bet · H801MJU17 · 2021-04-23 00:00:00 — Kraven på avsättning av jordbruksmark för ekologisk odling och biologisk mångfald måste dock ställas med hänsyn till att arbetet kommit olika långt i medlemsländerna, men framför allt med hänsyn till ägande- och brukanderätten. Vi vill framhålla att regeringen bör verka för att från jord till bord-strategin i EU inte inskränker ägande- och brukanderätten. Motståndskraftig livsmedelsproduktion, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2020/21:1338 av m.fl. (M) och 2020/21:2424 av m.fl. (S). En aspekt av försörjningsförmåga är att öka andelen svenskproducerad mat. För att göra det krävs att svenskt jordbruk är konkurrenskraftigt. Att öka och bevara den odlingsbara marken är viktigt ur ett beredskapsperspektiv, inte minst för att kunna ställa om produktion och verksamhet om det skulle behövas. För att andelen svensktillverkade livsmedel ska öka måste de svenska bönderna få bättre möjligheter att konkurrera med matproducenter i utlandet. Det handlar om allt ifrån att det måste bli billigare att driva jordbruk till att måste sätta mer press i EU för att andra länder ska närma sig de hårda miljö- och djurskyddskrav som svenska bönder följer. Andelen svenska livsmedel är dock inte den enda aspekten av en god livsmedelsberedskap vid kris eller krig. Vi ser också att det finns brister i bl.a. i reservkapacitet och logistik. Lagerhållning av inte minst nödvändiga livsmedel och strategiska insatsvaror i omsättningslager blir också viktigt när ordinarie försörjningssystem är sårbara. Eftersom alla led i livsmedelsförsörjningskedjan ägs, drivs och organiseras av det privata näringslivet kan vi inte nog understryka vikten av att detta arbete görs av det offentliga och privata näringslivsidkare tillsammans. Vi delar Försvarsberedningens slutsatser, bl.a. att ytterligare åtgärder behövs för att bygga upp en livsmedelsberedskap i händelse av krig. Vi vill mot denna bakgrund betona vikten av stärkt motståndskraft i de gröna näringarna som ett sätt att bygga motståndskraft i grunden. Ekologiskt jordbruk, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkande 4. Vi vill framhålla att vi har en öppen och positiv inställning gentemot både konventionell och ekologisk odling och anser att dessa produktionsformer har goda förutsättningar att samexistera på marknaden. Svensk miljölagstiftning är relativt strikt, vilket gör att det svenska konventionella jordbruket redan till stor del är miljövänligt och mycket mer miljövänligt än det utländska jordbruket i genomsnitt. Det är positivt att det finns ett ekologiskt alternativ som ger lantbrukare möjlighet att höja sin lönsamhet genom att i högre grad diversifiera och nischa sin produktion. Det ekologiska jordbruket skapar även värdetillväxt och därigenom fler jobb på landsbygden. Det är också viktigt att efterfrågan hos konsumenterna kan mötas. Vi kan konstatera att ekologisk odling kan fungera som en spjutspets för utprovning, tillämpning och anpassning av ny miljövänlig teknik – teknik som det konventionella jordbruket ibland kan använda. Det är välkommet med fler åtgärder som bidrar till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter. Vi anser att mellanformer och nya former av jordbruk är positivt och bör uppmuntras. Det som avgör vad som är bra är den nya brukningsformens effekter på lantbrukets olika värden. Konceptutveckling är viktigt och bör uppmuntras och får inte stranda på teknikrädsla. Gårdsslakterier och mobila slakterier, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:768 av (C) yrkande 3 och 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 23. bör ta fram en strategi för att minska mängden djur som transporteras inom livsmedelsproduktionen och ställa om transporter inom till att transportera kött i stället för djur. En sådan strategi bör bl.a. omfatta åtgärder för att stimulera gårdsslakterier och mobila slakterier för att minska behovet av djurtransporter och därmed minska lidandet för djuren. Små lokala slakterier, punkt 9 (SD, V) av (SD), (V), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1315 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2020/21:768 av (C) yrkande 1. Vi kan konstatera att många djur transporteras en gång i livet, och det är till slakt. Satsningar på fler slakterier är därför en del av lösningen för att kunna korta ned transporterna. Mindre, svenska slakterier har det ofta tufft. I finns t.ex. bara ett slakteri kvar sedan andra lagt ned. Trycket på att hålla ned priser på grund av import av billigt kött och konkurrens från stora slakterier är några utmaningar, liksom brist på utbildad personal. Genom att förbättra tillgången på lokala slakterier kan vi minska behovet av längre djurtransporter samt stärka förutsättningarna för lokal produktion och förbättrad nationell självförsörjningsgrad av livsmedel. Vi anser därför att regeringen bör ge lämpliga myndigheter i uppdrag att se över situationen för de svenska slakterierna och vilka åtgärder som krävs för att öka tillgången på mindre, lokala slakterier. Hantering av gödsel, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 21. Gödselhanteringen i jordbruket är en stor riskfaktor och en källa till övergödning. I arbetar lantbrukare aktivt med olika projekt såsom LOVA och Greppa Näringen för att minimera utsläppen, men tillförseln av näringsämnen från vissa andra är omfattande. För att minska övergödningen krävs internationellt samarbete med lokala åtgärder. En översyn av reglerna för lagring av stallgödsel bör även göras. finns det regler som ställer krav på lagringskapacitet, men gödselbehållarens utformning har också stor betydelse för att minska kväveförluster till luft. Med tanke på att felaktig gödselhantering vid stora djurgårdar kan innebära en stor risk som källa till övergödning anser vi att regeringen i EU ska verka för att kraven på lagring av stallgödsel i avrinningsområden ska skärpas och att överträdelser ska rendera kraftfulla sanktioner. Hantering av gödsel, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 6. Jordbrukets utsläpp av klimatgaser är komplexa. Hanteringen av gödsel, djurens matsmältning och avgång av klimatgaser från tidigare utdikad mark ger alla stora bidrag till jordbrukets utsläpp. Mycket kan göras för att minska jordbrukets utsläpp men det är inte möjligt att helt eliminera utsläppen. Jag vill i detta sammanhang framhålla att en effektiv klimatåtgärd är att täcka över gödsel under förvaring. Näringsläckage från hästnäringen, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2020/21:2123 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2608 av (M), 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 40, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2020/21:3584 av (M) yrkande 11. presenterades en utredning om minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete. Utredningen behandlar bl.a. minskat näringsläckage från hästnäringen. Vi anser att hästnäringen, som alla andra verksamheter, måste ta sitt ansvar för att minska övergödningen. behövs det en fördjupad kartläggning för att öka kunskapen om övergödningens omfattning från hästnäringen och var problemen uppstår. En del av lösningen måste också handla om förbättrad rådgivning, rekommendationer och tillsyn för att hjälpa hästägare att göra rätt. Greppa näringen, som är ett samarbete mellan LRF, och länsstyrelserna, är ett bra exempel på fungerande rådgivning som behöver spridas till fler gårdar. Det är kostnadsfri rådgivning som syftar till att hjälpa hästskötare och att värna miljön. Tyvärr ligger tyngdpunkten i den nämnda utredningen på regler, som om de blir verklighet skulle bli svåra att följa och som skulle få långtgående konsekvenser för många i hästnäringen. Man ska inte försvåra för landets hästägare att bedriva sina verksamheter, utan i stället hjälpa hästägare att göra rätt. Det behövs en förståelse för hur olika det ser ut bland hästägare. Det behövs också förslag om hur hästgödseln kan göras mer attraktiv, så att den i högre utsträckning än kommer till användning i jordbruket, i linje med arbetet för en cirkulär ekonomi. Näringsläckage från hästnäringen, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2123 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:2608 av (M), 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 40, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 35, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2020/21:3584 av (M) yrkande 11. I den statliga utredningen lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10) som presenterades finns förslag som redan fått mycket kritik när det gäller övergödning och hästägares ansvar kring detta. finns redan gott samarbete mellan många hästgårdar, bönder och bioanläggningar för att sluta kretsloppet. Det är som om utredaren saknar förståelse för hur hästnäringen fungerar och hur många hästägare har sin häst som sin bästa vän och försörjning. Skulle förslagen om övergödning kopplat till hästnäringen införas vore det förödande för hela näringen. Vi anser därför att förslagen i utredningen inte bör genomföras. Näringsläckage från hästnäringen, punkt 11 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2020/21:2123 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2608 av (M), 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 35, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2020/21:3584 av (M) yrkande 11. presenterades utredningen lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10) som bl.a. innehåller en del som berör hästhållare. Utredningen fastslår att det behövs nya bestämmelser gällande hästnäringens miljöpåverkan, och i en bilaga till utredningen finns en sammanställning av de åtgärder som beskrivs i underlagsrapporterna. Vi anser att de bestämmelser för hästhållare som omnämns i bilagan vad gäller gödselhantering, gödsellagring, placering, utformning och storlek på hagar m.m. är orimliga. Dessa uppgifter bör inte ligga till grund för ny lagstiftning. I stället för att införa nya regler bör fokus ligga på rådgivning, ökad kunskap och rekommendationer. Hästnäringen och branschorganisationer bör få vara delaktiga i arbetet med att ta fram lösningar för att minska risken för övergödning från hästverksamheter. Vi anser således att fokus bör ligga på kunskapshöjande åtgärder såsom rådgivning och rekommendationer för att minska risken för övergödning från hästverksamheter. Näringsläckage från hästnäringen, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2020/21:2123 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2608 av (M), 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 40, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2020/21:3584 av (M) yrkande 11. Jag anser att de åtgärder som enkelt kan vidtas för att minska problemen med övergödning från hästhållningen givetvis ska vidtas. Men för alla åtgärder, och särskilt i fallet med mer långtgående åtgärder med stor påverkan på verksamheten, måste nyttan av en åtgärd alltid vägas mot den insats den kräver och de kostnader den för med sig. Det är viktigt att myndigheterna samverkar med hästnäringen för att utveckla metoder och kunskap kring åtgärder för miljön. Här kan kunskapsöverföring i likhet med Greppa näringens arbetssätt vara en väg fram. Det är även viktigt att ha fokus på var problemen är som störst. Näringens närhet till vattenmiljöer där vattnet inte har god ekologisk status bör uppmärksammas specifikt. På landsbygden på geografiska platser med få hästar är problemen relativt sett mindre än i geografiska områden med många hästar. Det är positivt att hästar används som betande djur på ängs- och betesmarker och genom detta bidrar till att hålla marker öppna som annars skulle ha vuxit igen. Anläggande av våtmarker, punkt 12 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 4. Att värna och etablera nya våtmarker är av stor vikt för att gynna biologisk mångfald och för att minska övergödning. I synnerhet hjälper våtmarkerna till att rena bort kväve men de bidrar också till inlagring av grundvatten. Det är därför ytterst olyckligt att regeringen har stoppat utbetalningar till markägare som har förberett för att anlägga våtmarker. Vi anser att arbetet för att motverka övergödningen ska fortsätta och att fler våtmarker ska anläggas. Våtmarker och bevattningsdammar, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2020/21:2732 av m.fl. (MP) yrkande 9. Jag kan konstatera att en stor andel av ursprungliga våtmarker har försvunnit till följd av utdikning och odling. Det finns varierande och mångfacetterade skäl att återställa våtmarker. Det handlar bl.a. om att skapa vattenreserver, hantera dagvatten och kraftiga regn, skapa förebyggande åtgärder mot bränder och gynna det lokala klimatet vid höga temperaturer. Men också om att hindra avgången av klimatgaser och om att stoppa övergödningen av haven. finns det en rad hinder mot att anlägga våtmarker. Alla regler som kan hämma utvecklingen och anläggandet av våtmarker behöver därför ses över. Konsekvenserna av klimatförändringarna – såsom torka, stormar och stora regnmängder – ser ut att öka än mer och beredskapen för att förebygga konsekvenserna behöver öka. Våtmarker och vattendammar fyller här flera olika funktioner. Bevattningsdammar tillför landskapet vattenmagasin. Dessa kan mildra effekterna av torka i marker, skog och odlingslandskapet. Dammar tillför bevattningsmöjligheter, och djurhållningen kräver tillgång till vatten. Dammar och våtmarker kan även bidra till att begränsa bränders utbredning. Att återställa tidigare utdikade eller igenväxta våtmarker ger stora positiva effekter både för klimatet och miljön. Att återskapa tillträde till våtmarker och upprätta vattenvägar är även positivt för fiskarter. Legala hinder som motverkar restaurering och nyanläggning av våtmarker bör därför ses över och tas bort. Våtmarker och bevattningsdammar bör även kunna anläggas i kombination. En våtmark kan exempelvis även fungera som bevattningsdamm, vilket långsiktigt minskar näringsläckaget till vattendragen. Vid svår torka minskar grödans förmåga att ta upp vatten och därför kan en kontinuerlig och begränsad bevattning förebygga långsiktigt näringsläckage från odlingslandskap och marker genom att grödans förmåga att ta upp näringsämnen bevaras. Regelverket för anläggning av våtmark måste ses över så att utvecklingen av kombinationsdammar inte hindras. Våtmarken kan placeras och utformas så att den kan utjämna höga vattenflöden och magasinera vatten till senare torrperioder. Ökad pollinering, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del. I samband med den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen som gjordes 2019 uppgav att biologisk mångfald och klimatfrågan är de viktigaste miljömålen att komma till rätta med. Förslag på åtgärder kanske finns men de genomförs inte alltid eftersom kostnaderna ofta bedöms som alltför höga. Med hjälp av samhällsekonomiska analyser skulle dock kostnadsbilden uppfattas annorlunda. Ett exempel på detta framgår av (Jordbruksinformation 1 – 2020) som visar att värdet av svenska tambins pollinering samhällsekonomiskt sett motsvarar ca i kommersiell odling. av värdet härrör från pollinering av äpplen, jordgubbar och oljeväxter. Det ekonomiska värdet av honungs- och vaxproduktionen uppgår enligt samma rapport till ca . Honungsbiet är den klart vanligaste pollinerande insekten som används av människan. I används dock även ca 5 000 införda humlesamhällen , som framför allt används i tomatodling. Pollinering från humlor och solitärbin ingår däremot inte i den ovannämnda studien. Vi anser att är ett utmärkt exempel på betydelsen av att genomföra samhällsekonomiska analyser samt analyser av incitament och styrmedel för ett ökat och långsiktigt bevarande av biologisk mångfald. tydliggör också den stora betydelse ökad pollinering har och värdet av att främja ökad bi- och humleodling. eller någon annan relevant myndighet bör genomföra analyser för fler arter i syfte att skapa bättre förutsättningar att stärka den biologisk mångfalden. Vi vill således framhålla vikten av att vidta åtgärder för att öka pollineringen. Forskning och utbildning, punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkandena 48 och 51–53 samt 2020/21:516 av (SD), 2020/21:612 av (C), 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 36–38, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 23. Vi vill framhålla att behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften är viktig och att det kan finnas skäl för en större samlad forskningssatsning inom såväl primär- som livsmedelsproduktionen. Det är därför positivt att Formas har fått i uppdrag att ta fram ett långsiktigt forskningsprogram. Vi anser också att det är av stor vikt att även SLU, , och tillsammans med relevanta intressenter inkluderas i arbetet med att ta fram ett förslag till vad en samlad forskningssatsning inom primär- och livsmedelsproduktionen ska omfatta. Den tillämpade forskningen i hela livsmedelskedjan bör stärkas. Mer behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn behövs. För att ny teknik snabbare ska komma ut i produktionsledet är det angeläget att utvärderingen av den förenklas. Vi anser att det bör göras en översyn av de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen, i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar. måste ligga i framkant när det gäller exempelvis lagstiftning, innovationsförmåga och tillämpad forskning. Den statliga myndigheten har varnat för att offentliga forskningsfinansiärer, både i och på EU-nivå, i allt större utsträckning avslår ansökningar där växtförädling ingår. Vi ser med oro på denna utveckling. För att säkerställa att potentialen hos modern växtförädling tas till vara anser vi att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder. Vi anser dessutom att möjligheterna till ett växtförädlingsprogram med syftet att ta fram grödor som passar för svenska förhållanden bör övervägas. Forskning och utbildning, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 36–38 och 2020/21:516 av (SD), 2020/21:612 av (C), 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkandena 48 och 51–53 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 23. Vi anser att offentliga medel i högre utsträckning bör riktas till behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn. Regeringen bör fortsätta att arbeta för att stödja satsningar på innovation och utveckling inom livsmedelssektorn. Vidare bör regeringen ge i uppdrag åt Formas och SLU att tydligare redovisa vilka andelar av forskningen som går till behovsdriven forskning och vilka behov denna forskning svarar mot. Forskning och utbildning, punkt 18 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2020/21:516 av (SD), 2020/21:612 av (C), 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 36–38, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkandena 48 och 51–53. Jag vill framhålla vikten av forskning och av informationsinsatser till lantbruket om forskningsresultat. Lösningen för att åstadkomma förbättringar inom området är att genom forskning förbättra kunskapen och att genom informationsinsatser sprida den nyvunna kunskapen. Genmodifierade organismer, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 41. Vi ser behov av en ny modell för EU-lagstiftning som främjar viktig teknikutveckling. Den ska tillåta godkännanden av GMO på nationell nivå, som den inre marknaden påverkas så lite som möjligt och med en fortsatt hög nivå av försiktighet. Lagstiftningen ska inte som endast leda till godkännanden på EU-nivå utan ska alltså även kunna tillåta nationella godkännanden, t.ex. direkt efter den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndighetens säkerhetsbedömning, så länge den aktuella medlemsstaten kan visa att den genetiskt modifierade växten inte riskerar att släppas ut på marknaden i andra EU-länder. På så sätt kan en medlemsstat gå före och utveckla nytt sortmaterial till jordbruket om den så vill. Dessa växter kan senare gå in i EU:s system för att godkännas på hela EU-marknaden på vanligt sätt. Om en sådan lagstiftningsmodell hade funnits tidigare är det mycket troligt att under det senaste årtiondet hade kunnat lansera flera nya genetiskt modifierade växtsorter som skulle ha minskat bekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket och kemikalieanvändningen inom industrin, på ett säkert sätt. Regeringen bör således verka för att EU-lagstiftningen för genetiskt modifierade växter ska tillåta medlemsstater att utfärda nationella godkännanden för utsläppande på marknaden, så länge den aktuella medlemsstaten kan visa att växterna inte riskerar att släppas ut på marknaden i andra EU-länder. Ökad pollinering, punkt 14 (L) (L) anför: