bet · H801TU14 · 2021-05-28 00:00:00 — Utskottet vill framhålla vikten av att noga kunna följa att utvecklingen av utsläpp minskar och ser därför positivt på Transportstyrelsens uppdrag att beräkna och rapportera flygets utsläpp till luft, vilket tillsammans med uppgifter om mängden sålt flygbränsle i ligger till grund för den officiella statistiken över luftfartens utsläpp till luft. Flygets totala klimatpåverkan baseras på flera faktorer. Räknar man även in effekterna av flygets utsläpp av vattenånga och kväveoxider på hög höjd samt påverkan från kondensstrimmor har forskningen visat att flygets totala klimatpåverkan blir ungefär dubbelt så stor som den som enbart orsakas av utsläppen av koldioxid. Utskottet kan konstatera att det krävs en snabb och långtgående omställning för att minska luftfartens klimatpåverkan. Med negativa utsläpp menas att utsläppen är mindre än noll, dvs. att halten av växthusgaser i atmosfären sänks. Utskottet anser att en minskning av flygets klimatpåverkan är en väsentlig framtidsfråga för luftfarten, och för att kunna säkerställa en hållbar utveckling måste flygets klimatpåverkan begränsas och minskas. överlämnade en utredning om användning av biobränsle i flyget (SOU 2019:11). Det huvudförslag som lämnades i utredningen var att allt flygbränsle som tankas i ska omfattas av en reduktionsplikt som innebär en skyldighet att minska utsläppen av växthusgaser från flygbränsle genom inblandning av biodrivmedel. I utredningen konstaterades även att biodrivmedelsbranschen behöver styrmedel som är långsiktiga för att kunna investera i anläggningar och klimatet behöver kraftfull politik för att minska utsläppen. Regeringen överlämnade därefter en proposition till med förslag om en reduktionsplikt för flygfotogen med syftet att minska växthusgasutsläppen från flyget (prop. 2020/21:135). Reduktionsplikten innebär att leverantörer av flygfotogen blir skyldiga att blanda in biodrivmedel i fossil flygfotogen. Nivåer för hur mycket utsläppen ska minska föreslås –2030. Kravet på inblandning börjar på 2021 för att successivt öka till 2030. Det föreslås att en reduktionspliktsavgift ska tas ut av den som inte har uppfyllt plikten för ett kalenderår och att en förseningsavgift ska tas ut av den som för sent redovisar hur plikten har uppfyllts. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bereds av miljö- och jordbruksutskottet . Utskottet vill i likhet med vad regeringen framför i proposition 2020/21:135 framhålla att en ökad användning av biodrivmedel behöver kombineras med andra åtgärder för att minska flygets klimatpåverkan genom bl.a. val av andra trafikslag, effektivare flygrutter, effektivare flygplan och elektrifiering. Utskottet ser därför mycket positivt på att regeringen har aviserat flera åtgärder för att främja denna omställning i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65). Utskottet vill vidare peka på att regeringen gav i uppdrag att främja hållbara biobränslen för flyg (N2018/02705). I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. I regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt att förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen för flyg. Uppdraget vidgades till att också omfatta satsningar på forskning och utveckling av dels elflyg, dels vätgasdrift, inklusive tanknings- och laddinfrastruktur. ska högst användas och beräknas högst användas för uppdraget, varav för den del av uppdraget som avser elflyg. framförde att en möjlighet att jämföra klimatpåverkan från olika färdmedel skulle ge mer likvärdiga förutsättningar för alla leverantörer som erbjuder långväga resande och ge en större nytta för konsumenterna. Utskottet välkomnar att regeringen mot denna bakgrund gav Trafikanalys i uppdrag att lämna förslag till en obligatorisk klimatdeklaration vid försäljning och marknadsföring av långväga resor med flyg, tåg, buss och färja. Trafikanalys redovisade uppdraget att samordna ett myndighetsgemensamt arbete med , , och Transportstyrelsen (I2019/02595). Frågan bereds inom . Som framgår av avsnittet Miljöstyrande start- och landningsavgifter för flyget i detta betänkande överlämnade regeringen en proposition till (prop. 2020/21:154) där det bl.a. framhålls att det krävs ytterligare åtgärder för att nå de nationella och globala miljömålen och att det för flygets del framför allt krävs att ytterligare åtgärder vidtas för att minska flygets klimatpåverkan. Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande om en strategi för hållbar och smart mobilitet. Strategin är en del av den europeiska gröna given (COM(2020) 789), med mål om att ställa om EU:s politik till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Kommissionen konstaterar i strategin att transportsystemets omställning är avgörande för genomförandet av den europeiska gröna given. Strategin innehåller målsättningar för omställningen och förslag till konkreta åtgärder. Till de konkreta målsättningar som uttalas för luftfarten i strategin hör att utsläppsfria stora luftfartyg kommer att vara på marknaden och en av de åtgärder som nämns för hållbar mobilitet är att nollutsläppsflygplatser skapas. När det gäller förslaget om att den skatt som tas ut i form av flygskatt ska återinvesteras i ett grönare flyg om flygskatten inte avvecklas vill utskottet peka på skatteutskottets betänkande (bet. 2020/21:SkU20) om punktskatter som beslutade om . I betänkandet framhålls att flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader och att det är nödvändigt att alla länder får tillgång till ytterligare styrmedel för att uppnå detta. anser i likhet med skatteutskottet att ska ta ledningen för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en skatt på flygbränsle som kan ersätta dagens skatt på flygresor. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att staten beviljar medel för bl.a. forskning med inriktning på omställning till ett grönare flyg. Utskottet vill exempelvis peka på vad som angetts ovan om att regeringen har gett i uppdrag att främja hållbara biobränslen för flyg och att det har inrättats ett innovationskluster med inriktning på fossilfria flygtransporter 2045 (N2018/02705/FÖF). Vidare välkomnar utskottet det uppdrag som har genomfört på uppdrag av regeringen och som har innefattat att genomföra en förstudie som belyser i vilken utsträckning den av staten upphandlade flygtrafiken kan bidra till målsättningen om att minska flygets klimatpåverkan med bibehållen tillgänglighet i hela landet. Förstudien som redovisades omfattar de flyglinjer som har handlats upp av staten och innehåller en analys av i vilken utsträckning användningen av bioflygbränsle samt elektrifiering av den upphandlade flygtrafiken kan bidra till att växthusgasutsläppen från transportsektorn i princip är noll (dokumentbeteckning 2020:255). I rapporten konstaterar att upphandlad flygtrafik skulle kunna bidra till målsättningen om att minska flygets klimatpåverkan samt tillgänglighet i hela landet i ett kortare perspektiv genom att i sin upphandling öppnar för viktning av mervärde i utvärderingsmodellen för åtgärder för minskad klimatpåverkan. pekar vidare på att för att öppna för en framgångsrik omställning av flyget, inbegripet upphandlad trafik, bör staten så långt som möjligt undvika att definiera vilka lösningar som kan bli aktuella. Därmed bör de styrmedel som väljs vara teknikneutrala. konstaterar vidare att nya möjligheter kan ges i ett längre perspektiv med flyg som ett hållbart transportmedel och att de ändrade förutsättningar som t.ex. elflyg skulle kunna ge kan påverka hur vi ser på tillgänglighet. Utskottet vill slutligen peka på att initiativet Fossilfritt utifrån beslut att göra klimatneutralt till 2045 har uppmuntrat näringslivet att utarbeta egna färdplaner för hur de kommer att vara fossilfria och öka sin konkurrenskraft. Av färdplanen för luftfartsindustrin framgår att branschen bedömer att flyget med rätt åtgärder kan byta till fossilfria bränslen och därmed värna tillgänglighet och rörlighet som utsläppen minskar. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla att frågan om olika insatser för att stimulera användningen av biodrivmedel och insatser för att främja fossilfrihet och minska luftfartens klimatpåverkan är av stor angelägenhet. Utskottet ser därför positivt på att regeringen gett uttryck för att den genom olika insatser tar frågan på stort allvar. Utskottet välkomnar också den utredning som regeringen har låtit genomföra om obligatoriska klimatdeklarationer och som bereds inom . Mot bakgrund av vidtagna åtgärder och pågående insatser för att minska luftfartens klimatpåverkan finner utskottet inte att det finns skäl för att ta ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:502 (SD) yrkande 2, 2020/21:2044 (SD) yrkande 15, 2020/21:2943 (C) yrkande 3.2, 2020/21:3171 (C) yrkande 11, 2020/21:3290 (C), 2020/21:3349 (M) yrkandena 26 och 27, 2020/21:3475 (M) yrkandena 1 och 12 samt 2020/21:3679 (L) yrkande 3. Internationell samverkan för minskad klimatpåverkan Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om internationell samverkan för minskad klimatpåverkan. Utskottet ser positivt på att regeringen har uttalat ett konsekvent och tydligt ställningstagande för att ska vara pådrivande i , EU och andra internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå ska vara så effektiva och optimala som möjligt för att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. Jämför reservation 20 (M, C, KD). m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 72 att aktivt ska verka via FN, och EU för att ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Motionärerna pekar på att klimathotet är globalt och behöver globala överenskommelser där ändamålsenliga åtgärder kan genomföras mot flygets klimatutsläpp genom EU och . m.fl. (C) framför i kommittémotion 2020/21:3171 yrkande 16.2 att ska vara pådrivande inom , Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och EU för att säkerställa genomförande och efterlevnad av internationella avtal som syftar till att flyget i större utsträckning bär sina utsläpp och sin klimatpåverkan. Motionärerna anser att det är positivt att den internationella flygorganisationen har enats om åtgärder och mål för att minska klimatutsläppen från flyg, men att nu måste vara pådrivande för att ICAO-systemet faktiskt levererar. m.fl. (M) framhåller i partimotion 2020/21:3368 yrkande 17 vikten av att ska verka i EU och FN för internationella överenskommelser för att skärpa klimatkraven på flygtrafiken. Motionärerna anser att den internationella Chicagokonventionen ska omförhandlas för att tillåta beskattning av flygbränsle och att EU ETS ska skärpas för flygoperatörer i anslutning till att EU:s klimatmål höjs. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3475 yrkande 15 att bör verka för att i grunden förändra Chicagokonventionen. Motionärerna pekar på att konventionen är ett gammalt avtal som förhindrar länder att beskatta fossila bränslen på internationella rutter. Enligt motionärerna är detta orimligt då det skadar klimatet och hindrar utvecklingen av förnybara bränslen. Utskottet vill liksom tidigare framhålla att de stora klimatutmaningarna för flyget är gränsöverskridande och att trenden med ökade utsläpp från flyget är ohållbar. Det är nödvändigt att driva på ett arbete internationellt för att minska luftfartens påverkan och utskottet ser därför positivt på det arbete som regeringen bedriver i bl.a. . antog 2010 en vision om att flygets utveckling ska vara koldioxidneutral . beslutade om att införa ett globalt styrmedel för koldioxidutsläpp från internationell flygtrafik. Beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp ska stabiliseras nivå. Om flygets utsläpp fortsätter att öka efter 2020 ska dessa utsläpp klimatkompenseras genom att flygbolagen måste köpa utsläppskrediter som bidrar till att minska utsläppen inom andra sektorer. Systemet inleds 2021 med en frivillig fas. kommer systemet att bli obligatoriskt för alla länder, förutom de länder som tydligt undantas från deltagande. Sammanlagt har 79 stater aviserat att de deltar i systemet från början, vilket innebär att av det internationella flygtransportarbetet kommer att omfattas. Utskottet noterar med tillfredsställelse att anmälde sin avsikt att delta från starten då den frivilliga fasen av systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for , Corsia) börjar. medverkar även aktivt i arbete med att ta fram ett regelverk för Corsia, vilket utskottet välkomnar. Utskottet vill även påminna om att luftfarten ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) för flygningar inom EU och mellan EES-länder. Flygbolagen åläggs därigenom att överlämna utsläppsrätter motsvarande de koldioxidutsläpp de orsakat under . Flygningar till och från EES är undantagna från kravet att överlämna utsläppsrätter. EU har påbörjat en anpassning av regelverket för EU ETS till Corsias regelverk, bl.a. när det gäller inrapportering av utsläppsdata. Utskottet vill här också peka på att det både i den svenska flygstrategin som regeringen presenterade och i den strategiska planen som presenterade framhålls att bör vara pådrivande i , EU och andra internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå blir så effektiva och optimala som möjligt i syfte att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. framhöll infrastrukturministern vid att det krävs krafttag för att minska flygets klimatpåverkan och att det måste bli möjligt att beskatta den internationella luftfartens användning av fossilt bränsle. Infrastrukturministern deltog vidare digitalt på en högnivåkonferens om hållbara flygbränslen tillsammans med transportministrar från flera EU-länder och representanter från . Infrastrukturministern höll under konferensen ett anförande om vikten av fortsatt samarbete inom EU för att främja hållbara flygbränslen och framförde även regeringens ståndpunkt att EU bör arbeta för att det ska vara möjligt att beskatta den internationella luftfartens användning av fossilt flygbränsle. Vid mötet framhöll infrastrukturministern att flyget behövs och underströk att flyget måste ställa om och att arbetet med att främja hållbara flygbränslen är en viktig del i klimatomställningen. I sammanhanget vill utskottet även peka på att regeringen i propositionen Reduktionsplikt för flygfotogen (prop. 2020/21:135) framhåller att ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle samt att när ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. Utskottet ser sammanfattningsvis positivt på att regeringen har uttalat ett konsekvent och tydligt ställningstagande för att ska vara pådrivande i , EU och andra internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå ska vara så effektiva och optimala som möjligt för att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. Utskottet välkomnar vidare att regeringen framför tydliga uttalanden och ståndpunkter vid internationella sammankomster om behovet av klimatomställning inom flyget. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2020/21:2809 (KD) yrkande 72, 2020/21:3171 (C) yrkande 16.2, 2020/21:3368 (M) yrkande 17 och 2020/21:3475 yrkande 15. Insatser för att utveckla elflyget Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om elflyg. Utskottet pekar på de olika insatser som har initierats för att påskynda utvecklingen och underlätta införandet av elflyg. Jämför reservation 21 (SD), 22 (C) och 23 (L). Det första elektriska flygplanet certifierades för serieproduktion av Europeiska flygsäkerhetsbyrån () . Det var ett mindre, tvåsitsigt flygplan. Elflyg kan omfatta flera olika typer av framdrivningstekniker och det finns olika typer. Det pågår många utvecklingsprojekt kring elflyg, vilket innebär att de kan ha kommit olika långt och kan ha olika karaktär. Som exempel på olika elflygtyper finns batterielektriskt drivna flygplan där energin till motorerna lagras i batterier. Vidare finns flyg som drivs via bränsleceller, vilket innebär att energin till motorerna lagras i vätgas som omvandlas till el via bränsleceller. Det finns även parallellhybrider där elmotor och förbränningsmotor tillsammans eller var och en för sig kan driva propellrarna samt seriehybrider där propellrarna drivs av en eller flera elmotorer där elen kommer från batterier eller bränsleceller samt från en generator som drivs av en turbinmotor. (C) påtalar i motion 2020/21:296 behovet av statliga insatser för att utveckla elflygsbranschen i . För att och ska lyckas bli en ledande aktör kommer det enligt motionären att bl.a. behövas statlig upphandling och ett strategiskt forsknings- och utvecklingsprogram för elflygsbranschen. och (båda S) framhåller i motion 2020/21:1634 vikten av utveckling av elflyg. Med elflyg kan enligt motionärerna den svenska flygkartan ritas om och tillgängligheten öka i hela . Exempelvis pekar motionärerna på att elflyg kan möjliggöra direktflyg mellan orter där man nu måste byta plan på . m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2044 yrkande 16 vikten av elflyg. Enligt motionärerna bör regeringen ge , , och ett gemensamt uppdrag att analysera förutsättningarna för introduktion av elflyg i , utreda förutsättningarna för en innovationsupphandling av elflyg för upphandlade linjer med trafikplikt samt överväga ett nationellt mål för elflyg. m.fl. (C) påtalar i kommittémotion 2020/21:3171 yrkande 12 att alla flygresor från svenska flygplatser ska ske fossilfritt och avser att befrämja innovationer till detta mål som projektet i (). Enligt motionärerna behövs forskning kring tekniska lösningar för att ställa om och effektivisera flygsektorn. Motionärerna vill vidare i samma motion yrkande 14 och kommittémotion 2020/21:3172 yrkande 16 att ska ta fram en nationell elflygstrategi. Motionärerna pekar på att den svenska flygstrategi som regeringen antog 2017 endast summariskt behandlar elflyg. Enligt motionärerna krävs ett större statligt engagemang för att tillvarata elflygets fulla potential. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2020/21:3235 yrkande 31 vikten av att se över elflygets behov av infrastruktur och att dess påverkan på flygplatsstrategin bör ses över. Enligt motionärerna är detta viktiga områden att lägga fokus på och de välkomnar därför att regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att göra en översiktlig analys av lämpliga åtgärder för att främja utveckling och en övergång till en större användning av helt eller delvis eldrivna flygplan. Motionärerna konstaterar att uppdraget till Trafikanalys är en del av det s.k. januariavtalet och ingår som en del i att minska flygets klimatpåverkan. m.fl. (L) vill i kommittémotion 2020/21:3245 yrkande 4 att elflygets behov av infrastruktur inkluderas i den kommande flygstrategin. Motionärerna pekar på att utvecklingen inom batteritekniken är den största begränsande faktorn och att elflyget därför kommer att begränsas vad gäller passagerarantal och räckvidd. Detta gör elflyget mest intressant för tät trafik mellan större inrikes destinationer eller för glesare trafik till mindre orter. Enligt motionärerna är det mot den bakgrunden av stor vikt att regeringens strategi för landets flygplatser tar hänsyn till elflygets behov. Infrastrukturministern pekade i ett pressmeddelande på att utvecklingen av elflygplan kan vara en viktig del i att minska flygets klimatpåverkan och bidra till transportsektorns omställning. Ministern pekade på att flyget behövs för ett exportberoende land som men att det måste ställa om och att det därför är viktigt att hitta klimatsmarta lösningar som exempelvis eldrivna flygplan. Utskottet delar denna uppfattning och ser därför positivt på att Trafikanalys fick regeringens uppdrag att göra en översiktlig analys av lämpliga åtgärder för att främja utveckling och en övergång till en större användning av helt eller delvis eldrivna flygplan. Uppdraget till Trafikanalys är en del av den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna. Uppdraget har innefattat att ta fram kunskapsunderlag som bl.a. beskriver kapaciteten hos de eldrivna flygplan som utvecklas samt översiktligt analysera vilka åtgärder som skulle kunna vara lämpliga att genomföra för att främja utvecklingen och övergången till en större användning av elflygplan. I uppdraget har ingått att beskriva vilka typer av helt eller delvis eldrivna flygplan som finns eller utvecklas , tänkbara framtidsscenarier och styrmedel som andra länder har infört för att stimulera utveckling på området. Trafikanalys redovisade rapporten – början på en spännande resa – redovisning av ett regeringsuppdrag (rapport 2020:12). I rapporten konstateras att flygets klimatpåverkan behöver minska för att målen inom klimatområdet ska nås och att elflyg kan vara en del av lösningen . Av rapporten framgår bl.a. följande: – Utvecklingen av elektriskt drivna flygplan är i ett inledningsskede och segmentet för elflyg på kort sikt är en mycket liten del av flygmarknaden. Det första elektrifierade flygplanet certifierades av den europeiska luftfartssäkerhetsbyrån . Detta flygplan är liksom övriga plan som flugit med elektrisk framdrivning ett mindre plan. Enligt de företag som utvecklar eldrivna passagerarplan dröjer det innan sådana kan vara tillgängliga för passagerartrafik. – Den första generationen elflyg för passagerartrafik kommer att vara plan för högst 19 passagerare med en begränsad räckvidd. svarade trafik med plan i den storleksklassen för av flygningarna inom och för av de totala koldioxidutsläppen från inrikesflyget. Därmed konstaterar att elflyg inte löser luftfartens klimatproblem men att det tillsammans med andra åtgärder kan bidra till lösningen. – väntas innebära sänkta driftskostnader som kan medföra att nya linjer etableras. Det ger positiva effekter på såväl tillgänglighet som företagens konkurrenskraft. Framför allt gäller det för linjer som går över hav eller områden med dåliga tåg- eller vägförbindelser. Trafikanalys konstaterar dock att den marknad som elflygen ska etablera sig på hade ekonomiska svårigheter redan före covid-19-pandemin, att de mindre flygplatserna har haft det svårt att klara sig utan stöd från stat och kommuner och att ytterligare åtgärder därför krävs för att stödja introduktionen av elflyg. – När det gäller lämpliga åtgärder för att främja introduktionen av helt eller delvis eldrivna flygplan finns det redan styrmedel som ger incitament att investera i elflyg eller andra alternativa tekniker som minskar utsläppen av koldioxid. Trafikanalys rekommenderar att flera styrmedel övervägs och att ett styrmedelspaket, liknande det i , utformas för att skynda på introduktionen av elflyg för att därigenom, potentiellt, sänka luftfartens klimatutsläpp. I det norska programmet finns konkreta tidssatta mål kombinerat med åtgärder inom tre områden: forskning och innovation, riskavlastning vid introduktion av planen på marknaden och stöd till drift. – Det har vuxit fram eldrivna flygande farkoster med annan utformning och delvis andra användningsområden än det traditionella flyget, t.ex. drönare, och det som utmärker dessa farkoster är att de utvecklas för en ny marknad av persontransporter.