bet · H801JuU24 · 2021-06-02 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om bl.a. en särskild straffbestämmelse för barnfridskränkning respektive misshandel av barn och s.k. kontrollerande beteende. Jämför reservation 2 (L), 3 (C, KD, L) och 4 (C). I partimotion 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att skärpa straffen för grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning. Motsvarande yrkanden framställs i kommittémotionerna 2020/21:657 av m.fl. (SD) yrkande 8 i denna del, 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:3297 av m.fl. (M) yrkande 1. I kommittémotion 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 36 begärs höjt straff för fridskränkning. I kommittémotion 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 9 vill motionärerna se att fridskränkningsparagrafens tillämpningsområde breddas genom att alla typer av brott ska kunna läggas till grund för att döma för grov fridskränkning eller grov kvinnofridskränkning. I kommittémotion 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 35 begärs att det införs ett särskilt barnfridskränkningsbrott för den som begår återkommande och systematiska vålds- eller fridskränkningar av ett närstående barn med strängare påföljd än vid andra fridskränkningsbrott. I kommittémotion 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om ett särskilt straffrättsligt skydd mot misshandel och annat våld mot barn med särskilda brottsrubriceringar med högre straffskala. I kommittémotion 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 12 begärs att det införs ett nytt brott i form av kontrollerande beteende. I motion 2020/21:2414 av (S) begärs ett tillkännagivande om att överväga att se över hur lagstiftning kopplad till allvarlig psykisk misshandel kan förstärkas för att tydligare inkludera kontrollerande beteenden. Straffen för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning skärptes . Enligt 4 kap. 4 a § döms den som begår brottsliga gärningar enligt 3, 4, 6 eller 12 kap. eller enligt 24 § lagen (1988:688) om kontaktförbud mot en närstående eller tidigare närstående person för grov fridskränkning till fängelse i lägst och högst . En förutsättning för att brottet ska bedömas som grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning är att var och en av gärningarna utgjort ett led i en upprepad kränkning av personens integritet och att gärningarna varit ägnade att allvarligt skada personens självkänsla. Om gärningar som anges i första stycket har begåtts av en man mot en kvinna som han är eller har varit gift med eller som han bor eller har bott tillsammans med under äktenskapsliknande förhållanden, ska han i stället dömas för grov kvinnofridskränkning till samma straff. I 3 kap. 5 § föreskrivs att den som tillfogar en annan person kroppsskada, sjukdom eller smärta eller försätter honom eller henne i vanmakt eller något annat sådant tillstånd döms för misshandel till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Av kommentaren till 3 kap. 5 § framgår att rekvisitet sjukdom också inbegriper psykisk sjukdom och psykisk invaliditet. Under sjukdom faller också sådant psykiskt lidande som medför en medicinskt påvisbar effekt, t.ex. en psykisk chock (m.fl., , , , kommentaren till 3 kap. 5 §). I 29 kap. 2 § tredje punkten anges att det som försvårande omständigheter vid bedömningen av straffvärdet, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt beaktas om utnyttjande av skyddslös ställning. Av lagkommentaren framgår att bestämmelsen bl.a. tar sikte på brott som förövats mot barn, vilket därmed är en omständighet som kan bedömas som en försvårande omständighet (m.fl., , , , kommentaren till 29 kap. 2 §). Av 29 kap. 2 § åttonde punkten framgår att det som en försvårande omständighet särskilt ska beaktas om ett brott varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person. Av förarbetena framgår att det i och för sig redan fanns en skyldighet att vid straffvärdebedömningen, som en försvårande omständighet, beakta att brottet har begåtts mot ett barn av en närstående person men att det fanns anledning att ytterligare lyfta fram och tydligare markera barns särskilda utsatthet då förövaren är närstående till barnet. Genom en särskild straffskärpningsgrund, som tar sikte på brott där barns trygghet och tillit hotas av närstående, skapades ett mer heltäckande straffrättsligt skydd för barn i utsatta situationer. Det framgår även att straffskärpningsgrunden inte är begränsad till att enbart gälla de fall då brottet riktar sig direkt mot ett barn utan att den även omfattar sådana fall där ett barn bevittnar – ser eller hör – t.ex. att en förälder blir slagen av den andra föräldern eller av någon annan närstående till barnet (prop. 2002/03:53 s. 68 f.). (Brå) fick i regleringsbrevet i uppdrag att bl.a. analysera hur strafftiderna för grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning har utvecklats, mot bakgrund av den straffskärpning som trädde i kraft . I en promemoria konstaterade bl.a. följande: När det gäller strafftiderna för de gärningspersoner som fått huvudpåföljden fängelse har lagändringen haft en tydlig effekt. Den andel som dömts till minst nio månaders fängelse, istället , har ökat kraftigt: – Den andel av de fängelsedömda för grov kvinnofridskränkning som dömts till minst nio månaders fängelse har ökat från . – Den andel av de fängelsedömda för grov fridskränkning som dömts till minst nio månaders fängelse har ökat från . Detta har även bidragit till att den genomsnittligt utdömda strafftiden för dessa typer av brott har ökat. I genomsnitt handlar det om en ökning av strafftiden , för bägge brottstyper. – Den genomsnittliga strafftiden för grov kvinnofridskränkning har ökat från (median 10 månader) (median 12 månader). – Den genomsnittliga strafftiden för grov fridskränkning har ökat från (median 10 månader) (median 12 månader). Enligt Brå är trenden således att det har blivit vanligare med längre fängelsestraff för brott begångna efter lagändringen, såväl för grov kvinnofridskränkning som för grov fridskränkning. I en efterföljande rapport med uppdraget att studera det minskade antalet anmälda, uppklarade och lagförda brott gör Brå följande bedömningar: • Minskningen bedöms inte bero på minskad faktisk utsatthet. • Minskningen bedöms inte bero på förändringar i anmälnings-benägenheten. • Förändringar i de inledande registreringsrutinerna vid anmälan bidrar till minskningen. Brå gör bedömningen att brotten vid anmälan registreras som det enskilda underbrottet, t.ex. som misshandel eller olaga hot. • Minskningen är en del i en större minskande trend för brott mot person. • Personuppklaringen för grov kvinnofridskränkning är sannolikt överskattad de tidiga åren och minskar därmed inte så kraftigt. • Bristande personalresurser och hög arbetsbelastning har påverkat förutsättningarna för att utreda grov kvinnofridskränkning. Regeringen beslutade att överlämna lagrådsremissen Barn som bevittnar brott till Lagrådet. I lagrådsremissen föreslår regeringen att det införs ett nytt gradindelat brott, barnfridsbrott, som innebär att det blir straffbart att utsätta ett barn för att bevittna vissa brottsliga gärningar, såsom vålds- och sexualbrott, i nära relation. Straffet föreslås vara fängelse i högst . Är brottet grovt döms för grovt barnfridsbrott till fängelse i lägst och högst . Det föreslås även en särskild straffskala för ringa brott. Vidare föreslås att rätten till särskild brottsskadeersättning för barn som bevittnar brott ersätts med en rätt till skadestånd. För att stärka barnens ställning generellt utvidgas även uppdraget för den som är särskild företrädare för ett barn enligt lagen om särskild företrädare för barn. Lagändringarna föreslås träda i kraft . har informerat om att en proposition kommer att överlämnas till . lämnade i betänkandet blir svensk lag (SOU 2016:19) förslag på en lag om inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter och en rad åtgärder som behöver vidtas vid en inkorporering, liksom ett antal författningsförslag i övrigt för att stärka barnets rättigheter i svensk lagstiftning, bl.a. en ny straffbestämmelse om misshandel av barn. har tidigare informerat om att frågan om att införa ett barnmisshandelsbrott fortfarande bereds. Utskottet har behandlat motioner om att skärpa straffen för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning ett flertal gånger, (bet. 2019/20:JuU26 s. 19 f.). Utskottet angav då att det ser mycket allvarligt på fridskränkningsbrott. Det konstaterade dock att den straffskärpning som gjordes 2013 lett till att strafflängderna för grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning har ökat. Mot den bakgrunden var utskottet inte berett att ställa sig bakom motionsyrkanden om ytterligare straffskärpningar, varför de avstyrktes. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:258). Utskottet har också behandlat motioner om en särskild straffbestämmelse för barnfridskränkning respektive misshandel av barn. I betänkande 2017/18:JuU14 (s. 12 f.) konstaterade man bl.a. att förslaget i SOU 2016:19 om att införa en straffbestämmelse om misshandel av barn bereddes inom . Dessutom skulle en eventuell inkorporering av innebära ett tydligare krav på att rättstillämparna i mål och ärenden ska tolka svenska bestämmelser i förhållande till , vilket kunde förväntas bidra till att barn i högre grad hamnar i fokus i de situationer som gäller barn. Regeringen hade vidare uppgett att det vid sidan av en inkorporering kommer att krävas fortsatt transformering av bestämmelser i nationell rätt för att barnets rättigheter ska få önskat genomslag. Enligt utskottets mening borde beredningen av tillkommande arbete inte föregripas, och det fanns därför inte skäl för att då ta något sådant initiativ som motionärerna efterfrågade, varför motionen avstyrktes. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:240). I betänkande 2018/19:JuU11 (s. 25 f.) angav utskottet i fråga om ett yrkande om att införa en ny straffbestämmelse avseende barnfridskränkning och att införa ett nytt barnmisshandelsbrott att det vidhöll den bedömning som utskottet gjorde och att det därmed inte var berett att ställa sig bakom ett sådant yrkande. Utskottet avstyrkte motionen och följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:181). I betänkande 2019/20:JuU26 vidhöll utskottet sina tidigare bedömningar i frågan och pekade därtill på att ett förslag om barnfridskränkningsbrott bereddes i . Även en motion om kontrollerande beteende avstyrktes. ställde sig bakom utskottets bedömningar (rskr. 2019/20:258). Som utskottet har anfört är arbetet med att förebygga och bekämpa brott i nära relationer utomordentligt viktigt. Att säkerställa att det finns ett starkt straffrättsligt skydd mot fridskränkningsbrott är en viktig del i detta arbete, inte minst då det är brott som ofta kan drabba kvinnor som redan befinner sig i en utsatt situation. Även om den straffskärpning som gjordes 2013 har lett till att strafflängderna för grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning ökat finns det enligt utskottet skäl att höja minimistraffet för dessa brott ytterligare, till fängelse . Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2020/21:657 (SD) yrkande 8 i denna del, 2020/21:2958 (C) yrkande 5, 2020/21:3297 (M) yrkande 1, 2020/21:3311 (KD) yrkande 36 och 2020/21:3366 (M) yrkande 18. Utskottet anser att inte att det finns skäl att se över vilka brottsliga gärningar som kan ligga till grund för fridskränkningsbrotten och avstyrker därför motion 2020/21:3427 (L) yrkande 9. I fråga om yrkandet om att införa en ny straffbestämmelse för barnfridskränkning och ett nytt barnmisshandelsbrott vidhåller utskottet de bedömningar som det har gjort i frågan, . Därtill framgår av redovisningen ovan att ett förslag om ett särskilt barnfridskränkningsbrott snart kan komma att överlämnas till . Utskottet avstyrker motionerna 2020/21:2957 (C) yrkande 35 och 2020/21:3275 (L) yrkande 23. Utskottet finner inte heller skäl att ställa sig bakom motioner om kontrollerande beteende. Därmed avstyrks motionerna 2020/21:2414 (S) och 2020/21:2958 (C) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kränkande fotografering. Jämför reservation 5 (L). I kommittémotion 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 7 vill motionärerna att bestämmelsen om kränkande fotografering ska analyseras. I motion 2020/21:3460 av och (båda SD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en översyn av lagstiftningen mot kränkande fotografering så att den tydligare omfattar offentliga personer. I 4 kap. 6 a § första stycket anges att den som olovligen med ett tekniskt hjälpmedel i hemlighet tar upp bild av någon som befinner sig inom-hus i en bostad eller på en toalett, i ett omklädningsrum eller ett annat liknande utrymme, döms för kränkande fotografering till böter eller fängelse i högst . Av andra stycket i paragrafen framgår att det inte ska dömas till ansvar om gärningen med hänsyn till syftet och övriga omständigheter är försvarlig. Av 4 kap. 7 § följer att den som fysiskt antastar någon annan eller utsätter någon annan för störande kontakter eller annat hänsynslöst agerande, om gärningen är ägnad att kränka den utsattes frid på ett kännbart sätt, döms för ofredande till böter eller fängelse i högst . Av 6 kap. 10 § andra stycket framgår att den som blottar sig för någon annan på ett sätt som är ägnat att väcka obehag eller annars genom ord eller handlande ofredar en person på ett sätt som är ägnat att kränka personens sexuella integritet kan dömas för sexuellt ofredande. infördes ett nytt gradindelat brott, olaga integritetsintrång respektive grovt olaga integritetsintrång, i 4 kap. 6 c och d §§ (prop. 2016/17:222, bet. 2017/18:KU13, rskr. 2017/18:36). Regleringen straffbelägger intrång i någon annans privatliv genom spridning av vissa slag av bilder eller andra uppgifter, om spridningen är ägnad att medföra allvarlig skada för den som bilden eller uppgiften rör. Om gärningen med hänsyn till bildens eller uppgiftens innehåll eller sättet för eller omfattningen av spridningen var ägnad att medföra mycket allvarlig skada för den som bilden eller uppgiften rör, döms för grovt olaga integritetsintrång. Straffet för olaga integritetsintrång är böter eller fängelse i högst och för grovt olaga integritetsintrång fängelse i lägst och högst . Undantag från straffansvar gäller om gärningen med hänsyn till syftet och övriga omständigheter var försvarlig. I samma lagstiftningsärende moderniserades straffbestämmelsen om ofredande och fick den lydelse som framgår ovan. En följd av ändringen var att angreppet inte längre behöver uppfattas när det begås utan det kan ske . Mot bakgrund av ett tillkännagivande från till regeringen (se vidare nedan) har (Brå) haft i uppdrag att följa upp hur lagen om kränkande fotografering tillämpats inom rättsväsendet. Av rapporten – en uppföljning av lagens tillämpning (2019:7) framgår bl.a. att rekvisitet ”annat liknande utrymme” i 4 kap. 6 a § tenderar att tolkas restriktivt och att integritetskränkande smygfotografering på offentliga platser, som sker på ett visst avstånd, varken omfattas av bestämmelsen om kränkande fotografering eller av bestämmelserna om sexuellt ofredande eller ofredande. Brå anger att om en utökad tillämpning skulle förordas skulle straffansvaret kunna utvidgas, antingen genom en omprövning av rekvisiten för brottet kränkande fotografering eller genom en justering av rekvisiten i andra bestämmelser, t.ex. bestämmelsen om sexuellt ofredande. Regeringen gav en utredare i uppdrag att bl.a. analysera tillämpningsområdet för sexuellt ofredande och bedöma om straffbestämmelsen är ändamålsenligt utformad samt analysera vilka förändringar som krävs i regleringen om ett grovt brott införs. Utredaren ska inom ramen för analysen av bestämmelsen om sexuellt ofredande analysera och ta ställning till om smygfotografering på ett visst avstånd bör kriminaliseras och i så fall lämna förslag på hur det kan åstadkommas (dir. 2020:5 och 2020:75). Uppdraget ska redovisas . Motioner om kränkande fotografering har behandlats ett flertal gånger av utskottet, bl.a. i betänkande 2016/17:JuU16. I betänkandet anförde utskottet följande: Det har framkommit uppgifter som indikerar att lagen om kränkande fotografering inte omfattar alla situationer som den rimligtvis borde omfatta. Bland annat har det rapporterats om att en person som åtalats för kränkande fotografering efter att ha smygfotograferat en kvinna i en provhytt friats på grund av att kvinnan upptäckte pojken. Fotograferingen hade således inte skett i hemlighet. I ett annat exempel frikände hovrätten en man som smygfilmat en kvinna under kjolen i en rulltrappa från åtal om sexuellt ofredande, eftersom kvinnan inte märkte smygfilmningen. Även om det senare målet är överklagat till anser utskottet att det, bl.a. mot bakgrund av det först nämnda målet, redan nu finns skäl att utvärdera bestämmelsen om kränkande fotografering i syfte att säkerställa att den omfattar alla situationer som den rimligtvis borde omfatta. Utskottet föreslog, med bifall till en motion, ett tillkännagivande om att bestämmelsen om kränkande fotografering bör utvärderas i syfte att säkerställa att den omfattar alla situationer som den rimligtvis borde omfatta (bet. 2016/17:JuU16 s. 28 f.). följde utskottet (rskr. 2016/17:211). I betänkande 2018/19:JuU11 behandlades motioner liknande de som behandlas. Utskottet anförde då följande: har tillkännagett för regeringen att bestämmelsen om kränkande fotografering bör utvärderas i syfte att säkerställa att den omfattar alla situationer som den rimligtvis borde omfatta. Regeringen har också gett Brå i uppdrag att följa upp införandet av bestämmelsen om kränkande fotografering. Detta arbete bör enligt utskottets mening inte föregripas. Utskottet avstyrkte motionerna. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:181). Utskottet har därefter behandlat liknande motionsyrkanden förenklat. Utskottet konstaterar att bestämmelsen om kränkande fotografering har följts upp av Brå och att den vidare är föremål för ytterligare analys genom den utredning som redogörs för ovan. Utskottet finner därmed att motion 2020/21:3427 (L) yrkande 7 åtminstone delvis är tillgodosedd. Även motion 2020/21:3460 (SD) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med ett förslag som innebär att minimistraffet för våldtäkt av normalgraden ska höjas till fängelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om skärpta straffskalor för sexualbrotten i 6 kap. och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med ett förslag om en ny brottsrubricering om grovt sexuellt ofredande och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. avskaffande av kravet på dubbel straffbarhet vid sexköp. Jämför reservation 6 (S, V, MP), 7 (V) och 8 (SD, C, KD) samt särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (S, MP) och 3 (S, MP). Skärpta straff för sexualbrott I kommittémotion 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen utan dröjsmål bör återkomma till med ett lagförslag om skärpta straff för våldtäkt av normalgraden. Liknande yrkanden finns i kommittémotionerna 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 39 och 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 14 samt i motion 2020/21:1097 av (M). I kommittémotion 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att genomföra en översyn av straffskalorna för sexualbrott med utgångspunkten att straffen ska höjas. Liknande yrkanden framställs kommittémotionerna 2020/21:657 av m.fl. (SD) yrkande 8 i denna del och 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 2. I kommittémotionerna 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 40, 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att en ny brottsrubricering med benämningen grovt sexuellt ofredande ska införas. I motion 2020/21:2087 av m.fl. (S) begär motionärerna att sexköp alltid ska leda till en frihetsberövande påföljd. Enligt motion 2020/21:2364 av Lawen Redar (S) bör det övervägas att skärpa straffen för sexköp och kriminalisera sexköp utomlands. I partimotion 2020/21:395 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att den dubbla straffbarheten för köp av sexuella tjänster utomlands avskaffas. Motsvarande yrkanden återfinns i motionerna 2020/21:855 av (S) och 2020/21:2086 av m.fl. (S). I partimotion 2020/21:395 av m.fl. (V) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att låta utreda möjligheten att sexköpslagen ska omfatta även livesända köp av sexuella tjänster där konsumenten kan påverka innehållet. I kommittémotion 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 23 begärs att straffminimum för köp av sexuell handling av barn ska vara fängelse . I kommittémotionerna 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 17 återfinns motsvarande begäranden. I 6 kap. återfinns bestämmelser om sexualbrott. Enligt 1 § första stycket döms den som, med en person som inte deltar frivilligt, genomför ett samlag eller en annan sexuell handling som med hänsyn till kränkningens allvar är jämförlig med samlag, för våldtäkt till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om ett deltagande är frivilligt eller inte ska det särskilt beaktas om frivillighet har kommit till uttryck genom ord eller handling eller på annat sätt. En person kan aldrig anses delta frivilligt om deltagandet är en följd av misshandel, annat våld eller hot om brottslig gärning, hot om att åtala eller ange någon annan för brott eller hot om att lämna ett menligt meddelande om någon annan gärningsmannen otillbörligt utnyttjar att personen på grund av medvetslöshet, sömn, allvarlig rädsla, berusning eller annan drogpåverkan, sjukdom, kroppsskada, psykisk störning eller annars med hänsyn till omständigheterna befinner sig i en särskilt utsatt situation eller gärningsmannen förmår personen att delta genom att allvarligt missbruka att personen står i beroendeställning till gärningsmannen. Är brottet med hänsyn till omständigheterna vid brottet att anse som mindre grovt, döms för våldtäkt till fängelse i högst . Är brott som avses i första stycket att anse som grovt, döms för grov våldtäkt till fängelse i lägst fem och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen har använt våld eller hot som varit av särskilt allvarlig art eller om fler än en förgripit sig på offret eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om gärningsmannen med hänsyn till tillvägagångssättet eller offrets låga ålder eller annars visat särskild hänsynslöshet eller råhet. Enligt 1 a § döms den som begår en gärning som avses i 1 § och är grovt oaktsam beträffande omständigheten att den andra personen inte deltar frivilligt för oaktsam våldtäkt till fängelse i högst . I 2 § föreskrivs att den som genomför en annan sexuell handling än som avses i 1 § med en person som inte deltar frivilligt, döms för sexuellt övergrepp till fängelse i högst . Vid bedömningen av om ett deltagande är frivilligt eller inte tillämpas 1 § första stycket andra och tredje meningarna. Är brottet att anse som grovt, döms för grovt sexuellt övergrepp till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen har använt våld eller hot som varit av särskilt allvarlig art eller om fler än en förgripit sig på offret eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om gärningsmannen med hänsyn till tillvägagångssättet eller offrets låga ålder eller annars visat särskild hänsynslöshet eller råhet. Enligt 3 § döms den som begår en gärning som avses i 2 § och är grovt oaktsam beträffande omständigheten att den andra personen inte deltar frivilligt för oaktsamt sexuellt övergrepp till fängelse i högst .