bet · H801SkU21 · 2021-03-29 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 3 anför motionärerna att tillämpar nedsättningar av momssatser samt fullständiga undantag där momsen helt utgår för vissa varor och tjänster, vilket innebär att om en investerare vill kvitta ingående och utgående moms mot varandra är det inte alltid möjligt att göra detta. Det kan enligt dem leda till komplikationer då undantag av moms i vissa fall kan innebära att avdragsrätt inte finns för vissa investeringar, varför nya verksamheter inte växer fram. Motionärerna föreslår därför att mervärdesskattesystemet utreds. I kommittémotion 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 13 föreslås en översyn av mervärdesskatten i förenklingssyfte. Motionärerna anför bl.a. att momssystemet innehåller en lång rad undantag, och ibland också undantag till undantagen. Förändringar av mervärdesskatten behöver enligt motionärerna därför göras i en helhet, snarare än genom att skapa nya undantag för enskilda delar av samhället, då dessa riskerar att medföra helt nya problem. I en sådan översyn bör enkelhet för de som berörs, såsom de ideella föreningarna, vara en ledstjärna. I motion 2020/21:3316 av (KD) anförs att det i ett momssystem borde vara enkelt att göra rätt och systemet borde vara begripligt. är momssystemet enligt motionären krångligt, fullt med undantag och svårt för den enskilde att förstå sig på. Staten borde inrikta sig på att ta bort undantagen och bredda skattebasen, i syfte att göra momsen mer överskådlig och lättbegriplig och momsskattesatsen enhetlig. Denna fråga bör därför utredas. I kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 9 föreslås att regeringen utreder möjligheterna till en differentierad moms för återvunna råvaror. I de behandlade motionerna föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya kategorier av varor och tjänster. Det pågår en ständig diskussion om dessa frågor. Utskottet vill, likt föregående år, inte föreslå några förändrade regler – i synnerhet inte när det enbart rör sig om sänkningar av momssatserna för berörda områden, dvs. ofinansierade skattesänkningar vars jobbeffekter skulle bli ytterst kostsamma och som i det nuvarande statsfinansiella läget inte har ekonomiskt utrymme för. Utskottet har den här ståndpunkten även om gränsdragningar mellan områden som behandlas olika, beroende på utgångspunkt, kan förefalla ge upphov till ibland svårförklarade skillnader i behandling, t.ex. gränsdragningen mellan campingverksamhet och uthyrning av gästhamnsplatser. Utskottet noterade i föregående års betänkande om mervärdesskatter (bet. 2019/20:SkU23) det förslag som presenterades av kommissionen och som medger en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. Utskottet noterade också den ståndpunkt om förslaget som regeringen presenterat och som skatteutskottet vid överläggning med regeringen gav sitt stöd till: Det finns flera fördelar med en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. riskerar förslaget medföra en ökad komplexitet, särskilt för de företag som säljer sina varor och tjänster i flera olika medlemsstater. Det riskerar även att leda till skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. Effekterna av förslaget, inklusive den vägda genomsnittliga skattesatsen, behöver därför analyseras närmare. Mervärdesskatten är också en viktig intäktskälla för att finansiera välfärden. Utskottet konstaterar också i detta sammanhang att utredningsförslag om en ny mervärdesskattelag, som tagits fram för att bl.a. göra lagstiftningen på området mer översiktlig, bereds i . Utskottet ser mot denna bakgrund inte heller nu någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om något förslag om förändring av skatte-satsstrukturen på mervärdesskatteområdet. Utskottet är inte heller berett att stödja förslag om en effektutvärdering på mervärdesskatteområdet. Med det ovan anförda avstyrks de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ändra reglerna för skatt-skyldighet inom mervärdesskatteområdet. Jämför reservation 5 (SD) och 6 (KD). () beslutade i en dom (mål 7270-17) att ett bemanningsföretags uthyrning av sjukvårdspersonal inte ska undantas från momsplikt. HFD konstaterade att uthyrning av vårdpersonal inte utgör sådan sjukhusvård, sjukvård eller sjukvårdande behandling som enligt artikel 132.1 b eller c i mervärdesskattedirektivet ska undantas från skatteplikt. Eftersom bolaget är ett bemanningsföretag som inte självt bedriver sjukvård kan uthyrningen enligt HFD inte heller undantas på den grunden att den ska ses som en transaktion nära knuten till vården. Uthyrningen omfattades därmed inte av direktivets undantag från skatteplikt. Bestämmelserna om undantag från skatteplikt i 3 kap. 4 och 5 §§ mervärdesskattelagen (1994:200) ska enligt HFD tolkas mot bakgrund av bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet. Vid tolkningen är det den personaluthyrningstjänst som bolaget tillhandahåller som ska prövas mot undantagsbestämmelserna. Uthyrningstjänsten som sådan utgör enligt HFD inte sjukvård enligt definitionen i 5 § och ska därmed inte undantas från beskattning enligt 4 §. HFD konstaterar avslutningsvis att det för den bedömningen saknar betydelse om de åtgärder som de uthyrda läkarna vidtar i arbetet hos den som hyr in dem i och för sig omfattas av definitionen av sjukvård i 5 §. () tolkade domstolens beslut i ett rättsligt ställningstagande om moms vid inhyrning av vårdpersonal (dnr 202398355-18/111). HFD har i en dom (mål 3477-19) uttalat att det anses som en mervärdesskattepliktig personaluthyrningstjänst när ett bolag tillhandahåller läkare till en privat vårdgivare som i sin tur tillhandahåller hälso- och sjukvårdstjänster till patienter via en digital plattform. Det anses således inte som en sjukvårdstjänst som är undantagen från skatteplikt. avsåg att börja tillämpa den nya tolkningen . () meddelade beslut i tre ärenden om förhandsbesked som föranletts av SKV:s tolkning av mervärdes-skatteundantaget för sjukvård (dnr 42-18/I, 2-19/I och 1-19/1). Två av förhandsbeskeden rör konsultläkarbolag som tillhandahåller tjänster till andra vårdgivare, och det tredje rör ett företags tillhandahållande av sjuk-skötersketjänster till äldreboenden när uppdragsgivaren själv inte har personal på plats. SRN vidhåller SKV:s tolkning och gör bedömningen att de aktuella tjänsterna utgör mervärdesskattepliktig uthyrning av personal. Vårdföretagarna lämnade in en begäran om förtydligande av mervärdesskattelagen till . I enlighet med regeringens förslag till statens budget som har ställt sig bakom utgår ett tillfälligt statsbidrag som ska kompensera landstingen för mervärdesskattekostnader för hyrpersonal inom vården (prop. 2019/20:1). Detta ska möjliggöra för regionerna att underlätta för privata vårdgivare att anpassa sig till det nya rättsläget. Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka förutsättningarna för förändrad lagstiftning i fråga om mervärdesskatt vid inhyrd vårdpersonal och inhyrd personal för social omsorg (dir. 2020:20). Huvudmotivet är att neutralisera konsekvenserna av en förän-drad skatteplikt för att på så sätt uppnå flexibilitet för bemanningen inom hälso- och sjukvården, tandvården och den sociala omsorgen. • undersöka de EU-rättsliga förutsättningarna för att ändra mervärdes-skattelagen så att uthyrning av personal för sjukvård och tandvård (fort-sättningsvis vårdpersonal) och uthyrning av personal för social omsorg undantas från mervärdesskatt • undersöka förutsättningarna för att på annat sätt neutralisera konsekvenserna av en förändrad skatteplikt vid uthyrning av personal till hälso- och sjukvård, tandvård och social omsorg, om en ändring av mervärdesskattelagen inte bedöms möjlig • lämna nödvändiga författningsförslag, om det finns förutsättningar för det. Genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2020:137) har utredningstiden förlängts, och uppdraget ska nu redovisas . Skatt på lotterier, spel m.m. Skatt på lotterier, spel m.m. är undantagna från mervärdesskatt enligt 3 kap. 23 § p. 5 i mervärdesskattelagen. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till en ny spelreglering som ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på marknaden. överlämnade sitt betänkande En omreglerad spelmarknad (SOU 2017:30) till regeringen. I utredningen ges en översyn av de skatterättsliga förutsättningarna för den svenska spelmarknaden. Utredningen föreslog ett nytt system för skatt på spel och en ny lag som ersatte den gamla skatten på spel och lotteriskattelagen. Utredningen föreslog emellertid ingen förändring av befrielsen från mervärdesskattskyldighet för vadslagning, lotterier m.m. Regeringen föreslog i proposition 2017/18:220 En omreglerad spelmarknad en ny spelreglering som bygger på ett licenssystem där alla aktörer på den svenska spelmarknaden ska ha en licens. Regleringen ska vara tillämplig på allt spel som tillhandahålls i , även spel över internet som riktas till den svenska marknaden. Enligt förslaget ska en punktskatt på licenspliktigt spel om tas ut på skillnaden mellan de sammanlagda insatserna och de sammanlagda utbetalningarna. Spel förbehållet allmännyttiga ändamål ska även i fortsättningen vara skattebefriat. Förslaget bereddes i kulturutskottet som inhämtade skatteutskottets yttrande (2017/18:SkU11y). biföll kulturutskottets förslag (bet. 2017/18:KrU8, rskr. 2017/18:363). I motion 2020/21:1356 av (M) yrkande 1 föreslås att regeringen ser över möjligheten att inom EU-samarbetet verka för att momsen på körkortsutbildningar avskaffas. Också i motion 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkande 6 föreslås att körkortsutbildningar momsbefrias. I motion 2020/21:1854 av (M) föreslås att alla typer av vårdtjänster görs momsfria. Samma yrkande återkommer i motion 2020/21:2824 av m.fl. (M). I kommittémotion 2020/21:2028 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 9 föreslår motionärerna att bör verka för att den statliga utredning som ser över vårdmomsen skyndas på. Samma yrkande återfinns i kommittémotion 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 44. I motion 2020/21:3550 av (M) föreslås att momsreglerna för flyg- och helikopterambulans ses över. Ett liknande förslag återkommer i kommittémotion 2020/21:2809 av m.fl. (SD) yrkande 75. I motion 2020/21:3567 av och (båda M) föreslår motionärerna att ett fungerande konkurrensneutralt system införs för lika villkor mellan kommunala och fristående verksamheter, exempelvis genom att hela utbildningssektorn görs momspliktig med tillämpning av en nollskattesats eller reducerad skattesats. I motion 2020/21:3584 av (M) yrkande 8 anförs att förändrade regler för mervärdesbeskattningen inte får leda till att villkoren för ridning och annan föreningsdriven verksamhet försämras. I motion 2020/21:206 av (SD) yrkande 1 föreslås att framträdanden av dj:ar befrias från mervärdesskatt. I kommittémotion 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 17 föreslås att regeringen utreder möjligheten att enbart belägga varor med mervärdesskatt en gång. I motion 2020/21:3065 av och (båda MP) yrkande 1 föreslår motionärerna att regeringen undersöker möjligheten att slopa momsen på mensskydd. I motion 2020/21:928 av (KD) föreslås att regeringen utreder möjligheten att ta bort undantaget från moms på vadslagning och lotterier m.m. Regeringen gav en särskild utredare uppdraget att undersöka förutsättningarna för förändrad lagstiftning i fråga om mervärdesskatt vid inhyrd vårdpersonal och inhyrd personal för social omsorg. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser inte att detta arbete ska före-gripas. Utbildning för personligt ändamål, som t.ex. körkortsutbildning, är mervärdesskattepliktig. Det saknar betydelse om utbildningen syftar till att ge eleven möjlighet att få ett visst arbete. En utbildning som sker inom ramen för en i övrigt skattebefriad utbildning ska däremot vara undantagen. En utredning tillsattes 2014 som hade i uppdrag att se över den ersättning som kommuner och landsting får för dold mervärdesskatt vid upphandling av eller vid bidragsgivning till verksamhet inom sjukvård m.m. i enlighet med bestämmelserna i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund. Ersätt-ningen utgörs av en schablon och uppgår som huvudregel till av upphandlingskostnaden eller bidragsbeloppet. Utredningen presenterade i ett särskilt betänkande (SOU 2014:78) resultatet av ett uppdrag att undersöka den ingående mervärdesskattens andel av den totala kostnaden inom verksamhet med ambulansflyg och att bedöma behovet av en särskild författningsreglering som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av en sådan verksamhet. Utredningen fann att det varken fanns behov av eller var lämpligt att införa en särskild författningsreglering av ersättningsnivån för dold mervärdesskatt på verksamhet inom luftburen ambulanssjukvård. Betänkandet bereds enligt uppgift i och utskottet har ingen avsikt att föregå denna beredning. Gage på artistframträdanden är befriade från mervärdesskatt om artisten är en utövande konstnär, framträder inför publik och framför ett litterärt eller konstnärligt verk som är skyddat av upphovsrättslagen. Det är däremot inte fråga om ett momsfritt artistframträdande när artisten själv är arrangör av föreställningen. Exempel på utövande konstnärer som kan uppträda momsfritt är sångare, musiker, dansare, skådespelare, recitatörer och dirigenter. Regelverket är komplext, och tillämpningen är i huvudsak beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Något förslag om förändrat regelverk är inte aktuellt. Utskottet anser att det är viktigt att den verksamhet som bedrivs av ideella föreningar kan fortsätta att bedrivas. Utskottet finner dock nu som i tidigare års motionsbetänkanden om mervärdesskatt, senast i betänkande 2019/20:SkU23, inget skäl att föreslå några ytterligare förändringar i regelverket. Inom ramen för regeringens utredning av skatt på engångsartiklar föreslås att en sådan skatt inte införs på mensskydd eftersom detta skulle få negativa konsekvenser ur ett fördelningsperspektiv (SOU 2020:48 s. 198 f.). Utredaren anför att det i stället kunde vara mer effektivt att ge bidrag eller att sänka momsen på mensskydd som är avsedda för flergångsanvändning. Betänkandet bereds i . Med hänsyn till detta förutsätter utskottet att frågan om mervärdesskatten på mensskydd är under regeringens beaktande. De skatterättsliga förutsättningarna på spelmarknaden har varit föremål för utredning och förändrats fr.o.m. genom det förslag till lagstiftning som antagit. Utskottet ser mot bakgrund av det som anförts ovan inte skäl att nu föreslå någon ändring av reglerna om skattskyldighet för mervärdesskatt och avstyrker motionsyrkandena. Momspliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ändra reglerna för skatt-skyldighet vid uthyrning av fastigheter. Jämför reservation 7 (C) och 8 (KD). Uthyrning av en fastighet är som huvudregel en omsättning som är undantagen från skatteplikt enligt 3 kap. 2 § ML. Undantaget omfattar dock inte korttids-uthyrning av lokaler och anläggningar för idrottsutövning. En sådan uthyrning behandlas i stället som en idrottstjänst. Dessa tjänster beskattas därför . För att en uthyrning ska anses som en idrottstjänst är det tre förutsättningar som ska vara uppfyllda: Det ska vara uthyrning av en lokal eller anläggning för idrottsutövning. Lokalen eller anläggningen ska användas för idrottsutövning. Det ska vara en korttidsuthyrning, dvs. någonting annat än en skattefri fastighetsuthyrning. Enligt uppfattning kan en samtidig uthyrning av en idrottslokal till flera hyresgäster behandlas på olika sätt beroende på hur respektive avtal ser ut och övriga omständigheter kring uthyrningarna. Uthyrningen till en hyresgäst kan därmed anses som en skattefri uthyrning av fastighet medan uthyrningen till en annan hyresgäst ska anses som en idrottstjänst. För att avgöra om uthyrningen ska anses som en skattefri fastighetsuthyrning eller som en idrottstjänst kan flera olika omständigheter beaktas. En sammantagen bedömning av dessa omständigheter måste göras för varje idrottslokal och för varje enskild hyresgäst. Uthyrningstidens längd är av väsentlig betydelse men denna omständighet är inte ensamt avgörande vid bedömningen av om det är en skattefri fastighetsuthyrning eller en idrottstjänst. har remitterat en promemoria (Frivillig skattskyldighet vid uthyrning av lokaler, Fi2020/05159) i syfte att ge departementet ett så brett beslutsunderlag som möjligt genom att i ett tidigt skede få in synpunkter från berörda parter kring en möjlig förändring. I promemorian beskrivs de generella förutsättningarna för en eventuell förändring av mervärdesskattereglerna så att frivillig skattskyldighet blir möjlig även vid uthyrning av lokaler till hyresgäster som inte bedriver mervärdesskattepliktig verksamhet eller har rätt till återbetalning. Det anges även vissa avgränsningar avseende en sådan förändring. Slutligen ställs vissa frågor till remissinstanserna att besvara. Remissvaren ska ha kommit in till . I motion 2020/21:752 av (S) föreslås att regeringen verkar för att slopa kravet på att en hyresgäst måste stadigvarande bedriva momspliktig verksamhet i lokaler de hyr. Motionären anför att fastighets-uthyrning enligt huvudregeln är undantagen moms, men problemet som uppstått är att fastighetsägarna frivilligt får registrera sina fastigheter för moms och i och med detta får dra av momsen vid ny-, till- eller ombyggnad. Om detta sker får en fastighet eller lokal som blivit momsregistrerad endast nyttjas i momspliktig verksamhet. Resultatet av detta innebär att civilsamhället, som inte bedriver momspliktig verksamhet, får allt svårare att hitta lokaler. I motion 2020/21:1924 av (M) anförs att har en ny syn på definitionen av korttidupplåtelse av idrottslokal. Förenklat kan man säga att det som tidigare klassades som momspliktig idrottstjänst (korttidsupplåtelse av idrottslokal) numera ofta ses som momsfri fastighetsupplåtelse. Detta innebär enligt motionären att många ideella allmännyttiga föreningar riskerar att göra fel samt att omläggningen av deras redovisning kan bli väldigt kostsam med höjda medlems- och träningsavgifter, och i värsta fall kan föreningen försättas i konkurs. I motion 2020/21:2858 av (M) föreslås att reglerna för den frivilliga skattskyldigheten för verksamhetslokaler bör moderniseras, förenklas och förbättras. Motionären anför att dagens regler utestänger föreningar och företag inom vård, skola och omsorg i privat regi från lokaler som många lokaler står tomma. Ett allt mer digitaliserat, globaliserat och konkurrensutsatt näringsliv har enligt motionären lett till förändringar i behov, utformning samt hållbart nyttjande av lokaler. Under pandemin har bristerna i reglerna blivit än mer synliga när lokaler och hotellrum tillfälligt används för fältsjukhus och evakueringsboende. Dagens hyresmoms är inte anpassad för dessa behov och motverkar samhällsutvecklingen. I kommittémotion 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 16 och 17 föreslås en översyn av mervärdesskattereglerna för ideella föreningar och av oönskade effekter av mervärdesskatteregelverket. Motionärerna anför att det i närtid har aktualiserats ett antal frågor som pekar på behov av en större översyn av mervärdesskattesystemet. Momsen på vårdtjänster förändras efter en domstolstolkning av EU-direktivet. fortsätter att tillämpa samma undantag som tidigare gjorde. Denna fråga löstes tills vidare genom tillskott i form av statsbidrag. Problemen som uppstått för idrottslokaler där det på grund av regelverket varit svårt att få hyra lokaler när momsen inte kan dras av är ett annat exempel där översyn behöver ske. I kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 5 anför motionärerna att hyresmomssystemet måste utredas i syfte att underlätta för uthyrning av fastigheter och lokaler till andra än de som bedriver momspliktig verksamhet. En sådan sak skulle förbättra effektiviteten i nyttjandet av lokaler, frigöra kapacitet och underlätta anpassningen för fastighetsägare som kan eller vill ställa om och anpassa verksamheten till den efterfrågan som finns vid tiden. Regeringen bör därför uppdras att utreda hyresmomssystemet och föreslå åtgärder för att lösa detta problem. I motion 2020/21:927 av (KD) föreslås en utredning av att slopa kravet att uthyrning måste ske till en verksamhet som omfattas av skattskyldighet eller rätt till återbetalning. Motionären anför att för att en fastighetsägare ska kunna göra avdrag för investeringar och omkostnader kräver reglerna att momspliktig verksamhet bedrivs i de uthyrda lokalerna. Därmed riskerar ideella föreningar att utestängas från lokaler på grund av att de är undantagna från moms. Utskottet anser att det är viktigt att reglerna på mervärdesskatteområdet är enkla och tydliga samt att den administrativa bördan för företagen begränsas. Möjligheten till frivillig registrering till mervärdesskatt vid uthyrning av lokaler och uthyrning av lokaler till icke mervärdesskattepliktig verksamhet ger upphov till flera svåra bedömningar. Enligt uppgifter från utreds förutsätt-ningarna för eventuella förändringar av reglerna om skattskyldighet vid uthyrning av lokaler. Utskottet anser inte att detta arbete bör föregripas och avstyrker därför motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att se över bestämmelserna för vad som ska klassas som personbil enligt mervärdesskattelagen. Jämför reservation 9 (M). Enligt 1 kap. 13 § mervärdesskattelagen förstås med personbil även lastbil med skåpkarosseri och buss, om fordonets totalvikt är högst . Detta gäller dock inte om lastbilens förarhytt utgör en separat karosserienhet. Med undantag av ovanstående avvikelser används vid tillämpning av ML de definitioner av fordon som finns i 2 § lagen (2001:559) om vägtrafik-definitioner (se RÅ 2005 ref 23). Enligt dessa definitioner förstås med personbil en bil som är inrättad huvudsakligen för personbefordran och är försedd med högst åtta sittplatser utöver förarplatsen. Med buss förstås en bil som är inrättad huvudsakligen för personbefordran och är försedd med fler än åtta sittplatser utöver förarplatsen. Med lastbil avses en bil som är inrättad huvudsakligen för godsbefordran eller en annan bil som inte är att anse som en personbil eller en buss. Definitionen på vad som utgör en personbil enligt 1 kap. 13 § ML har betydelse för bl.a. omfattningen av avdragsrätten för ingående skatt vid förvärv eller förhyrning av fordonet. Enligt artikel 176.2 i mervärdesskattedirektivet (2006/112/EG) får medlemsstaterna intill dess gemenskapsregler införts på området behålla, men inte utvidga, de avdragsförbud som de har när det gäller bl.a. varor som kan användas för privat konsumtion, t.ex. personbilar. I kommittémotion 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås att bestämmelserna för vad som ska klassas som personbil ses över. Enligt nuvarande bestämmelser räknas lätta lastbilar med totalvikt under som inte har luftspalt mellan karosserienheterna som personbil enligt mervärdesskattelagen. Detta leder enligt motionärerna till en begränsning i valfriheten för företagen att välja ändamålsenligt fordon för verksamheten samt försvårar omställningen till miljövänligare lastbilar. Mervärdesskattelagen innehåller särskilda avdragsregler för köp och hyra av personbilar, vilket innefattar bussar och lastbilar med skåpkarosseri utan en separat förarhytt i de fall totalvikten är högst , och särskilda avdrags-regler finns också för driftskostnader för sådana bilar. Reglerna ska ses mot bakgrund av att bilarna kan användas för privat bruk. Utskottet noterar att fordonets vikt och utseende används som kriterier för att på ett enkelt sätt kunna bedöma vilka bilar som bör omfattas av de mer förmånliga reglerna för lastbilar och vilka som bör hänföras till personbilskategorin.