bet · H801NU13 · 2021-02-12 00:00:00 — Vid mötet deltog bl.a. , , och som i samband med en rapport från kommissionen om genomförandet av förordningen om handel med sälprodukter lyft fram ett antal frågor och framfört vissa farhågor, bl.a. med anledning av ett växande sälbestånd. I sitt anförande framhöll bl.a. att säljakten i bedrivs på ett etiskt sätt. Vidare konstaterade att eftersom fångsten endast får användas i jägarens eget hushåll eller förstöras har säljakten blivit mindre attraktiv sedan förbudet infördes. Detta har lett till att sälbeståndet ökat, vilket får konsekvenser för yrkesfiskare. betonade att säljakt är en del av det socioekonomiska och kulturella arvet efter småskaligt, hållbart och selektivt fiske i . Säljakten har tillhandahållit produkter av hög kvalitet för lokal livsmedelsförsörjning och bidragit till sysselsättningsmöjligheter i kustområden där det inte finns många andra alternativ. konstaterade att det finns vetenskapliga bevis för att hållbar användning hjälper lokalbefolkningen att acceptera och skydda de vilda djuren. I den efterföljande diskussionen konstaterade kommissionen bl.a. att det för införandet av förordningen fanns ett tydligt erkännande att det bör finnas ett undantag för inuitsamhällen och andra ursprungsbefolkningar. Kommissionen noterade de överväganden som medlemsstaterna lagt fram när det gäller förordningens plats i en bredare kontext och hur den bl.a. påverkar djurliv, naturförvaltning och resursanvändning. framhöll kommissionen att förordningen var tydlig och att en ändring troligen inte skulle godtas, vare sig av rådet eller . I svaret på en skriftlig fråga av (M) om handel med sälprodukter (fr. 2020/21:74) uppgav statsrådet att regeringen inte har för avsikt att agera i frågan. Regeringens bedömning var att möjligheterna att driva frågan om att häva EU:s förbud mot handel av sälprodukter är mycket små. Motionsyrkanden liknande de nu aktuella om internationell handel, reformering av WTO och den framtida handelsrelationen mellan och EU behandlades (bet. 2019/20:NU15). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena bl.a. med hänvisning till den förda politiken och aviserade och pågående insatser. Förslag liknande de i motionerna 2020/21:661 (SD) yrkande 12, 2020/21:836 (S), 2020/21:2554 (SD) yrkande 36, 2020/21:2729 (MP) yrkandena 30–32, 2020/21:2942 (C) yrkande 16, 2020/21:2946 (C) yrkandena 9 och 10, 2020/21:3487 (M) yrkande 7 och 2020/21:3500 (KD) yrkandena 40 och 42 har i närtid inte behandlats av utskottet. Som redogjorts för under avsnittet Handel med sälprodukter beslutade på näringsutskottets förslag om ett tillkännagivande med utgångspunkt i motionsyrkanden som behandlades (bet. 2019/20:NU15). Utskottet ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Handel med miljövänliga varor – Hållbarhetskraven i handelsavtalen – Den framtida handelsrelationen mellan och EU – Gränshinder i handeln med nordiska länder – Handeln mellan och – Vissa övriga frågor om internationell handel. I motionerna 2020/21:661 (SD) yrkande 6, 2020/21:3282 (L) yrkande 7, 2020/21:3487 (M) yrkande 9 och 2020/21:3500 (KD) yrkande 37 förordas tillkännagivanden om att regeringen ska verka för ökad frihandel och motverka protektionism. Utskottet kan konstatera att det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt och därmed en viktig princip att värna. Enligt utskottets mening bör även fortsättningsvis vara en tydlig röst inom EU och sådana internationella forum som WTO för en öppen och fri handel och för att motverka protektionistiska tendenser. Som utskottet tidigare uttalat (senast i bet. 2019/20:NU15) kan frihandel vara en stark välståndsskapande kraft såväl för världens fattigaste länder som för de mer utvecklade länderna. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. är det viktigt att framhålla att utvecklingsländernas intressen särskilt måste beaktas i dessa sammanhang. Den globala frihandeln måste försvaras, och det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan bedrivas på öppna och likvärdiga villkor. Utskottet vill påminna om att beslutat om ett nytt mål för utrikeshandel samt export- och investeringsfrämjande (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:144). En fri, hållbar och rättvis handel är en del i det målet. I motiveringen till förslaget om nytt mål framhöll regeringen bl.a. att den vill främja en fri, hållbar och rättvis handel. Regeringen konstaterade vidare att välstånd är beroende av en fri och öppen världshandel och anförde att den verkar för en sådan handel. Med det anförda avstyrks motionsyrkandena. Reformering av () Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det finns ett behov av att reformera WTO och att och EU ska verka aktivt för att stödja WTO och modernisera organisationen. Ett fungerande multilateralt handelssystem i vilket WTO är en nyckelaktör är av stor betydelse. Som framgår i det föregående har förhandlingsläget länge varit låst i WTO och läget har dessvärre även försämrats bl.a. på grund av att blockerat tillsättningen av en skiljedomare och utnämningen av en ny generalsekreterare. Vidare fick ministermötet som skulle ägt rum ställas in på grund av den pågående pandemin. Utskottets förhoppning är att den tillträdande administrationen i kommer att innebära att vissa blockeringar upphör och att det öppnar sig en möjlighet för att på ett konstruktivt sätt ta sig an frågan om att reformera WTO. I likhet med tidigare när utskottet behandlat liknande motioner (bet. 2019/20:NU15) noterar utskottet att regeringens förda politik ligger i linje med det som efterfrågas av motionärerna. Detta framgår inte minst av det inspel regeringen tillsammans med ett antal andra medlemsländer gjort inom ramen för den pågående översynen av unionens handelspolitik som bl.a. kommer att innehålla kommissionens förslag om en reformering av WTO. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Handel med miljövänliga varor I motionerna 2020/21:3349 (M) yrkande 48, 2020/21:3368 (M) yrkande 42 och 2020/21:3500 (KD) yrkande 43 framförs förslag om att regeringen ska driva frågan om avskaffade eller sänkta tullar på miljövänliga varor och klimatviktiga komponenter. Som tidigare nämnts pågår en översyn av EU:s handelspolitik inom ramen för vilken regeringen har framfört synpunkter och förslag till kommissionen på vissa områden. Ett av dessa områden rör hållbarhet. Utskottet konstaterar att regeringen bl.a. anser att kommissionen bör ta initiativ till multilaterala förhandlingar för att avskaffa tullar på gröna varor och tjänster. Regeringen framhåller att den internationella handelspolitiken kan bidra till en grön omställning och en utveckling med låga utsläppsnivåer. Enligt regeringen har den aktuella ekonomiska krisen tydliggjort behovet av en global tillgång till gröna varor, tjänster och teknik, vilket man menar skapat möjligheten att aktualisera förhandlingarna på nytt. I motion 2020/21:3500 (KD) yrkande 40 tas frågan om s.k. gränsskattejusteringar eller koldioxidtullar upp. Även detta är något som regeringen tar upp i sitt inspel till kommissionen. Utskottet noterar att regeringen anför att den anser att en sådan mekanism om den utformas och genomförs effektivt kan vara ett viktig verktyg för att motverka koldioxidläckage och minska globala koldioxidutsläpp. I likhet med motionärerna anser regeringen att den här typen av mekanism måste vara förenlig med . Regeringen framhåller vidare att mekanismen måste vara utformad utifrån klimatpolitiska hänsyn och inte leda till ytterligare protektionism. Utskottet konstaterar sammantaget att regeringen verkar i linje med det som efterfrågas i motionsyrkandena som därmed avstyrks. I de aktuella motionerna förordas tillkännagivanden om att ska verka för att EU ingår fler frihandelsavtal. Som utskottet tidigare konstaterat är ett handelsberoende land. En regelbaserad, fri och rättvis handel är därmed av stor vikt och i detta är frihandelsavtal av stor betydelse. Utskottet delar även uppfattningen som framförs i motionerna att frihandelsavtal kan bidra med verktyg för att ställa krav på t.ex. hållbar utveckling, mänskliga rättigheter och djurskydd. Av export- och investeringsstrategin framgår att ska verka för ett ambitiöst resultat när det gäller EU:s frihandelsavtal. Utskottet konstaterar vidare att regeringen i den pågående översynen av EU:s handelspolitik har framfört till kommissionen att den anser att EU bör verka för att öppna tillträdet till globala marknader bl.a. genom att återuppta förhandlingarna om ett avtal om handel med tjänster (Trade in Services Agreement, ), utöka WTO:s informationsteknikavtal (), förespråka nya plurilaterala avtal för kritiska sektorer, förbättra existerande frihandelsavtal, tillämpa ingångna frihandelsavtal och färdigställa nya frihandelsavtal med strategiska partner. Regeringen anför att EU har 41 bilaterala frihandelsavtal som omfattar 72 länder och av EU:s handel och konstaterar att det finns utrymme för förbättring. Regeringen uttalar vidare sitt stöd såväl för att utöka nätverket av frihandelsavtal som att utvärdera och uppdatera existerande avtal. Enligt regeringen är regionala frihandelsavtal av särskilt intresse eftersom deras breda omfattning kan bidra till att stärka motståndskraften i de europeiska leveranskedjorna. Utskottet noterar också att regeringen i likhet med motionärerna framhåller att frihandelsavtalen kan bidra med verktyg för att stödja hållbar utveckling. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inte några skäl för att besluta om tillkännagivanden enligt det som förordas. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. I motionerna 2020/21:661 (SD) yrkande 9 och 10, 2020/21:2709 (MP) yrkande 4, 2020/21:2764 (MP) yrkande 5 och 2020/21:2942 (C) yrkande 16 framförs olika förslag om krav på och uppföljning av hållbarhetskrav i EU:s handelsavtal. Utskottets uppfattning är att frihandelsavtal inte får leda till sänkta nivåer när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. De får inte heller leda till att de sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU urholkas. EU behöver fortsätta att bedriva en progressiv handelspolitik, som bidrar till miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet, liksom till arbetet mot klimatförändringar och för Agenda 2030. De positiva effekterna av en öppen och fri handel ska komma kvinnor och män till del i samma utsträckning. Som framgår av det föregående har regeringen i den pågående översynen av EU:s handelspolitik framfört synpunkter och förslag bl.a. när det gäller hållbarhet. Utskottet noterar att regeringen tillsammans med några andra medlemsländer framhåller att ett effektivt genomförande och upprätthållande av handelsavtalens hållbarhetskapitel är en nyckel för att handeln ska kunna bidra till en hållbar utveckling. Länderna förespråkar i första hand dialog och samarbete som tillvägagångssätt, men anför att tvistlösningsförfaranden utan tvekan bör inledas om en handelspartner konsekvent inte uppfyller sina åtaganden. Vidare framhåller länderna att utnämnandet av en ansvarig för efterlevnaden av handelsavtal är ett viktigt steg i det avseendet. Länderna uppmanar också kommissionen att förbättra och utveckla användandet av s.k. hållbarhetsutredningar (Sustainability impact assessment). Regeringen framhåller att dessa utredningar bör inledas redan innan förhandlingar om frihandelsavtal påbörjas och att de bör färdigställas tidigt under förhandlingarna. Vidare bör de omfatta en lista med kritiska områden som man bör återkomma till och resultaten av hållbarhetsutredningarna bör användas som utgångspunkt för en förstärkt dialog och samarbete inom frihandelsavtalet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att ska vara pådrivande i hållbarhetsfrågor inom den internationella handeln och konstaterar att regeringen också har gett uttryck för en sådan ståndpunkt, såväl i export- och investeringsstrategin som i inspelen till kommissionen inom ramen för den pågående översynen av EU:s handelspolitik. Utskottet ser mot bakgrund av ovanstående ingen anledning för att ta några initiativ på området och avstyrker därmed motionsyrkandena. Den framtida handelsrelationen mellan och EU I motionerna 2020/21:661 (SD) yrkande 14 och 15, 2020/21:3282 (L) yrkande 13 och 2020/21:3487 (M) yrkande 8 framhålls vikten av att bibehålla en god handelsrelation till efter brexit. Utskottet vill inledningsvis framhålla att utträde ur EU är en stor förlust för EU och oundvikligen innebär en försämring för svenska företag jämfört med om hade fortsatt vara en del av den inre marknaden. Med det sagt måste fokus framöver givetvis vara att skapa en så bra handelsrelation mellan och EU som möjligt. såg det länge ut som att det fanns en risk för ett avtalslöst utträde och utskottet konstaterar därför med lättnad att partnerna trots detta nådde en överenskommelse om ett förslag till avtal . Ett avtal innebär en bättre förutsägbarhet för svenska medborgare och företag och ger förutsättningar för att bygga en god handelsrelation mellan partnerna . Avtalet är därtill brett och spänner över många områden utöver handel. är en av viktigaste handelspartner och som utskottet tidigare konstaterat har regeringen i export- och investeringsfrämjandestrategin anfört att den avser att fortsätta arbeta för att den nära handelsrelationen med vidmakthålls. Utskottet ser mot bakgrund av det som anförts ingen anledning för att rikta några tillkännagivanden till regeringen i enlighet med det som förordas. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Gränshinder i handeln med nordiska länder Problem med handelshinder mellan och de nordiska grannländerna framhålls i de aktuella motionerna. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att avlägsna handelshinder mellan de nordiska länderna, inte minst och , och motverka att nya uppstår. Utskottet kan, i likhet med vad det tidigare gjort då snarlika motionsyrkanden behandlats, konstatera att det pågår ett arbete på området med den inriktning som efterfrågas i motionerna, bl.a. inom och genom Solvit, vilket även redovisats i det föregående. Utskottet konstaterar också att det inom ramen för det nordiska samarbetet har tagits fram en fyraårig handlingsplan med utgångspunkt i 2030-visonen enligt vilken bl.a. ska bli världens mest integrerade region. Utskottet noterar att ett av strategiområdena i handlingsplanen är ett konkurrenskraftigt och att planen bl.a. omfattar åtgärder som ska underlätta för företagare och motverka gränshinder. Med hänvisning till det pågående arbetet avstyrks motionsyrkandena. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om handelsrelationen mellan och . Senast var (bet. 2019/20:NU15) då utskottet kunde konstatera att kommissionen hade fått mandat att inleda nya förhandlingar inom vissa begränsade områden. Utskottet framhöll att det såg positivt på att EU ämnar upprätthålla en strukturerad och konstruktiv dialog med eftersom det minskar risken för en upptrappad handelskonflikt och ökar förutsägbarheten för svenska företag. Utskottet delar uppfattningen som kommer till uttryck i motionerna att är en viktig partner för och att handelsrelationen mellan länderna har stor betydelse för svensk ekonomi. Utskottet konstaterar att statsrådet i svaret på en interpellation (ip. 2020/21:193) framhöll att det är av hög prioritet för regeringen att upprätthålla och vidareutveckla de goda handelsrelationerna med inom ramen för en fri, hållbar och rättvis handelspolitik. Statsrådet angav vidare att regeringen inom EU verkar för att EU ska ha ett positivt och konstruktivt förhållningssätt till . Vidare stöder förslag om att fördjupa och bredda handelsrelationen där det är möjligt. Utskottet konstaterar vidare att det inför rådet för utrikesfrågor handel fanns ett enhälligt stöd i till svensk ståndpunkt när det gäller handelsrelationerna mellan och . En ståndpunkt som utskottet bedömer ligger i linje med det som förordas i motionerna. I statsrådets svar på interpellationen konstaterade hon att det vid rådet fanns ett brett stöd hos EU:s handelsministrar för att återstarta den transatlantiska handelsrelationen med en ny positiv agenda. har tillbaka en ny president. Även om den nya administrationen varit tydlig med att förhandlingarna om breda frihandelsavtal inledningsvis inte kommer att ligga högst uppe på den politiska dagordningen menar utskottet att utsikterna för en konstruktiv dialog med i och med en ny administration förbättrats. Utskottet ser också positivt på ambitionen när det gäller frågor om handel som kommer till uttryck i kommissionens och EU:s utrikestjänsts gemensamma meddelande om en ny agenda mellan och för global förändring som refererats i det föregående. Utskottet konstaterar också att regeringen i en preliminär svensk ståndpunkt över meddelandet välkomnar ett fördjupat samarbete inom handel och utformningen av standarder och uttrycker sitt stöd för ett gemensamt reformarbete av WTO och inrättandet av ett gemensamt handels- och teknikråd mellan och . Utskottet kommer med stort intresse att följa utvecklingen på området och anser sammantaget att några tillkännagivanden enligt det som förordas i motionerna inte är motiverat. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Vissa övriga frågor om internationell handel I motionerna 2020/21:3205 (M) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3367 (M) yrkande 13 förordas tillkännagivanden om att regeringen ska vara pådrivande för att regler inom WTO följs och värna den regelbaserade ordningen för internationell handel. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av regelefterlevnad och en regelbaserad internationell handel. Utskottet har i tidigare ställningstaganden till viss del också redan berört dessa frågor men vill tillägga att regeringen i den pågående översynen av EU:s handelspolitik i ett inspel till kommissionen betonat att det multilaterala handelssystemet inom WTO är grunden för den regelbaserade handeln och att det finns ett behov av att stärka detta system. Utskottet konstaterar att det därmed finns en samsyn i frågan och att ett tillkännagivande därmed kan undvaras. När det gäller det som anförs i motion 2020/21:3500 (KD) yrkande 39 om ratificering av handelsavtal vill utskottet påminna om den s.k. Singaporedomen . I sitt yttrande konstaterade att det frihandelsavtal som EU hade förhandlat fram med i dess dåvarande form inte kunde ingås av unionen ensam eftersom vissa av de planerade bestämmelserna omfattades av den delade befogenheten mellan unionen och medlemsstaterna. Detta gällde bestämmelser om skydd av investeringar och investeringar i den utsträckning de avser andra sådana än direktinvesteringar samt tvistlösning mellan investerare och stater. Majoriteten av de avtal som kommissionen har förhandlat fram på mandat av medlemsstaterna innehåller den typen av bestämmelser och behöver därför ratificeras av medlemsstaternas nationella, och i vissa fall även regionala, parlament för att de ska träda i kraft fullt ut och inte enbart tillämpas provisoriskt. Utskottet vill i sammanhanget framhålla vikten av transparens i frihandelsavtalsförhandlingar och att involvera civilsamhället i förhandlingar och genomförandet av avtal som trätt i kraft. Detta var också något utskottet framhöll i sitt yttrande (yttr. 2017/18:NU4y) till utrikesutskottet i samband med godkännandet av frihandelsavtalet med . Öppna och inkluderande beslutsprocesser kan enligt utskottet bidra till att de blir mer effektiva. I motionerna 2020/21:661 (SD) yrkande 2 och 2020/21:2554 (SD) yrkande 36 och påtalas vikten av att motverka en snedvriden konkurrens. I motion 2020/21:661 (SD) yrkandena 7 och 8 förordas vidare tillkännagivanden om inriktningen för och innehållet i handelsavtal. Utskottet har redan tidigare framhållit vikten av att motverka protektionism och verka för en fri, rättvis och hållbar handel. Med anledning av det som framhålls i dessa motioner vill utskottet även framhålla följande. Utskottet noterar att i en rapport analyserat hur industrisubventioner används av regeringar i EU, och . Myndigheten konstaterar bl.a. att de subventioner som används i stor utsträckning är exportsubventioner som normalt sett är förbjudna enligt . Analysen visar vidare att enskilda företag får konkurrensfördelar gentemot konkurrenter i andra länder. Enligt är industrisubventioner också ett onödigt kostsamt policyverktyg i många sammanhang. Myndighetens slutsats är att regelverket behöver moderniseras och framför allt att transparensen behöver öka. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det redan tidigare framhållit vikten av regelefterlevnad inom WTO. Utskottet noterar också att regeringen inom ramen för den pågående översynen av EU:s handelspolitik har lämnat flera förslag när det gäller handelspolitiska skyddsinstrument. Som tidigare framkommit i betänkandet förväntas kommissionen presentera ett meddelande om den framtida handelspolitiken . Utskottet kommer därmed att få möjlighet att återkomma till dessa frågor inom ramen för den ordinarie hanteringen av EU-ärenden. I motionerna 2020/21:2946 (C) yrkandena 9 och 10 och 2020/21:3500 (KD) yrkande 42 framhålls olika förslag om handel och utvecklingsländer. När det gäller handeln mellan och konstaterar utskottet att det pågår ett arbete, som också presenterats i det föregående, med att ta fram en ny övergripande strategi med . En del i strategin rör frågor om handel både inom den afrikanska kontinenten och mellan och . EU:s institutioner säger sig vara redo att dela med sig av sina erfarenheter av en tullunion och en inre marknad och lyfter fram fördelar med de långsiktiga möjligheterna att skapa ett sammanhängande frihandelsområde mellan och . Utskottet konstaterar att det möte som skulle hållas mellan företrädare för och AU har fått flyttas på grund av pandemin. Utskottet välkomnar en utökad samverkan mellan och det arbete som pågår. Motionsförslagen kan därmed lämnas utan åtgärd. I motion 2020/21:2729 (MP) yrkandena 30–32 framhålls betydelsen av att standarder och handelsregler gynnar en cirkulär ekonomi. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet konstaterar att regeringen enligt den beslutade handlingsplanen för cirkulär ekonomi kommer att främja utvecklingen av standarder som understöder en resurseffektiv cirkulär och giftfri produktdesign. Av handlingsplanen framgår att regeringen i riktlinjebrevet till har angett att förbundet ska bidra till regeringens exportstrategi respektive strategi för cirkulär ekonomi och i detta särskilt beakta hur standardisering kan användas för att främja omställningen till en resurseffektiv, cirkulär och giftfri produktdesign och cirkulär ekonomi i stort, samt även för att främja svensk export. Vidare ska förbundet uppmärksamma och verka för en kompetenshöjning hos relevanta myndigheter om standardiseringens möjligheter och förutsättningar på nationell och internationell nivå. På europeisk nivå ska det bidra till genomförandet av den gröna omställningen och hållbar återhämtning i linje med EU:s gröna giv, inklusive omställning till en resurseffektiv och giftfri cirkulär ekonomi och övrig klimatomställning. Utskottet ser positivt på dessa åtgärder. I motion 2020/21:3487 (M) yrkande 7 efterfrågas tydliga regler för geografiska ursprungsbeteckningar som inte innebär ökad protektionism. Utskottet delar motionärernas beskrivning att värdekedjorna inom allt fler områden blir alltmer komplexa. kvarstår viktiga frågor om t.ex. en varas ursprung och innehåll inte minst ur ett konsumentperspektiv. Utskottet noterar att regeringen i den omnämnda handlingsplanen för cirkulär ekonomi framhåller att den ska främja en tydlig och lättillgänglig information om produkters innehåll, ursprung och miljöpåverkan och hur de kan återvinnas eller tas om hand. Vidare framgår av handlingsplanen att regeringen inom ramen för EU-arbetet avser att verka för att s.k. produktpass införs och att de får en utformning som stämmer med den fria rörligheten för varor och gemensamma principer för internationell handel. kan därför avslå detta motionsyrkande.