bet · H801JuU26 · 2021-05-06 00:00:00 — Utskottet föreslår fem tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om kriminalvårdsfrågor. Förslagen rör i korthet följande frågor: • utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll • nya behandlingsprogram för personer som begår sexuella övergrepp mot barn • kriminalisering av rymningar och avvikelser • åtgärder för att öka antalet överföranden av dömda utländska medborgare till deras respektive hemländer. I dessa delar finns två reservationer (S, V, MP och S, C, V, MP). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till att frågorna redan är uppmärksammade. I betänkandet finns totalt 25 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, MP). Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kriminalvårdens organisation och kapacitet Motioner som bereds förenklat 1.Kriminalvårdens brottsförebyggande arbete, punkt 1 (C, KD, L) 2.Samverkan mellan Kriminalvården, och civilsamhället, punkt 2 (C, KD, L) 3.Nationellt avhopparprogram, punkt 3 (M, KD) 4.Nationellt avhopparprogram, punkt 3 (C) 5.Uppsökarverksamhet och behandling på häkten, punkt 4 (M) 6.Utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll, punkt 5 (S, V, MP) 7.Civilsamhällets roll, punkt 6 (M, KD) 8.Utökad verksamhet med narkotikahundar, punkt 7 (M, SD, KD) 9.Rökförbud på anstalter, punkt 8 (SD) 10.Likvärdig kriminalvård för män och kvinnor, punkt 11 (C, L) 11.Nolltolerans mot narkotika, punkt 12 (M, KD) 12.Åtgärder för att minska intagnas skulder, punkt 13 (KD) 13.Program för personer som begått hedersrelaterade brott, punkt 14 (V) 14.Program på andra språk än svenska, punkt 15 (V) 15.Obligatorisk undervisning för sexköpsdömda, punkt 16 (V) 16.Utökad behandlingstid i programmen, punkt 20 (M, KD, L) 17.Förbättring av möjligheterna till utbildning på anstalt, punkt 21 (V) 18.Ökning av antalet yrkeskurser, punkt 22 (M, KD, L) 19.Arbete mot radikalisering, punkt 23 (M, SD, KD) 20.Kriminalisering av rymningar, punkt 24 (S, C, V, MP) 21.Skärpta krav för permission och målsägandens inflytande, punkt 25 (M, SD, KD) 22.Översyn av säkerhetsbestämmelserna vid permission, punkt 26 (C, L) 23.Strategi för Kriminalvården, punkt 27 (V) 24.Hyra fängelseplatser utomlands, punkt 30 (SD, KD) 25.Elektronisk övervakning efter villkorlig frigivning, punkt 35 (SD) 1.Fler anstaltsplatser, punkt 28 (S, MP) 2.Åtgärder för att öka antalet överföranden, punkt 33 (S, MP) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (M) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (SD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (V) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 28. Reservation 1 (C, KD, L) Samverkan mellan Kriminalvården, och civilsamhället 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 67. Reservation 2 (C, KD, L) 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 31, 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkandena 36 och 38 samt 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 3 (M, KD) Reservation 4 (C) Uppsökarverksamhet och behandling på häkten 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. Reservation 5 (M) Utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll ställer sig bakom det som utskottet anför om utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 6 (S, V, MP) 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 7 (M, KD) Utökad verksamhet med narkotikahundar 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 8 (M, SD, KD) 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 9 (SD) Arbeta av skadeståndsskyldighet i fängelset 2020/21:977 av (M). 2020/21:981 av (M). Likvärdig kriminalvård för män och kvinnor 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 10 (C, L) 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 11 (M, KD) Åtgärder för att minska intagnas skulder 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 12 (KD) Program för personer som begått hedersrelaterade brott 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 13 (V) Program på andra språk än svenska 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 14 (V) Obligatorisk undervisning för sexköpsdömda 2020/21:395 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 15 (V) Program för att förebygga överdoser efter frigivning 2020/21:1860 av (M). 2020/21:2600 av och Kopparklint (båda M). Vård vid sidan av fängelse vid grova sexualbrott mot barn ställer sig bakom det som utskottet anför om nya behandlingsprogram för personer som begår sexuella övergrepp mot barn, och detta tillkännager för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 8. Utökad behandlingstid i programmen 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 16 (M, KD, L) Förbättring av möjligheterna till utbildning på anstalt 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkandena 9–12. Reservation 17 (V) Ökning av antalet yrkeskurser 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 38. Reservation 18 (M, KD, L) 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Reservation 19 (M, SD, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om kriminalisering av rymningar och avvikelser och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2355 av Boriana (M), 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 65, 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 14, 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2020/21:2900 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 20 (S, C, V, MP) Skärpta krav för permission och målsägandens inflytande 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkandena 13–16. Reservation 21 (M, SD, KD) Översyn av säkerhetsbestämmelserna vid permission 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 22 (C, L) Kriminalvårdens organisation och kapacitet 2020/21:90 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 23 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om fler anstaltsplatser och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 29. 2020/21:602 av (SD) yrkande 5. 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 24 (SD, KD) Möjlighet för fler aktörer att driva anstalter 2020/21:1956 av (M). En anstalt med hög säkerhetsklass i 2020/21:2451 av m.fl. (S). Åtgärder för att öka antalet överföranden ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder för att öka antalet överföranden av dömda utländska medborgare till deras respektive hemländer och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1108 av (M), 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 30, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 66, 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 23, 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 12. Ändring av reglerna om villkorlig frigivning 2020/21:3544 av (M) yrkande 5. Elektronisk övervakning efter villkorlig frigivning 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 25 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (S), (M), (SD) och (M). I betänkandet behandlar utskottet ca 90 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. De behandlade yrkandena rör Kriminalvården och tar upp frågor om bl.a. Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete och överföringar av dömda utländska medborgare till utlandet. Yrkandena finns i bilaga 1. Av dessa yrkanden behandlas 28 förenklat eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll och tillkännager detta för regeringen. avslår motioner om bl.a. Kriminalvårdens brottsförebyggande verksamhet, samverkan med och civilsamhället, avhopparverksamhet samt uppsökarverksamhet och behandling på häkten. Jämför reservation 1 (C, KD, L), 2 (C, KD, L), 3 (M, KD), 4 (C), 5 (M), 6 (S, V, MP), 7 (M, KD) och 8 (M, SD, KD). I kommittémotion 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 28 vill motionärerna att Kriminalvårdens arbete med utslussning och ansvar för att förebygga återfall i brott ska förbättras. Motionärerna anför att man måste förbättra bl.a. arbetet med att förstärka dömdas möjlighet att under verkställigheten knyta an till arbetsmarknaden samt arbetet för att förhindra att skulder uppstår under häktnings- och verkställighetstiden. I kommittémotion 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 67 begärs ett tillkännagivande om samverkan med och civilsamhället inför frigivning från en kriminalvårdsanstalt. Motionärerna framhåller att det inför frigivningen behövs nära kontakter mellan Kriminalvården och , t.ex. i frågor om bostad och försörjning. Även stödorganisationer där före detta kriminella hjälper andra att bryta med kriminalitet fyller en mycket viktig funktion. I kommittémotion 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 31 begärs att ett nationellt avhopparprogram snabbt kommer på plats för att säkerställa att det finns en väl fungerande avhopparverksamhet i hela landet. I motion 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 36 begärs att det ska införas ett nationellt exitprogram för gängmedlemmar med obligatoriskt deltagande för dömda gängkriminella samt att den villkorliga frigivningen ska villkoras med deltagande i programmet. I samma motion yrkande 38 anför motionärerna att rätten till permission bör dras in om den dömde inte deltar i exitprogrammet samt att den dömda gängmedlemmen vid en pågående gängkonflikt inte bör få permission alls. Ett liknande förslag framställs i kommittémotion 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 18. I kommittémotion 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs att uppsökarverksamheten på häkten ska behållas. Motionärerna framhåller att intagna är som mest mottagliga för att förändra sina liv och att uppsökarverksamheten därför inte bör avvecklas så som Kriminalvården har aviserat. I samma motion yrkande 7 begär motionärerna att det bör övervägas om behandlingsprogram ska påbörjas . I kommittémotion 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll. Motionärerna framhåller att straffet ska markera slutet på den dömdes kriminella bana. Med hänsyn till den växande gruppen av unga vuxna som har stort våldskapital och saknar intresse av att lämna kriminaliteten bakom sig finns det skäl att göra en sådan utvärdering. I kommittémotion 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om civilsamhällets roll i det återfallsförebyggande arbetet. Motionärerna framhåller att frivilligorganisationer ska ha en naturlig plats i återanpassningen av den dömde, både före och efter frigivningen. Avhopparjourer, dit kriminella kan vända sig när de vill lämna sina kriminella liv, har drivits av olika organisationer. Det går dock inte att utgå från att civilsamhället kommer att ställa upp automatiskt om inte de ekonomiska förutsättningarna finns. Motionärerna vill även ge frivilligorganisationer ersättning i förhållande till hur väl de lyckas återanpassa tidigare dömda. I kommittémotion 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 7 begärs att verksamheten med narkotikahundar i kriminalvården ska utökas. I 11 kap. fängelselagen (2010:610) finns bestämmelser om särskilda utslussningsåtgärder. Av 1 § framgår att en intagen, för att minska riskerna för att han eller hon återfaller i brott eller på annat sätt underlätta hans eller hennes anpassning till samhället, får beviljas tillstånd till vistelse utanför anstalt genom utslussningsåtgärderna frigång, vårdvistelse, vistelse i halvvägshus och utökad frigång. Av 6 § framgår att ett tillstånd till en utslussningsåtgärd ska förenas med de villkor som behövs för att syftet med åtgärden ska uppnås eller för att Kriminalvården ska kunna utöva nödvändig kontroll. Elektroniska hjälpmedel får användas för att kontrollera meddelade villkor. Av Kriminalvårdens årsredovisning (s. 48 f.) framgår att målet för intagna i säkerhetsklass 1 är att de ska förbereda sin frigivning genom successiv placering i anstalt i lägre säkerhetsklass. Därför förekommer det normalt inte att intagna friges med särskild utslussningsåtgärd från en anstalt i säkerhetsklass 1. Från en anstalt i säkerhetsklass 2 är detta mer normalt förekommande. I säkerhetsklass 3 är grundprincipen att frigivning genomförs med särskild utslussningsåtgärd. Även strafftiden har betydelse. Vid kortare strafftider kan det vara svårt att hinna med att förbereda för en placering i utslussningsåtgärd. Kriminalvården uppger att ambitionen var att öka särskilda utslussningsåtgärder , i syfte att frigöra anstaltsplatser och för att främja klienters återanpassning till samhället. På grund av de begränsningar som pandemin innebär förlängdes uppdraget till att gälla . För att bidra till att nå målet fanns en expertpanel tillgänglig för att kunna diskutera enskilda ärenden. Ansträngningarna innebar en viss ökning av antal frigivna med särskild utslussningsåtgärd, men inte i paritet med det uppsatta målet. Anledningen bedöms vara pandemins påverkan och det är troligt att antalet hade minskat utan de särskilda insatserna. Uppdrag att lämna förslag på en modell för samverkan om återfallsförebyggande insatser Regeringen beslutade att ge en utredare i uppdrag att lämna förslag på en modell för lokal samverkan på individnivå för att förebygga återfall i brott (Ju2016/08506/). Arbetet skulle enligt beslutet bedrivas i samråd med Kriminalvården, men även med , (Brå), och Arbetsförmedlingen samt med andra myndigheter och aktörer som berörs av uppdraget, bl.a. Kommuner och Landsting (SKL, nuvarande Kommuner och Regioner, SKR). I promemorian om uppdraget angavs att av de som frigetts från fängelse återfaller enligt Brås återfallsstatistik. Övergången från anstalt till frihet är en kritisk tidpunkt när det gäller risken för återfall. Det angavs vidare att en av regeringens centrala kriminalpolitiska åtgärder är att utveckla det brottsförebyggande arbetet, att arbetet för att förebygga återfall i brott är en del i detta och att regeringen har för avsikt att höja ambitionsnivån på en rad områden inom det återfallsförebyggande arbetet. Enligt promemorian hade flera åtgärder redan vidtagits; Kriminalvården hade bl.a. fått i uppdrag att utveckla och förstärka insatserna för utslussning. redovisade utredningen, som antagit namnet , sin rapport – en idéskiss (Ju 2016:E). Sammanfattningsvis föreslog följande: • Intagna i fängelse som vill sluta begå brott erbjuds att delta i ett inslussningsprogram som de står under övervakning efter villkorlig frigivning. • Programmet innebär ett samordnat stöd från Kriminalvården och lokala samhällsaktörer på den intagnes hemort (inslussningsgrupp). Det innebär bl.a. att frigivningen är noga förberedd och att det finns en tydlig fortsättning på behandlings- och utbildningsinsatser från anstaltstiden. Någon form av sysselsättning den är garanterad. Skuldrådgivning och hjälp av en stödperson från någon av det civila samhällets organisationer erbjuds. Programmet hålls samman av en tjänsteman (inslussningssamordnare). • Inslussningsarbetet prövas i en försöksverksamhet. Frivilliga kommuner deltar, varav ett antal med s.k. socialt utsatta områden. I försöksverksamheten prövas olika möjligheter: frivårdshandläggare eller socialsekreterare som inslussningssamordnare, och hälso- och sjukvårdens planeringsverktyg samordnad individuell plan (SIP) för kriminalvårdsklienter och ett strukturerat samarbete mellan kommunerna kring de frigivna som behöver byta bostadsort. • Kriminalvården får i uppdrag av regeringen att i nära samverkan med deltagande kommuner och Brå förbereda en försöksverksamhet som kan starta . Brå får i uppdrag att utvärdera verksamheten. Uppdrag till Kriminalvården om försöksverksamhet med inslussningsprogram fick Kriminalvården i uppdrag från regeringen att förbereda och inrätta försöksverksamhet med inslussningsprogram med utgångspunkt i förslag (Ju2018/02430/). Försöksverksamheten pågick mellan och . Av uppdragsbeskrivningen framgår att Kriminalvården vid planeringen av försöksverksamheten, inklusive dess omfattning, skulle samverka med Brå för att möjliggöra en utvärdering av verksamheten. Minst ett av de områden som definierat som särskilt utsatta skulle ingå i urvalet. I uppdraget ingick att identifiera och involvera relevanta aktörer för uppdragets genomförande, såsom kommuner, regioner, Arbetsförmedlingen, och organisationer i det civila samhället. I uppdraget ingick också att tillsammans med dessa aktörer sätta upp former och ramar för arbetet. Utgångspunkten var att så långt som möjligt utgå från de inblandade aktörernas kärnverksamhet, befintliga arbetssätt och samverkansformer. I Kriminalvårdens årsredovisning beskriver myndigheten regeringsuppdraget enligt följande (s. 48): startade tre försöksverksamheter med inslussningsgrupper enligt ett särskilt regeringsuppdrag. Tre frivårdskontor ledde försöks-verksamheten lokalt, och ett område som har definierat som socialt utsatt ingick. byggdes en förstärkt samverkan upp mellan Kriminalvården och de andra samhällsaktörerna. Vid utgången av 2019 ingick ett trettiotal klienter, varav de flesta ännu inte hade frigetts villkorligt. Inslussningsgrupperna innebar inte några nya processer utan befintliga rutiner och ordinarie processer följdes i verkställighetsplaneringen. Erfarenheterna visar att det är framgångsrikt att påbörja samverkan tidigt , att klargöra uppdrag och ansvar mellan parterna och att bygga strukturer både runt klienten och på organisatorisk nivå. utvärderar projektet och har påbörjat sin insamling av data via enkäter och intervjuer. I årsredovisningen (s. 49) beskriver Kriminalvården att försöks-verksamheten avslutades och att Brå därefter har utvärderat den. Kriminalvården uppger att ett projekt startades för att sprida kunskaper och erfarenheter från försöksverksamheterna. Projektet kommer att pågå t.o.m. utgången av 2022 och innebär att de tre frivårdskontor som ingick i försöksverksamheten delar med sig av sina erfarenheter till tre nya kontor i form av mentorskap. I projektet ska även Brås utvärdering omhändertas. Brås utvärdering av försöksverksamheten fick Brå i uppdrag av regeringen att utvärdera försöksverksamheten med inslussningsprogram. I Brås uppdrag ingick sammanfattningsvis att redovisa hur och i vilken omfattning försöksverksamheten har bedrivits samt bedöma om Kriminalvården genom försöksverksamheten har skapat förutsättningar för att minska klienters återfall i brott och bedriva inslussningsprogrammet nationellt samt skapat förutsättningar för ett långsiktigt och förbättrat inslussningsarbete. Uppdraget redovisades i Brås rapport insatser för klienter med villkorlig frigivning – utvärdering av Kriminalvårdens försöksverksamhet med inslussningsgrupper (2020:15). Av rapporten framgår (s. 8) att sammanlagt endast 27 klienter ingått i inslussningsprogrammet i de tre kommuner i vilka försöksverksamheten prövats. Av dessa har endast 21 funnits kvar i inslussningsprogrammet vid uppdragets slut. Brå menar (s. 14 f.) att det inte varit möjligt att bedöma i vilken utsträckning arbetssättet har förutsättningar att minska återfallen i brott eftersom så få klienter medverkat i inslussningsprogrammet. Dessutom har Brå endast haft möjlighet att följa ett fåtal klienter under hela deras villkorliga frigivning eftersom de flesta lämnade anstalten först eller . Brås bedömning är att arbetet behöver pågå för att man ska kunna bedöma om brottsåterfallen minskar genom en försöksverksamhet som denna. En implementering av ett nytt arbetssätt brukar i regel ta mellan två och . Brå anser inte att Kriminalvården är redo att implementera arbetet med inslussningsgrupper nationellt. Detta beror dels på att det inte har prövats i tillräcklig omfattning, dels på att flera delar i arbetssättet fortfarande behöver klargöras. I det fortsatta arbetet anser Brå att ledningen på nationell nivå måste ta ett större ansvar för att upprätta en tydlig målbild för arbetet, undanröja de samverkanshinder som har framkommit och se över eventuella behov av avtal och överenskommelser mellan aktuella verksamheter. I det fortsatta arbetet behöver ledningen på nationell nivå även överväga om det behövs utbildning och/eller metodstödjande åtgärder för att utveckla arbetet effektivt och göra det mer uppföljningsbart. Slutligen uppger Brå att det krävs mer erfarenhet för att besvara frågan om försöksverksamheten har bidragit till ett förbättrat och långsiktigt inslussningsarbete. Av intervjuer med frivårdsinspektörerna framgår dock att arbetssättet innebär mer tid med klienterna och att samordnade och tidiga insatser skapar en effektivitet i arbetet. Detta borde innebära ett långsiktigt och förbättrat inslussningsarbete. I Kriminalvårdens regleringsbrev anges (s. 4) att Kriminalvården får i uppdrag att förbereda för att fr.o.m. kunna genomföra systematiska uppföljningar av bakgrundsfaktorer och behovsområden av betydelse för risken att återfalla i brott bland klienter som verkställer påföljd. Uppdraget ska redovisas . Av Kriminalvårdens årsredovisning (s. 4) framgår att ett av Kriminalvårdens mål är att minska risken för återfall i brott. Som återfall räknar Kriminalvården de klienter som avtjänat straff inom kriminalvården och sedan döms till en ny kriminalvårdspåföljd . Andelen återfall i brott räknat på detta sätt är , vilket är en betydligt lägre siffra än då återföll i brott. Brå lämnade rapporten till avhoppare från kriminella grupperingar (2016:6). Syftet med rapporten var att öka kunskapen om det stöd som erbjuds avhoppare runt om i landet samt att bidra till att utveckla insatserna så att fler personer kan lämna ett liv i kriminella grupperingar. Brå bedömer i rapporten att antalet myndighetsdrivna specialiserade avhopparverksamheter är tillräckligt men att man behöver förbättra förutsättningarna för avhoppare som vänder sig till polisen eller i andra delar av landet än där de myndighetsdrivna avhopparverksamheterna finns. Vidare anser Brå i rapporten att det finns skäl för de myndighetsdrivna specialiserade verksamheterna att se över möjligheten att vidga sina upptagningsområden så att fler avhoppare kan tas emot. Brå anser också att utbytet av erfarenheter i landet behöver öka. I rapporten lämnas ett antal förslag på hur avhopparverksamheten kan förbättras. , efter det att den ovannämnda rapporten lämnats till regeringen, beslutade om interna riktlinjer för avhopparverksamhet och tillsatte även en nationell samordnare för avhoppar-verksamhet. inledde i en uppföljning av den avhopparverksamhet som bedrivs inom stadens enhet mot organiserad brottslighet. På uppdrag av socialförvaltningen i gjorde kriminologiska institutionen vid en utvärdering av (sociala insatsgrupper). Av regleringsbrev för framgår att högst av tilldelat anslag får användas för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet (avhoppar-verksamhet). Regeringen gav Kriminalvården, , och i uppdrag att ta fram ett gemensamt nationellt avhopparprogram som ska bidra till att förstärka samhällets stöd till individer som vill lämna kriminella eller våldsbejakande extremistiska miljöer och grupperingar. Uppdraget har samordnats av Kriminalvården. I fråga om skälen för beslutet anförde regeringen följande: En viktig åtgärd för att förebygga och bekämpa brottslighet och våldsbejakande extremism är att fler individer kan ges nödvändigt stöd från samhället för att kunna lämna kriminella eller extremistiska miljöer. Av det brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126) framgår att regeringen avser att verka för att den som vill lämna ett liv i kriminalitet ges nödvändigt stöd.