bet · H801TU4 · 2021-01-28 00:00:00 — Utskottet konstaterar att har en hög ambitionsnivå när det gäller utbyggnaden av 5G, och lyfter i sammanhanget fram PTS arbete med att främja utvecklingen av 5G-tekniken. Utskottet välkomnar också den pådrivande roll som har i det internationella samarbetet om 5G, inte minst inom EU. Jämför reservation 13 (M), 14 (SD), 15 (C), 16 (V) och 17 (L). m.fl. (V) anser i kommittémotion 2020/21:398 att ett statligt ägt telenät är det mest samhällsekonomiskt rationella systemet då telenät är att jämställa med annan samhällsviktig infrastruktur. Detta innebär också kommunikationslösningar som inte är beroende av eller riskerar att påverkas av utländska aktörer. En framgångsrik utbyggnad av 5G-nätet skapar enligt motionärerna dessutom möjligheter för ökad elektrifiering inom transportsektorn och bättre kommunikationsförutsättningar på landsbygden. Mot bakgrund av detta vill motionärerna i yrkande 3 att regeringen återkommer med förslag på hur utbyggnaden av 5G-nät kan göras i statlig regi. m.fl. (V) vill i kommittémotion 2020/21:597 yrkande 7 att regeringen tar initiativ för att förnya den nordisk-baltiska handlingsplanen för 5G. Motionärerna ser positivt på ett ökat samarbete inom digitalisering med de nordiska och baltiska länderna och konstaterar att även om är ett av EU:s mest digitaliserade länder, så är utvecklingen i flera av våra grannländer intressant. Motionärerna lyfter i sammanhanget fram en rad fördelar som teknikutvecklingen kan erbjuda. m.fl. (S) lyfter i motion 2020/21:1899 fram de många fördelar som den nya 5G-tekniken har att erbjuda. Det kan handla om bredband i glesbygd, telemedicin med uppkopplade patienter, självstyrande bilar som reducerar antalet olyckor. Mot denna bakgrund anser motionärerna att () bör komplettera kraven för auktion av frekvenserna 3,4–3,8 GHz avsedda för 5G-utbyggnad med kravet att marknadens aktörer samverkar vid utbyggnaden av 5G-nätet i glesbygd. I kommittémotion 2020/21:2214 understryker m.fl. (SD) att bredband och möjligheten till en stabil internetuppkoppling är en viktig förutsättning för att man ska kunna bo och verka i hela landet. Den nya 5G-tekniken är i sammanhanget betydelsefull och motionärerna vill därför i yrkande 11 att regeringen låter utreda det kommande 5G-nätets behov och möjligheter till god täckning i hela landet. När det gäller framtidens 5G-nät önskar m.fl. (C) i kommittémotion 2020/21:3169 yrkande 5 att nätet ska börja byggas ut parallellt på landsbygden och inte enbart i storstadsregionerna. Motionärerna understryker att utbyggnaden inte nödvändigtvis ska utgå från de miljöer som har säker och snabb uppkoppling utan att man i sammanhanget måste beakta landsbygdens behov av snabbare bredband. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2020/21:3235 de möjligheter som den framväxande 5G-tekniken skapar för nya typer av tillämpningar och affärsmodeller inom områden som exempelvis transport, hälsa, energi och media. Motionärerna anser att 5G är nästa steg för att åstadkomma EU:s digitala inre marknad, vilket kommer att underlätta och främja handeln samt utbytet av tjänster över gränserna inom . Motionärerna vill därför i yrkande 17 att ska verka för en gemensam europeisk infrastruktur för 5G där målet är en fullvärdig digital inre marknad. m.fl. (M) redogör i kommittémotion 2020/21:3445 för de konflikter som utbyggnaden av framtidens 5G-nät har skapat där vissa länder har förbjudit kinesiska telekomföretag från att delta i anbudsprocessen inför byggandet av 5G-nät. Skälet har varit att de kinesiska företagen har starka kopplingar till den kinesiska staten och att det skulle innebära stora säkerhetsrisker att låta dem leverera teknik och mjukvara till kritisk infrastruktur. Motionärerna ser med oro på utvecklingen där olika länder och företag ger helt olika besked om kinesisk teknik i 5G-näten, kinesiskt ägande av infrastruktur eller att kinesiska företag underhåller näten. I yrkande 12 anser motionärerna därför att det är angeläget att har en gemensam linje i frågan och att måste bli bättre på att skydda data och kommunikation mot politiska och ekonomiska risker men undvika ett kallt teknikkrig. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2020/21:3479 att har kommit på efterkälken i utbyggnaden av 5G-nät. Motionärerna konstaterar att kommer det offentliga 5G-nätet att börja rullas ut. Motionärerna vill dock i sammanhanget uppmärksamma att även privata 5G-nät är något som industrin i högre grad kommer att efterfråga då de lämpar sig väl i industrimiljöer. Till skillnad från offentliga nätverk kan ett privat nätverk möta specifika behov och ställas in på olika sätt utifrån den särskilda verksamhet som bedrivs. Mot denna bakgrund vill motionärerna i yrkande 9 att regeringen skalar upp testmiljöer för 5G på områden där det finns en stark samverkan mellan akademi, industri, stat och offentlig sektor. Vidare påminner motionärerna om att och historiskt sett har varit ledande i att sätta de nya standarderna för mobila nätverk och att och tidigt blev ledande inom mobil kommunikation. Successivt har allt fler länder i världen valt den europeiska standarden för mobilnätsutbyggnad. Motionärerna noterar dock att 5G-utbyggnaden har gått trögt och att länder som , , och har börjat utveckla den nya tekniken för sjätte generationens mobilnät (6G). Motionärerna anser därför i yrkande 10 att man redan nu bör se över möjligheterna att inrätta ett utvecklingscentrum för 6G i , vilket bör göras i nära samarbete med exempelvis och övriga EU. I budgetpropositionen framhåller regeringen att regelverket för elektronisk kommunikation syftar till långsiktig konsumentnytta, tillgång till tjänster på en gränsöverskridande digital marknad samt utbyggnad och utveckling av nya tekniker som 5G och 6G. Regeringen pekar på att det lagförslag som bereds inom för att genomföra EU:s kodex för elektronisk kommunikation bör bidra till målsättningarna, vilket utskottet välkomnar. Regeringen understryker i budgetpropositionen att införandet och ibruktagandet av 5G är av stor betydelse för utveckling, och påminner om att framgång för 5G är beroende av att tillverkare och operatörer kan producera utrustning och tjänster i stor skala. För att detta ska vara möjligt är pådrivande inom EU samt i andra internationella sammanhang för att stärka harmoniseringen av radiofrekvensanvändningen. Utskottet ser mycket positivt på detta. 5G kräver ett nytt spektrum i höga band för att de förväntade datahastigheterna ska kunna levereras. För att 5G-tjänster ska kunna fungera globalt har Internationella teleunionen (ITU) och den Europeiska post- och telesammanslutningen (Cept) börjat processen med att identifiera och harmonisera frekvenser för 5G. I betänkandet Frekvenser i samhällets tjänst (SOU 2018:92) uppmärksammar utredningen behovet av en modern frekvensförvaltning för att samhällets framtida behov av radioanvändning ska kunna mötas. Detta är en förutsättning för att ska kunna dra full nytta av digitaliseringen och de nya mobila tjänster som utvecklas bl.a. för femte generationens teknik för mobila kommunikationssystem (5G) och dess efterföljare. Utredningen anför att –2047 kommer sannolikt efterföljare till 5G att byggas ut såsom 6G och 7G. Även om 6G befinner sig i ett tidigt forskningsstadium och diskussioner förs på konceptuell nivå kring 6G och 7G är det osäkert vad dessa framtida system kommer att möjliggöra. Det är enligt utredningen dock högst sannolikt att utvecklingen av dessa system kommer att drivas av behoven av att koppla upp enheter och system med allt högre dataöverföringshastigheter och datamängder. I den nationella digitaliseringsstrategin (För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi) framhålls att 5G-tekniken skapar förutsättningar för nya typer av tillämpningar och affärsmodeller inom områden som exempelvis transport, hälsa, energi och media. 5G kommer ytterligare att kunna sprida användningen av olika typer av industriella tillämpningar över de mobila nätverken och av sakernas internet (IoT) med kostnadseffektiva och innovativa tillämpningar. Av digitaliseringsstrategin framgår att en tydlig plan ska utarbetas för att möjliggöra 5G i , vilket utskottet välkomnar liksom att även har betonat vikten av att underlätta utvecklingen av 5G inom EU. Den politiska målsättningen i sammanhanget är att ska vara en förebild i arbetet. Enligt digitaliseringsstrategin är en aktiv och målinriktad förvaltning av radiospektrum, som också tar hänsyn till vitala samhällsverksamheters behov, avgörande för utvecklingen av 5G. PTS har under föregående år fortsatt arbetet med att förbereda frekvensband för 5G-användning. Flera tillstånd för försöksverksamhet med 5G har tilldelats. Därefter har PTS prövat ansökningarna till de planerade spektrumauktionerna. I sammanhanget har Hi3G Access (Tre), Net4Mobility (Tele2 och ), och godkänts som budgivare i PTS auktioner i 3,5 GHz- och 2,3 GHz-banden. Förutom en formell prövning av att ansökningarna är kompletta och korrekta har en förhandsprövning genomförts i samråd med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen i enlighet med den nya lagstiftning som trädde i kraft . Syftet är att säkerställa att radioanvändningen inte riskerar att skada säkerhet, något som utskottet anser som angeläget med hänsyn till situationen i omvärlden. Utskottet påminner om att PTS ursprungligen hade planerat att genomföra auktionen , men att Förvaltningsrätten i beslutade om inhibition. Efter det att kammarrätten upphävde förvaltningsrättens beslut, beslutade PTS att genomföra auktionen . Frekvenstilldelningen i 3,5 GHz- och 2,3 GHz-banden är enligt myndigheten avgörande för 5G-utvecklingen i och påverkar samhällets digitalisering. Därför kommer PTS att genomföra auktionen trots att den rättsliga prövningen av villkoren inte är avslutad. Utskottet vill slutligen peka på att med anledning av en skriftlig fråga (fr. 2018/19:796) om förutsättningarna för att bygga ut 5G på landsbygden framhöll statsrådet att med hänsyn till de egenskaper det aktuella 3,5 GHz-bandet har så är det inte lämpligt för stor yttäckning. Vidare påpekade statsrådet att PTS hade gjort bedömningen att tilldelningen av frekvensbandet ska göras utan krav på utbyggnad och täckning. Statsrådet tillade att det finns andra frekvensband som lämpar sig bättre för yttäckning och därmed täckning över större geografiska områden. Med fortsatt teknikutveckling inom 5G är det möjligt att dessa frekvensband kan användas för att erbjuda 5G-tjänster. Internationell samverkan om 5G I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22) anför regeringen att reglerna i den nya europeiska rättsakten, ”kodexen” för elektroniska kommunikationer, kommer att genomföras i svensk lagstiftning . Det innebär att samordningen av EU:s radiospektrumförvaltning stärks, vilket kan underlätta 5G-utbyggnaden och förenkla gränsöverskridande elektroniska kommunikationstjänster. Skyddet för slutanvändare uppdateras också för att bättre stämma överens med de nya förutsättningar som råder på marknaden för elektroniska kommunikationer . Utskottet välkomnar detta. Utskottet har i yttrande 2019/20:TU3y framhållit betydelsen av att nå en europeisk linje när nästa generations infrastruktur för mobil kommunikation byggs ut. När det gäller den femte generationens telekomnätverk (5G) och den fortsatta utbyggnaden av 5G-nät betonade utskottet att detta kommer att utgöra en bärande del av framtidens samhälle och ekonomi. Utskottet anförde att det därmed kommer att vara av största vikt att och EU upprätthåller en hög säkerhet kring denna utbyggnad och därmed förmår skydda känsliga data och kommunikation från intrång. Utskottet ansluter sig alltjämt till denna uppfattning. För att underlätta en unionsmodell för säkerhet i 5G-nät har Europeiska kommissionen rekommenderat en rad åtgärder som bör vidtas. Bland annat ombeds medlemsstaterna att utvärdera de säkerhetsrisker som påverkar 5G-nät på nationell nivå och vidta lämpliga säkerhetsåtgärder. Vidare ska medlemsstater och relevanta unionsinstitutioner, unionsbyråer och unionsorgan gemensamt utveckla en samordnad unionsriskbedömning som utgår från de nationella riskbedömningarna. Mot denna bakgrund beslutade regeringen om ett uppdrag till PTS om att göra en riskanalys för it-säkerhet i svenska 5G-nät i enlighet med Europeiska kommissionens rekommendationer. Myndigheten skulle utföra riskanalysen i samråd med Säkerhetspolisen, Försvarsmakten, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), efter att hört branschorganisationer och marknadsaktörer. Detta uppdrag redovisades . Regeringen lyfte i sammanhanget fram att genom PTS och MSB har varit drivande i arbetet inom EU med att, i enlighet med kommissionens rekommendation, ta fram en s.k. verktygslåda med rekommenderade åtgärder för 5G-säkerhet. När det gäller det nordiska samarbetet på området, noterar utskottet med tillfredsställelse att tillsammans med övriga nordiska länder har skrivit under en gemensam avsiktsförklaring med innebörden att ska vara den första sammanlänkade 5G-regionen i världen. Man ska också identifiera områden där det nordiska samarbetet behöver intensifieras. Avsiktsförklaringen presenterades under det nordiska statsministermötet i . Från regeringens sida framhåller man att utvecklingen av 5G är på frammarsch och att den nordiska regionen ska ligga i framkant i en utveckling som bidrar till jobb och välstånd i de nordiska länderna. Av dokumentet framgår att man ska: • uppmuntra utvecklingen av nya testanläggningar, inklusive testbäddar • säkerställa teknisk koordination av 5G-frekvensband inom regionen • undanröja hinder för expansion av 5G-nätverk, i synnerhet för utbyggnad av basstationer och antenner • uppmuntra och övervaka utvecklingen av 5G inom några särskilt utpekade områden. Det är de nordiska digitaliseringsministrarna som ansvarar för att arbetet med avsiktsförklaringen följs upp och genomförs. Utskottet vill avslutningsvis också peka på att regeringen i skrivelse 2019/20:90 Nordiskt samarbete 2019, redogör bl.a. för de diskussioner som förts tidigare om mål och prioriteringar i fråga om gränsöverskridande digitala tjänster och samarbetet för att främja 5G-utvecklingen inom den nordisk-baltiska regionen. Av skrivelsen framgår att Ministerrådet-Digital gick vidare med genomförandet av de nordiska statsministrarnas deklaration om 5G, bl.a. genom att anordna ett seminarium om 5G i med deltagare från mobiloperatörer, utrustningsleverantörer, reglerings-myndigheter och testbäddar. Med utgångspunkt i en kartläggning av befintliga 4G- och 5G-testbäddar i och diskuterades möjligheter att främja 5G-utvecklingen inom regionen. Utbyggnad i statlig regi När det gäller yrkandet i motion 2020/21:398 om utbyggnad av 5G-nätet i statlig regi påminner utskottet om att det behandlade ett motsvarande motionsförslag i betänkande 2019/20:TU4. Utskottet hänvisade i sammanhanget till bredbandsstrategin som anger att marknaden och det offentliga har en viktig roll att spela för att hela ska få tillgång till snabbt bredband på ett så effektivt sätt som möjligt. Det är enligt bredbandsstrategin avgörande att marknadens aktörer fortsätter sina investeringar och ges incitament och förutsättningar för att uppnå målet. Därför är det viktigt att privata investeringar inte förhindras eller trängs ut. påpekas i bredbandsstrategin att hänsyn måste tas till det offentligas ansvar för att medborgarna ska få tillgång till och kunna använda digitala tjänster. Det innebär att en balanserad försiktighetsprincip bör råda i fråga om hur offentliga aktörer ska investera i bredbandsinfrastruktur för att tillgodose bredbandsbehov. För att tillgodose behovet kan det offentliga ställa krav som ska uppfyllas genom upphandlingar. I bredbandsstrategin framhålls också att en aggregerad efterfrågan på utbyggnaden, vilket utgör en sammanställd behovsbild, kan göra de kommersiella aktörerna uppmärksamma på olika investeringsmöjligheter som annars inte hade blivit synliggjorda. Utskottet hänvisade också till budgetpropositionen i vilken regeringen understryker att en gynnsam utveckling av marknaden för elektronisk kommunikation i huvudsak kännetecknas av två faktorer: konkurrens och goda investeringsnivåer. Med hänvisning till det anförda avstyrktes motionsförslaget. Utskottet finner ingen anledning att ompröva detta ställningstagande. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att har en hög ambitionsnivå i fråga om utbyggnaden av 5G och att digitaliseringsstrategin är vägledande i det fortsatta arbetet. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram det omfattande förberedelsearbete som PTS gör inför utrullningen av 5G-nätet, inte minst när det gäller testverksamhet och att göra lämpligt spektrumutrymme tillgängligt. Utskottet vill även peka på den drivande kraft som marknaden och det offentliga har i utbyggnadsprocessen. Utskottet noterar slutligen också med tillfredsställelse den aktiva roll som har i det internationella samverkansarbetet om 5G, inte minst inom EU och inom det nordisk-baltiska samarbetet. Utskottet ser därför med tillförsikt på 5G-teknikens framtid liksom dess förutsättningar och avstyrker därmed motionerna 2020/21:398 (V) yrkande 3, 2020/21:597 (V) yrkande 7, 2020/21:1899 (S), 2020/21:2214 (SD) yrkande 11, 2020/21:3169 (C) yrkande 5, 2020/21:3235 (L) yrkande 17, 2020/21:3445 (M) yrkande 12 samt 2020/21:3479 (M) yrkandena 9 och 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avvecklingen av kopparnätet. Utskottet pekar bl.a. på de insatser som görs för att informera de som berörs av avvecklingen och på den uppföljning som PTS har ansvar för när det gäller olika ersättningslösningar. Jämför reservation 18 (SD, C, L). (M) uppmärksammar i motion 2020/21:1376 den pågående avvecklingen av kopparnätet som påverkar situationen för de hushåll som fortfarande har telefoni och uppkoppling genom ADSL-teknik. Det faktum att det gamla kopparnätverket avvecklas medför enligt motionären att hushåll blir utan ADSL och därmed tillgång till bredband. Motionären understryker därför vikten av att kopparnätet finns kvar till dess att likvärdigt bredband och telefoni kan erbjudas i området. Även (M) behandlar i motion 2020/21:1865 den pågående nedmonteringen av kopparnätet och den olägenhet det medför för berörda när detta sker utan att adekvata alternativ finns på plats. Motionären påpekar vidare att mobilnäten i vissa fall inte är tillräckligt kapacitetsutbyggda för att ersätta stabiliteten och den någorlunda hastighet som ADSL-tekniken erbjuder. Motionären anser det därför angeläget att verka för att stoppa nedmonteringen av kopparnät, i de delar där staten har direkt eller indirekt rådighet, så länge inte fullt fungerande och adekvata alternativ finns på plats. I kommittémotion 2020/21:2214 redogör m.fl. (SD) för det pågående arbetet med att avveckla det traditionella telefonnätet till förmån för fiberlösningar eller mobil teknik. Att klippa det fasta kopparnätet leder enligt motionärerna emellertid alltför ofta till överbelastningar i näten, vilket irriterar konsumenterna som betalat för en väl fungerande internetuppkoppling. För att förhindra att konsumenterna lämnas utan telefoni eller uppkoppling anser motionärerna i yrkande 12 att ansvariga aktörer inte ska tillåtas avbryta en fast förbindelse om det inte finns ett fullgott alternativ på plats. I kommittémotion 2020/21:3169 påminner m.fl. (C) om att nedmonteringen av det gamla kopparnätet har accelererat , vilket påverkar tillgången till både telefoni- och bredbandstjänster. Denna förändring drabbar framför allt landsbygden, där alternativen till en fast förbindelse – t.ex. ett fibernät eller mobilt nät med hög överföringshastighet – inte existerar eller är alltför kostsamma. För att förhindra att människor lämnas utan möjlighet till fungerande kommunikation vill därför motionärerna i yrkande 9 att den som distribuerar telefoni- och bredbandstjänster inte tillåts avveckla förbindelsen förrän det finns en fullgod ersättning till en rimlig kostnad på plats. För att förhindra att människor lämnas utan möjlighet till fungerande kommunikationer anser m.fl. (L) i kommittémotion 2020/21:3235 yrkande 18, liksom i kommittémotion 2020/21:3243 yrkande 19 att det gamla kopparnätet för fast telefoni ska behållas tills annan digital kommunikation finns tillgänglig för de som berörs av omställningen till ny teknik. Utskottet vill inledningsvis påminna om att enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) omfattas möjligheten till en anslutning till ett allmänt kommunikationsnät för telefoni eller grundläggande internet av den samhällsomfattande tjänsten vars närmare innebörd framgår av kapitel 5 i lagen. Anslutningsmöjligheten är därmed att betrakta som en rättighet som en operatör inte utan vidare kan avbryta. Utskottet vill dock förtydliga att de operatörer som äger nät får göra förändringar i dem så länge de följer avtalsvillkoren för abonnemanget. PTS informerar på sin webbplats om Telias pågående arbete med att byta ut det gamla fasta telefonnätet. Det innebär att i olika geografiska områden ersätter traditionell fast telefoni med lösningar med fiber eller mobilt bredband. I vissa områden kan det vara så att konsumenten behöver vända sig till en annan operatör än för att få bredband eller telefoni. Utskottet noterar att även tillhandahåller kompletterande information om förändringarna på sin webbplats. PTS har i sitt regleringsbrev också ett löpande uppdrag att följa upp och redovisa tillgången till ersättningslösningar för telefoni och bredband för hushåll och företag som berörs av den pågående avvecklingen av kopparnätet samt vilka informationsinsatser som genomförs. Avrapportering görs till . Utskottet understryker att den politiska huvudlinjen i frågan är att det i första hand är marknaden som ska erbjuda telefoni och bredband till hushåll och företag. För ett mycket begränsat antal hushåll kan det likväl uppstå en situation där marknaden inte kan tillgodose behovet. I vissa fall kan PTS därför gå in och säkra telefoni genom upphandling. Det rör sig om undantagsfall och det är mycket få hushåll som inte kan få telefoni genom någon av de vanliga operatörerna. har PTS upphandlat telefoni till ett tiotal hushåll i landet. Vid sidan av det fasta telefonnätet vill utskottet uppmärksamma att marknadens aktörer erbjuder flera alternativa tekniska lösningar för bredband och telefoni. Dessa marknadserbjudanden finns tillgängliga även i mer glesbefolkade områden. PTS understryker att man som konsument har ett eget ansvar att tillgodose sitt behov av bredband och telefoni. Man kan därför behöva kontakta flera leverantörer, och kanske själv behöva utvärdera olika lösningar. För de allra flesta finns det minst tre leverantörer att välja bland, uppger myndigheten. Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:1368) om nedmonteringen av kopparnätet i coronatider uppmärksammar utskottet att statsrådet meddelade att – eller de bolag som verkar i Telias kopparnät – tillhandahåller ersättningslösningar till abonnenten i form av fasta eller mobila lösningar i samband med avvecklingen. Statsrådet framhöll att PTS följer det pågående arbetet och enligt uppgift har antalet klagomål till myndigheten i denna fråga inte ökat med anledning av covid-19-utbrottet. Statsrådet påpekade vidare att eftersom kopparnätet ägs av är det bolaget som avgör vilka delar av nätet som ska avvecklas. Det är styrelsen och ledningen för som inom ramen för aktiebolagslagen ansvarar för och sköter bolagets verksamhet vilket inkluderar driften av kopparnätet. Statsrådet hänvisade till uppgifter från om att bolaget skjuter upp ersättandet av teknisk lösning för abonnenter som berörs av nedmonteringen och som är äldre och/eller i riskgrupp med anledning av covid-19-utbrottet. Statsrådet påminde om att för de slutanvändare som saknar tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet finns det i lagen om elektronisk kommunikation skyddsregler till förmån för slutanvändare som syftar till att alla hushåll och fasta driftsställen ska få tillgång till sådana tjänster.