bet · H801CU17 · 2021-05-21 00:00:00 — Analysen och bedömningen bakom förslagen till beslut i utredningarna behöver också i många fall bli fylligare och tydligare och konsekvenserna för barnet av olika beslutsalternativ bör redovisas i större utsträckning. Av kartläggningen framgår vidare att den genomsnittliga tiden för att genomföra en utredning var drygt . I en tredjedel av de granskade målen var utredningstiden . I flera fall pågick dock utredningen , i några fall så som . Regeringen konstaterar att det för barnets skull är viktigt att frågor om vårdnad, boende och umgänge avgörs inom rimlig tid. En anledning till att handläggningstiderna i domstol blir långa är att utredningar i frågorna ibland drar ut . Det är därför viktigt att sträva efter att utredningen i frågor om vårdnad, boende och umgänge färdigställs . Kartläggningen visar att det finns mer att göra här – både för att höja kvaliteten på utredningarna och, där det är möjligt, slutföra dem snabbare. […] Enligt regeringen är en rimlig tidsgräns. En tidsgräns överensstämmer också med den tidsgräns som gäller för barnavårdsutredningar (11 kap. 2 § andra stycket socialtjänstlagen). Det innebär inte att tiden alltid ska bestämmas . Det bör understrykas att domstolen i varje enskilt fall måste överväga vilken utredning som behövs och vad som är en rimlig tidsgräns. är det viktigt att strävan efter en skyndsam handläggning inte påverkar utredningens kvalitet. En utredning ska bedrivas skyndsamt, men vad som är en rimlig tidsgräns varierar från fall till fall. En utredning är ett mycket viktigt underlag för domstolens beslut och den måste därför alltid hålla en hög kvalitet och ha ett tydligt barnperspektiv. Som utredningen föreslår bör det därför finnas utrymme för domstolen att förlänga utredningstiden om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl avses att det i det enskilda fallet finns skäl av tillräcklig styrka som motiverar en längre utredningstid, trots att detta innebär att domstolsprocessen förlängs. Enligt regeringen kan det främst komma i fråga att förlänga tiden om det annars finns risk för att utredningen inte håller tillräckligt hög kvalitet. I vissa fall måste det, som t.ex. , och kommun påpekar, accepteras att en utredning tar . Det kan t.ex. vara fråga om komplicerade tvister med en stor informations-mängd, att mer än en socialnämnd är inblandad i utredningen eller att det parallellt med utredningen pågår en barnavårdsutredning. Att utredningar slutförs inom rimlig tid – och har hög kvalitet – är viktigt, och kan även säkerställas på annat sätt. Handläggningstiderna varierar, som flera remissinstanser påpekar, mellan olika kommuner. Att kommunerna fördelar resurserna så att socialnämndernas familjerätter kan utföra sitt arbete så snabbt som möjligt och med rätt kvalitet är självklart viktigt. Även domstolen har dock ett ansvar att skapa förutsättningar för socialnämnden att slutföra sina utredningar inom rimlig tid. Domstolen kan bl.a., som betonar, arbeta med att ge tydliga riktlinjer för vilken utredning som behövs och hur resultatet av denna ska redovisas till domstolen. Regeringen vill här framhålla att ingenting hindrar en socialnämnd att ta kontakt med den domstol som lämnat ett uppdrag för att diskutera omfattningen och inriktningen på arbetet. Flera remissinstanser, bl.a. , framhåller också vikten av ett lokalt erfarenhetsutbyte – där domstolen och socialnämnden gemensamt diskuterar frågor om hur en utredning kan bedrivas och redovisas. I likhet med dessa remissinstanser är regeringen övertygad om att sådan metodutveckling och effektivisering av verksamheten kan bidra till att handläggningstiderna kortas och att den nya tidsgränsen kan hållas, utan att det påverkar kvaliteten på utredningarna negativt. Det är också värdefullt att det sker ett erfarenhetsutbyte även kommuner emellan, där goda exempel lyfts fram och sprids till fler. Även här kan domstolarna fungera som ett viktigt nav, då de i många fall tar del av utredningar från flera kommuner. Det finns vidare möjlighet – som redan sker på flera håll i landet – för kommuner att samarbeta regionalt för att skapa en effektivare och bättre verksamhet. Inom ramen för en lokal samverkan kan det också lyftas frågor om i vilka avseenden en domstols långa handläggningstider orsakar merarbete för socialnämnden, något bl.a. SKR lyfter, eller om det finns utrymme att i större utsträckning använda sig av möjligheten att begränsa utredningen eller att avstå från att begära in en utredning och nöja sig med den information som kan lämnas inom ramen för socialnämndens upplysningar. Enligt socialtjänstlagen ska insatser inom vara av god kvalitet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. (Se 3 kap. 3 §.) I förordningen (2015:284) med instruktion för anges att genom kunskapsstöd och föreskrifter ska bidra till att bedrivs enligt vetenskap och beprövad erfarenhet (4 §). Det framgår även av förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst att den statliga kunskapsstyrningen syftar till att bidra till att socialtjänst bedrivs i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. MFoF:s allmänna råd om socialnämndens ansvar för vissa frågor om vårdnad m.m. I Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöds allmänna råd (HSLF-FS 2017:51) om socialnämndens ansvar för vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge finns allmänna råd om utredningsförfarandet vid en utredning om vårdnad, boende eller umgänge under följande rubriker: • Inledande samtal med föräldrarna • Fortsatta samtal med föräldrarna • Samtal med en ny partner • Kontakten med barnet • Avslutande samtal med föräldrarna • Avslutande samtal med barnet. De allmänna råden tar också sikte på utredningsrapporten under följande rubriker: • Förslag till beslut. Enligt de allmänna råden bör utredarens bedömning omfatta följande: Utredaren bör, efter att ha beaktat eventuella riktlinjer från rätten, särskilt lyfta fram sin bedömning av – om det finns en risk för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för våld eller andra övergrepp eller att barnet olovligen förs bort, hålls kvar eller på något annat sätt far illa – hur barnets behov av en nära och god kontakt med föräldrarna bäst kan tillgodoses – barnets känslomässiga anknytning och relation till respektive förälder – barnets möjligheter att få sina behov och rättigheter tillgodosedda – innebörden och vikten av barnets egen inställning – föräldrarnas vilja och förmåga att samarbeta i frågor som rör barnet. I utredarens bedömning bör också ingå – föräldrarnas förmåga att hålla barnet utanför sina konflikter – föräldrarnas förmåga att skilja på egna behov och barnets samt att prioritera barnets behov framför sina egna – övriga individuella förhållanden, t.ex. om barnet har behov av särskilt stöd – respektive förälders lämplighet som vårdnadshavare, boförälder eller umgängesförälder. Om utredningen omfattar flera barn bör utredaren redovisa bedömningen för varje barn för sig. Enligt de allmänna råden bör förslaget till beslut vara väl motiverat och beskriva vilka konsekvenser det får för barnet. Om det är olämpligt att lämna ett förslag till beslut bör utredaren ange skälen för detta. Ett resonemang om vad olika alternativ kan innebära för barnet bör alltid redovisas. Om utredningen omfattar flera barn bör utredaren redovisa förslag till beslut för varje barn för sig. Pågående utvecklingsarbete m.m. i fråga om Att arbeta evidensbaserat – Ett stöd för praktiskt arbete m.m. gav ut publikationen Att arbeta evidensbaserat – Ett stöd för praktiskt arbete (2020-10-6930). I den lyfter fram att myndigheten arbetat för att stödja en evidensbaserad praktik (EBP) inom , ett arbete som bl.a. baseras på den statliga utredningen praktik inom – till nytta för brukarna (SOU 2008:18). Stödet är främst avsett för professionella inom som vill använda bästa tillgängliga kunskap i klientarbetet, men också för dem som arbetar med att utveckla EBP i sin verksamhet. I stödet beskrivs det förhållningssätt som ligger till grund för EBP och hur EBP kan användas i det praktiska arbetet med klienten. Tillvägagångssättet beskrivs steg för steg och åskådliggörs med konkreta exempel. driver också den nationella webbplatsen där kvalitetssäkrad kunskap samlas från , andra myndigheter och aktörer inom bl.a. områdena barn och unga, verksamhetsutveckling samt arbetsmetoder och perspektiv. Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag Utredningen socialtjänst överlämnade sitt betänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) . En av utredningens utgångspunkter har varit att få till stånd långsiktiga förändringar som påverkar både människor och kommuner positivt och ger förutsättningar för en hållbar socialtjänst. • att regeringen ger i uppdrag att ta fram ett förslag på hur myndigheten kan utveckla stödet till kommuner för systematisk uppföljning, som en del i arbetet med att säkerställa och utveckla kvaliteten i verksamheten (s. 48) • att det införs krav på att verksamhet inom ska bedrivas i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet (s. 49 f.). Betänkandet bereds inom . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 165) anför regeringen bl.a. att kartläggningar inom området kunskapsstyrning visar att det fortfarande saknas kunskap om t.ex. evidensbaserade metoder inom . Regeringen anser därför att fortsatt kunskapsutveckling inom området är angeläget. omfattar många verksamheter, och det är centralt att de kunskapsstöd som tas fram svarar upp mot de många olika behov som finns i verksamheterna samt att kunskapsstöden är samstämda. Regeringen anser att det är viktig att samarbeten inom Rådet för styrning med kunskap, Huvudmannagruppen samt Partnerskapet för kunskapsstyrning inom fortsätter att utvecklas för att kunna uppfylla målen med den statliga styrningen med kunskap. Uppdrag om stärkt samverkan i familjerättsliga ärenden MFoF redovisade ett regeringsuppdrag om att göra en analys av kommuners behov av stöd och förutsättningar för samverkan i familjerättsliga ärenden (rapporten om stärkt samverkan i familjerättsliga ärenden, S2018/04676/FST). Mot bakgrund av det behov av stöd som kartläggningen visat bedömer MFoF att det bl.a. är nödvändigt med ett sammanhållet stöd på nationell nivå. konstaterar att utredningar ofta har stor betydelse för bedömningen i familjerättsärenden. anser att det finns ett behov av enhetliga metoder i arbetet med familjerättsliga frågor. Vidare behöver vårdnadsutredningarna kvalitetssäkras, och det är angeläget att evidensbaserade utredningsmetoder används. Enligt socialutskottet bör regeringen se över dessa frågor. anser därför att civilutskottet bör tillstyrka motionerna 2020/21:3922 (SD) yrkande 7 och 2020/21:3960 (C) yrkande 3 samt föreslå att ska göra ett tillkännagivande. konstaterar att socialnämndens utredning i frågor om vårdnad, boende eller umgänge är ett mycket viktigt underlag för domstolens avgörande. En sådan utredning måste därför alltid hålla en hög kvalitet och ha ett tydligt barnperspektiv. I propositionen redovisas att en kartläggning ger vid handen att vårdnadsutredningar generellt är av god kvalitet men att kvaliteten kan skifta och att det finns vissa utvecklingsområden. Bland annat bör fokus i utredningarna ligga mer på barnet och mindre på föräldrarna. Vidare behöver analysen och bedömningen bakom förslagen till beslut i utredningarna i många fall bli fylligare och tydligare, och konsekvenserna för barnet av olika beslutsalternativ bör redovisas i större utsträckning. anser, i likhet med socialutskottet, att socialnämndernas utredningar om vårdnad, boende och umgänge behöver kvalitetssäkras. Vidare är det angeläget att enhetliga och evidensbaserade utredningsmetoder används. Regeringen bör därför se över dessa frågor. Dessutom är det viktigt att följa upp att den nya tidsgränsen för vårdnadsutredningar inte påverkar kvaliteten på utredningarna negativt. Regeringen bör därför ta initiativ till en sådan uppföljning när den nya regleringen har varit i kraft . Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Däremot är utskottet inte berett att ta initiativ till att domstolar ska vara skyldiga att upprätta särskilda barnprotokoll som en bilaga till domen i mål om vårdnad, boende och umgänge. Motion 2020/21:3928 (V) yrkande 1 bör därför avslås. Övriga frågor om lagstiftningens framtida utformning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa frågor om lagstiftningens framtida utformning i övrigt. Utskottet hänvisar bl.a. till de lagförslag som utskottet ställt sig bakom och vad som anförs i propositionen. Jämför reservation 21 (C) och 22 (L). I kommittémotion 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om ett förändrat perspektiv på vårdnadstvister. Motionärerna anser att lagförslagen i ärendet inte tar tillräcklig hänsyn till att det i ungefär hälften av de svåraste vårdnadskonflikterna förekommer våld eller hot om våld, vilket måste skiljas från de situationer där vårdnadstvisten enbart bottnar i en svårlöst oenighet mellan föräldrarna. Motionärerna vill därför att regeringen återkommer med ett mer genomarbetat lagförslag som erkänner vårdnadstvisters olikheter och behovet av anpassning efter dessa olikheter. I kommittémotion 2020/21:3960 av m.fl. (C) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att säkerställa helhet och stringens i den lagstiftning där barnets rättigheter i huvudsak kommer till uttryck (yrkande 1). Motionärerna anför bl.a. att regeringens lagförslag i ärendet saknar det helhetsperspektiv som behövs för att på ett bra sätt väva samman familjerätten med annan lagstiftning där barnets rättigheter kommer till uttryck, närmare bestämt samt regleringen om omhändertagande i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU. I samma motion föreslås även ett tillkännagivande om att se över hur lagstiftningen kommer att förändras utifrån bedömningar (yrkande 2). Motionärerna menar att det i propositionen inte syns något av vad som framkom i betänkande (SOU 2020:63). I motion 2020/21:508 begär (-) ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn av de regler som gäller vid förhindrande eller försvårande av umgänge i syfte att motverka ett sådant beteende. I motion 2020/21:3603 föreslår (SD) flera tillkännagivanden till regeringen om att se över reglerna för bl.a. vårdnads- och umgängestvister i . Enligt motionären bör regleringen motverka att en förälder medvetet eller omedvetet påverkar barnets inställning till den andra föräldern i en tvist (yrkande 1). Regleringen bör också motverka domstolstrots genom att säkerställa att det får konsekvenser om en förälder inte följer domstolens avgörande (yrkande 6). Vidare bör enligt motionären rent allmänt rättsförhållandet mellan barn och föräldrar ses över, liksom hanteringen av familjerättsliga mål och ärenden (yrkande 8). Bakgrunden till och syftet med regeringens lagförslag Regeringen redovisar i propositionen att denna innehåller förslag på ändringar som bl.a. syftar till att stärka barnrättsperspektivet i vårdnadsprocessen, skapa bättre förutsättningar för föräldrar att nå samförståndslösningar och stärka skyddet för barn som riskerar att fara illa. Som bakgrund redovisas bl.a. följande (s. 36 f.): vårdnadsreform har på det stora hela fallit väl ut… tillsattes en utredning med uppdrag att utvärdera vårdnadsreform (vårdnadsutredning). Av den utvärdering som vårdnadsutredning har gjort framgår att vårdnadsreform i många avseenden har fallit väl ut. Barnrättsperspektivet har stärkts. Barn kommer numera till tals i större utsträckning än tidigare, riskbedömningar görs i högre grad än före reformen och socialnämnderna lämnar i av målen förslag till beslut i vårdnadsfrågan. Barnets bästa har vidare en framträdande roll vid bedömningar i frågor om vårdnad, boende och umgänge. Det större utrymme för domstolarna att döma till ensam vårdnad som var en avsedd följd av vårdnadsreform synes också ha fått genomslag. Det har blivit vanligare att en av föräldrarna ges ensam vårdnad. …men det finns fortfarande mer att göra Även om 2006 års vårdnadsreform i många avseenden har fallit väl ut finns det förbättringsområden. Av utredningens utvärdering framgår att det t.ex. är vanligt att särskilt yngre barns åsikter – och hur de beaktats – inte framgår av utredningar och domar. Det finns också utrymme att förbättra kvaliteten på de riskbedömningar som ska göras om det förekommer uppgifter om våld eller andra övergrepp. Ett syfte med reform var att underlätta för föräldrar att komma överens i frågor om vårdnad, boende och umgänge. Det är visserligen vanligt att parterna når en samförståndslösning under domstolsprocessen. Den möjlighet att besluta om medling som infördes genom reformen används dock i få fall. Vidare förefaller den reglering som infördes , som anger att föräldrarnas förmåga att samarbeta ska beaktas när domstolen avgör om vårdnaden ska vara gemensam eller om en av föräldrarna ska ha ensam vårdnad, i viss mån fungera konfliktdrivande. Antalet vårdnadsmål i domstol har också ökat markant vårdnadsreform. Utredningen kommer fram till att vårdnadsmålen har ökat , från knappt 3 000 mål i tingsrätt 2006 till drygt 4 000 mål 2015. Samhället har ett stort ansvar för barn och en viktig uppgift är att vid separation ge föräldrarna hjälp och stöd att själva fatta beslut med barnets bästa i fokus. innebär en tvist i domstol en långvarig känslomässig påfrestning för barn och föräldrar. För både barns och föräldrars skull är det därför viktigt att frågor om vårdnad, boende och umgänge kan lösas i ett så tidigt skede som möjligt. Det är angeläget med insatser som syftar till att undvika tvister – föräldrar som inte kan komma överens i frågor om vårdnad, boende eller umgänge måste fångas upp i ett tidigt skede och erbjudas stöd och hjälp i frågor som kan påverka barnets situation och vardag. Lösningar som bygger på samförstånd har ofta bättre förutsättningar att efterlevas och innebär en mindre risk för upprepade processer. Samförståndslösningar mellan föräldrarna bör i de allra flesta fall främjas (jfr även bet. 2016/17:CU punkt 18). Om föräldrarna inte kan enas i frågor som rör barnet, måste det finnas en effektiv och rättssäker domstolsprocess för att avgöra tvisten. Att hjälpa föräldrar att hitta hållbara lösningar i frågor som rör deras barn är viktigt. Genom att föräldrarna på ett tidigt stadium får hjälp att hitta den bästa lösningen för barnet kan risken för att barn och föräldrar utvecklar psykisk ohälsa motverkas. är det viktigt att synliggöra att överenskommelser inte i alla situationer är möjliga eller lämpliga, och att en tvist mellan två föräldrar inte alltid kan beskrivas som en konflikt mellan dem. Det kan handla om situationer där det finns uppgifter om våld mot närstående eller där det finns en hedersproblematik. Här har domstols-processen och den samverkan som i den sker med socialnämnden en ytterst viktig funktion, allt för att säkerställa ett avgörande som är till barnets bästa. Förslag som tar sikte på att främja samförståndslösningar och i ett tidigare skede fånga upp föräldrar och hjälpa dem att hitta hållbara lösningar i frågor som rör deras barn behandlas i avsnitt 7 och 9. är FN:s konvention om barnets rättigheter () svensk lag. Lagstiftningen om vårdnad, boende och umgänge ska präglas av ett tydligt barnrättsperspektiv och säkerställa att barnet får komma till tals och vara delaktigt. Barnet ska stå i centrum och dess rättigheter ska tydligt framgå. Vid alla åtgärder som rör barn ska det i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. Barn ska ges information och få komma till tals och få sina åsikter beaktade i alla frågor som rör dem. Yngre barn har samma rätt till delaktighet som äldre barn, och det är angeläget att denna rättighet tillgodoses även för dem. Det är vidare viktigt att reglerna om vårdnad, boende och umgänge är utformade för att säkerställa barnets bästa och för att minska risken för långvariga konflikter som skadar barnet (jfr även bet. 2016/17:CU punkt 18). Förslag som tar sikte på att synliggöra barn och stärka deras rättigheter samt skapa en mer ändamålsenlig domstolsprocess behandlas i avsnitt 6, 8 och 12. I drygt en tredjedel av de domar meddelade efter en huvudförhandling – alltså där föräldrarna inte kom överens – som vårdnadsutredning tog del av under sitt arbete förekom uppgifter om våld. Utredningen lyfter behovet av bättre riskbedömningar när det förekommer uppgifter om våld eller andra övergrepp i mål om vårdnad, boende och umgänge. Regeringen gav Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd i uppdrag att ta fram ett handläggningsstöd för socialnämndernas arbete med riskbedömningar i ärenden om vårdnad, boende och umgänge. vårdnadsutredning konstaterar vidare att barn som riskerar att fara illa har behov av ökat skydd. De förslag som utredningen lämnar om nya forumregler som tar sikte på mål eller ärenden där det förekommer skyddade personuppgifter behandlas i avsnitt 11. Utredningen lämnar vidare förslag som tar sikte på en överflyttning av vårdnaden när det har förekommit allvarligt våld i familjen. Dessa behandlas i avsnitt 10. Frågor om våldsutsatthet tas upp även i andra avsnitt (se t.ex. avsnitt 7.2, 8.1 och 8.2). De förslag som lämnas för att stärka barns rätt att komma till tals har också betydelse för att uppgifter om våldsutsatthet i fler fall kan komma fram och beaktas (avsnitt 6.2). Förutom ett stort antal hänvisningar till artiklar i och till FN:s barnrättskommittés allmänna kommentarer (CRC/C/GC/12 och 14) innehåller propositionen hänvisningar till betänkande SOU 2020:63 i fråga om regeringens – bedömning att det inte i lag bör anges några ytterligare omständigheter som ska beaktas särskilt vid bedömningen av barnets bästa (s. 43) – förslag att förutsättningarna för barns delaktighet i frågor om vårdnad, boende och umgänge ska förbättras (s. 45) – bedömning att det inte bör finnas någon presumtion för vare sig gemensam eller ensam vårdnad (s. 70, där det hänvisas till en annan bedömning i SOU 2020:63 s. 454) – förslag att domstolen ska kunna besluta om gemensam vårdnad även om båda föräldrarna motsätter sig den vårdnadsformen (s. 74). tillkännagivanden om vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar m.m. beslutade , på utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av reglerna i om vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar (bet. 2019/20:CU17, rskr. 2019/20:235). riktade sedan, , ytterligare ett tillkännagivande till regeringen i saken (bet. 2020/21:CU6, rskr. 2020/21:223). Utskottet anförde följande: Utskottet konstaterar att , på utskottets förslag, riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av reglerna i om vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar i syfte att säkerställa barnets bästa i dessa sammanhang. Det handlar närmare bestämt om att utreda huruvida bestämmelsernas nuvarande utformning möjliggör vårdnadsöverflyttning och adoption i den utsträckning som barnets bästa får anses motivera. Enligt tillkännagivandet ska regeringen också titta närmare på om formerna och ordningen för prövningen av en fråga om vårdnadsöverflyttning i de aktuella fallen är ändamålsenliga, t.ex. när det gäller vid vilken slags domstol som prövningen görs och vem som har rätt att initiera prövningen. Det kan vidare konstateras att har beslutat om ändringar i anknytande lagstiftning, SoL och LVU, i form av dels förtydligande kriterier för vad socialnämnden särskilt ska beakta när den överväger om det finns skäl att ansöka om en vårdnadsöverflyttning enligt för ett barn som varit placerat i samma familjehem , dels en skyldighet för socialnämnden att därefter överväga frågan .