bet · H801FiU35 · 2021-03-22 00:00:00 — Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att godkänna rådets beslut om systemet för EU:s egna medel från och att rådets tidigare beslut om egna medel upphävs. Beslutet är ett led i överenskommelsen om EU:s fleråriga budgetram –2027 och reglerar systemet för inkomsterna i EU:s budget och finansieringen av EU:s återhämtningsinstrument. För att rådets beslut ska träda i kraft ska det först godkännas av samtliga medlemsstater. Bestämmelserna i beslutet ska tillämpas fr.o.m. . I betänkandet finns två reservationer (M, SD, V, KD) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Proposition 2020/21:87 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt. Två yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering 1.Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (SD, V) 2.Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering – motiveringen (M, KD) 1.Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (M, KD) 2.Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (SD) 3.Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (C) 4.Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (V) 5.Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering godkänner Europeiska unionens råds beslut av om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut /335/EU, Euratom. Därmed bifaller proposition 2020/21:87 och avslår motionerna 2020/21:3864 av m.fl. (V) och 2020/21:3866 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD, V) Reservation 2 (M, KD) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M) och (C). Ärendet och dess beredning Här behandlas regeringens proposition 2020/21:87 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt. presenterade kommissionen ett förslag till ändrat system för EU:s egna medel (COM(2018) 325–328). Förslaget var en del av ett större lagstiftningspaket om EU:s fleråriga budgetram –2027. Mot bakgrund av spridningen av covid-19 presenterade kommissionen ett reviderat förslag till beslut om EU:s egna medel (COM(2020) 445). Kommissionens förslag om systemet för egna medel behandlades i rådet –och det ändrade förslaget behandlades i rådet . Vid Europeiska rådets möte den 17–nådde EU:s stats- och regeringschefer en överenskommelse om EU:s fleråriga budgetram –2027, inrättandet av ett återhämtningsinstrument för EU för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen samt ändringar i systemet för EU:s egna medel. Rådet beslutade om ändringarna i systemet för egna medel ([EU, Euratom] 2020/2053). För att rådets beslut ska träda i kraft ska det godkännas av samtliga medlemsstater. Bestämmelserna i beslutet ska tillämpas fr.o.m. . Regeringen har redogjort för kommissionens förslag i faktapromemoriorna Förslag till system för EU:s egna medel för perioden (2017/18:FPM92) samt Reviderat förslag till flerårig budgetram för perioden –2027 och förslag om inrättande av instrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (2019/20:FPM49). Utskottet subsidiaritetsprövade kommissionens förslag till beslut om egna medel och det reviderade förslaget . Utskottet ansåg att båda förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till ordföranden i , rådet respektive kommissionen. biföll utskottets förslag (utl. 2017/18:FiU51, rskr. 2017/18:445, utl. 2019/20:FiU63, rskr. 2019/20:367). överlade utskottet med statssekreterarna om den fleråriga budgetramen –2027 och förslaget till beslut om egna medel. Ytterligare överläggningar hölls , och med statssekreterarna . överlade utskottet med finansminister om återhämtningsinstrumentet för EU och överlade utskottet med statssekreterare om faciliteten för återhämtning och resiliens. Utskottet har fått information om läget i förhandlingarna och den fortsatta processen vid ett flertal tillfällen, av statssekreterare . Information och samråd i har skett inför och under pågående möte i , samt inför förhandling och beslut i rådet. lämnade , chef för representation i , information till utskottet om kommissionens arbete med faciliteten för återhämtning och resiliens. Utskottet har under beredningen av propositionen inhämtat ytterligare information från om återbetalningen av de medel som lånas upp för att finansiera återhämtningsinstrumentet. Informationen framgår under avsnittet nedan. , , och har ansvarat för tillämpningen av rådets beslut om systemet för egna medel i . Det nya beslutet om egna medel kommer även att tillämpas av . Berörda myndigheter har under beredningen av propositionen getts tillfälle att yttra sig över rådets beslut. EU:s allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. Utgifterna i EU:s budget delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar under det aktuella budgetåret och kommande år, medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter. Budgetens inkomster består i huvudsak av avgifter från medlemsländerna. Inkomsterna benämns egna medel och regleras i beslutet om systemet för EU:s egna medel. Utformningen av systemet är avgörande för finansieringen av EU:s verksamhet och för fördelningen av finansieringen mellan medlemsstaterna. Den exakta storleken på medlemsstaternas årliga avgifter beror på de faktiska utbetalningarna från EU:s budget och den relativa utvecklingen av medlemsstaternas ekonomier. Det finns tre typer av egna medel: s.k. traditionella egna medel (tullar och liknande avgifter samt särskilda sockeravgifter), en mervärdesskattebaserad avgift och en avgift baserad på medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI). Såväl mervärdesskattebasen som BNI-avgiften omfattas av gemensamma definitioner. EU-budgeten finansieras även till en mindre del av skatter på löner och pensioner samt pensionsavgifter för anställda vid , bidrag från medlemsstaterna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), böter samt en del andra mindre intäktsposter. Systemet för egna medel innehåller bestämmelser som reducerar vissa medlemsstaters avgifter. Reduktionerna har i sin nuvarande form utvecklats och omfattat , , , , och . har enligt det nuvarande beslutet om egna medel tre slags reduktioner: en reduktion på av finansieringen av rabatt[1], en nedsättning av uttagssatsen för den mervärdesskattebaserade avgiften från och en reduktion av den BNI-baserade avgiften med prisnivå. Reduktionerna löpte ut . Överenskomna ändringar i finansieringssystemet I avsnittet redogörs för de ändringar i systemet för EU:s egna medel som EU:s stats- och regeringschefer kom överens om på Europeiska rådets möte den 17–, och som formaliserades genom rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 från . Ändringarna framgår mer detaljerat av propositionen. Tak för egna medel Överenskommelsen innebär att taken för de egna medlen justeras upp från av medlemsstaternas BNI mätt i åtaganden och från av BNI mätt i betalningar. Taket för betalningar innebär i praktiken att det totala belopp som tas ut som avgifter från medlemsstaterna inte får överskrida av medlemsstaternas samlade BNI. Finansieringen av Europeiska unionens återhämtningsinstrument EU:s återhämtningsinstrument för att hantera konsekvenserna av spridningen av covid-19 regleras i en särskild rättsakt[2], men finansieringen av instrumentets betalningar genom upplåning regleras i beslutet om egna medel. Kommissionen ges enligt överenskommelsen befogenhet att på EU:s vägnar låna upp högst priser. Av dessa får användas för att tillhandahålla lån till medlemsstaterna och för utgifter. Beloppen ska justeras med en fast deflator på . Ingen ny nettoupplåning får ske efter 2026. Återbetalningen av det upplånade beloppet ska inledas före utgången av den fleråriga budgetramen –2027, och hela beloppet inklusive räntor ska vara återbetalt . Den årliga återbetalningen får inte överstiga av utgiftsbeloppet (priser). I syfte att skapa ett garantiutrymme för den skuld som upplåningen medför höjs taket för egna medel tillfälligt till dess att samtliga skulder som finansierar återhämtningsinstrumentet är återbetalda, som längst t.o.m. . Det innebär att taket för egna medel höjs från av medlemsstaternas BNI mätt i åtaganden och från av medlemsstaternas BNI mätt i betalningar. Höjningen av taken får endast användas för att finansiera återbetalning av lån och räntor som lånats upp för att finansiera återhämtningsinstrumentet. Återbetalning av upplånade medel har under beredningen av propositionen inkommit med ytterligare information om återbetalningen av de medel som lånas upp på kapitalmarknaderna för att finansiera återhämtningsinstrumentet. anför att återbetalningen ska inledas 2027. Återbetalningen kommer dock att ske med mycket små belopp om inte nya egna medel införs . Bedömningen stöttar sig på punkt A7 i slutsatserna från Europeiska rådets möte den 17–och artikel 5 i rådets beslut om egna medel. I punkt A7 anges följande. Återbetalningen ska schemaläggas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning för att säkerställa en stadig och förutsebar minskning av skulderna till och med . De belopp som inte används till räntebetalningar som planerat kommer att användas för förtidsbetalningar före utgången av den fleråriga budgetramen 2021–2027, med ett minimibelopp, och kan höjas över denna nivå förutsatt att nya egna medel har införts. Här ska ”ett minimibelopp” tolkas som återstoden av de medel som avsätts i EU:s budget för ränteåterbetalningar. Om nya egna medel införs kan större belopp avsättas för återbetalning. anför att konsekvensen av detta är att EU-avgiften inte väntas påverkas mer än möjligen marginellt om inte beslutet om egna medel revideras ytterligare en gång , vilket kan ske efter att kommissionen fört fram förslag på nya egna medel och om rådet går med på att öppna beslutet för förhandling och når konsensus om en revidering. I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte ska kommissionen lägga fram förslag på egna medel baserade på EU:s handel med utsläppsrätter (ETS), en gränsjusteringsmekanism för koldioxidutsläpp samt en digital avgift , men behandlingen i rådet väntas ske först betydligt . I händelse av en sådan revidering behöver processen med proposition och ratificering upprepas och de potentiellt kännbara konsekvenserna för EU-avgiften blir då en fråga för konsekvensanalys i en sådan proposition. En ny kategori av egna medel införs baserat på nationella bidrag som beräknas utifrån mängden plastförpackningsavfall som inte återvinns. Beräkningen baseras på en uttagssats på per kilogram av det icke-återvunna plastförpackningsavfall som genereras i respektive medlemsstat. För att undvika en alltför stor regressiv effekt på de nationella bidragen införs en justeringsmekanism med en årlig schablonminskning för vissa medlemsstater. De traditionella egna medlen är oförändrade, men den andel som medlemsstaterna får behålla för att täcka kostnader för uppbörd ökas från . Mervärdesskattebasen kvarstår som grund för beräkningen av den mervärdesskattebaserade avgiften, och uttagssatsen ska även fortsättningsvis uppgå till . Den BNI-baserade avgiftens uppbyggnad behålls oförändrad, och BNI ska även fortsättningsvis beräknas i enlighet med 2010[3]. De reduktioner som , , , och har haft förenklas och förlängs. Enligt överenskommelsen får dessa medlemsstater en reduktion av den BNI-baserade avgiften för perioden –2027. Reduktionerna på den mervärdesskattebaserade avgiften upphör. får enligt överenskommelsen en årlig reduktion av den BNI-baserade avgiften på priser för perioden –2027. får en reduktion på , en reduktion på , en reduktion på och en reduktion på (samtliga belopp på den BNI-baserade avgiften 2021–2027 och priser). Regeringen beräknar att nettovärdet av de svenska reduktionerna, dvs. värdet med hänsyn tagen till finansieringen av och andra medlemsstaters reduktioner, –uppgick till ca prisnivå. Nettovärdet av de reduktioner som bestämts –2027 beräknas av regeringen uppgå till ca prisnivå. Regeringen konstaterar att reduktionernas storlek ska ses i ljuset av att omslutningen på budgetramen –2027 minskar något jämfört med tidigare period justerat för brexit, att återhämtningsinstrumentet bidrar till att fördela ytterligare medel mellan medlemsstaterna, samt ekonomiska utveckling i förhållande till andra medlemsstater. Regeringen beräknar att effekterna på den svenska avgiften av den överenskomna utgiftsvolymen och systemet för egna medel inklusive reduktionerna, innebär en betydligt lägre genomsnittlig avgiftsnivå än vad kommissionens förslag hade medfört. I och med att reduktionerna i det gällande beslutet om egna medel löpte ut beräknas avgiften öka . När det nya beslutet om egna medel träder i kraft kommer de nya reduktionerna att tillämpas retroaktivt från . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 27) har regeringen beaktat rådets beslut om egna medel. Det bör noteras att beloppen i budgetpropositionen redovisas i löpande priser och därför avviker från de belopp som finns i rådets beslut om egna medel. I beslutet redovisas beloppen priser, förutom beloppen för reduktionerna, som redovisas priser. Sammantaget bedömer regeringen att den svenska avgiften till EU –2027 på grund av reduktionens storlek kommer att uppgå till en andel av BNI som ungefär motsvarar samma andel som –2020. Rådets beslut av om systemet för EU:s egna medel ska ersätta rådets tidigare beslut om EU:s egna medel (2014/335/EU, Euratom) av , som godkändes av (prop. 2013/14:238, bet. 2014/15:FiU7, rskr. 2014/15:9). Samtliga medlemsstater måste godkänna beslutet för att det ska träda i kraft. Enligt artikel 311 i fördraget om EU:s funktionssätt (EUF-fördraget) ska rådet enhälligt, på förslag av kommissionen och efter att ha hört , fastställa bestämmelser om unionens system för egna medel samt rekommendera medlemsstaterna att anta dessa bestämmelser i enlighet med nationell rätt. Eftersom beslutet om systemet för egna medel är att anse som en internationell överenskommelse i enlighet med 10 kap. 3 § regeringsformen ska beslutet för del godkännas av . Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att godkänna rådets beslut om systemet för EU:s egna medel från och att det tidigare beslutet om EU:s egna medel upphävs. Jämför reservation 1 (SD, V), motivreservation 2 (M, KD) och särskilt yttrande 1 (M, KD), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (L). Regeringen föreslår att godkänner rådets beslut av om systemet för EU:s egna medel. Regeringen bedömer att beslutet stämmer överens med överenskommelsen vid den 17–och att de svenska målsättningarna på området har uppnåtts. Regeringen anför att för de myndigheter som är ansvariga för beräkningar och inbetalningar av egna medel innebär beslutet inga väsentliga förändringar. De nya egna medel som baseras på den samlade volymen av icke-materialåtervunna plastförpackningar ska när beslutet träder beräknas preliminärt utifrån underlag som tas fram . Regeringen bedömer att framtagandet av särskilda underlag för beräkningen av dessa egna medel inte bör medföra alltför stora kostnader. Regeringen konstaterar dock att definitioner och inrapporteringssystem för materialåtervinning av plast kan komma att ändras om det visar sig att det finns brister i jämförbarhet eller mätbarhet mellan eller inom EU:s medlemsstater. Det kan då uppstå vissa förvaltnings- och utvecklingskostnader för den eller de myndigheter som ansvarar för inrapportering och inbetalning. I kommittémotion 2020/21:3866 av m.fl. (SD) föreslås att avslår propositionen. Motionärerna anser att det är problematiskt att införa nya intäktskomponenter som egna medel, eftersom det är ett steg på vägen till att luckra upp den nationella suveräniteten över finanspolitiken till förmån för EU. Vidare menar motionärerna att syftet med förslaget är att öka EU:s egna medel för att möjliggöra finansieringen av återhämtningsinstrumentet. Motionärerna anser att instrumentet är synnerligen problematiskt, bl.a. eftersom de bedömer att insats är större än vad som betalas tillbaka och att upplåningen innebär att framtida generationer skuldsätts. I kommittémotion 2020/21:3864 av m.fl. (V) föreslås att avslår propositionen. Motionärerna menar att utformningen av faciliteten för återhämtning och resiliens innebär att EU tar ett stort steg mot en gemensam finanspolitik. Enligt motionärerna borde bara de länder som tillhör valutaunionen omfattas av faciliteten. Vidare konstateras att upplåningen innebär att det är kommande generationer som får betala för återhämtningsinstrumentet. Motionärerna motsätter sig också att nya former av nya medel införs. Om nya skatter eller avgifter införs på EU-nivå menar motionärerna att intäkterna ska återföras till medlemsstaterna. Inför rådets antagande av beslutet om egna medel samrådde regeringen skriftligen med . Samrådet avslutades (prot. 2020/21:23). Vid samma tillfälle samrådde regeringen med inför antagandet av förordningen om den fleråriga budgetramen –2027[4], förordningen om EU:s återhämtningsinstrument[5], den s.k. villkorlighetsförordningen[6], det interinstitutionella avtalet mellan , rådet och kommissionen om den fleråriga budgetramen[7] och gemensamma deklarationer som rör paketet med den fleråriga budgetramen. Även inför rådets antagande av förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens[8] samrådde regeringen skriftligen med . Samrådet avslutades (prot. 2020/21:26). Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att godkänna rådets beslut från om systemet för EU:s egna medel och att rådets tidigare beslut om egna medel upphävs. Den svenska restriktiva grundhållningen när det gäller EU:s budgetpolitik är fast förankrad i . ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, vilket innebär en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin. Regeringen har vid överläggningar i utskottet liksom vid samråd i stämt av sina prioriteringar i förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram –2027. En viktig målsättning har varit att den svenska EU-avgiften ska hållas nere. Utskottet välkomnar att enligt överenskommelsen även under nästa budgetperiod kommer att få reduktioner på avgiften. En rättvis fördelning av finansieringsbördan, i synnerhet i fråga om den stora skillnaden mellan medlemsstaternas nettobidrag till unionens budget samt avgiftsförändringar, är en central fråga för EU-budgetens legitimitet. Utan reduktionerna hade vissa medlemsstater, däribland , fått betala oproportionerligt höga brutto- och nettoavgifter till EU:s budget. Utskottet konstaterar att den svenska avgiften till EU –2027 på grund av reduktionernas storlek kommer att uppgå till en andel av BNI som ungefär motsvarar dagens. Utskottet ansåg att kommissionens ursprungliga förslag till egna medel och det reviderade förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen. Enligt utskottets mening var bl.a. den föreslagna korgen med tre nya egna medel problematisk och alltför långtgående för att nå målen med förslaget. Utskottet konstaterar att överenskommelsen vid innebär att ett av de tre föreslagna nya egna medlen införs, nämligen en intäktskomponent baserad på icke-återvunnet plastavfall. Utskottet påminner om regeringens bedömning i att denna komponent kommer att ha en positiv effekt på den svenska avgiften. Dock vill utskottet understryka att det är kritiskt mot införandet av nya egna medel. Liksom regeringen ansåg i är utskottet emot överföring av beskattningsrätt till EU-nivå. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till utskottet när frågan om ytterligare nya egna medel aktualiseras. Utskottet konstaterar att återhämtningsinstrumentet genom godkännandet av beslutet om egna medel kommer att finansieras genom omfattande upplåning på kapitalmarknaderna. Utskottet betonar att detta, i enlighet med rådets beslut, ska vara en extraordinär och tillfällig åtgärd som vidtas i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen. Utskottet anser att det är viktigt att delutbetalningar från faciliteten för återhämtning och resiliens görs i takt med att planerade reformer och investeringar genomförs, och att genomförandet följs upp på ett adekvat sätt. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att en viktig målsättning i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen var att länder som inte står upp för grundläggande värden inte ska fortsätta att gynnas av EU-medel i samma utsträckning som . Utskottet framhåller att den s.k. villkorlighetsförordningen, som antogs , innebär att rådet med kvalificerad majoritet kan besluta om att vidta åtgärder som att stoppa utbetalning av medel. Detta var en avgörande del av den överenskommelse som gav regeringen stöd för vid . Med detta tillstyrker utskottet regeringens proposition. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (SD, V) av (SD), (V), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2020/21:3864 av m.fl. (V) och 2020/21:3866 av m.fl. (SD) samt avslår proposition 2020/21:87. Vi anser inte att det finns skäl att godkänna rådets beslut om systemet för EU:s egna medel. Vi anser därför att bör avslå propositionen. Vi utvecklar våra skäl till detta i våra särskilda yttranden 2 respektive 4. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering – motiveringen (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och i (M). träffade en överenskommelse om en flerårig budgetram och ett antal reformer på EU-budgetens utgiftssida, samt ett antal ändringar i EU-budgetens finansieringssystem, inklusive systemet för de s.k. egna medlen. Överenskommelsen har formaliserats i ett beslut av Europeiska unionens råd . För att beslutet ska bli giltigt måste samtliga medlemsstater godkänna rådets beslut om egna medel i enlighet med varje medlemsstats konstitutionella regler. Regeringen föreslår därför i sin proposition att ska godkänna rådets beslut. I propositionen beskriver regeringen processen och innehållet i rådets beslut. och kan inte ställa sig bakom det regeringen anför som motivering till det beslut som ska fatta. Vi anför därför följande tilläggsmotivering. En stor majoritet i ansåg under subsidiaritetsprövningen att det råder oklarhet om i vilken utsträckning det finns koppling mellan effekterna av coronapandemin och hur EU kommer att använda de medel som lånas upp inom ramen för återhämtningsinstrumentet, och man enades därför kring ett uttalande i finansutskottet (FiU2019/20:63). Det finns goda skäl att i samband med beredningen av regeringens proposition 2020/21:87 följa upp det ställningstagandet. I uttalandet gjordes det tydligt att ansåg att kommissionens ändrade förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet föreslog därför att lämnar ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. Utskottet konstaterade att förslaget innebär omfattande upplåning för finansiering av betydande ökningar i EU:s programverksamhet. Det kunde inte anses klarlagt att upplåningen i första hand kommer att användas för att hantera coronapandemins konsekvenser. Utskottet ansåg därmed att åtgärden var alltför långtgående för att nå målen med förslaget. Utskottet ansåg därtill att det inte var tydligt motiverat varför denna typ av upplåning skulle hanteras bättre på unionsnivå än på nationell nivå.