bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av långsiktiga och förutsebara regler för förnybara bränslen på EU-nivå. Utskottet konstaterar även att regeringen i enlighet med vad som förordas i motionerna 2020/21:3349 (M) yrkande 41 och 2020/21:3368 (M) yrkande 10 i översynen av direktivet för förnybar energi verkar för att det inte innehåller restriktioner av andelen biodrivmedel från grödor som är hållbart producerade. Utskottet kan konstatera att har fått ett statsstödsgodkännande för skattebefrielse till höginblandade flytande biodrivmedel som gäller t.o.m. utgången av 2021. Utskottet noterar dessutom att regeringen i den pågående översynen av riktlinjerna verkar för att höginblandade biodrivmedel ska kunna gynnas framför fossila drivmedel även efter 2021. Utskottet noterar vidare att regeringen även verkar för att EU-subventioner till fossila bränslen ska fasas ut och agerar således i linje med det som förordas i motion 2020/21:2922 (C) yrkande 10. Förslag om tillkännagivanden på dessa områden kan därför enligt utskottet också besparas. Enligt utskottets uppfattning är det vidare viktigt att EU:s s.k. taxonomiförordning inte begränsar möjligheterna att använda och utveckla biodrivmedel och andra biobränslen. Utskottet delar regeringens uppfattning att bioenergi som uppfyller hållbarhetskriterier i EU:s förnybarhetsdirektiv också bör klassas som en hållbar investering enligt taxonomin. Taxonomin riskerar annars att slå hårt mot förnybar energi och bioenergin. Utskottet noterar att regeringen tillsammans med nio andra medlemsländer tydliggjort denna uppfattning i ett brev till kommissionen. När det avslutningsvis gäller förslagen i motion 2020/21:2809 (KD) yrkande 66 om en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen och yrkande 70 om att vätgasens potential för flyget bör beaktas i en övergripande svensk vätgasstrategi vill utskottet anföra följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att minska flygets klimatavtryck. Utskottet vill påminna om att uppdrag att utreda ytterligare behov av styrmedel för att främja ökad inhemsk produktion av biodrivmedel ska omfatta både flytande och gasformiga biodrivmedel för olika trafikslag i enlighet med bl.a. förslaget i betänkande. Utskottet noterar vidare att därutöver fått i uppdrag att förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen för flyg. Uppdraget har också utvidgats till att omfatta samtliga hållbara förnybara bränslen för flyg och ska även omfatta forskning och utveckling av dels elflyg, dels vätgasdrift, inklusive tanknings- och laddinfrastruktur. Som tidigare redovisats i avsnittet Energigaser har fått i uppdrag att ta fram en strategi för vätgas och elektrobränslen. I uppdraget framgår att myndigheten ska analysera hur lämpliga policyförslag i Fossilfritt vätgasstrategi bör tas vidare. Utskottet noterar att Fossilfritt strategi bl.a. berör flyget och att det statliga initiativet även kommer att ta fram en strategi för hur vätgas kan användas inom olika sektorer . Utskottet konstaterar sammantaget att det pågår arbete i linje med det som efterfrågas i motionen och bör därmed lämna förslagen utan åtgärd. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en strategi för kraft- och fjärrvärme. Utskottet hänvisar till myndighetsuppdrag och pågående beredning. Även övriga förslag i motioner som gäller olika värmefrågor avslås av . Utskottet avstyrker förslagen bl.a. med hänvisning till pågående uppdrag och insatser. Jämför reservation 39 (M, SD, KD), 40 (M), 41 (KD) och 42 (L). I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) framhålls kraft- och fjärrvärmens viktiga och ofta underskattade roll för energisystem. Kraftvärmen har förmåga att bidra med mest värme och el när behoven i landet är som störst och motionärerna menar att kraft- och fjärrvärmen kan spela en avgörande roll för att motverka att lokala elproblem liknande de i och det gångna året uppstår framöver. Regeringen bör därför enligt yrkande 37 få i uppdrag att ta fram en strategi för kraft- och fjärrvärmen. Strategin bör ta ett brett och samlat grepp och t.ex. beröra frågor om beskattning, byggregler och EU-regler för biobränslen. I kommittémotion 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 35 förordas ett tillkännagivande om kraftvärmeverkens betydelse. Motionärerna framhåller att kraftvärmeproduktionen är ett alternativt sätt att dra nytta av hushållens sopor, biobränsle och annat avfall då det kan hjälpa till att avgifta kretsloppen som de förser det omgivande samhället med nyttigheter i form av värme eller kyla och el. Motionärerna konstaterar vidare att man vid vissa kraftvärmeverk prövar koldioxidinfångning med hjälp av s.k. CCS-teknik. Motionärerna är positiva till ökade satsningar på sådan teknik och menar att kraftvärmeverken måste värnas och avfallsförbränningsskatten sänkas. I kommittémotion 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslås ett likalydande tillkännagivande med samma motivering som det i motion 2020/21:3368 (M) yrkande 37. Även i kommittémotion 2020/21:662 av m.fl. (SD) framhålls kraftvärmens betydelse för det svenska energisystemet. Den bidrar till effektförsörjningen , är planerbar och mildrar effektbehovet genom värmeleveranserna. Motionärerna beklagar att lönsamheten och därmed konkurrenskraften för kraftvärmen satts under stor press och anför att regeringen med nya skattepålagor ändrat dess förutsättningar till det sämre, som enskilda energislag har subventionerats. I yrkande 13 efterfrågas därför att regeringen ska ta fram en strategi för hur konkurrenskraften kan stärkas för kraft- och fjärrvärmen. I regioner med kapacitetsbrist är lokal elproduktion som t.ex. kraftvärme extra viktigt för effektbalansen. Detta anför (MP) i motion 2020/21:2722 och föreslår i yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram en nationell strategi för framtidens kraftvärme och värmeproduktion för att underlätta för lokal effektproduktion och stödtjänster. Även i kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) förordas i yrkande 19 att regeringen ska ta fram en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärmen. Motionärerna framhåller kraftvärmens fördelar och menar att den har potential att utvecklas ytterligare om sektorn får konkurrenskraftiga och långsiktiga villkor. I motionen lyfts även potentialen i geotermisk energi som skulle kunna möjliggöra en drastisk minskning av inköp av producerad energi och därtill konkurrensutsätta alternativen, vilket gynnar den fria marknaden. I yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att geoenergin ska föras fram som en del i utveckling till ett än mer hållbart energisystem. I partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 15 förordas ett tillkännagivande om att användningen av fossila bränslen för processändamål ska fasas ut. Motionärerna framhåller att alternativen är biobränsle, el eller nukleär värme och anser bl.a. att de svenska regelverken behöver anpassas för att möjliggöra reaktorer för industrins behov av processvärme. Vidare anser motionärerna att användningen av torv, kol, olja och gas i fjärrvärmeproduktionen ska upphöra och föreslår ett tillkännagivande med den inriktningen i yrkande 38. Även fossila bränslen som används för uppvärmningsändamål ska enligt vad som anförs i yrkande 39 fasas ut. Motionärerna framhåller att det är positivt att det finns en fungerande avfallsförbränning i , men konstaterar att den största delen av de fossila koldioxidutsläppen från fjärrvärmen kommer från användningen av avfall som bränsle. I propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) slog regeringen fast att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är en av förutsättningarna för att klara den framtida el- och värmeförsörjningen under kalla vinterdagar. Vidare betonades vikten av att möjligheterna till högeffektiv elproduktion utnyttjas i bränslebaserad fjärrvärmeproduktion. kan även nya tekniker och tillämpningar, såsom ökat utnyttjande av spillvärme och geotermisk djupvärme, vara en del av en hållbar fjärrvärmesektor. Regeringen redovisade uppfattningen att det är viktigt med en gynnsam utveckling där kraftvärmesektorn bidrar med systemvinster för övriga energisystem och till målen om förnybar el och nettonollutsläpp av växthusgaser. Det förutsätter dels att potentialen för elproduktion i fjärrvärmenäten utnyttjas, dels att både kraft- och värmeproduktionen är konkurrenskraftiga och baseras på förnybara bränslen. ska enligt myndighetens instruktion (SFS 2007:1118) följa och analysera utvecklingen på bl.a. fjärrvärmemarknaderna och lämna förslag till ändringar i regelverk eller till andra åtgärder för att främja marknadernas funktion. Rapportering om potentialen för fjärrvärme, kraftvärme och fjärrkyla I regleringsbrevet fick i uppdrag att – i enlighet med EU:s energieffektiviseringsdirektiv – uppdatera heltäckande bedömning av potentialen för tillämpning av högeffektiv kraftvärme samt effektiv fjärrvärme och fjärrkyla. Om utredningen kom fram till att det finns potential för mer förnybar värme och kyla och effektivare värme och kyla än vad marknaden klarar av att tillhandahålla på ett samhällsekonomiskt lönsamt sätt, skulle myndigheten föreslå lämpliga styrmedel. Bedömningen redovisades till . I (ER 2020:34) konstateras att uppvärmningsmarknaden nästan omfattar värme och omsätter . Myndigheten konstaterar vidare att uppvärmningsmarknaden i i stor utsträckning redan ställt om från fossilt till förnybart. Dessutom är all kraftvärme i redan högeffektiv. Där inte fjärrvärmen är lönsam sker uppvärmningen framför allt med värmepumpar som nästan helt använder fossilfri el. menar att det mot den bakgrunden är en utmaning att utreda potentialen för mer förnybar värme och kyla och effektivare värme och kyla än vad marknaden klarar av att tillhandahålla på egen hand. När det gäller den fossila fjärrvärmeproduktionen (avseende olja, kol och naturgas) anser myndigheten att det inte är något som en kartläggning med förslag på styrmedel kan påverka i någon större utsträckning eftersom en nästintill full höjning av koldioxidskatten redan införts och branschen ställer om. När det gäller den sista fossila individuella uppvärmningen från olja och naturgas anför myndigheten att modellberäkningarna i rapporten visar på att de kommer att bli olönsamma och helt utfasade med existerande styrmedel. Det som återstår är utmaningen med att minska det fossila innehållet i avfallet. Utifrån slutsatser baserade på bl.a. modellberäkningar, en genomgång av värme- och kylmarknad, en översikt över existerande politik och styrmedel och kartor över olika typer av produktionsanläggningar föreslår följande: • För att ta vara på den potential som finns för lågtempererad spillvärme bör lågtempererad spillvärme ingå i lagen om kostnadsnyttoanalys (2014:268). • bör fortsätta satsa på och utreda möjligheterna för biokraftvärme med koldioxidavskiljning (bio-CCS). • För att på ett effektivt sätt kunna värna kraftvärmen och dess positiva egenskaper bör en samlad översyn av styrmedlen som påverkar kraftvärmen genomföras för att utreda vilken den samlande effekten är och vid behov föreslå förändringar. • För att kunna åtgärda problemet med fossilt avfall behöver sammansättningen av det avfall som används för förbränning förändras. Detta är inte ett problem som man i första hand kommer åt genom åtgärder i energisektorn utan styrningen behöver snarare riktas mot de aktörer som har rådighet för uppkomsten av avfallet. Som framgår nedan har fått ett uppdrag när det gäller driftstöd till bio-CCS. Övriga förslag med anledning av bereds inom . Geoenergi är samlingsnamnet för teknik där värme och kyla från markens översta tas till vara. Det finns ett flertal sådana tekniker, och i finns det ca 450 000 geoenergianläggningar av olika slag. Majoriteten är bergvärmepumpar för villor. Geotermi är en annan teknik där värme från radioaktivt sönderfall i jordskorpan och värmeledning från jordens inre tas till vara på stort djup (). Forskning och utveckling – fjärrvärme och diffusa energikällor har beviljat Svenskt Geoenergicentrum och SP för att utveckla en strategisk innovationsagenda för geoenergi. Arbetet syftar till att ta fram mål för geoenergins utveckling, inklusive att identifiera forsknings- och utvecklingsbehov för att nå målen. Arbetet avslutades och avrapporterades i rapporten under mark ska upp till ytan – Strategisk innovationsagenda för geoenergi. Det tvärvetenskapliga forskningsprogrammet var ett av världens största forskningsprogram för fjärrvärme och fjärrkyla. Det finansierades av fjärrvärmebranschen och . forskning, indelad i tre etapper, avslutades programmet . Inom ramen för programmet studerade man bl.a. möjligheterna att använda mer diffusa energikällor för fjärrvärmeändamål. beslutade att ge i stöd till ett demonstrationsprojekt inom djupgeotermi. Projektet, som är det första i sitt slag i , kommer att provborra för att kunna utvinna geotermisk energi. är ett samarbete mellan näringslivsaktörerna Eon och St1 och och samt forskare från och . ska lämna förslag på utformning av ett system för driftstöd, i form av omvänd auktionering eller fast lagringspeng, för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor (bio-CCS). Myndigheten ska även se över möjligheten att inkludera negativa utsläpp med hjälp av biokol i systemet. Analysen ska beakta slutsatser i Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande Vägen till en klimatpositiv framtid (SOU 2020:4) och remissyttrandena. Delredovisningen ska inkludera ett förslag till utformning av driftstödet, såsom tidsplan, stödnivåer, kontraktslängd, kopplingen med andra befintliga stödsystem, ansvarsfrågor, hantering av förluster och läckage samt för- och nackdelar med de olika stödsystemen. Slutredovisning ska lämnas till . Slutredovisningen ska omfatta författningsförslag och ytterligare detaljer i utformningen. överlämnade en delredovisning i vilken myndigheten föreslår att ett statligt stöd för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor bör utformas med hjälp av omvända auktioner. Skatt på avfallsförbränning och utvärdering av densamma På förslag från regeringen beslutade om en skatt på förbränning av avfall (2019:1274). Skatten trädde i kraft . Av propositionen framgår att det i ett tidigt skede efter att skatten har trätt i kraft bör göras en utvärdering av skattens effekter. Enligt propositionen ska utvärderingen ta hänsyn till EU-lagstiftning på området och även beakta fjärrvärmens konkurrenskraft och en pålitlig el- och värmeförsörjning. Skattens effekter på materialåtervinning bör även analyseras och hur eventuella negativa effekter för materialåtervinningsindustrin kan undvikas. Enligt propositionen bör utvärderingen även omfatta skattens effekter på utsläppen av växthusgaser, effekten på avfallsflöden, effekter för import och export av avfall samt effekter på omställningen till en cirkulär ekonomi och dess effekter för att nå klimatmålen. Utvärderingen ska vidare omfatta hur investeringar i produktionskapacitet i avfallsförbränningssektorn påverkas, fjärrvärmens och företagens konkurrensförutsättningar samt påverkan på el- och värmeförsörjningen, särskilt effektsituationen. Slutligen ska utvärderingen också analysera effekterna för fjärrvärmekunderna. fick i uppdrag att utvärdera effekterna av skatten i enlighet med det som anges i propositionen. Myndigheten ska inhämta underlag från och . Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utredning om undantag från avfallsskatt och avfallsförbränningsskatt beslutade regeringen att en särskild utredare skulle få i uppdrag att analysera om det är lämpligt att införa ytterligare undantag från avfallsskatten och avfallsförbränningsskatten (dir. 2021:5). • ta ställning till om det finns behov av att införa ytterligare undantag i avfallsförbränningsskatten för att främja syftet med skatten • lämna ett författningsförslag som undantar visst sekundäravfall från avfallsförbränningsskatten • ta ställning till om det finns behov av att genomföra ändringar i avfallsskattelagen för att främja giftfria kretslopp och återvinning av material och resurser genom ett undantag för visst sekundäravfall • ta ställning till hur eventuella undantag förhåller sig till , med utgångspunkt i att ett undantag inte ska stå i strid med , speciellt inte reglerna om statsstöd • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Förslag liknande de i motionerna om en strategi för kraft- och fjärrvärme avstyrktes av utskottet (bet. 2019/20:NU14). Utskottet hänvisade bl.a. till att fått i uppdrag av regeringen att uppdatera heltäckande bedömning av potentialen för tillämpningen av högeffektiv kraftvärme samt effektiv fjärrvärme och fjärrkyla. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – En strategi för kraft- och fjärrvärme – Vissa övriga värmefrågor. En strategi för kraft- och fjärrvärme I flera motioner efterfrågas en strategi för kraft- och fjärrvärme. Utskottet vill inledningsvis framhålla att hållbar fjärr- och kraftvärmeproduktion är viktiga delar i den nu gällande energipolitiken. I likhet med regeringen anser utskottet att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är en viktig förutsättning för att klara den framtida el- och värmeförsörjningen under kalla vinterdagar. Därutöver är det viktigt att möjligheterna till högeffektiv elproduktion utnyttjas i fjärrvärmeproduktion. kan även nya tekniker och tillämpningar, såsom ökat utnyttjande av spillvärme, vara en del av en hållbar fjärrvärmesektor. Utskottet konstaterar att överlämnat en rapport till regeringen med flera förslag mot bakgrund av myndighetens rapportering om potentialen för fjärrvärme, kraftvärme och fjärrkyla. Utskottet noterar att ett av förslagen lett till ytterligare uppdrag till och att övriga förslag med anledning av rapporten bereds vidare inom . Utskottet ser av dessa anledningar inget skäl för ett tillkännagivande. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motion 2020/21:3351 (M) yrkande 35 betonas kraftvärmeverkens betydelse. Motionärerna är positiva till ökade satsningar på CCS-teknik och anser att avfallsförbränningsskatten ska sänkas. Utskottet kan inledningsvis konstatera att fått i uppdrag att lämna förslag på utformningen av ett system för driftstöd till bio-CCS. Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller den nya skatten på avfallsförbränning (2019:1274) som infördes noterar utskottet att fått i uppdrag att utvärdera effekterna av skatten i flera avseenden och att myndigheten i arbetet ska inhämta underlag från och . Uppdraget ska redovisas . Vidare har en särskild utredare fått i uppdrag att analysera om det är lämpligt att införa ytterligare undantag från avfallsskatten och avfallsförbränningsskatten (dir. 2021:5). Detta uppdrag ska redovisas . Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om att en konkurrenskraftig värmesektor behövs, men menar att med hänvisning till det anförda kan avslå det aktuella förslaget. När det gäller förslagen i motion 2020/21:3679 (L) yrkandena 15, 38 och 39 om fossila bränslen i kraftvärmeverk noterar utskottet att i en rapport konstaterar att uppvärmningsmarknaden i i stor utsträckning redan ställt om från fossilt till förnybart. Enligt myndighetens beräkningar kommer den sista fossila individuella uppvärmningen från olja och naturgas bli olönsam och helt utfasad med existerande styrmedel. Den utmaning som återstår enligt myndigheten är att minska det fossila innehållet i avfallet. Utskottet noterar att förslagen i bereds inom . Motionsyrkandena kan därmed avslås av . Utskottet har tidigare avstyrkt ett liknande förslag som det i motion 2020/21:3501 (KD) yrkande 23 om geotermisk energi. Utskottet konstaterade då att geoenergi inte är en ovanlig företeelse i då det används för att värma upp tusentals småhus med värmepumpar som utnyttjar den värme som finns lagrad förhållandevis ytligt i berggrunden. Vidare konstaterade utskottet att nya tekniska tillämpningar väntas förbättra möjligheterna att utvinna geotermisk djupvärme och att avsatt medel för ett demonstrationsprojekt inom djupgeotermi. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det redovisade kan anses tillgodose det som efterfrågas av motionärerna och kan därför avslå förslaget. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår förslag i motioner om en färdplan för nästa generations kärnkraft, test- och demoanläggningar för nästa generations kärnkraft och som i övrigt berör energiforskning. Utskottet avstyrker förslagen med hänvisning till att regeringen avser att överlämna en proposition till om inriktningen för forskning och innovation på energiområdet 2021–2024. Jämför reservation 43 (M, SD, KD), 44 (M, SD), 45 (M), 46 (SD), 47 (C), 48 (KD) och 49 (L). I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. yrkande 13 förordar satsningar på stöd till forskning, utveckling och investeringar i alternativa gröna bränslen. Motionärerna framhåller att kostnaden för att utveckla och producera biobränslen och vätgas i generellt sett är högre än för fossila bränslen och att det därför finns behov av stöd för att få igång en storskalig inhemsk produktion. Vidare bör enligt vad som anförs i yrkande 32 begära att regeringen utvecklar en färdplan mot nästa generations kärnkraft. Motionärerna vill se riktade satsningar på nästa generations kärnkraft och framhåller att ny teknik kan göra energianvändningen mer effektiv och säker. I arbetet med att ta fram en färdplan bör regeringen identifiera behov av forskning och demonstration, analysera hur kan arbeta tillsammans med andra länder samt peka ut en väg för hur kan ta sig till byggnation av en ny generation reaktorer. I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) förordas i yrkande 42 ett likalydande förslag med samma motivering som det nämnda i motion 2020/21:3368 (M) yrkande 13. Därtill föreslås i yrkande 43 att det ska införas ett forskningsstöd för att reducera flygets utsläpp. Motionärerna framhåller vikten av att accelerera utvecklingen för att ställa om hela flyget genom stöd och utveckling av ny teknik. I kommittémotion 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett likalydande tillkännagivande om en färdplan för nästa generations kärnkraft med samma motivering som det nämnda i motion 2020/21:3368 (M). Vidare förordas i yrkande 5 att ska få i uppdrag att finansiera test- och demoanläggningar som kan utveckla nästa generations kärnkraft. Motionärerna framhåller att tillsammans med andra länder bör främja utvecklingen av ny kärnkraft. och Kopparklint (båda M) yrkar i motion 2020/21:2254 att bör ges i uppdrag att finansiera test- och demoanläggningar som kan utveckla fjärde generationens kärnkraft. Motionärerna framhåller att i då elpriser och klimat påverkas stor av världens energiproduktion måste satsa mer på test- och demoanläggningar som möjliggör produktionstester av olika slags klimatneutral energi, däribland den fjärde generationens kärnkraft. I motion 2020/21:2626 av och (båda M) yrkande 3 förordas att regeringen ska ta fram en strategi för etablering av nästa generations kärnkraft. m.fl. (SD) förordar i motion 2020/21:662 yrkande 11 (i denna del) att ska uppmana regeringen att ta fram en strategi för utvecklingen av nästa generations kärnkraft. Motionärerna tar vidare upp solceller och motionärerna anser att ett väsentligt problem med solceller i är den oregelbundna elproduktionen eftersom solceller av naturliga skäl är beroende av solljus. Detta gör att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader när elbehovet är som störst. Satsningar på forskning kring solkraft i ska därför enligt vad som förordas i yrkande 18 vara exportorienterade för marknader där potentialen för solkraften är mycket större och troligtvis naturligt kommer att utgöra en stor del av energisystemen.