bet · H801NU17 · 2021-06-08 00:00:00 — Regeringen framhåller att utredaren därför ska göra en helhetsöversyn dels av regler och processer kring företagens trygghetssystem utifrån ett förenklingsperspektiv, dels med syftet att identifiera och ta bort omotiverade skillnader mellan företagsformer. Därutöver ska utredaren lämna förslag på nödvändiga författningsändringar och åtgärder som gör det enklare och mer förutsebart för företagare att utnyttja trygghetssystemen vid exempelvis sjukdom och föräldraledighet. Ett deluppdrag som rör huruvida åldersgränsen är ändamålsenlig som bortre gräns för möjligheten att välja karenstid i sjukförsäkringen redovisades . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Förenklingar för mikroföretag m.m. Regeringen tillsatte en utredning som ska föreslå förenklingar av regelverken för mikroföretag och en modernisering av bokföringslagen (dir. 2020:48). Utredaren ska brett analysera och identifiera vilka regelverk som är mest betungande för mikroföretag och föreslå förenklingar av sådana regelverk. Utredaren ska också se över bokföringslagen (1999:1078) för att åstadkomma ett modernt, teknikneutralt och enkelt regelverk som är anpassat till dagens förhållanden. Genom ett tilläggsdirektiv beslutade regeringen att förlänga utredningen uppdrag till (dir. 2021:11). Därutöver tillsatte regeringen en utredning för att se över beskattningen av enskilda näringsidkare (dir. 2019:102). Syftet med utredningen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Uppdraget ska slutredovisas . meddelande om bättre lagstiftning antog ett meddelande om bättre lagstiftning där det förs fram flera förslag för att anpassa EU:s lagstiftningsprocess för framtiden (COM(2021) 219). Kommissionen föreslår bl.a. följande åtgärder: • Eliminera hinder och onödig byråkrati som fördröjer investeringar och uppbyggnaden av 2000-talets infrastruktur, i samarbete med medlemsländerna, regioner och viktiga aktörer. • Förenkla offentliga samråd genom att införa en enda uppmaning att inkomma med synpunkter på den förbättrade portalen Kom med synpunkter. • Införa principen ”En in, en ut” som ska minska bördorna för invånarna och företagen genom att man särskilt uppmärksammar konsekvenserna av och kostnaderna för att tillämpa lagstiftningen, särskilt för små och medelstora företag. Med den här principen kan man säkerställa att nya bördor som införs kompenseras genom att likvärdiga bördor på samma politikområde tas bort. • Integrera FN:s mål för hållbar utveckling så att alla lagstiftningsförslag bidrar till Agenda 2030 för hållbar utveckling. • Förbättra det sätt på vilket lagstiftning behandlar och stöder hållbarhet och den digitala omställningen. • Integrera strategisk framsyn i politiken för att anpassa den efter framtida behov, exempelvis genom att ta hänsyn till nya stora trender på olika områden som miljö, digitalisering, geopolitik och samhällsekonomi. I meddelandet anförs vidare att kommissionen bl.a. kommer att presentera undersökning av regelbördorna, där resultatet av kommissionens satsningar på att minska bördorna beskrivs. granskning av statliga insatser för att underlätta nyföretagande genom digitalisering behandlade utskottet regeringens skrivelse granskning av statliga insatser för att underlätta nyföretagande genom digitalisering (skr. 2019/20:42). I skrivelsen uppgav regeringen att den instämmer i iakttagelse att statliga myndigheters åtgärder för att förenkla för företagare via digitala tjänster har inneburit att det har blivit enklare att starta företag, men också i slutsatsen att de digitala tjänsterna inte underlättar för företagare att starta företag fullt så mycket som vore önskvärt. konstaterade regeringen att digitala tjänster för bl.a. tillstånd hos kommuner än så länge är begränsade till ett mindre antal branscher och ett mindre antal tillståndsgivningsprocesser. Om digitalisering ska få ett systematiskt genomslag för den samlade mängden av svenska företag förutsätter det enligt regeringen förenkling och digitalisering av fler myndighetsprocesser och inom fler branscher. Regeringen instämde vidare i det som lyfte fram om att det finns ett fortsatt behov att vidta åtgärder för att underlätta digital samverkan mellan myndigheterna. Regeringen instämde likaså i att det arbetet behöver hantera de frågor som tar upp. Tillkännagivande om förenklingsuppdrag till myndigheter riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör överväga att ge fler statliga myndigheter ett s.k. förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Utskottet konstaterade att regeringen har gett 19 myndigheter i uppdrag att förenkla för de företag som de har kontakter med, och har i uppdrag att följa upp dessa myndigheters arbete. Uppdraget omfattar handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndigheterna och myndigheternas samråd med företagen. Utskottet framhöll utöver detta att bör tillkännage för regeringen att den bör överväga att ge fler statliga myndigheter ett s.k. förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i . Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, ansåg att inte borde göra något tillkännagivande och redovisade denna uppfattning i en reservation. lämnade regeringen sin skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder till . I skrivelsen anförde regeringen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat och hänvisade till sin kommande skrivelse om målen för regelförenklingspolitiken. I ett yttrande till över regeringens skrivelse (yttr. 2020/21:NU4y) anförde utskottet att det inte hade några invändningar mot regeringens bedömning. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Utvärdering av regelförenklingsarbetet – En sammanhållen process – Jämförelse med andra länder – Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag. Utskottet vill framhålla att regelförenkling för företag är en viktig del av näringspolitiken. Regler som är ändamålsenligt utformade och enkla för företagen att följa bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. I detta är utskottet enigt. Det finns dock olika uppfattningar bland utskottets ledamöter om vilka övergripande strategier som bör vara styrande för förenklingsarbetet och vilka åtgärder som bör vidtas inom ramen detta arbete. Utskottet kan inte annat än att åter konstatera att det återkommer till dessa viktiga frågor under det följande när regeringens skrivelse om förenklingspolitiken behandlas av . Utskottet ämnar därmed inte att ställa sig bakom förslaget i motion 2020/21:3476 (M) yrkande 3 om att förenklingspolitiken bör utvärderas. Motionsyrkandet avstyrks härmed. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att arbetet med att åstadkomma enklare regler och minskade administrativa kostnader för företag bedrivs på ett strukturerat och målinriktat sätt. I motionerna 2020/21:3476 (M) yrkande 4 och 2020/21:3486 (M) yrkande 6 efterfrågas åtgärder för att regeringen ska systematisera regelförenklingsarbetet så att det bedrivs i en sammanhållen process. Utskottet noterar att regeringen under det innevarande i olika sammanhang har aviserat att den i närtid kommer att återkomma till med nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga. En skrivelse med denna innebörd kommer enligt uppgift att lämnas till och beredas av under nästa . Utskottet får anledning att återkomma till dylika frågor vid den kommande beredningen av den nämnda skrivelsen. Motionsyrkandena avstyrks härmed. I motionerna 2020/21:2798 (M) yrkande 5 och 2020/21:3476 (M) yrkande 5 återfinns förslag om att regeringen ska överlämna en skrivelse till om regelförenklingar. Utskottet kan konstatera att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att lämna en redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete till . Utskottet noterar likt föregående år att regeringen i budgetpropositionen lämnade en redogörelse för sitt regelförenklingsarbete med hänvisning till tillkännagivande . Vidare konstaterar utskottet återigen att regeringen avser att lämna en skrivelse om förenklingspolitiken till som utskottet kommer att behandla under nästa . Utskottet är därmed inte berett att förorda något tillkännagivande om att regeringen ska lämna en årlig skrivelse till om arbetet med regelförenkling. Motionsyrkandena avstyrks härmed. I motion 2020/21:3486 (M) yrkande 5 anförs att regeringen bör återkomma med en plan för hur den avser att gå vidare med de förslag som framfört i sin , analyserade och konkretiserade förenklingsförslag . Utskottet noterar att regeringen vid upprepade tillfällen har angett att en skrivelse om förenklingspolitiken kommer att lämnas till . Utskottet anser att motionsyrkandet därmed kan lämnas utan åtgärd och således avstyrkas. Utskottet kan konstatera att statliga myndigheter arbetar för att förenkla för företagare med hjälp av digitalisering samt att 19 myndigheter har särskilda uppdrag att förenkla för de företag som de har kontakter med. Uppdraget omfattar handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndigheterna och myndigheternas samråd med företagen. har också i uppdrag att följa upp dessa myndigheters arbete. Det ser utskottet positivt på. Utskottet kan vidare konstatera att under det föregående riktade ett tillkännagivande till regeringen om att fler myndigheter bör få förenklingsuppdrag. Tillkännagivandet är ännu inte slutbehandlat och utskottet ser inte något behov av att rikta ännu ett tillkännagivande om detta till regeringen, vilket förordas i motionerna 2020/21:2798 (M) yrkande 3 och 2020/21:3486 (M) yrkande 9. Motionsyrkandena avstyrks härmed. Jämförelse med andra länder I motion 2020/21:2924 (C) yrkande 15 betonas vikten av att regeringen, som en del i regelförenklingsarbetet, kontinuerligt jämför med andra länder och arbetar för att rankas högre av t.ex. och utveckling (). Regelförenklingsarbetet är enligt utskottets uppfattning mycket viktigt för svenska företag och svensk konkurrenskraft. En bra måttstock på hur arbetet fortskrider kan vara att jämföra med andra länder och ta del av de förslag och rekommendationer som lämnas av t.ex. . Utskottet utgår från att regeringen delar denna uppfattning och i sitt regelförenklingsarbete beaktar de rekommendationer som framfört i sin . Motionsyrkandet avstyrks härmed. Företag ska lägga så lite tid som möjligt på administration, och det är därför av stor vikt att de regelverk som företag måste förhålla sig till är ändamålsenligt utformade och att de tillämpas på ett så enkelt sätt som möjligt utan att rättssäkerheten för den sakens skull eftersätts. I motion 2020/21:3500 (KD) yrkande 3 förordas att regeringen tar fram en sammanhållen handlingsplan med tydliga, mätbara mål om en minskad regelbörda. Utskottet avser inte att ställa sig bakom det som efterfrågas i motionsyrkandet utan hänvisar till den kommande riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse som enligt uppgift kommer att lämnas till och innehålla mål för förenklingsarbetet. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag Enklare regler, kortare handläggningstider och minskade administrativa kostnader för företag är något som utskottet vill framhålla som mycket betydelsefullt för att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Förenklingspolitiken är således en mycket viktig del av näringspolitiken och det är av stor vikt att regelverken är ändamålsenligt utformade och att de tillämpas på ett så enkelt sätt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. När det gäller övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag finns en rad motionsyrkanden där det förordas olika åtgärder som utskottet här ska ta ställning till. Det handlar t.ex. om hur ett systematiskt regelförenklingsarbete bör utformas, vilka mål som bör vara vägledande för ett sådant arbete och vilka övergripande insatser som bör ingå. Utskottet vill med anledning av dessa motioner framhålla att regeringen har inlett ett arbete för att utveckla mål och insatser för att förenkla för svenska företag. Utskottet välkomnar detta och noterar att statsrådet genomförde en s.k. förenklingsresa för att få klarhet i vilka förenklingsreformer företag efterfrågade mest. Utskottet kan konstatera att , bl.a. mot bakgrund av vad som framkom under förenklingsresan, i en rapport har lämnat förslag på lämpliga förenklingsåtgärder. Som redovisats är rapporten under beredning inom och regeringen har uppgett att den i närtid avser att återkomma till med en skrivelse om en förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga. Skrivelsen kommer dock inte att hinna beredas i under det innevarande utan först under det kommande, och utskottet får då anledning att återkomma till hur en förenklingspolitik bör utformas för att svenska företags konkurrenskraft och innovationsförmåga ska stärkas. Utöver detta vill utskottet påminna om att det pågår en rad utredningar med ett tydligt förenklingsperspektiv. Det handlar exempelvis om att förkorta handläggningstiderna för gruv- och mineralnäringen, om effektivare miljöprövningar, om enklare regelverk för mikroföretagande och om moderniseringar i bokföringslagen. Vidare vill utskottet påminna om det arbete med regelförbättring som pågår på EU-nivå och att har antagit ett meddelande med förslag på åtgärder som ska reducera företagens administrativa bördor. Motionsyrkandena avstyrks härmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om handläggningstider och tillståndsprocesser. Utskottet hänvisar till tidigare riksdagsbeslut och pågående arbete. Jämför reservation 12 (M, SD), 13 (SD) och 14 (KD). I kommittémotion 2020/21:3486 av m.fl. (M) framhålls att handläggningstiderna vid myndigheter är ett stort problem för företag. Motionärerna anser därför i yrkande 8 att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör ge myndigheter i uppdrag att identifiera kostsamma och långa handläggningstider samt sätta upp mål och strategier för att förkorta dessa handläggningstider. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:663 att entreprenörer som söker tillstånd för att expandera eller öppna ny verksamhet ibland kan råka ut för att ärendet bollas mellan olika kommunala aktörer och myndigheter utan en tydlig bortre tidsgräns. Motionärerna föreslår därför i yrkande 14 att en bortre tidsgräns för tillståndsansökningar införs samt en förenklad hantering vid överklaganden. Därtill anges i motionen att ett problem som många industriföretagare möter är att handläggningen av miljötillstånd för nya industriföretag drar ut . Motionärerna anser därför i yrkande 15 att bör tillkännage för regeringen att den bör ge i uppdrag åt relevanta myndigheter att vid handläggningen av miljötillstånd i större omfattning än arbeta proaktivt och behjälpligt gentemot företag som vill expandera. I kommittémotion 2020/21:704 av m.fl. (SD) anges att myndigheternas handläggningsprocesser ibland kan dra ut och därmed begränsa företagens möjligheter att bedriva sin verksamhet. Motionärerna föreslår därför i yrkande 5 att ska tillkännage för regeringen att den bör ge myndigheterna i uppdrag att identifiera samt upprätta mål och strategier för de mest kostsamma handläggningstiderna för företag. För att företag ska kunna fortsätta att utvecklas behöver det enligt vad (C) anför i motion 2020/21:45 bli enklare att vara företagare. Motionären anger att det finns ca 30 tillstånd att söka samt lagar och förordningar, som tillsammans skapar ca 130 olika regelverk för företagare att förhålla sig till. Motionären anser därför i yrkande 1 att relevanta myndigheter bör ges i uppdrag av regeringen att gå igenom samtliga tillstånd som krävs för företag. Vidare efterfrågar motionären i yrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen om att utreda möjligheten att utse en samordnare som tillsammans med företag granskar lagstiftningens krav för att få ett rimligt tillståndsförfarande. Motionären menar i yrkande 3 även att regeringen bör utreda om det går att ha olika krav på tillstånd för företagen beroende på storlek och hur länge de bedrivit sin verksamhet. Därtill framförs i yrkande 4 att bör uppmana regeringen att införa krav på myndigheter att även bistå företagare med råd och stöd i samband med ansökningar och tillsyn. Enligt motionärerna skulle detta bidra till kortare handläggningstider för företagen. I kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. (KD) framhålls att kontakten med myndigheter måste bli smidigare för företag. I yrkanden 13 framför motionärerna att det bör införas servicegarantier för företagen med syftet att bidra till en snabbare, kvalitativare och mer förutsebar myndighetsservice. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) anges att myndigheternas service till företagen kan vara avgörande för företagens utveckling. Förutsebarhet anges vara en viktig faktor för företagen i kontakten med myndigheter. Motionärerna menar att det bör finnas tydligt definierade och tidssatta garantier för vilken service man som företagare ska kunna förvänta sig. Vidare ska det också regleras hur företagen ska kompenseras om myndigheten inte lever upp till garantierna. Motionärerna vill därför enligt yrkande 10 utreda servicegarantier för företagen i syfte att bidra till snabbare, kvalitativare och mer förutsebar myndighetsservice. I motionen framförs vidare att innovations- och utvecklingskedjan hos svenska industrier hämmas av tillståndsprocesser och en miljö- och klimatpolitik som ställer sig i opposition till att industriproduktion sker i . Motionärerna anser därför i yrkande 24 att det finns anledning att göra en översyn av prövningsorganisationen och miljölagstiftningen i syfte att förkorta industrins tillståndsprocesser. Förvaltningslagen och åtgärder om handläggningen försenas Förvaltningslagen (2017:900, FL) gäller för handläggning av ärenden hos förvaltningsmyndigheterna, om inte annat är reglerat i lag eller förordning (1 och 4 §§ FL). Av 9 § FL framgår att ett ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. En av nyheterna förvaltningslag var bestämmelserna med åtgärder om handläggningen försenas. Det infördes en skyldighet för myndighet att underrätta parten i ett ärende om myndigheten bedömer att avgörandet i ett ärende som har inletts av en enskild part kommer att bli väsentligt försenat. I en sådan underrättelse ska myndigheten redovisa anledningen till förseningen (11 §). En annan nyhet var införandet av en dröjsmålstalan. I 12 § FL anges att om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans senast , får parten skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Myndigheten ska från den dag då en sådan begäran kom in antingen avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. Ett sådant beslut att avslå en begäran om att ärendet ska avgöras får överklagas till den domstol eller förvaltningsmyndighet som är behörig att pröva ett överklagande av avgörandet i ärendet. Myndighetens prövning är begränsat på så sätt att den får begäras av parten under ärendets handläggning. Tillkännagivanden om myndigheternas handläggningstider riktade ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192). Utskottet ansåg att regeringen borde vidta lämpliga åtgärder för att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider. Företrädare för Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. riktade därtill ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om att den bör bedriva ett fortsatt arbete för att förkorta handläggningstiderna på myndigheter där tydliga handläggningstider utgör en central del samt vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i arbetet (bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238). Utskottet ansåg att det är viktigt att företagare får information om hur lång handläggningstiden är på myndigheter. Företrädare för Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75) anförde regeringen med anledning av tillkännagivandena om handläggningstider att den gav i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag som visar hur myndigheternas handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft och utveckling samt ge förslag på vilka åtgärder och metoder som är effektiva och ändamålsenliga för att förkorta handläggningstiderna. Därefter gav regeringen i uppdrag att lämna förslag om kortare handläggningsprocesser för företag i besöksnäringen. I uppdraget ingick att skulle redovisa exempel på områden där maxtid och tidsgräns kan få särskilt stor effekt för företagen. Myndigheten skulle också redovisa skäl både för och emot maxtider och tidsgränser. fann att det kan finnas skäl för införande av lagstadgade maxtider för handläggning på områden med långa handläggningstider. pekade myndigheten på risker som kan finnas med lagstadgade och frivilliga maxtider. Myndigheten ansåg att de negativa effekterna av att införa tidsgränser som generell metod för att förkorta handläggningstider väger över de positiva effekterna och föreslog därför andra åtgärder. Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24) bl.a. att den avser att fortsätta att följa upp aktuella myndigheters arbete med att förkorta handläggningstider och att den inte uteslöt ytterligare åtgärder. Regeringen uppgav att de båda tillkännagivandena om handläggningstider därmed var slutbehandlade. behandlade regeringens ståndpunkt i fråga om de två tillkännagivandena om handläggningstider i sitt yttrande till över regeringens skrivelse (yttr. 2019/20:NU7y). angav att det inte hade någon annan uppfattning än regeringen och att tillkännagivandena därmed kunde anses vara slutbehandlade. En avvikande mening framfördes av företrädare från , i utskottet. Tillkännagivande om handläggningstider för gruv- och mineralnäringen tillkännagav för regeringen att den bör vidta nödvändiga åtgärder för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen (bet. 2018/19:NU11, rskr. 2018/19:209). Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet. beslutade om ett nytt tillkännagivande som rör handläggningstiderna och tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen (bet. 2020/21:NU18, rskr. 2020/21:228). Utskottet anförde att regeringen ska återkomma till med konkreta förslag på förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen. Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet. Tillkännagivande om förenklingsuppdrag till fler myndigheter riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör överväga att ge fler statliga myndigheter ett s.k. förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Utskottet konstaterade att regeringen har gett 19 myndigheter i uppdrag att förenkla för de företag som de har kontakter med, och att har i uppdrag att följa upp dessa myndigheters arbete. Uppdraget omfattar handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndigheterna och myndigheternas samråd med företagen. Utskottet menade att regeringen bör överväga att ge fler statliga myndigheter ett s.k. förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i . Företrädare för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr.