bet · H901UbU3 · 2021-11-11 00:00:00 — menar att det exempelvis kan ske via djupare dialoger med lärosäten, mer systematiska analyser av förutsättningar eller genom att ge bredare utbyggnadsuppdrag där lärosätena själva kan välja bristyrkesutbildningar utifrån lärosätets kapacitet och förutsättningar. Regeringen instämmer delvis i rekommendation. Regeringen framhåller att anledningen till att regeringen valt att styra inriktningen på vissa utbildningsutbyggnader är att den har bedömt att det finns behov av att öka antalet studenter inom dessa utbildningar mer än vad lärosätena själva har valt att göra. har det för regeringen varit viktigt att inte frånta lärosätena huvudansvaret för dimensioneringen, och de riktade utbyggnaderna omfattar bara en mindre del av antalet studenter i högskolan. Utbyggnadsuppdragen har inte krävt att lärosätena omprioriterat bland sina resurser, utan de har tillförts ökade resurser som motsvarar kraven på utbyggnad. Sammanfattningsvis anser regeringen att det i vissa fall finns behov av att styra utbildningsutbudet vid universitet och högskolor, inte minst inom områden där arbetsmarknadens behov av utbildade är stort. har regeringen i utformningen av utbyggnadsuppdragen i hög grad tagit hänsyn till lärosätenas förutsättningar och behov, och också anpassat villkoren för uppdragen utifrån lärosätenas synpunkter. Rekommendationen att ge utbyggnadsuppdragen med tidsramar som ger lärosätena utrymme att planera och förbereda för genomförande av uppdrag med hög kvalitet rekommenderar regeringen att ge utbyggnadsuppdragen med tidsramar som ger lärosätena utrymme att planera och förbereda för genomförande av uppdrag med hög kvalitet. Regeringen instämmer delvis i rekommendation. Att bygga ut utbildningar tar olika . Regeringen instämmer i iakttagelse om att det i många fall är en flerårig process att bygga upp en ny högskoleutbildning. Att utöka en befintlig utbildning på marginalen är däremot ofta möjligt att göra . De utbyggnader som regeringen har tagit initiativ till har till stor del bestått av utbyggnader av större utbildningar med ett stort antal registrerade studenter, varför regeringen bedömt att de har varit möjliga att inleda utan ett alltför omfattande utvecklingsarbete. Rekommendationen att överväga att i utbyggnadsuppdragen ange mål för antal examina rekommenderar regeringen att överväga att i utbyggnadsuppdragen ange mål för antalet examina för att uppmana lärosätena att i större utsträckning fokusera på genomströmningen och examination. Regeringen instämmer i rekommendationen och i budgetpropositionen redovisas att regeringen delar Styr- och resursutredningens bedömning att det kan finnas goda skäl för regeringen att ange mål för antal examina inom vissa utbildningar som leder till legitimationsyrken inom skola och hälso- och sjukvård (i SOU 2019:6). Frågan bereds i . Utformningen av målen kommer enligt regeringen att påverka behovet av återrapportering från lärosätena. Regeringen kommer också att överväga i vilken grad resultatredovisningen till bör vidareutvecklas mot bakgrund av detta. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Som redan är aviserat i propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för avser regeringen att gå vidare med att sätta upp lärosätesspecifika mål för antal examina för vissa utbildningar som leder till en yrkesexamen. Regeringen avser också att följa upp respektive lärosätes måluppfyllelse inom ramen för myndighetsstyrningen. Regeringen avser vidare att utarbeta en process för hur målen för antal examina ska följas upp och redovisas. I samband med detta ser regeringen över hur arbetet ska redovisas för . Med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Utskottet välkomnar granskning av regeringens styrning av de riktade utbyggnadsuppdragen till universitet och högskolor. Utskottet kan konstatera att regeringen avser att gå vidare med att sätta upp lärosätesspecifika mål för antal examina för vissa utbildningar som leder till en yrkesexamen, följa upp respektive lärosätes måluppfyllelse inom ramen för myndighetsstyrningen och utarbeta en process för hur målen för antal examina ska följas upp och redovisas. Utskottet har dock synpunkter på hanteringen av rekommendationen till regeringen om att göra en samlad måluppfyllelseanalys, och informera om denna, samt förtydliga utbyggnadsuppdragen riktade mot samhällsbyggnad (se nedan). Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2020/21:213 om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor till handlingarna. I det följande redogörs för motionsyrkanden med förslag i frågor som anknyter till rekommendationer och utskottets synpunkter i dessa frågor. En samlad måluppfyllelseanalys vid utbyggnadsuppdrag Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den ska följa den rekommendation som lämnar till regeringen i granskningsrapporten genom att i dialog med lärosätena genomföra en samlad måluppfyllelseanalys av utbyggnadsuppdragen. Jämför reservation 1 (S, V, MP). I kommittémotion 2021/22:1149 av och (M, KD) yrkande 1 framhåller motionärerna att det finns ett behov av en samlad måluppfyllelseanalys vid utbyggnadsuppdrag, i dialog med lärosätena. rekommenderar bl.a. regeringen att göra en samlad måluppfyllelseanalys. övergripande slutsats är att regeringens styrning av utbyggnadsuppdragen inte har bidragit till någon avsevärd ökning av högskoleutbildade inom de utpekade bristyrkena. anser att utbyggnadsuppdragen i de flesta fall har avsett utbildningar där det primära problemet inte är ett otillräckligt utbildningsutbud från lärosätenas sida, utan för få sökande, ett begränsat utbud av platser för verksamhetsförlagd utbildning (VFU) eller brist på disputerade lärare. Riktade utbyggnadsuppdrag kan enligt vara en relevant och effektiv åtgärd i de fall det finns många behöriga sökande som lärosätena har en kapacitet att bygga ut. Men på de utbildningar där det finns strukturella hinder, såsom lågt söktryck, anser att regeringen bör överväga andra åtgärder eller en annan utformning av utbyggnadsuppdragen. Ett alternativ är enligt att i större utsträckning satsa på att de redan antagna studenterna fullföljer utbildningen. bedömer att det skulle leda till högre genomströmning och i förlängningen även ett ökat antal utexaminerade. anför att det är låg måluppfyllelse i de flesta utbyggnadsuppdrag. konstaterar att utbyggnaderna i viss mån har bidragit till fler högutbildade personer i bristyrken. Ändå har enligt många lärosäten haft svårt att uppnå regeringens utbyggnadsmål. På de utbildningar som omfattades av utbyggnadsuppdrag –2017 har antalet programnybörjare bara ökat med drygt 2 100 i stället för drygt 4 800 nybörjare som uppdragen sammanlagt avsåg, skriver . anser också att måluppfyllelsen har påverkats negativt av att uppdragen har tilldelats med alltför korta tidsramar och utan någon djupare dialog med lärosätena. anför vidare att i sitt beredningsarbete inte på ett systematiskt sätt har beaktat relevanta faktorer som är nödvändiga för att lärosätena ska kunna genomföra utbyggnader med god måluppfyllelse och hög kvalitet. konstaterar att regeringen regelbundet har följt upp hur utbyggnaderna på lärosätena fortlöper. Enligt har regeringen däremot inte gjort någon samlad uppföljning, måluppfyllelseanalys eller utvärdering av dessa satsningar på totalnivå. Enligt är det därmed inte möjligt att redovisa och rapportera resultat från utbyggnaderna till . Med tanke på att regeringen genom utbyggnadsuppdrag gjort undantag från sin ordinarie styrning av dimensioneringen av lärosätenas utbildningsutbud, och att regeringens generella förvaltningspolitiska inriktning är att detaljstyrningen ska minskas, bör regeringen enligt bedömning utvärdera och ompröva sina insatser mer ingående. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen instämmer inte i rekommendation. Regeringen framhåller att den noga följer upp hur antalet studenter i högskolan utvecklas. Den viktigaste källan är statistik och uppföljningar. Regeringen informerar om att universitet och högskolor har i uppdrag att i årsredovisningen redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Enligt regeringen har informationen sammantaget från och från lärosätena i årsredovisningar och på myndighetsdialoger gett regeringen ett ändamålsenligt underlag för hur utbyggnaderna fortgått och vilka hinder som uppstått på vägen. Uppföljningen har också gett regeringen ett omfattande underlag som legat till grund för en stegvis utvecklad styrning av utbyggnaderna. Regeringen påpekar att den inte i första hand följer utbyggnaden som en samlad insats utan kompetensförsörjningsfrågorna följs i huvudsak område för område där inte bara antalet studenter utan även andra faktorer som exempelvis utbildningarnas kvalitet spelar stor roll. Utifrån denna analys har regeringen förändrat styrningen av de riktade utbyggnadsuppdragen och fattat beslut om andra insatser. Därutöver görs en samlad analys bl.a. för att kunna bedöma högskolans övergripande resursbehov och för att kunna göra prognoser för befolkningens utbildningsnivå. Utskottet kan konstatera att rekommenderar regeringen att göra en samlad måluppfyllelseanalys och informera om denna men att regeringen inte instämmer i rekommendation. Utskottet vill framhålla att har granskat hur regeringen har styrt utbyggnaden av platser vid universitet och högskolor och att det av rapporten framkommer brister kring resultatet, dvs. att utbyggnaden inte har bidragit till någon avsevärd ökning av högskoleutbildade inom de bristyrken som utökningen var ämnad att leda till. Orsaken till detta är att regeringen inte har tagit hänsyn till lärosätenas förutsättningar att genomföra utbildningarna och inte haft en djupare dialog med lärosätena om hur de på bästa sätt kan uppfylla uppdraget. Vidare påpekar att det inte har gjorts någon uppföljning eller analys av satsningarna, och regeringen har inte informerat om utfallet av utbyggnadsuppdragen. Utskottet anser att en väl fungerande högre utbildning av god kvalitet vid universitet och högskolor är grundbulten för tillväxt. Dimensioneringen av platserna behöver utformas för att förbygga allvarliga matchningsproblem på arbetsmarknaden. Regeringens utbyggnad av platser får dock inte enligt utskottets mening bli en meningslös sysselsättningsåtgärd. En väl genomförd måluppfyllelseanalys av regeringens utbyggnadsuppdrag till lärosätena är därför en förutsättning för att garantera att en åtgärd som denna får faktisk effekt. En sådan analys bör delges . Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska följa den rekommendation som lämnar till regeringen i granskningsrapporten och i dialog med lärosätena genomföra en samlad måluppfyllelseanalys av utbyggnadsuppdragen. Utskottet bifaller därmed motion 2021/22:1149 yrkande 1. Ett förtydligat utbyggnadsuppdrag riktat mot samhällsbyggnad Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den ska följa den rekommendation som lämnar till regeringen i granskningsrapporten genom att förtydliga utbyggnadsuppdraget riktat mot samhällsbyggnad. Jämför reservation 2 (S, C, V, MP). I kommittémotion 2021/22:1149 av och (M, KD) yrkande 2 begärs att utbyggnadsuppdraget riktat mot samhällsbyggnad ska förtydligas. rekommenderar att regeringen när det gäller de pågående utbyggnaderna förtydligar utbyggnadsuppdragen riktade mot samhällsbyggnad. bedömer att större hänsyn bör tas till lärosätenas förutsättningar att genomföra uppdrag. Enligt är utbyggnadsuppdragen till stora delar tydligt utformade. Det gäller dock inte uppdraget mot samhällsbyggnad som anser är otydligt avgränsat och definierat. Regeringen har under uppdragens gång vidtagit åtgärder för att tydliggöra innehållet i uppdragen och till viss del även underlätta utbyggnader. anser dock att uppdragen inte har varit tillräckligt anpassade efter lärosätenas verksamhetsmässiga förutsättningar. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen anser till skillnad från inte att utbyggnadsuppdragen riktade mot samhällsbyggnad är otydligt formulerade och instämmer inte i att uppdragen bör förtydligas. Regeringen anser att det är ändamålsenligt att respektive lärosäte har getts möjlighet till inflytande över vilka utbildningar det bedömer är mest lämpliga att bygga ut. Området samhällsbyggnad är brett och sysselsätter enligt regeringen personer med såväl samhällsvetenskaplig som teknisk utbildningsbakgrund. Statistiken visar att antalet nybörjare på civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningarna har ökat kraftigt. Inom ramen för utbyggnaden av samhällsbyggnadsutbildningar har antalet helårsstudenter på arkitektutbildningen ökat. Slutligen kan regeringen konstatera att en av rekommendationer är att regeringen bör ge bredare utbyggnadsuppdrag där lärosätena själva kan välja bristyrkesutbildningar utifrån lärosätets kapacitet och förutsättningar. Utbyggnadsuppdragen riktade mot samhällsbyggnad är utformade i enlighet med detta och har alltså en bred inriktning där varje lärosäte getts möjlighet till inflytande över vilka utbildningar det bedömer är mest lämpliga att bygga ut. Regeringen bedömer därför att det inte finns skäl att ändra utbyggnadsuppdragen i enlighet med rekommendation. Utskottet kan konstatera att regeringen i fråga om utbildningar inom samhällsbyggnad har låtit lärosätena definiera vad samhällsutbyggnad är och vilka utbildningar som ska byggas ut. Här finns det enligt utskottets mening behov av att förtydliga och säkerställa att de utbildningar som lärosätena bygger ut löser kompetensbristen inom byggsektorn. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska följa den rekommendation som lämnar till regeringen i granskningsrapporten och förtydliga utbyggnadsuppdraget riktat mot samhällsbyggnad. Utskottet bifaller därmed motion 2021/22:1149 yrkande 2. Behovet av en samlad uppföljning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om behovet av en samlad uppföljning av utbyggnaderna. Jämför reservation 3 (M, SD, KD). I kommittémotion 2021/22:1149 av och (M, KD) yrkande 3 begärs att regeringen ska göra en samlad uppföljning av satsningarna och informera om utfallet. Enligt motionärerna råder det en stor arbetskraftsbrist inom flera samhällsviktiga yrkesgrupper och det är därför nödvändigt att volymen vid dessa utbildningar ökas på ett genomtänkt sätt och i dialog med lärosätena så att ett positivt resultat uppnås. konstaterar att regeringen regelbundet har följt upp hur utbyggnaderna på lärosätena fortlöper. Enligt har regeringen däremot inte gjort någon samlad uppföljning av dessa satsningar på totalnivå. Enligt är det därmed inte möjligt att redovisa och rapportera resultat från utbyggnaderna till . Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen följer inte utbyggnaden i första hand som en samlad insats utan kompetensförsörjningsfrågorna följs i huvudsak område för område där inte bara antalet studenter utan även andra faktorer som exempelvis utbildningarnas kvalitet spelar stor roll. Utifrån denna analys har regeringen förändrat styrningen av de riktade utbyggnadsuppdragen och fattat beslut om andra insatser. Därutöver görs en samlad analys bl.a. för att kunna bedöma högskolans övergripande resursbehov och för att kunna göra prognoser för befolkningens utbildningsnivå. Utskottet kan konstatera att regeringen inte följer utbyggnaden som en samlad insats utan att kompetensförsörjningsfrågorna i huvudsak följs område för område. Regeringen framhåller att även andra faktorer än antalet studenter spelar roll, exempelvis utbildningarnas kvalitet. Utskottet finner inga skäl för regeringen att frångå den aktuella ordningen och avstyrker därmed motion 2021/22:1149 yrkande 3. En samlad måluppfyllelseanalys vid utbyggnadsuppdrag, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2021/22:1149 av och (M, KD) yrkande 1. statistik och uppföljningar ger en bra grund för hur antalet studenter i högskolan utvecklas. Samtliga lärosäten har dessutom i uppdrag att i årsredovisningar redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslutet om utbildningsutbudet. Detta ger regeringen ett ändamålsenligt underlag för hur utbyggnaderna fortgått samt vilka åtgärder som behövt vidtas längs vägen. Uppföljning av kvaliteten i utbildningarna är en faktor som spelat stor roll i styrningen och som tillsammans med andra verktyg bidragit till styrningen av de riktade utbildningsuppdragen. Vi anser att vidtagna åtgärder är fullt tillräckligt som uppföljning och reserverar oss mot utskottets förslag. Ett förtydligat utbyggnadsuppdrag riktat mot samhällsbyggnad, punkt 3 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:1149 av och (M, KD) yrkande 2. Området samhällsbyggnad är brett och sysselsätter enligt regeringen personer med såväl samhällsvetenskaplig som teknisk utbildningsbakgrund. påpekar att regeringen bör ge bredare utbyggnadsuppdrag där lärosätena själva kan välja bristutbildningar utifrån lärosätets kapacitet och förutsättningar. Vi instämmer i regeringens bedömning att det i linje med rekommendation har getts möjlighet för lärosätena att ha inflytande över vilka utbildningar dessa bedömer är mest lämpliga att bygga ut. Vi menar att utbyggnadsuppdragen riktade mot samhällsbyggnad är utformade i enlighet med detta och reserverar oss mot utskottets förslag. Behovet av en samlad uppföljning, punkt 4 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD), Noria Manouchi (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1149 av och (M, KD) yrkande 3. har granskat hur regeringen har styrt utbyggnaden av platser vid universitet och högskolor. Av rapporten framkommer brister kring resultatet, dvs. att utbyggnaden inte har bidragit till någon avsevärd ökning av högskoleutbildade inom de bristyrken som utökningen var ämnad att leda till. Orsaken till detta är att regeringen inte har tagit hänsyn till lärosätenas förutsättningar att genomföra utbildningarna och inte haft en djupare dialog med lärosätena om hur de på bästa sätt kan uppfylla uppdraget. Vidare påpekar att det inte har gjorts någon uppföljning eller analys av satsningarna, och regeringen har inte informerat om utfallet av utbyggnadsuppdragen. Det råder en stor arbetskraftsbrist inom flera samhällsviktiga yrkesgrupper. Det är därför nödvändigt att volymen vid dessa utbildningar ökas på ett genomtänkt sätt och i dialog med lärosätena så att ett positivt resultat uppnås. har flera förslag på hur regeringen på ett mer ändamålsenligt sätt kan arbeta ihop med lärosätena för att motverka arbetskraftsbristen inom samhällsviktiga yrkesgrupper. Att skapa fler högskoleplatser till bristyrken där det redan råder lågt söktryck och platser står tomma löser inte problemet. Vi anser därför att det finns ett behov av att göra en samlad uppföljning av satsningarna och informera om utfallet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:213 om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor. 2021/22:1149 av och (M, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en samlad måluppfyllelseanalys vid utbyggnadsuppdrag, i dialog med lärosätena, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga utbyggnadsuppdraget riktat mot samhällsbyggnad och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en samlad uppföljning av satsningarna och informera om utfallet och tillkännager detta för regeringen. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 och 2 och i övrigt bifall till utskottets förslag. Vi socialdemokrater räds inte stora politiska utmaningar. Och kompetensförsörjningen inom skolan och vården är onekligen en stor utmaning, en utmaning som måste mötas med flera olika insatser. Ett exempel är det riktade uppdrag om utbyggnad av utbildningsplatser för bristyrken till högskolor och universitet som nu har granskat. Det ska vi strax återkomma till. Utbildning är för oss socialdemokrater det viktigaste verktyget för att utveckla både människors och samhällets möjligheter. Vi satsar brett på utbyggnad av fler utbildningsplatser av många olika typer. Inom har utbildningsplatserna fyrdubblats till 160 000 platser på såväl yrkesvux och yrkeshögskola som högskolor och universitet. Som riksdagsledamot med ansvar för förskolan har jag haft möjlighet att vara ute och jobba i barngrupp på flera förskolor. Där har jag mött några av alla dem som utbildar sig på de här platserna - unga människor som med lysande ögon berättar att de äntligen kommit in på sin drömutbildning till lärare i förskolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Ett stort antal platser är en viktig grund för att fler ska kunna utbilda sig. Och varje plats är en livsdröm för den som får den. Att det inte ensamt löser problemen med kompetensförsörjning förstår vi ju allihop, men det är inte ett skäl till att inte använda verktyget fler platser. Jag vill ta tillfället i akt och tala lite om några andra åtgärder som vidtagits. För att lyckas med kompetensförsörjningen till viktiga yrken inom skolan och vården måste framför allt förutsättningarna för det arbete som ska utföras vara goda. Det behövs mer resurser och fler kollegor så att lärare och sjuksköterskor kan börja vittna om en arbetsmiljö där man hinner se varje barn, varje elev och varje patient. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har skjutit till stora resurser till kommuner och regioner, de som i huvudsak är arbetsgivare för de yrkesgrupper vi talar om . Sedan den här regeringen tillträdde har antalet välfärdsarbetare blivit 100 000 fler. De generella statsbidragen till kommuner och regioner har ökat med . Men det behövs mer. Det behövs också att kommuner och regioner använder de tillkommande statsbidragen till det de är till för: att stärka resurserna till exempelvis förskolan och förlossningsvården. Låt oss stanna upp lite vid förlossningsvården som exempel. har vi nästan nåtts av larmrapporter om situationen i förlossningsvården i . På har 41 av 97 barnmorskor sagt upp sig i protest mot arbetsvillkoren. På har 42 barnmorskor sagt upp sig . Vad har den moderatstyrda regionledningen gjort? Jo, har man lagt pengarna på hög i stället för att skjuta till de resurser som behövs och som regeringen har tillfört. Sent omsider har en yrvaken regionledning i någon sorts panik gått ut med ett förslag om mer resurser, men inte tillräckligt mycket. Det är också oklart varför man inte såg att de här pengarna behövdes när man lade fram sitt budgetförslag i Region . Liknande resursbrist ser vi i , som jag kommer från. Det är näst största sjukvårdsregion - också den moderatstyrd. Hur ska vi kunna locka fler att vilja utbilda sig till sjuksköterskor och barnmorskor med de arbetsförhållanden som våra i huvudsak M- och KD-styrda regioner erbjuder? Åter till kärnan i den här debatten. Har det varit bra för kompetensförsörjningen att ge riktade utbyggnadsuppdrag för bristyrken inom vård och skola till högskolor och universitet? Och hur har uppföljningen fungerat? ökade antalet programnybörjare på de utbildningar som omfattades med 2 100 studenter. Målsättningen var högre, men en ökning med över 2 000 nybörjarstudenter är ingen liten ökning. Det är ytterligare 2 000 livsdrömmar som går i uppfyllelse. Det framgår tydligt av att lärosätena har använt de medel som inte kunnat användas direkt till de utpekade utbildningarna för att stärka utbildningsplatserna inom andra bristyrken.