att stärka de mindre aktörerna samt hur obalansen mellan parterna vid patenträttsliga tvister påverkar nyttiggörandet av forskning och innovationsviljan. Forskning om alternativa företagsformer, punkt 49 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 14. Forskningen behöver öka om bl.a. kooperativa arbetarägda företag för att möjliggöra och underlätta för ett hållbart företagande som klarar kriser bättre. Regeringen bör tillsätta en utredning om hur man kan öka kunskapen och forskningen om kooperativ och andra alternativa företagsformer. Lagförslaget i övrigt, punkt 2 (M, SD) (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD) anför: I regeringens forskningsproposition 2020/21:60 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för framhålls att den akademiska friheten ska värnas och främjas. Den akademiska friheten i skyddas i grundlagen såväl som i EU:s rättighetsstadga. Därutöver föreslår regeringen att det i högskolelagen ska anges att det som en allmän princip i högskolornas verksamhet ska gälla att den akademiska friheten ska främjas och värnas. Den akademiska friheten är en förutsättning för såväl en fungerande demokrati och ett öppet samhälle, som en högkvalitativ forskning och högre utbildning. Den akademiska friheten säkerställer forskningens oberoende när det gäller att fritt välja vilka forskningsproblem som ska beforskas, fritt bestämma vilka metoder som användas och utvecklas samt att resultaten av forskningen får publiceras fritt. Vi är positiva till en ytterligare betoning av värdet av den akademiska friheten och att det rättsliga skyddet för denna frihet görs ännu skarpare och har valt att inte reservera oss mot utskottets ställningstagande. finns det skäl att vara kritisk till några inslag i den väg som regeringen har valt i denna proposition. Regeringen slår i författningskommentaren fast att forskning och utbildning inte bara måste utövas inom de rättsliga ramar som finns, utan även ”utifrån den värdegrund som gäller”. Det är en vag formulering som riskerar öppna för olika tolkningsmöjligheter. I den allmänna motiveringen gör man en hänvisning värdegrunden för statsanställda. Denna består av de sex principerna demokrati, legalitet, objektivitet, fri åsiktsbildning, respekt samt effektivitet och service och har sitt ursprung i regeringsformen. Vi anser att det borde ha framgått direkt i författningskommentaren att det är denna värdegrund för statsanställda som avses – och endast denna. Vidare kan man notera att den aktuella bestämmelsen endast tar sikte på lärosätena. Akademisk frihet blir en intern angelägenhet för lärosätena, inte ett värn mot yttre hot. Regeringen är i propositionen också helt upptagen med frågan hur lärosätena och forskarna själva ska leva upp till den allmänna principen om akademisk frihet. Men den viktigaste dimensionen av akademisk frihet berörs nästan inte alls – dvs. att forskningen och utbildningen måste stå fri från otillbörlig styrning och påverkan från regering, riksdag och andra statliga organ. Det har från akademiskt håll framförts oro för att den nu aktuella bestämmelsen som rör lärosätena exempelvis ska följas av nya statliga krav på rapportering om hur den akademiska friheten främjas, eller statliga ingripanden mot ”felaktiga beteenden” på lärosätena. Med en sådan utveckling skulle den ansats till akademisk frihet som regeringen valt paradoxalt nog kunna riskera att leda till mer av toppstyrning från statsmakternas sida. Det är berättigat att varna för framtida politisering av forskning och utbildning, inte minst i ljuset av utvecklingen i andra länder. kan vi konstatera att det finns inslag av politisering och annan statlig styrning som riskerar att undergräva den akademiska friheten. Bland annat har den socialdemokratiskt ledda regeringen vid upprepade tillfällen satt andra intressen före lärosätenas autonomi och den fria forskningen. Det gäller exempelvis lärosätenas rådighet över lokalisering, utfästelser och beslut om högskolor som blivit universitet samt en detaljerad styrning av vilka forskningsfrågor och områden som ska finansieras via de statliga forskningsfinansiärerna. Inget av detta träffas av den nu aktuella nya bestämmelsen i högskolelagen. Uppgiften att bryta politisering och annan otillbörlig statlig styrning av forskning och utbildning är avsevärt större än införandet av en ny bestämmelse i högskolelagen om att främja akademisk frihet, som dessutom endast tar sikte på högskolornas interna förhållanden. Särskilt yttrande (L) (L) och (L) anför: Liberalernas övergripande politik för forskning och innovation återfinns i våra kommittémotioner på området, i synnerhet i motion 2020/21:3237 men även 2020/21:3431, vilka i sin tur baserar sig på den forskningspolitiska rapport vi presenterade . Bärande delar i vår politik är att bygga ut grundforskningen, inrätta ett bildningslyft för att stärka den humanistiska forskningen, fortsätta att höja de statliga anslagen till svensk forskning för att nå målet om att dessa ska utgöra av BNP, stärka kvalitetsarbetet i forskningen där en del är att fördelning av forskningsmedel ska ske utifrån kvalitetsindikatorer, förbättra den högre utbildningens ansvar för livslångt lärande samt åstadkomma reformer för ökad trygghet och bättre anställningsformer inom akademin. Denna forskningsproposition är resultatet av en överenskommelse mellan Liberalerna, och regeringen och innebär betydande steg i liberal riktning. Vi avstår därför från att i detta sammanhang följa upp de motionsyrkanden från Liberalerna som behandlas i detta betänkande men kommer noggrant att följa upp hur beslut genomförs. Till skillnad från vad som gäller i flera andra länder har det i svensk lag helt saknats en principbestämmelse om den akademiska friheten. Utskottet har gjort viktiga förtydliganden om lagbestämmelsens innebörd. Liberalerna vill även i sammanhanget peka på att det i forskningspropositionen framhålls att det finns starka argument för att den akademiska friheten är så betydelsefull att ett grundlagsskydd kan vara motiverat. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:60 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för : antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). 2020/21:3805 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samverkan inte ska premieras med ekonomiska styrmedel och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ska utnämnas till universitet och att rimliga kriterier för att utnämnas till universitet bör införas, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt forskningsprogram administrerat av Formas även ska innehålla forskning om framtida kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att detaljerade könsmässiga mål för andelen professorer på våra högskolor ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inom anslag inte ska särskilt avsättas till konstnärlig forskning på det sätt som redovisas i propositionen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en egen kartläggning om forskares akademiska frihet och utsatthet, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör börja projektera för framtida isbrytningsförmåga där en ny isbrytare ersätter , som blir ett renodlat forskningsfartyg, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda en sammanslagning av forsknings- och innovationsråden och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa tillförlitliga effektutvärderingar för innovationspolitik och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3813 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lärarundantagets utformning och roll i ett modernt samhälle bör utredas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att ställa krav på att lärosätena i högre utsträckning digitalt tillgängliggör för allmänheten även den forskning de har producerat samt när så är möjligt även tillgängliggör forskningen så att den blir reproducerbar, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att jämställdhetsgranska bibliometrin och ta fram kriterier utifrån granskningen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som granskar förutsättningarna för forskare med funktionsnedsättning inom universitet och högskolor samt vilka åtgärder som krävs för att öka tillgängligheten och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör införa en jämställdhetsbonus i lärosätenas basanslag för att främja en jämnare könsfördelning inom forskningen och akademin och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda införandet av ett mål om att högst hälften av samtliga statligt finansierade forsknings- och innovationsanslag ska gå till män som forskar, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för en ändring i högskoleförordningen i syfte att öka anställningstryggheten för doktorander på så sätt att det sätts en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en reguljär tillsvidareanställning motsvarande vad som regleras i lagen om anställningsskydd (LAS), och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur stipendier som finansieringsform för doktorander och postdoktorer kan avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur stödet och villkoren för postdoktorer kan stärkas och utvecklas och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att följa upp lärosätenas arbete med att stötta doktoranderna under pandemin och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram ett lagförslag baserat på Styr- och resursutredningens förslag om utbildning och forskning och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör genomföras en utvärdering av den nedsatta arbetsgivaravgiften och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur patenträttigheterna kan stärkas och hur obalansen mellan parterna vid rättegångar påverkar nyttiggörande av forskning och innovationsviljan och kan minimeras och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning om hur man kan öka kunskapen och öka forskningen om kooperativ och andra alternativa företagsformer och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det föreslagna forskningsprogrammet om segregation bör få inriktningen segregation, klass och jämlika villkor och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det av regeringen föreslagna forskningsprogrammet om brottslighet även bör fokusera på brottsprevention och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att värna akademins autonomi och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att göra universitet och högskolor delaktiga i att utforma kommande samverkansindikator med anledning av ändringarna i 1 kap. 2 § högskolelagen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen avslår den föreslagna ändringen av 1 kap. 5 § högskolelagen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den föreslagna utredningen av den statliga forskningsfinansieringen med syfte att säkerställa att all statlig forskningsfinansiering ska fördelas genom samma kvalitetsprocess som den som har och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en transparent redovisning av lärosätenas användning av basanslaget bör utvecklas och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp att den föreslagna resurstilldelningen baserad på helårsstudenter kommer att resultera i faktiska höjda anslag för forskning och forskarutbildning vid lärosätena och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav bör ställas att en andel av basanslaget öronmärks för användning till säkra, trygga och attraktiva anställningar och villkor för unga forskare och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en mer realistisk tidsplan tillsammans med en tydligare beskrivning av uppdraget kring resursfördelningssystemet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stöd för att värna den fria forskningen ska utgöra den stora merparten av forskningsfinansieringen och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet med ersättning för indirekta kostnader bör utredas i syfte att ta fram en modell för finansiering av lärosätenas kostnader för förvaltning och gemensamma servicefunktioner och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationellt forskningsprogram för att stärka kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationellt forskningsprogram för att stärka äldres hälsa och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra framtidens energiförsörjning genom kärnkraftsforskning och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisiärt forskningsinstitut och tillkännager detta för regeringen.