bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 10 anför motionärerna att humaniora är en viktig del av det akademiska uppdraget, och humanistisk forskning kan lämna viktiga bidrag. Vidare anför motionärerna att även den samhällsvetenskapliga forskningen fyller en väsentlig funktion för att ett samhälle ska förstå sin egen samtid och vad som utgör hörnstenarna i en liberal demokrati. Motionärerna efterfrågar därför ett bildningslyft i den svenska forskningspolitiken. Yttrande från annat utskott anför i sitt yttrande att den konstnärliga forskningen, liksom konsten, är en del i det demokratiska samtalet genom att den debatterar, ifrågasätter och gestaltar komplexa frågor. Den konstnärliga forskningen har även en mer instrumentell sida genom att den bidrar med metoder och estetik som kan gynna bl.a. företagande, service och välbefinnande. Utskottet anser att det är viktigt att den konstnärliga forskningen kan fortsätta att bidra både till samhällets positiva utveckling och till att stärka forskningsanknytningen i den högre utbildningen. Enligt utskottet är de strategiska förstärkningar som görs inom området viktiga inte minst utifrån coronapandemins genomgripande inverkan på det svenska kulturlivet där konstnärlig forskning i ett bredare perspektiv även har potential att bidra till kultursektorns utveckling. Utskottet delar regeringens uppfattning att de senaste årens utveckling innebär en lång rad utmaningar inom det brottsförebyggande, brottsbekämpande och trygghetsskapande arbetet. Utskottet instämmer i bedömningen att det mot denna bakgrund är viktigt att öka kunskapen om kriminalitetens orsaker samt att stärka förmågan att förebygga och bekämpa brott. Utskottet välkomnar att regeringen avser att inrätta ett nationellt forskningsprogram om brottslighet bl.a. för att öka kunskapen om kriminalitetens orsaker samt stärka förmågan att förebygga och bekämpa brott. Programmet ska inkludera såväl tillämpad forskning som en mångfald av discipliner samt möjliggöra ett närmare samarbete mellan forskning och praktik. Utskottet delar regeringens inställning att den socioekonomiska segregationen riskerar att påverka sammanhållningen i samhället och skapa motsättningar mellan människor och grupper. För att öka kunskapen om segregationen och motverka dess orsaker avser regeringen att inrätta ett nationellt forskningsprogram om segregation. Forskning om segregation kräver en tvärvetenskaplig och tvärsektoriell forskningsansats, och programmet ska möjliggöra evidens- och kunskapsbaserade reformer som kan bidra till att minska och motverka segregation i . Liksom kulturutskottet vill utskottet peka på att den konstnärliga forskningen liksom konsten är en del i det demokratiska samtalet. Enligt utskottet spelar därmed den konstnärliga forskning en viktig roll för samhällsutvecklingen. Härutöver uppmärksammar utskottet att en insats i form av ett bildningslyft inom humaniora ska genomföras. Humaniora är enligt utskottet en viktig del av det akademiska uppdraget, och humanistisk forskning lämnar viktiga bidrag. Med hänvisning till de beslutade och planerade åtgärderna avstyrker utskottet motionerna 2020/21:178 (V) yrkande 4, 2020/21:2141 (S) yrkande 2, 2020/21:3237 (L) yrkande 10, 2020/21:3805 (SD) yrkande 5, 2020/21:3813 (V) yrkandena 15 och 16 samt 2020/21:3833 yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden avseende forskningsinfrastruktur m.m. och rymdforskning m.m. Jämför reservation 59 (SD), 60 (KD) och 61 (M). God tillgång till forskningsinfrastruktur är nödvändigt för de flesta forskningsområden. Det handlar bl.a. om stora forskningsanläggningar, databaser, avancerade mätverktyg, forskningsbibliotek, biobanker och storskaliga beräkningsresurser. Regeringen bedömer att det behövs en betydande ökning av medlen för forskningsinfrastruktur för att öka kvaliteten på svensk forskning, främja innovationer och bidra till ökad internationalisering och genombrott som behövs för att möjliggöra klimatomställningen samt stärka välfärden och skapa nya jobb. I har ett övergripande nationellt ansvar för forskningsinfrastruktur. har även ansvar för svenska åtaganden i de forskningsinfrastrukturer som bedrivs i internationellt samarbete, som t.ex. den kärnfysikanläggning som drivs av (). De internationella samarbetena är helt centrala för att forskare i aktivt ska kunna delta i och genomföra avancerade experiment, komplexa observationer och omfattande datainsamlingar. innebär internationella åtaganden ökande kostnader, vilket i kombination med en svag kronkurs gjort att budget för infrastruktur har urholkats . behöver kunna möta det ökade behovet. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för satsningar på forskningsinfrastruktur. Utredning om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur Finansieringen av avancerade forskningsinfrastrukturer är ofta komplex och görs med stöd av olika finansieringskällor. Regeringen anför i propositionen att det saknas en överblick över de olika finansiella stöd som betalas ut till infrastruktur från olika typer av finansiärer, dess omfattning och nivå, vilka kostnader som fördelas mellan olika finansiärer och hur länge det finansiella stödet varar. Regeringens mål är att ska ha en forskningsinfrastruktur av hög kvalitet som ska vara ett effektivt stöd för att möta samhällsutmaningarna och stödja genomförandet av Agenda 2030. Forskningsinfrastrukturen ska vara tillgänglig för en så bred användning som möjligt. Tydliga och transparenta regler för tillträde till utrustningen, användarstöd och annan service för nya användargrupper, är viktiga principer. Regeringen har därför tillsatt en utredning om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur (dir. 2020:52). Utredningen ska lämna förslag på alternativa finansieringsmodeller för forskningsinfrastruktur samt på ändamålsenliga organisations- och styrningsformer för nationella forskningsinfrastrukturer. Utredaren ska i det arbetet även ta hänsyn till säkerhets- och försvarspolitiska behov. Vidare ska utredningen föreslå hur ett system för nationell prioritering av forskningsinfrastruktur kan utformas samt hur e-infrastruktur för forskningsdata kan organiseras på nationell nivå. Målsättningen är ett effektivt system på nationell nivå som möjliggör en strategisk prioritering av infrastruktursatsningar. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Regeringens målsättning är att position även ska stärkas av europeiskt och internationellt samarbete. avser regeringen att ta fram en nationell strategi för att stärka det svenska deltagandet i EU:s ramprogram för forskning och innovation. Den europeiska neutronkällan (ESS) Den europeiska neutronkällan ESS (European Spallation Source) som är under uppbyggnad utanför förväntas kunna ta emot användare . Ett europeiskt konsortium med 13 medlemsländer (, , , , , , , , , , , och ) ansvarar för styrning och finansiering av anläggningen. Regeringen anger i propositionen att en central fråga för konsortiet handlar om att tillförsäkra ESS en långsiktig driftsfinansiering på en nivå som möjliggör att anläggningens stora kapacitet kan utnyttjas maximalt. ESS är en europeisk forskningsinfrastruktur på svensk mark och utgör en unik möjlighet för som kunskapsnation. Den närliggande forskningsanläggningen och utvecklingen av en gemensam forsknings- och innovationsmiljö runt dessa anläggningar innebär en chans att etablera ett ledande forskningscentrum för material- och livsvetenskaper. För som värdland är det viktigt att säkerställa att konstruktion, underhåll och uppgradering av ESS sker på ett kostnadseffektivt sätt samt att underlätta för ESS att utvecklas t.ex. genom att skapa attraktiva villkor för utländsk arbetskraft. Det behöver enligt regeringen säkerställas att konstruktionen av ESS kan färdigställas enligt tidsplanen, och för att tidsplanen ska hållas behöver tidigarelägga sina utbetalningar, vilket kräver en tillfällig ökning av utbetalningarna –2025. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för en satsning på ESS. Röntgenljusanläggningen är en världsledande infrastruktur för forskning och innovation inom materialvetenskap, strukturbiologi och life science. Den används för forskning som ska lägga grunden för att utveckla exempelvis förbättrad energiförsörjning och nya material och läkemedel. Samlokaliseringen av ESS och innebär stora möjligheter att stärka och utveckla forsknings- och innovationskraft inom flera områden där svenska forskare och företag har hög kompetens. Det ger unika möjligheter att utveckla samt bidra till den globala utvecklingen. Potentialen är stor för synergieffekter inom en gemensam forsknings- och innovationsmiljö för ESS och där tvärvetenskaplig och tvärsektoriell samverkan mellan högskola, näringsliv och anläggningar sker. För att säkra att potentialen i anläggningen kan utnyttjas fullt ut av forskare och företag behövs ökade medel till driften av . Vidare bör den finansiering som sker från lärosäten och andra forskningsfinansiärer upprätthållas för att säkerställa driften. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för en satsning på . Regeringen anger i propositionen att står inför en period med ökade kostnader som behovet av expeditioner i polarområdena är stort och kräver lång planering. Forskningsfartyget är en isbrytare utrustad med avancerad vetenskaplig utrustning och byggd för att genomföra forskningsexpeditioner i polarhaven. Enligt strategi för den arktiska regionen är den polarforskning som genomförs med som plattform central för roll i och för vårt internationella klimat- och miljöarbete (skr. 2020/21:7). En ny överenskommelse med om hyra av medför ökade kostnader i fråga om drivmedel, teknikutveckling och investeringsbehov. För att behålla den nuvarande aktivitetsnivån –2024 för den fartygsbaserade forskningen behövs en förstärkning. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för en satsning på . Betydande insatser görs på den svenska rymdbasen , som ligger utanför . Inom området rymdforskning och rymdverksamhet har det dessutom gjorts en nivåhöjning fr.o.m. . Regeringen anger i propositionen att de ökade anslagen kommer att kunna finansiera nya nationella projekt med utvecklingsmöjligheter för svenska rymdaktörer och regioner. kommer också att kunna fortsätta att utveckla sitt deltagande i de europeiska rymdprogrammen, vilket ger ökade möjligheter för svensk rymdindustri att leverera teknik och kunnande. I motion 2020/21:2246 av (M) yrkande 2 anför motionären att den nationella forskningsinfrastrukturen bör tilldelas långsiktiga resursanslag som underhålls och uppgraderas systematiskt. I motion 2020/21:2755 av (M) anför motionären att instiftandet av en nationell flygstyrelse, liknande Rymdstyrelsen, bör utredas. I kommittémotion 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 7 anför motionärerna att det bör påbörjas en projektering för framtida isbrytningsförmåga. bör bli ett renodlat forskningsfartyg och en ny isbrytare bör ersätta . I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 15 anför motionärerna att det bör fastställas en plan för att säkerställa en långsiktigt hållbar drift av de infrastrukturer som byggs upp. Motionärerna anser att en god infrastruktur ofta är avgörande för att kunna bedriva internationellt konkurrenskraftig forskning. I kommittémotion 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 6 anför motionärerna att det behövs en starkare forskningsinfrastruktur samt en utveckling av ESS och . I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 32 anser motionärerna att ett sätt att förbättra möjligheter på rymdarenan är att satsa mer på innovation när det gäller teknikutveckling i segmentet mellan grundforskning och färdiga produkter. I kommittémotion 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 7 anför motionärerna att om vill fortsätta att spela en roll i den internationella rymdforskningen bör rymdbasen nyttjas mer och byggas ut för att möjliggöra uppskjutningar av små satelliter. Yttranden från andra utskott noterar att regeringen i forskningspropositionen konstaterar att står inför en period med ökade kostnader som behovet av expeditioner i polarområdena är stort och kräver lång planering. När det gäller frågan om isbrytare har trafikutskottet tidigare anfört (bet. 2020/21:TU1) att det är som förvaltar och ansvarar för statens isbrytare. har gjort bedömningen att om verket även fortsättningsvis ska kunna utföra sitt uppdrag att tillhandahålla effektiva och pålitliga isbrytartjänster bör en förnyelseprocess av de tre isbrytarna i Atleklassen påbörjas. Av utskottets yttrande framgår att har inlett ett arbete för att ta fram en prototyp för en ny isbrytare. Vidare konstaterar utskottet att ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 med anknytning till frågan om isbrytare kommer att behandlas av trafikutskottet i betänkande 2020/21:TU7 Sjöfartsfrågor. anför att enligt strategi för den arktiska regionen är den polarforskning som genomförs med isbrytarfartyget som plattform central för roll i och för vårt internationella klimat-och miljöarbete (skr. 2020/21:7). För att behålla den nuvarande aktivitetsnivån för den fartygsbaserade forskningen –2024 behövs en förstärkning, och utskottet konstaterar att medel för satsningen på avsätts inom ramen för forskningsanslag. Frågor om behandlas ytterligare i utskottets betänkande 2020/21:UU6 Strategi för den arktiska regionen. anför i sitt yttrande att de nya hot som växer fram på rymdområdet innebär att det är viktigt att försöka skapa synergier mellan civila och försvarsrelaterade tillämpningar och att göra det mesta möjliga av tillgångarna för att tillgodose nationella säkerhetsintressen, inklusive de som handlar om den egna militära förmågan. Utskottet ser positivt på den nivåhöjning som gjorts inom området rymdforskning och rymdverksamhet. De ökade anslagen kommer att kunna finansiera nya nationella projekt med utvecklingsmöjligheter för svenska rymdaktörer och regioner. Vidare konstaterar utskottet att en fortsatt utveckling av svenskt deltagande i de europeiska rymdprogrammen kommer att ge ökad möjlighet för svensk rymdindustri att leverera teknik och kunnande. Enligt utskottet är forskningsinfrastrukturen av avgörande betydelse för att öka kvaliteten på svensk forskning, främja innovationer och bidra till ökad internationalisering. har det övergripande nationella ansvaret för forskningsinfrastruktur, och utskottet välkomnar att förutsättningar för satsningar på forskningsinfrastruktur stärks . Vidare noterar utskottet att forskningsanläggningarna ESS respektive förstärks . Utskottet kan konstatera att den utredning som tillsatts om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur (dir. 2020:52) ska överlämna sitt betänkande och att utredningsuppdraget omfattar flera viktiga frågor om forskningsinfrastrukturens framtida utformning. När det gäller frågan om isbrytare anger trafikutskottet i sitt yttrande att påbörjat en förnyelseprocess av den svenska isbrytarflottan. Vidare anför trafikutskottet i sitt yttrande att ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 med anknytning till frågan om isbrytare kommer att behandlas av trafikutskottet i betänkande 2020/21:TU7 Sjöfartsfrågor. Utskottet vill framhålla att den polarforskning som genomförs med isbrytarfartyget som plattform är central för vårt internationella klimat- och miljöarbete. Även utrikesutskottet lyfter i sitt yttrande fram betydelsen av polarforskning för roll i . Utskottet vill i sammanhanget även peka på den satsning på som görs genom anslag. har beslutat om en nivåhöjning inom området rymdforskning och rymdverksamhet fr.o.m. . Utskottet välkomnar den nivåhöjning som gjorts, och även försvarsutskottet ser positivt på nivåhöjningen. De ökade anslagen ger förutsättningar för nya nationella projekt med utvecklingsmöjligheter för svenska rymdaktörer och regioner, samt den fortsatta utvecklingen av ett svenskt deltagande i de europeiska rymdprogrammen. Med hänvisning till de beslutade och planerade åtgärderna avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2246 (M) yrkande 2, 2020/21:2755 (M), 2020/21:3237 (L) yrkandena 6 och 7, 2020/21:3805 (SD) yrkande 7, 2020/21:3833 (KD) yrkande 15 och 2020/21:3834 (M) yrkande 32. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förutsättningar och villkor för innovation, patentfrågor vid forskning och innovation samt forskning om alternativa företagsformer. Jämför reservation 62 (M), 63 (SD), 64 (V), 65 (V, KD) och 66 (V). är ett av världens mest innovativa länder, behövs fortsatta investeringar för att bibehålla och utveckla innovationssystemet och konkurrenskraften. Det nationella innovationssystemet ska därför stärkas och utvecklas för att möta samhällsutmaningar, nyttiggöra forskningsresultat och stärka det globalt konkurrensutsatta näringslivet i hela landet. Det behövs satsningar som utvecklar som framstående kunskapsnation och tar vara på entreprenörskap och människors kreativitet. Den statliga finansieringen utgör grunden i det svenska forskningssystemet och skapar förutsättningar för privata investeringar samt för europeiskt och internationellt forskningssamarbete. Den privata FoU-finansieringen i är dock starkt beroende av investeringar från ett fåtal stora internationella företag, som det finns en global konkurrens om lokaliseringen av FoI-satsningar. För att förbättra villkoren för forskning och utveckling i föreslår regeringen utvidgad tidsgräns för skattelättnader för experter, forskare och andra nyckelpersoner samt förstärkning av det s.k. FoU-avdraget, en nedsättning av arbetsgivaravgifter och den allmänna löneavgiften för personer som arbetar med forskning och utveckling i ett företag för att ytterligare stärka konkurrenskraft. Det är betydelsefullt med goda förutsättningar för företag att förlägga sin forskning och innovation till och att attrahera internationell kompetens. Regeringen anger i propositionen att den ser ett behov av att stimulera näringslivets fortsatta förmåga att investera i forskning och innovation för att främja samhällets omställning och näringslivets omstart och förnyelse. De innovationssatsningar som föreslås riktas bl.a. till förbättrad samverkan mellan stora såväl som små och medelstora företag, lärosäten, forskningsinstitut och offentlig sektor i hela landet. För att utveckla nya samhällslösningar i samverkan och attrahera internationella investeringar behöver ha en välutvecklad innovationsinfrastruktur, såsom test- och demonstrationsverksamhet samt forskningsinfrastrukturer. Det är lika viktigt med stärkt och utvecklad samverkan mellan innovativa miljöer och att ytterligare förbättra aktörers möjligheter att kommersialisera och nyttiggöra nya idéer baserade på forskning. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg. omr. 24) en ökning av anslaget för forskning och utveckling för Verket för innovationssystem (). Vidare föreslog regeringen en ökning av anslaget Institutens strategiska kompetensmedel (). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145). Sänkta trösklar för nyttiggörande och kommersialisering Samhällets utveckling och omvandling medför att nyttiggörandet och kommersialiseringen av forskningsbaserad kunskap behöver öka ytterligare. För att möjliggöra detta behövs enligt regeringen en utveckling av stödet som riktar sig till företag, organisationer, forskare och uppfinnare som tydligare tar sikte på att föra nya innovationer ut till marknaden. Parallellt med detta behöver bättre förutsättningar skapas för att fler innovativa företag ska etablera sig i och välja att ta fram och vidareutveckla sina innovationer här. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling ska avsättas medel för en satsning på sänkta trösklar för nyttiggörande och kommersialisering. Innovationscheckar för att göra expertkompetens mer tillgänglig Regeringen anför i propositionen att innovationscheckar möjliggör för små och medelstora företag, organisationer, offentliga aktörer, forskare och uppfinnare att nyttja extern kompetens och exempelvis test- och demonstrationsmiljöer när de egna resurserna eller kunskaperna inte räcker till. Genom att utveckla användningsområdet för dessa checkar kan fler aktörer i hela landet, och från olika delar av innovationskedjan, få hjälp med att inhämta kunskap, utvärdera och utveckla sina idéer samt strategiskt planera för att nå ett ökat nyttiggörande och en ökad kommersialisering. Enligt regeringen bör checkarna bl.a. kunna bidra till att öka kunskapen om en strategisk hantering av immateriella tillgångar. Möjlighet för forskare att utreda frågeställningar kring immateriella tillgångar för forskningsresultat Enligt regeringen är det av stor vikt att bl.a. forskningsresultat kan skyddas strategiskt så att svensk konkurrenskraft och nyttogörandet av svenska innovationer kan fortsätta att öka. För att åstadkomma en sådan utveckling behöver forskare och entreprenörer bli medvetna om vilka immateriella tillgångar som man har och medvetet välja att hantera dessa tillgångar strategiskt. På så sätt skulle den strategiska hanteringen av immateriella tillgångar under innovationsprocessen kunna öka och forskningen i större utsträckning omvandlas till innovationer som kommer samhället till nytta. Frågan bereds i . Regeringen redovisar i propositionen att den avser att inrätta en arena för innovationsupphandling. Syftet med arenan är att offentliga aktörer i ska genomföra fler innovationsupphandlingar som stimulerar innovationer och skapar mervärde för samhället. En innovationsupphandling är en upphandlingsprocess som efterfrågar eller tillåter nya lösningar för att upphandla bättre tjänster, samhällsservice och skapa högre nytta. Innovationsupphandlingar har en viktig funktion i den gröna omställningen. Innovationsupphandlingsarenan riktar sig till upphandlande myndigheter, företag, beställarnätverk och andra involverade i innovationsupphandlingar, exempelvis finansiärer och forskare. Arenan ska understödja efterfrågan, utveckling och nyttjande av nya lösningar med innovationsupphandling som verktyg, samt utgöra ett forum för erfarenhetsutbyte och kompetensöverföring. Arenan ska även ge riktat och praktiskt stöd och skapa förutsättningar för synergieffekter mellan olika projekt, initiativ och offentlig och privat sektor. Arenan ska också höja kunskapen hos berörda aktörer om vikten av strategisk hantering av immateriella tillgångar inom ramen för en innovationsupphandling. Utredning om universitets och högskolors innovationsstöd Behovet av att tydliggöra högskolans roll i det samlade innovationssystemet har lyfts fram i flera sammanhang. En särskild utredare har därför haft i uppgift att föreslå en utvecklad struktur för innovationsstödet vid statliga universitet och högskolor (dir.2019:72). Utredningen, som tog sig namnet Utredningen om ett effektivare innovationsstöd vid universitet och högskolor, redovisade sina förslag i betänkandet Innovation som drivkraft – från forskning till nytta (SOU 2020:59). Utredningen har lämnat förslag på en rad åtgärder som avser innovationsfrämjande verksamhet, finansiering av projektbolag och styrning av holdingbolagen. Dessutom föreslås en rad funktioner som kan stödja högskolorna i arbetet med nyttiggörande och bidra till ökat lärande. Förslagen bereds i . Samverkansprogram och strategiska innovationsprogram Regeringen överlämnade en skrivelse till med anledning av om statens satsningar på samverkansprogrammen och de strategiska innovationsprogrammen (RiR 2020:6). Regeringen anger i skrivelsen att den med anledning av bl.a. har tagit fram ett arbetssätt som gör det möjligt att systematiskt följa upp och utvärdera samverkansprogrammen 2019–2022.