bet · H801CU11 · 2021-03-12 00:00:00 — Genom att spegla utvald information till kunderna ökar transparensen och gör fastighetsbildningsprocessen mer lättförståelig, särskilt för de kunder som är sällan återkommande. Ytterligare effektiviseringspotential finns om beslutsunderlagen kan förbättras och automatgenereras. Här finns förhoppningen att AI (artificiell intelligens) kan spela en betydelsefull roll för framtidens text- och bildtolkning. De två största utmaningarna som har identifierats som kritiska framgångsfaktorer på vägen mot en digital fastighetsbildningsprocess är den juridiska utvecklingen som är omfattande och tidskrävande samt behovet av underlag med god och känd kvalitet, vilket bland annat omfattar registerkartan. Tekniken är i sammanhanget inte den mest begränsande faktorn. Till följd av den ökade efterfrågan på erfarna lantmätare har fastighetsbildningsverksamheten inom Lantmäteriet gått över till att arbeta teambaserat och därigenom breddat rekryteringsbasen för handläggare. Det teamorienterade arbetssättet minskar även sårbarheten genom att personberoendet i handläggningen minskar och det är lättare att kompetensväxla till ny personal. Dagens tekniska stöd är inte anpassat för ett teambaserat arbetssätt, vilket försvårar handläggningen. som vissa av fastighetsbildningsverksamhetens kunder är professionella aktörer är flertalet av kunderna sällankunder. Det innebär att kunskapen om fastighetsbildningsprocessen och gällande lagstiftning är låg. Ansökningsförfarandet upplevs ofta som komplicerat och svårt vilket leder till att många ärenden behöver kompletteras i samband med ansökan. Kompletteringar av ärenden försämrar effektiviteten, ökar handläggningstiden och gör ärendet dyrare för kunden. Digitala ansökningsmetoder ökar möjligheterna att vägleda kunderna och bidrar därför starkt till en förbättrad verksamhet. Lantmäteriet bedriver ett omfattande utvecklingsarbete för att ta fram ett nytt stöd för förrättningshandläggning. Det nya stödet omfattar ett tekniskt handläggningssystem, ett digitaliserat informationsstöd samt utvecklade e-tjänster för digitala kanaler mellan kund och handläggande team. Genom att utveckla ett nytt stöd för handläggning som understödjer nya arbetssätt kan verksamheten effektiviseras. För många fastigheter saknas det uppgifter i fastighetsregistret om markanknutna rättigheter och fastigheternas delaktighet i gemensamhets-anläggningar och samfälligheter. Vid fastighetsbildning behövs information om vad rättigheterna består i, deras utbredning och avgränsning. Om en fastighetsgräns som ska ändras berörs av exempelvis en outredd samfällighet med oklar avgränsning blir fastighetsbildningen beroende av att dessa förhållanden utreds och klargörs först, innan den nya gränsen kan fastslås. För att fastighetsbildningsprocessen ska kunna digitaliseras och i förlängningen automatiseras, krävs det att samtliga förutsättningar är utredda och att informationen är digitalt tillgänglig. Inom Lantmäteriet pågår ett arbete med att ta fram en strategisk inriktning för Lantmäteriets långsiktiga arbete med att förbättra fastighetsgränsernas lägesnoggrannhet i registerkartan. Även hanteringen av gränser för samfälligheter ingår i detta uppdrag. För att underlätta, stimulera och skapa förutsättningar för digitaliseringen av fastighetsbildningsprocessen behöver en ny intäktsmodell med anpassad avgiftskonstruktion utvecklas. […] Fastighetsbildningsverksamheten är avgiftsfinansierad och har det ekonomiska målet full kostnadstäckning. Dagens intäktsmodell har en avgiftskonstruktion som baseras på en timkostnad. Konstruktionen kom till då digitala stöd i processen var mycket begränsade. De arbetstimmar som handläggarna lade ner på fastighetsbildningsärenden ansågs vara en bra fördelningsgrund gentemot kunderna för att få kostnadstäckning för fastighetsbildningsverksamhetens samtliga kostnader. I en digitaliserad fastighetsbildningsprocess är kopplingen mellan nedlagda arbetstimmar, ärendets framdrift och myndighetens faktiska kostnader inte lika tydlig. Kostnaden för tekniska lösningar ökar som kostnaden för nedlagd persontid minskar. Om informationsflödet är effektivt och delar av fastighetsbildningsprocessen sker automatiskt kommer de flesta ärenden inte att driva lika många handläggningstimmar. Dock kan vissa, mer komplicerade ärenden fortfarande kräva en stor arbetsinsats. Det kan alltså uppstå en förskjutning mellan olika ärendetyper beroende på hur mycket handläggning som krävs. Med dagens avgiftskonstruktion skulle detta medföra skillnader i kostnadstäcknings-graden för olika ärendetyper som blir svåra att motivera för kunderna. Ärenden som kräver handläggning kommer med den nuvarande modellen, att med hjälp av höga timtaxor behöva bära merparten av myndighetens kostnader. En sådan utveckling kan antas vara oönskad ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Med en ökad grad av digitalisering följer alltså ett behov av att se över den nuvarande avgiftskonstruktionen. Rapporten bereds inom . Som tidigare redovisats under avsnittet Översyn av fastighetsbildningslagen har beslutat att inleda en effektivitetsgranskning av fastighetsbildningssystemet. Som skäl för beslutet anförs: Fastighetsbildningen har stor betydelse för byggandet av bostäder, samhällsfastigheter och kommersiella fastigheter, generationsskiften på landsbygden samt förvaltning av vägar, anläggningar och fastigheter. finns flera indikationer på effektivitetsproblem, såsom långa handläggningstider, svårförutsägbar prissättning, kompetensbrister och oklar rollfördelning mellan stat och kommun. anger på sin webbplats att de avser att granska om systemet för fastighetsbildning är effektivt utformat. Statsrådet anförde följande som svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1579) om handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten: Fastighetsbildningsverksamheten, med både statliga och kommunala huvudmän för en i princip identisk verksamhet, är unik i statsförvaltningen. De 39 kommunala lantmäterimyndigheterna, KLM, ansvarar för ärenden inom sina egna kommuner medan den statliga lantmäterimyndigheten, SLM, ansvarar för ärenden i resterande 251 kommuner. Därutöver tar SLM över vissa ärenden från KLM, t.ex. ärenden där kommunen själv är part eller ärenden som sträcker sig över flera kommuner. Det är viktigt att kunna mäta och följa upp fastighetsbildnings-verksamheten och givet den unika uppdelningen mellan en statlig och flera kommunala myndigheter så är det av stort intresse att följa och jämföra den statliga med den kommunala verksamheten. Det dock viktigt att vara medveten om vilka begränsningar en sådan jämförelse har. tog SLM, på regeringens uppdrag, fram vissa underlag för att jämföra den kommunala och den statliga fastighetsbildnings-verksamheten (Fi2019/01266). Av dessa underlag framgick att SLM hade av de då pågående ärendena, men av den personalstyrka som då var verksam i handläggning av fastighetsbildnings-ärenden. Året innan SLM tog fram detta underlag gjorde Statskontoret bedömningen att organiseringen i 40 huvudmän medför att de samlade personalresurserna inte utnyttjas på ett effektivt sätt. Statskontoret noterade att de flesta KLM fanns i större kommuner, i tillväxtområden eller i närheten till högskolor som utbildar lantmätare. Deras förutsättningar att rekrytera är därför relativt goda i jämförelse med SLM, som ska täcka fastighetsbildningsbehovet i resten av landet och därför behöver ha kontor även på orter där rekryteringsmöjligheterna inte är lika gynnsamma. En förutsättning för en mer likartad service inom fastighetsbildnings-verksamheten, givet ovanstående förutsättningar, är att verka för ett effektivare stöd till, och integrering av, verksamheten i samhällsbyggnads-processen. Detta syftar till att uppnå smidigare överlämningar till fastighetsbildningsprocessen från andra delar av samhällsbyggnads-processen och tvärtom. Regeringens pågående arbete med en digital samhällsbyggnadsprocess […] syftar därför till att åstadkomma ett säkert, standardiserat och obrutet informationsflöde för en effektivare samhälls-byggnadsprocess. Statsrådet besvarade (fr. 2019/20:1550) och (fr. 2020/21:290) två skriftliga frågor om handläggningstider inom lantmäteriområdet. Statsrådet anförde följande som svar på fråga 2019/20:1550: Jag vill inledningsvis understryka att fastighetsbildningsverksamheten är central för många samhällssektorer och det är därför av stor vikt att den lever upp till samhällets förväntningar. I sin fråga hänvisar […] till statistik över de genomsnittliga handläggningstiderna första tertialen 2020 jämfört med . Av denna statistik framgår att de genomsnittliga handläggningstiderna minskar i fem av de sju ärendekategorier som verksamheten följs upp inom. Detta är positivt och ska ses mot bakgrund av det systematiska arbete som Lantmäteriet bedriver för att avsluta äldre ärenden. Så sent som och beskrev jag för […] att när ärenden som pågått avslutas bidrar de till att den genomsnittliga handläggningstiden ökar. En förutsättning för att den genominsnittliga handläggningstiden inte ska öka trots pågående arbete med att avsluta äldre ärenden, är därför att nyinkomna ärenden handläggs snabbare . Den statistik som […] hänvisar till tyder på att så också sker, sett över alla ärendekategorier, vilket är glädjande. Av Lantmäteriets tertialrapport 1 framgår även att det inom fastighetsbildningsverksamheteten redovisas ett ekonomiskt överskott . I arbetet med att korta handläggnings-tiderna står verksamheten inför många utmaningar och det är därför viktigt att man har de finansiella förutsättningarna att fortsätta utveckla sina arbetssätt och stödsystem. Lantmäterimyndigheternas handläggningstider varierar stort mellan olika delar av landet och även om arbetet med att korta handläggnings-tiderna ger resultat så är de fortfarande alltför långa på flera ställen. Att komma till rätta med de långa handläggningstiderna kräver inte bara ett systematiskt arbete både hos Lantmäteriet och de kommunala lantmäteri-myndigheterna, utan även ett bredare arbete för en effektivare samhälls-byggnadsprocess i stort. Digitaliseringen har en mycket viktig roll i ett sådant arbete, och fick Lantmäteriet därför i uppdrag att etablera en digital infrastruktur för tillgängliggörande av standardiserade dataset i samhälls-byggnadsprocessen. En digital samhällsbyggnadsprocess innebär att det från idé till färdig byggnad går att utbyta information på ett säkert, standardiserat och digitalt sätt. Detta säkerställer att informationen som används är aktuell, relevant och korrekt och ger förutsättningar för ett effektivt flöde mellan olika delprocesser för en effektiv och rationell helhet. Lantmäteriet har i tidigare regeringsuppdrag visat att en förbättrad tillgång till data inom samhällsbyggnadsprocessen kan ge mycket stora vinster för både myndigheter, företag och enskilda medborgare. Min övertygelse är att detta kommer att gynna hela samhälls-byggnadsprocessen, där fastighetsbildningsverksamheten är en viktig del. Han anförde bl.a. följande som svar på fråga 2020/21:290: Jag anser att det är av mycket stor vikt att fastighetsbildningsverksamheten lever upp till samhällets förväntningar, och för att uppnå detta mål är det viktigt att arbeta systematiskt. 2020 är ännu inte slut, men Lantmäteriet har dock redovisat nyckeltal och statistik som visar att arbetet med att korta handläggningstiderna gett resultat. Av Lantmäteriets andra tertialrapport framgår bl.a. att handläggningstiderna utvecklas positivt i flera av de ärendekategorier som verksamheten följs upp inom; myndigheten avslutar fler ärenden än vad som kommer in; den tid som det tar innan ett inkommet ärende börjar handläggas har kortats; nyinkomna ärenden handläggs tidigare och antalet äldre ärenden minskar. Statskontoret konstaterade i rapporten ansvar för fastighetsbildning (2017:18) att de allt längre handläggningstiderna till stor del berodde på en hög personalomsättning och brist på erfaren personal. Sedan Statskontoret publicerade sin rapport, 2017, har personal-omsättningen sjunkit från ca. Att handläggningstiderna förbättras är bra och det är viktigt att utvecklingen fortsätter i samma riktning. Det är dock angeläget att handläggningstiderna inte bara förbättras, utan att de möjligt lever upp till samhällets krav och behov. En av de åtgärder som både Statskontoret, Lantmäteriet och regeringen förespråkar för att långsiktigt hållbart effektivisera fastighetsbildningsverksamheten är att verksamheten blir bättre på att tillvarata digitaliseringens möjligheter. fick Lantmäteriet därför i uppdrag att driva en kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i fastighetsbildningsprocessen (Fi2020/03266). I uppdraget ska Lantmäteriet visa vilka effekter digitaliseringen kan få på lång och på kort sikt, därutöver ska myndigheten även visa hur digitala lösningar kan användas för att förstärka och utveckla verksamhetens informationsstöd här och . Jag har för avsikt att fortsätta utveckla fastighetsbildningsprocessen och Lantmäteriet slutrapport kommer att vara ett viktigt underlag i det arbetet. Statsrådet besvarade även en skriftlig fråga om lantmäteriets taxa vid köp av mark (fr. 2019/20:1571). Statsrådet anförde följande som svar på frågan: Jag instämmer med […] om vikten av en levande landsbygd. Transparenta och förutsägbara avgifter för användning av lantmäterimyndigheternas tjänster är av stor betydelse, inte bara för landsbygden, utan för hela samhället. är huvudregeln att avgifterna vid lantmäteriförrättningar beräknas utifrån hur som behövs för handläggningen, och för den statliga fastighetsbildningsverksamheten är det ekonomiska målet full kostnadstäckning. Det är viktigt att påtala att handläggningen inte består av ren administration, utan omfattar ett juridiskt utredningsarbete där olika fastighetsrättsliga förhållanden klarläggs, mät- och karttekniska åtgärder genomförs och gräns- eller andra konflikter kan behöva lösas. Detta arbete är viktigt och nödvändigt för att upprätthålla ett tryggt ägande av mark och ett tillförlitligt fastighetsregister, vilket i sin tur är en förutsättning för en fungerande samhällsekonomi. För att avgifterna som lantmäterimyndigheterna tar ut ska bli tydligare och mer förutsägbara för dem som betalar avgifterna så genomförde regeringen under förra mandatperioden en ändring av avgiftssystemet. Ändringen gick ut på att göra det möjligt att ta ut avgifter med fast belopp för vissa förrättningar eller delar av förrättningar. Staten bidrar även med en del av den totala förrättningskostnaden för att skapa större och mer praktiska jord- och skogsbruksfastigheter i områden där marken är starkt ägosplittrad, t.ex. i . Ägosplittringen innebär att möjligheterna att bedriva ett effektivt och lönsamt jord- och skogsbruk begränsas. Över tid är det även viktigt att lantmäterimyndigheterna drar nytta av nya arbetssätt och ny teknik för att effektivisera verksamheten på ett sätt som kommer medborgarna till del, både genom en rimlig kostnadsutveckling och kortare handläggningstider. På detta område finns det mycket som staten kan bidra med. Lantmäteriet har i tidigare regeringsuppdrag visat att en förbättrad tillgång till data inom samhällsbyggnadsprocessen kan ge mycket stora vinster för både myndigheter, företag och enskilda medborgare. För den statliga och de kommunala lantmäterimyndigheterna innebär detta tidsbesparingar i enskilda ärenden, vilket leder till lägre kostnader för de som ska betala för den tid som myndigheterna lägger ner. För att påbörja arbetet med att förverkliga dessa möjligheter fick Lantmäteriet i uppdrag att etablera en digital infrastruktur för tillgängliggörande av standardiserade dataset i samhällsbyggnadsprocessen. Min avsikt är att fortsätta utveckla både fastighetsbildningen och samhällsbyggnadsprocessen . Statsrådet anförde i en interpellationsdebatt om Lantmäteriets verksamhet (ip. 2018/19:53) bl.a. följande när det gällde frågan om att underlätta för kommuner att inrätta kommunala lantmäterimyndigheter: gav regeringen i uppdrag att utvärdera hur organiseringen av fastighetsbildningen i en statlig och ett antal kommunala lantmäterimyndigheter fungerar utifrån kraven på en enhetlig, rättssäker och effektiv fastighetsbildning. Statskontoret konstaterar i sin rapport ansvar för fastighetsbildning att det delade huvudmannaskapet bland annat bidrar till inlåsning av resurser och konkurrens om personal, samt att bristen på lantmätare har gjort problemet mer påtagligt. Statskontoret drar slutsatsen att detta är en av orsakerna till problemet med lantmäteri-myndigheternas långa handläggningstider. Jag delar Statskontorets bedömning. I den rapport från Lantmäteriet som […] hänvisar till framgår det att långa handläggningstider inte är ett problem som enbart är begränsat till den statliga lantmäterimyndigheten utan att detta problem även förekommer hos ett antal kommunala lantmäterimyndigheter. Mot denna bakgrund framstår det som högst tveksamt att handläggningstiderna skulle gå att minska genom att underlätta för enskilda kommuner att inrätta egna kommunala lantmäterimyndigheter. Jag är därför inte beredd att vidta några sådana strukturåtgärder. Vidare anförde statsrådet som svar på en skriftlig fråga om bl.a. konkurrensförutsättningar inom fastighets-bildningsområdet (fr. 2017/18:1620) att Statskontorets slutsatser i rapporten ansvar för fastighetsbildning tyder på att en konkurrensutsättning riskerar att förvärra flera av problemen som orsakar dagens långa handläggningstider. Han hade därför ingen avsikt att föreslå en strukturförändring som innefattar konkurrensutsättning. Statsrådet lämnade även ett motsvarande svar på en skriftlig fråga i samma ämne (fr. 2017/18:727). Utskottet behandlade i betänkande 2019/20:CU13 motionsyrkanden om en översyn av Lantmäteriet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till pågående arbete. följde utskottets förslag. Lantmäteriets verksamhet är en viktig del av samhällsbyggnadsprocessen. För att bl.a. möta behovet av bostäder anser utskottet att det är av största vikt att verksamheten fungerar på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Som framgått ovan pågår ett arbete för att korta ned handläggningstiderna inom framför allt fastighetsbildningsverksamheten. Bland annat har regeringen, i syfte att minska, mäta och följa upp handläggningstiderna inom verksamheten, gett Lantmäteriet i uppdrag att införa en ny uppföljningsmodell för nyckeltal. Myndigheten ska redovisa, analysera och utvärdera nyckeltal och vid behov föreslå ändringar av uppföljningsmodellen. Lantmäteriet håller också på att utveckla ett nytt stöd för förrättnings-handläggning. Det nya stödet omfattar ett tekniskt handläggningssystem, ett digitaliserat informationsstöd samt utvecklade e-tjänster för digitala kanaler mellan kund och handläggande team. Lantmäteriet har vidare breddat rekryteringsbasen för handläggare och infört ett teambaserat arbetssätt för att hantera bristen på erfarna lantmätare. redovisade Lantmäteriet ett regeringsuppdrag om att driva en kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i fastighets-bildningsprocessen. I rapporten redovisar Lantmäteriet sin bedömning av de effekter som digitaliseringen har och kan komma att få inom fastighetsbildningsverksamheten samt de utvecklingsområden som myndigheten identifierat som särskilt betydelsefulla att arbeta med för att åstadkomma en digital transformation av fastighetsbildningsverksamheten. När det gäller avgifterna i fastighetsbildningsärenden anför Lantmäteriet att med en ökad grad av digitalisering följer ett behov av att se över den nuvarande avgiftskonstruktionen. Rapporten bereds inom . Vidare har Statskontoret haft ett regeringsuppdrag att utvärdera hur organiseringen av fastighetsbildningen i en statlig och ett antal kommunala lantmäterimyndigheter fungerar utifrån kraven på en enhetlig, rättssäker och effektiv verksamhet. Till detta kommer den effektivitetsgranskning av fastighetsbildnings-systemet som har beslutat att inleda. Mot den bakgrunden finns det inte skäl för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avskaffande av fideikommiss. Jämför reservation 14 (V). I kommittémotion 2020/21:164 föreslår m.fl. (V) ett tillkännagivande om att regeringen bör lämna förslag till lagstiftning som innebär att fideikommissen slutligen avskaffas (yrkande 2). I motion 2020/21:745 föreslår (S) ett tillkännagivande om att fideikommissen ska avskaffas utan möjligheter till undantag. I motion 2020/21:2664 föreslår (L) ett tillkännagivande om att göra en översyn av lagen (1963:583) om avveckling av fideikommiss. Syftet med översynen ska bl.a. vara att ta bort möjligheten till förlängning av fideikommiss. Fideikommiss är ett testamentariskt förordnande – som även kan ha gjorts i ett gåvobrev – för obegränsad tid till förmån för medlemmar av en eller flera släkter. Egendomen bildar en särskild förmögenhetsmassa som inte får överlåtas, pantsättas eller tas i anspråk för betalning av skulder. Vanligen har det förordnats att egendomen ska övergå till en avliden innehavares närmaste manliga släkting med förstfödslorätt. Rätten att instifta nya fideikommiss är upphävd. De fideikommiss som fortfarande existerar ska avvecklas enligt vad som sägs i lagen om avveckling av fideikommiss. Enligt huvudregeln ska fideikommiss upphöra när den som när lagen trädde ikraft – – var innehavare av fideikommisset avlider. fanns enligt uppgift från 16 bestående fideikommiss (varv 9 med fast egendom), och 2 fideikommiss som är under avveckling. Ett fideikommissbo får inte skiftas förrän har lämnat sitt tillstånd. På nämnden ligger att bl.a. utreda frågor om bevarande av egendom av allmänt intresse och särskilt kulturhistoriskt värde. Om en fideikommissegendom har ett synnerligt kulturhistoriskt värde eller om det annars föreligger särskilda skäl, får regeringen förordna att fideikommissurkundens bestämmelser ska tillämpas tills vidare eller till dess den innehavare av fideikommisset som anges i beslutet avlider (6 § avvecklingslagen). I avvecklingslagen föreskrivs hur fideikommissegendomen vid en avveckling ska fördelas, och det finns bestämmelser som möjliggör att jord- och skogsegendomar bevaras liksom samlingar av föremål med särskilt kulturhistoriskt intresse, bl.a. bestämmelser om att fideikommissegendom kan överföras till aktiebolag och om inlösen. Ett aktiebolag kan bildas antingen av fideikommissarien under hans livstid eller efter hans död i samband med avvecklingen av fideikommisset. De speciella reglerna för aktiebolagsbildning är främst avsedda för större egendomar där det är av allmänt intresse att de hålls samman. En bolagsordning fastställs av regeringen och får, om inte regeringen föreskrivit annat, inte ändras utan regeringens medgivande. Vidare kan stiftelsebildning vara en möjlig form för att bevara främst lös egendom samlad. Det har hänt i något enstaka fall när regeringen har medgett att lösöre som utgjort fideikommissegendom lagts till en befintlig familjestiftelse. Om egendomens bevarande är av allmänt intresse, kan staten lösa in egendomen, t.ex. större jord- och skogsegendomar vars bevarande som en enhet är av betydande allmänt intresse och konstsamlingar av särskilt kulturhistoriskt värde (16 och 17 §§ avvecklingslagen). Beslut om inlösen fattas av regeringen. Justitie- och migrationsminister anförde i en interpellationsdebatt om avskaffandet av fideikommiss och friköp av historiska arrenden (ip. 2015/16:154) bl.a. följande: Låt mig inledningsvis säga att även jag tycker att det finns starka principiella skäl som talar för fideikommissens avveckling. Det var också den utgångspunkten som låg till grund lag om avveckling av fideikommiss. Avvecklingslagen bygger på tanken att en successiv avveckling av fideikommiss är att föredra för att undvika de betydande olägenheter av social och ekonomisk art samt för kulturvården som en avveckling kan komma att medföra.