bet · H801SkU20 · 2021-03-29 00:00:00 — En ny form av den tidigare Lidingö-regeln kan skapas. Därför önskar jag att regeringen ser över möjligheten att återigen möjliggöra för resande från som antingen hämtar, lämnar eller infartsparkerar att inte behöva betala trängselavgift. Ett förslag skulle kunna vara att de som hämtar eller lämnar exempelvis blir undantagna avgiften om resan till och från genomförs under en mycket begränsad tidsperiod. Trängselskatt, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2020/21:1085 av och (båda M), 2020/21:1604 av m.fl. (C), 2020/21:1739 av (M), 2020/21:2216 av m.fl. (SD), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:2609 av (M) yrkande 3 och 2020/21:2883 av m.fl. (SD) yrkande 4. Den intensiva privatbilismen i våra större städer är ett betydligt större hot mot miljön än biltrafik på våra landsbygder. Större städers miljö- och klimatpåverkan från transporter kan t.ex. åtgärdas med hjälp av trängselavgifter och stora satsningar på en förbättrad kollektiv- och cykeltrafik. En kommun kan inte själv bestämma om att införa trängselavgift. Jag anser att kommuner och regioner själva bör få avgöra om de vill införa trängselavgift samt hur intäkterna ska användas. De beslut och ingångna avtal om införda trängselskatter i och som och staten redan har fattat ska inte beröras av ny lagstiftning. Regeringen bör återkomma med förslag på ny lagstiftning som ger kommuner och regioner möjlighet att själva besluta om införande av trängselavgifter och deras utformning. Kemikalieskatt, punkt 9 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:659 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:757 av och (båda KD), 2020/21:1070 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1354 av (M), 2020/21:1774 av (M), 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 11. Vi vill se en annan utformning av kemikalieskatten än den som infördes . Det finns tydliga signaler på att den nya skatten missgynnar branscher och svenska aktörer och är skadlig för svensk konkurrenskraft. Dagens utformning av kemikalieskatten saknar positiva miljöeffekter. Skatten bör ses över för att göras om och i det fall kemikalieskatten inte kan bidra till väsentliga miljövinster bör den avskaffas. diskuteras alltmer vikten av att bygga in krav på att produkter ska kunna återanvändas och repareras. Det välkomnar vi. Därför blir det märkligt att kemikalieskatten nu även tas ut på begagnade produkter. Vi anser därför att det bör utredas huruvida kemikalieskatten ska tas bort på begagnade produkter. Kemikalieskatt, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:659 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:757 av och (båda KD), 2020/21:1070 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1354 av (M), 2020/21:1774 av (M), 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 12. Vi vill avskaffa kemikalieskatten. Undersökningar visar att kemikalieskatten har slagit hårt mot svensk handel. Skatten har medfört att var tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska webbplatser. Kemikalieskatten är alltså skadlig för näringslivet och leder till lägre intäkter och svagare förutsättningar för industriell utveckling och detaljhandel i . Sakkunniga menar även att kemikalieskatten inte fyller sitt syfte då den inte minskar användandet av farliga kemikalier i produkterna utan enbart innebär en straffbeskattning varpå köpen i stället görs via utländska aktörer och plattformar. Företagens anpassning till det nya läget har medfört att de har flyttat delar av sin verksamhet bort från , färre svenska arbetstillfällen och i förlängningen mindre resurser till den offentliga sektorn. Alkohol, punkt 10 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3217 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:989 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:1030 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:1103 av (M), 2020/21:1884 av m.fl. (S), 2020/21:3553 av (M) och 2020/21:3691 av och (båda M). Det finns skäl att se över vilka effekter specifika punktskatter på varor har och hur det påverkar illegal införsel i landet. Beteenden och konsumtion påverkas av skatter. Det är också ett av skälen till att punktskatter finns på vissa typer av varor, som t.ex. alkoholhaltiga drycker. har rapporterat om att det tar ett helt arbetspass att ta hand om alkoholen som kommer med de s.k. alkoholbussarna, och dessa är vanligt förekommande. Det är på många sätt oroväckande om höga skatter bidrar till ökad illegal införsel, eftersom det medför minskad kontroll. Därför vill vi att regeringen tillsätter en utredning som kartlägger hur stor den illegala införseln av alkohol är och i vilken mån den påverkas av skattenivåer. Alkohol, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:989 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:1030 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:1103 av (M), 2020/21:1884 av m.fl. (S), 2020/21:3217 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3553 av (M) och 2020/21:3691 av och (båda M). återfinns en möjlighet att, i enlighet med artikel 4 i EU:s direktiv /83/EEG, differentiera och sänka alkoholskatten för småskalig alkohol-produktion. Denna möjlighet nyttjas av samtliga stater inom den europeiska unionen förutom och , vilket innebär att de svenska producenternas konkurrenskraft begränsas i relation till övriga inom unionen. Givet tillkännagivande om att genomförande av EU-direktiv inte bör försämra företags konkurrenskraft torde det onekligen vara aktuellt att utnyttja denna möjlighet att förenkla för den inhemska småskaliga alkohol-produktionen och stärka dess konkurrenskraft. Utan att vare sig rucka på alkoholmonopolet eller främja en osund alkoholkonsumtion hade en sådan åtgärd kunnat stödja denna inte sällan landsbygdsorienterade näring, inte minst om det kompletteras med gårdsförsäljning av alkohol, vilket redan tillkännagivits. Förslaget har redan nu stöd av föreningen men vi menar att det bör utredas först. Alkohol, punkt 10 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1030 av Per Åsling och (båda C) och 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:989 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:1103 av (M), 2020/21:1884 av m.fl. (S), 2020/21:3217 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3553 av (M) och 2020/21:3691 av och (båda M). Vi behöver fler matföretagare, öka den svenska matexporten och skapa fler jobb i de gröna näringarna. För att hela landet ska växa behövs regelförenklingar för livsmedelsnäringen och fortsatta satsningar på som matland. Särskilt den småskaliga livsmedels- och dryckesproduktionen behöver bättre förutsättningar. Livsmedelsproduktionen, och särskilt den småskaliga som verkar under tuffare villkor, har alltjämt en tuff konkurrens-situation och arbetar ofta under en tung administrativ börda. Artikel 4 i EU:s direktiv /83/EEC erkänner problemen med stordrifts- och samordnings-fördelar på ölmarknaden. EU har därför öppnat för medlemsstaterna att justera för problemen genom att tillämpa en lägre alkoholskatt på öl som är producerad av oberoende småbryggerier. Samtliga EU:s medlemsstater – förutom och – och tillämpar nedsatt alkoholskatt i enlighet med direktivets intention. Finländska småbryggerier som producerar mindre än öl har haft rätt till en skattereduktion . Utvärderingar från och visar på att skattenedsättningen i dessa länder har haft positiv effekt på de inhemska ölmarknaderna vad gäller både konkurrens, tillväxt och utbud. Alla hantverksbryggerier är småföretag där det största har 20 anställda. En stor andel av bryggerierna är dessutom lokaliserade i glesbygd. En nedsatt skatt på öl i enlighet med artikel 4 leder således inte bara till att konkurrensvillkoren utjämnas på ölmarknaden; en nedsatt skatt är dessutom ett stöd till småföretagandet i allmänhet och småföretagandet i glesbygd i synnerhet. För att stärka hantverksbryggeriernas förutsättningar att verka bör regeringen se över möjligheten att införa en differentierad alkoholskatt på öl liknande den brittiska modellen. Denna modell innebär att öl från bryggerier med en viss årsvolym betalar halva standardskattesatsen med en stegvis ökning upp till en maxvolym där normalskattesatsen betalas. Flygets beskattning, punkt 12 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:502 av (SD) yrkande 1, 2020/21:1198 av (M), 2020/21:1385 av (M), 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2442 av och (båda S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 68. Regeringens egna experter konstaterar att den rödgröna regeringens flygskatt i bästa fall har marginell klimatnytta, men att det är sannolikt att man främst flyttar utsläppen utomlands i stället för att sänka dem. Flygskatten är i sin nuvarande utformning i stor utsträckning ren symbolpolitik. Både bilar och flyg står för utsläpp av växthusgaser som bör minska , men flygskatten är inte ett effektivt verktyg för att göra skillnad för klimatet. Flygskatten har slagit hårt mot flygbranschen i och har bidragit till att det blir svårare att resa i . Skatten slår mot jobb och tillväxt och vidgar klyftan mellan stad och landsbygd. Skatter på transporter, fordon och drivmedel bör vara proportionerliga och ändamålsenliga. Vissa skatter är viktiga att värna som styrmedel för att reducera klimatpåverkan, som skatterna inte bör vara utformade så att det blir en alltför stor börda för människor som är beroende av bilen i vardagen. Flygskatten bör avskaffas i sin helhet. Flygets beskattning, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:502 av (SD) yrkande 1, 2020/21:1198 av (M), 2020/21:1385 av (M), 2020/21:2442 av och (båda S), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 68, 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 8. Många företagare och privatpersoner är beroende av att kunna flyga inom och utomlands av olika anledningar. De svenska företagen har också stor nytta av de mindre flygplatserna i . Flygskatten innebär dock att mindre flygplatser kan få problem med att överleva om antalet flygresor minskar. Skatten kan också missgynna svenska flygplatser till förmån för utländska. Detta kan innebära att viktiga företagsetableringar i gles- och landsbygd inte blir av utan i stället går till andra länder. Därför är flygskatten ett hot mot näringslivet, särskilt småföretagandet. Flygskatten är dessutom felriktad då den träffar flygkonsumenten och inte de negativa externa effekter den var avsedd att motverka. Skatten syftar till att reducera utsläpp av växthusgaser och verka för en minskning av flygresandet i en regional, europeisk och global kontext. Vid resor från en svensk flygplats är skatten 62, beroende på destination. Den statsfinansiella nettoeffekten förväntas därmed bli omfattande beroende på vidden av kompensationen för särskilt drabbade flygplatser. Den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är mycket liten ur ett globalt perspektiv som konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står alltså inte i proportion till de negativa konsekvenserna. Studier visar att flygskatten skulle minska de svenska utsläppen , som BNP skulle minska med mellan 1,5 miljarder och första året. Flyget har liksom alla andra trafikslag en viss miljöpåverkan och målet är att minska denna. Införandet av flygskatten är ett alldeles för högt pris för en väldigt marginell miljövinst. Flygsektorn ingår även redan i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införande av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms därmed maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad. Dessutom är utsläpp av växthusgaser per capita redan bland de lägsta inom . Den införda flygskatten behöver avskaffas. Flygets beskattning, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 68 och 2020/21:502 av (SD) yrkande 1, 2020/21:1198 av (M), 2020/21:1385 av (M), 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2442 av och (båda S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 8. De förslag som har presenterats av regeringen vad gäller flyget har inte haft som syfte att stärka flygets konkurrenskraft. Jag ser med stor oro att regeringens förslag i stället har handlat om bl.a. en nedläggning av . Flygskatten har sedan den infördes kraftigt urholkat attraktivitet för internationella flygbolag. I stället för att utgå från har företag istället förlagt sina linjer till flygplatser i , eller . Resenärer från som önskar resa till eller får ofta utgå från grannländers flygplatser. Coronapandemin har också haft stor påverkan på flygets förutsättningar. Pandemin fick med början den reguljära flygverksamheten att helt upphöra eller att utgå med endast enskilda linjer från några få flygplatser. Flygplatser i har tvingats se sina intäkter minska kraftigt eller helt upphöra. Så sent som stod fortfarande tio flygplatser helt utan flygtrafik. Flyget behövs för att hela ska leva och utgör en viktig komponent för fler jobb och ökad konkurrenskraft. I spåren av pandemin står dock flyget med en kraftigt reducerad kapacitet och efterfrågan, en återhämtning till nivåer beräknas uppnås först till 2025. I regeringens prognoser för hur flygskatten kommer att utvecklas beräknas flyget kunna vara tillbaka på samma nivåer som 2019 redan till 2022. Jag anser att flygskatten är en destruktiv skatt som allvarligt belastar transportslagets långsiktiga förutsättningar att återhämta sig efter sin djupaste kris och vill därför, likt flera av våra grannländer, frysa skatten . Det är angeläget att fortsätter att ligga i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken. Jag föreslår att tar ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattning av flygbränsle. Reklamskatt, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2020/21:1126 av (M), 2020/21:3019 av (M) och 2020/21:3441 av (M). Reklamskatt ska betalas av den som offentliggör annonser eller reklam till ett beskattningsvärde som överstiger . betalade ideella föreningar ca i reklamskatt. Jag vill avskaffa reklamskatten för ideella föreningar, vilket alltså skulle minska skatte-intäkterna med . Det stärker föreningslivet och skapar större förutsättningar för föreningar att fokusera resurserna på kärnverksamheten som ofta kommer barn, unga och äldre till del. Därmed kan gemenskapen och de mellanmänskliga relationerna i samhället stärkas. Skatt på avfall, punkt 14 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 20. En ny skatt på avfallsförbränning infördes . Skatten ska tas ut med per ton avfall. är dock skattesatsen per ton avfall och är den per ton avfall. Motivet för införandet av skatten är inte att minska de miljöeffekter som orsakas av de skattskyldiga förbränningsanläggningarna. I stället är syftet att minska de miljöeffekter som orsakas av de aktörer som genererar avfallet. Eftersom den skatt som regeringen infört inte kommer föras över till de aktörer som påverkar avfallets uppkomst och sortering kommer inte heller principen om att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan följas. Skatten uppfyller alltså inte sitt syfte med att öka materialåtervinningen och minska avfallsmängderna. Den har ingen miljöstyrande effekt. Skatt på förbränning av avfall har dessutom funnits tidigare men avskaffades 2010 för att den inte gav önskvärd effekt. Regeringen konstaterar själva att skatt som föreslås inte kommer att bidra till en ökad materialåtervinning och inte heller minska de klimatpåverkande utsläppen på kort sikt. Den effekt som regeringen menar kan uppnås med skatten är att det först möjligen kan komma ske en viss utfasning av äldre avfallsförbränningsanläggningar av åldersskäl. Ekonomiska styrmedel på miljöområdet bör så långt det är möjligt utgå från att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan. Det är tydligt från utredningen som föregått propositionen att det inte är fallet med den nu föreslagna skatten. Dessutom kommer skatten innebära kostnadsökningar och försämrad lönsamhet för förbränningsanläggningarna. Dessa kommer sannolikt att i så stor utsträckning som möjligt föra över de ökade kostnaderna på fjärrvärmekunderna. Skatten är alltså ingen miljöskatt på så sätt att den styr mot en bättre avfallshantering, utan den blir en fiskal skatt som tas ut på fjärrvärmekunder och fjärrvärmeföretag. Detta är i rak motsats till vad som behöver göras för att genom en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor klara elförsörjningen kalla vinterdagar, i synnerhet i storstäder. Vi vill därför ha en översyn i syfte att avveckla den införda skatten på avfallsförbränning. De avfallsslag som avfallsskattelagen avser deponeras i princip inte längre utan hanteras på miljövänligare sätt. När det gäller återbetalning av skatt för deponerat avfall är syftet att underlätta för deponiåtervinning ur gamla avfallsanläggningar som är skattepliktiga. återvinns en mycket liten del av avfallet som skatten avser. I en rapport från revisions- och konsultföretaget slås fast att intäkterna för deponiskatten sedan lagen om skatt på avfall infördes har minskat från ca 800 miljoner till ca netto, trots att skattebeloppet har höjts per ton avfall. Mängden avfall som lämnas till deponering har minskat i stor utsträckning. Förutom skatten har styrmedel som de ökade målen för materialåtervinning och matinsamling samt förbud mot deponi av visst avfall tillsammans med reglerna om producentansvar lett till att det deponeras väsentligt mindre. Det som deponeras är också framför allt avfall som är skattebefriat. Sedan skatten infördes har beteendeförändringar och flera andra faktorer bidragit till att den har förlorat fiskal betydelse. Dess tillskott till statskassan är försumbart. Mot bakgrund av vad som redovisats ovan om skattens begränsade fiskala betydelse, minskade behov och den administrativa börda den medför borde man därför ställa sig frågan om skatten i sin nuvarande form har spelat ut sin roll. En översyn av avfallsskatten i sin helhet är därför motiverat. Skatt på avfall, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 36. införde regeringen och dess stödpartier en skatt på avfallsförbränning. Skatten har en inbyggd upptrappning och beräknas ge intäkter om , vilket sedan ökar till 2022 och 2023. Regeringspartierna har i olika sammanhang framhållit kraft- och fjärrvärmesektorns betydelse för energiförsörjningen. I praktisk handling har man i stället lagt hinder för den. Jag har ingen annan uppfattning än regeringen när det kommer till målet om en god avfallshantering med försvarbar miljöpåverkan. Problemet är att regeringens politik är verkningslös och symbolisk. Den utredning som lämnades innan skatten infördes avvisade förslaget. Utredningen konstaterade att skatten kommer att vara fiskal, dvs. rendera intäkter till staten men varken bidra till en bättre miljö eller ett hållbart klimat. Ändå är det som miljösatsning regeringen har motiverat skatten. Insatser måste göras tidigare i avfallskedjan för att få relevans. Avfallsförbränningsskatten begränsar investeringsutrym-met i anläggningarna. Dessutom har den kantats av tillämpningsproblem. Hälften av hushållsavfallet energiåtervinns och ger el, värme och kyla. importerar dessutom avfall från andra länder där den annars hade gått till miljöbelastande deponi. Den värmeproduktion som avfallsförbränningen omfattar motsvarar värme till ungefär en miljon hushåll och har fördelen av att vara tillförlitlig året om. Jag anser att skatten ska avskaffas. Skatt på gödselmedel, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2020/21:1372 av och Kopparklint (båda M). Vi motsätter oss regeringens nuvarande landsbygdsfientliga politik. Den tidigare avgiften på handelsgödsel kom en gång till för att finansiera den svenska spannmålsexporten. användes den som ett skäl för att minska läckaget av gödning till vattendrag och minska tillförseln av tungmetaller till jorden. När det gäller frågan om näringsläckage finns ett flertal studier som visar att det snarare är geografi, jordart och djurintensitet som är avgörande än om handelsgödsel används. Skatten får liten styrfunktion och blir mest en börda, som reducerar konkurrenskraften. Vi motsätter oss därför att en skatt på handelsgödsel återinförs. Skatt på plastbärkassar m.m., punkt 18 (M) (M), (M), Boriana (M) och (M) anför: Skatten på plastbärkassar är en dåligt utformad och skadlig punktskatt som bör avskaffas. Som har anfört, när regeringen initierade plastbärkasseskatten, innebär den en betydande skattehöjning för pensionären och barnfamiljen. Plastbärkasseskatten leder till att människor väljer andra alternativ som exempelvis importerade fossilbaserade avfallspåsar på rulle, som i regel är undantagna från den nya skatten, men sämre för miljön utifrån en klimat- och resurshushållningsperspektiv. Utformningen av plastbärkasseskatten har gjort att svenska företag som har investerat kunskap och pengar i att ta fram fossilfria och nedbrytbara plastbärkassar missgynnas. Den ledande svenska producenten av plastbär-kassar har tvingats säga upp av sina anställda.