bet · H801CU13 · 2021-04-23 00:00:00 — – Lantmäteriet har haft i uppdrag att driva en kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i plan- och byggprocessen. Uppdraget redovisas i slutrapporten att driva en kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i plan- och byggprocessen (dnr LM2020/023877). I rapporten rekommenderar Lantmäteriet en fortsatt kompetenssatsning inom området –2025, riktad mot ledare, nämnder, tjänstemän och handläggare. – har fått i uppdrag att ta fram en tidsplan för regeringens satsning på en enhetlig digital tillämpning av PBL. I rapporten för en enhetlig digital tillämpning av (2018:28) redovisar de olika satsningar som myndigheten bedömer behövs för uppdraget. I rapporten anges bl.a. följande. har påbörjat en förstudie om digitala byggförfattningar och har som målsättning att ge underlag till programutvecklare så att de första produkterna ska finnas ute på marknaden . räknar med att alla nya detaljplaner som görs är digitala och att de utformas enligt gällande föreskrifter. Förutsättningar för enhetliga översiktsplaner bedöms vara klara . – För att göra samhällsbyggnadsprocessen enklare och effektivare har fått i uppdrag att fortsätta sitt arbete med att främja en enhetlig tillämpning av PBL i en digital miljö. ska bl.a. lämna förslag på och genomföra de tekniska lösningar som behövs för att möjliggöra en digital plan-, lov- och byggprocess. Uppdraget ska redovisas . I betänkandet En utvecklad översiktsplanering (SOU 2018:46), som redovisas närmare nedan, föreslår bl.a. att Lantmäteriets ovannämnda uppdrag om tillhandahållande av detaljplaner även ska gälla översiktsplaner och att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om standarder för utformningen av digitala översiktsplaner, regionplaner och områdesbestämmelser. Beredning av förslagen i denna del pågår inom . har haft i uppdrag att analysera bl.a. hur kommunernas översiktsplanering enligt PBL kan utvecklas och stärkas för att underlätta efterföljande planering och hur dialogen mellan staten och kommunerna om fysisk planering i större omfattning ska kunna hanteras inom ramen för översiktsplaneringen. Utredningen har också undersökt hur kommunen kan ges större möjligheter att besluta om huruvida ny eller befintlig bebyggelse behöver regleras med en detaljplan. Vidare har utredningen sett över behovet av och förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer, exempelvis genom en bestämmelse i en detaljplan. Utredningen har redovisat delbetänkandet Detaljplanekravet (SOU 2017:64). De huvudsakliga förslagen i delbetänkandet har lett till förslag i propositionen Ett tydligare och enklare detaljplanekrav (prop. 2017/18:167), i vilken regeringen föreslog vissa förtydliganden av kravet på detaljplan i PBL. Utredningen har även redovisat delbetänkandena En utvecklad översiktsplanering (SOU 2018:46) och Verkställbarhet av beslut om lov (SOU 2018:86) samt slutbetänkandet Privat initiativrätt – Planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (SOU 2019:9). I delbetänkandet En utvecklad översiktsplanering lämnar utredningen bl.a. förslag om att underlätta efterföljande planering som lett till lagändringar, som genom lagstiftningsärendet En utvecklad översiktsplanering (prop. 2019/20:52, bet. 2019/20:CU7, rskr. 2019/20:168) ledde till nya bestämmelser om översiktsplanering som syftar till att ge bättre förutsättningar för mer effektiva plan- och byggprocesser. Förslagen i delbetänkandet om reglering av upplåtelseformen bereds fortfarande inom (se mer om de genomförda lagändringarna och kvarvarande förslag under avsnittet Plansystemet i allmänhet). I betänkandet Verkställbarhet av beslut om lov (SOU 2018:86) föreslår ändringar i bl.a. den nya bestämmelsen om verkställbarhet av bygglov, rivningslov och marklov som trädde i kraft (prop. 2017/18:240, bet. 2017/18:CU13, rskr. 2017/18:335). Utredningen bedömer att den nuvarande regleringen – med en generell bestämmelse om verkställbarhet efter en tidsfrist – bara marginellt påverkar risken för onyttig överklagandeprocess, som den fördröjer påbörjandet av närmare 100 000 lovgivna åtgärder. Utredningen föreslår därför att ett beslut om lov ska gälla , även om det inte fått laga kraft, och att en åtgärd som kräver lov ska få påbörjas när startbesked och eventuella villkor i både lovbeslutet och startbeskedet är uppfyllda. Dessutom föreslås en möjlighet för byggnadsnämnderna att ge startbeskedet som lovbeslutet. I slutbetänkandet Privat initiativrätt – Planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (SOU 2019:9) föreslår bl.a. en ny bestämmelse i PBL som innebär att kommunen – om planintressenten har begärt det – i ett planbesked ska redovisa sin bedömning av vilket planeringsunderlag som kan behövas för detaljplaneläggning. Utredningen konstaterar att ett sådant planbesked skulle bidra till att det går snabbare att ta fram förslaget till detaljplan och till att kommunala planeringsresurser används på ett bättre sätt. Utredningen föreslår även en bestämmelse i PBL om att kommunen i planbeskedet ska medge att en planintressent får inhämta yttrande från om planintressenten har begärt detta och även beviljats ett positivt planbesked. En sådan bestämmelse skulle innebära att yttrar sig över vilka planeringsunderlag som behövs för att ska kunna ta ställning till hur den planläggning som planbeskedet avser förhåller sig till de ingripandegrunder som finns i lag. Med ingripandegrunder menas hur planläggningen kan påverka riksintressen, miljö- och kvalitetsgrunder och strandskydd, men också frågor om t.ex. risken för olyckor, översvämning och erosion. Utredningen konstaterar att omfattningen av yttrandet får bero på omständigheterna i det enskilda planbeskedet. Vidare föreslår utredningen ett förtydligande i PBL om att planeringsunderlag får upprättas av någon annan än kommunen. Med någon annan än kommunen avser utredningen i första hand enskilda planintressenter, men det kan även vara och andra förvaltningsmyndigheter. Förslagen i slutbetänkandet, med undantag för förslaget att ett s.k. detaljplaneprogram inte ska omfattas av kravet på avgränsningssamråd, omfattas av proposition 2020/21:131 Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning, som regeringen fattade beslut om . För mer information om propositionen, se avsnittet Reglering med detaljplan. förslag, i de delar som ännu inte lett till lagstiftning, bereds fortfarande inom . byggregler har haft i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8 och 10 kap. PBL, 3–5 och 7 kap. plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF, byggregler (BBR), föreskrifter om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till, i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. I uppdraget ingick även att utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Uppdraget slutredovisades i betänkandet Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68). Betänkandet bereds inom . För en närmare redogörelse för betänkandet, se avsnittet Krav vid ny- eller ombyggnation av bostäder. I en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, (fortsättningsvis januariavtalet) anges att det kommer att genomföras omfattande regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. De åtgärder som vidtagits med anledning av januariavtalet redovisas i berörda avsnitt nedan. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om behovet av en översyn eller andra reformer av PBL och digitaliseringsarbetet i plan- och byggprocessen. avstyrktes motionsyrkandena med hänvisning till pågående arbete och aviserade regelförenklingar (bet. 2018/19:CU12). De motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt handlar om digitaliseringsarbetet i plan- och byggprocessen och behovet av ett fortsatt arbete för att förenkla reglerna i PBL. Det huvudsakliga syftet är att det ska gå snabbare och vara enklare att bygga bostäder, för att bostadsbristen ska minska. Som utskottet påpekat i samband med tidigare beredning av motionsyrkanden om regelförenklingsarbete i PBL delar utskottet motionärernas uppfattning att det finns behov av att fortsätta med olika reformer av lagstiftningen. När det gäller motionsförslagen om behovet av digitalisering av PBL och plan- och byggprocessen pågår som framgår ovan ett omfattande arbete inom bl.a. Lantmäteriet och som syftar till att tydliggöra ansvarsfördelningen och klargöra vilka regelförenklingar som bör göras inom området. Dessutom har det genom lagstiftningsärendet Digitalisering av grundkartor och detaljplaner genomförts vissa ändringar som gör det möjligt för regeringen att meddela föreskrifter om standarder för utformning av grundkartor, detaljplaner och planbeskrivningar. Vidare pågår inom beredning av förslag om bl.a. digitaliseringsfrågor. Mot denna bakgrund finner utskottet inget skäl att vidta åtgärder med anledning av förslagen om digitalisering av PBL och samhällsbyggnadsprocessen. Motionerna 2020/21:3585 (L) yrkande 33 och 2020/21:872 (S) bör därför avslås. Vad gäller övriga motionsförslag om ytterligare regelförenklingar och en översyn av PBL i olika avseenden konstaterar utskottet att ett antal utredningar behandlat olika frågor som regleras genom lagen och att har fattat beslut om relativt omfattande lagändringar. Dessutom pågår beredning av bl.a. kvarvarande förslag och de förslag som byggregler lämnat. Vidare innebär januariavtalet att det bl.a. kommer att genomföras omfattande regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. Mot denna bakgrund utgår utskottet från att regeringen ger arbetet med regelförenklingar i PBL fortsatt prioritet och finner ingen anledning att föregripa arbetet med ett förnyat initiativ från sida. Samtliga motionsyrkanden bör därför avslås. Allmänna och enskilda intressen enligt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skyddet för kulturhistoriska byggnader och om behovet av idrott och idrottsanläggningar i planläggning. Utskottet hänvisar till gällande rätt och pågående arbete. Jämför reservation 5 (SD), 6 (C) och 7 (L). I kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om en översyn av skyddet för kulturhistoriskt viktiga byggnader i syfte att förenkla regelverket. Motionärerna framhåller att enkla och tydliga regler ökar förståelsen och underlättar efterlevnaden vid exempelvis renovering eller restaurering av skyddade byggnader. Regleringen bör ske i detaljplan när det är möjligt, men utanför detaljplanelagt område skulle det exempelvis kunna ske genom förtydliganden i översiktsplanen. Frågor som rör skyddet för kulturhistoriska byggnader berörs även i kommittémotion 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 35. Motionärerna anför att detta skydd bör vara starkt men att det bör vara möjligt att få bygglov för mindre byggnader som t.ex. friggebodar. Detaljplanen kan dock medföra hinder mot sådana byggnader. Ändringar som inte innebär ett permanent ingrepp som inte går att återställa bör enligt motionärerna kunna prövas genom lovansökan. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att planreglerna bör anpassas till detta. I kommittémotion 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om en översyn av lagstiftningen i syfte att förhindra nya rivningsvågor. Motionärerna anför att stora delar av ett mycket rikt arv i form av vacker, historisk och kulturellt värdefull arkitektur gick förlorade i den stora rivningsvågen och att det fortfarande finns exempel på bekymmersamma rivningar. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:3252 yrkande 4 ett tillkännagivande om att det bör vidtas åtgärder för att säkerställa att idrotten och behovet av idrottsytor på ett tydligt sätt beaktas tidigt i samhällsplaneringen. Motionärerna anser därför att bör få i uppdrag att ta fram en vägledning till kommunerna om hur de ska arbeta med att få in idrottsytor för såväl organiserad som spontan idrott i sina planprogram. Ett liknande förslag om att ska få i uppdrag att ta fram en vägledning till kommunerna som säkerställer att idrottsanläggningar och idrottsmiljöer finns lättillgängliga eller i nära anslutning till bostadsområden finns i motion 2020/21:857 av (S). Även i motion 2020/21:2073 av m.fl. (S) framställs förslag om att hänsyn ska tas till idrottsanläggningar i planprocessen. I motion 2020/21:2102 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att begreppet idrott bör återinföras i PBL. Vid prövningen av frågor enligt PBL ska hänsyn tas till både allmänna och enskilda intressen (2 kap. 1 § PBL). Bestämmelsen innebär att det ska göras en avvägning mellan de intressen som är aktuella både vid planläggning och vid prövning av t.ex. bygglovsfrågor. Om det finns flera motstående intressen ska hänsyn tas till det intresse som, efter en proportionalitetsbedömning, väger tyngst. Även bestämmelserna om hushållning med mark- och vattenområden i 3 kap. och 4 kap. 1–8 §§ ska tillämpas vid planläggning och prövning enligt PBL (2 kap. 2 § PBL). får vidare endast bebyggas om marken från allmän synpunkt är lämplig för det. Vid t.ex. planläggning ska kommunen, med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö- och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden bl.a. främja dels en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, energi och råvaror samt goda miljöförhållanden i övrigt, dels bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet (2 kap. 3 § PBL). Vid planläggning ska marken vara lämplig med hänsyn till stads- och landskapsbilden, natur- och kulturvärdena på platsen och intresset av god helhetsverkan (2 kap. 6 § PBL). Enligt 2 kap. 7 § PBL ska det vid planläggning dessutom tas hänsyn till behovet av att det inom eller nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse möjligheter att anordna en rimlig samhällsservice och kommersiell service. Det finns ett nära samband mellan bestämmelserna i och bl.a. genom den nämnda hänvisningen i PBL till bestämmelserna om hushållning med mark- och vattenområden i . I 3 kap. finns de grundläggande hushållningsbestämmelserna. Mark- och vattenområden av riksintresse för ett antal angivna ändamål ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra eller skada ändamålen. Riksintressen är geografiska områden som har pekats ut för att de innehåller nationellt eller i vissa fall regionalt viktiga värden och kvaliteter. Exempelvis kan ett område pekas ut som riksintresse för kulturmiljövården. Det innebär att det vid såväl planläggning som bygglovsfrågor kan uppkomma situationer när planfrågor eller byggfrågor ska avvägas mot intresset av att bevara kulturmiljövårdade miljöer eller byggnader. När det gäller skyddet för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse bör vidare nämnas att en byggnad som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt inte får förvanskas (8 kap. 13 § PBL). Denna bestämmelse gäller även för bebyggelseområden. Det finns även krav på att ett byggnadsverk ska hållas i vårdat skick och underhållas. Underhållet ska anpassas till omgivningens karaktär och byggnadsverkets värde från historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt. Om byggnadsverket är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt ska det underhållas så att de särskilda värdena bevaras (8 kap. 14 § PBL). Ändring av denna typ av byggnad och flyttning av en sådan byggnad ska utföras varsamt så att man tar hänsyn till byggnadens karaktärsdrag och tar till vara byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden (8 kap. 17 § PBL). I en detaljplan får kommunen ange krav och skyddsbestämmelser för byggnader som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt eller som ingår i ett bebyggelseområde av denna karaktär (4 kap. 16 § 2–4 PBL). Kommunen kan också i detaljplanen ange utökad lovplikt för åtgärder som kan påverka skyddsvärdet (4 kap. 15 § PBL). Enligt det av fastställda miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ska städer, tätorter och bebyggd miljö utgöra en god och hälsosam livsmiljö. Den bebyggda miljön ska medverka till en god regional och global miljö. Målet syftar till att uppnå en hållbar utveckling i den bebyggda miljön där de ekologiska, sociala och ekonomiska aspekterna vägs in. Vidare innefattar målet miljöanpassning av byggnader och anläggningar samt att en god hushållning med mark, vatten och andra resurser ska främjas. Inom målet God bebyggd miljö används flera preciseringar för att förtydliga målet och tydliggöra uppföljningsarbetet. Ett av dessa är Kulturvärden i bebyggd miljö: Det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av värdefulla byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap bevaras, används och utvecklas. infördes ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). I samband med detta fick ett samlat ansvar för samordning, kompetensstöd och främjande insatser till offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö. I rapporten och gestaltad livsmiljö (2020:23) redovisar genomfört arbete inom ramen för regeringsuppdraget –2020. Av rapporten framgår att har fokuserat på områden som regeringen pekat ut, exempelvis skolors och vårdens miljöer, metodstöd för upphandling, vägledning för kommunalt arkitekturstrategiskt arbete samt samordning av , , Statens centrum för arkitektur och designs (Arkdes) och Statens konstråds gemensamma arbete. har även identifierat ett antal viktiga framtidsfrågor, exempelvis att arbetet behöver breddas och att fler måste involveras. Redovisningen lyfter även fram breda samhällsfrågor kopplat till arkitektur, gestaltad livsmiljö och hållbarhet samt specifika frågor om offentliga rum, cirkulärt byggande och förvaltande, bostadsutformning och värdeskapande stadsstrukturer. Enligt handlar det om att använda arkitektur och gestaltad livsmiljö som verktyg i det hållbara samhällsbygget och om att arbeta för höjd kvalitet i byggda miljöer. När det gäller frågan om skyddet för kulturhistoriska byggnader gör bl.a. en årlig uppföljning av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. har även tagit fram en strategi för hur målen med preciseringar ska uppnås. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om skyddet för kulturhistoriska byggnader. avslogs yrkandena med hänvisning till gällande rätt och pågående arbete, bl.a. uppdrag i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö (bet. 2018/19:CU12). I samma betänkande avslogs motionsyrkanden om behovet av idrott och idrottsanläggningar i planläggning. I den delen hänvisade utskottet bl.a. till att det enligt gällande rätt finns viss möjlighet för kommunerna att vid planläggning beakta behovet av lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse. Som utskottet tidigare konstaterat finns det ett skydd för kulturhistoriska byggnader och miljöer i lagstiftningen som bl.a. reglerar hur byggnader får renoveras eller underhållas och i vilken utsträckning sådana miljöer får bebyggas. Dessutom bedriver ett arbete som rör miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, som bl.a. innehåller preciseringar om hur kulturvärden ska bevaras, användas och utvecklas. Vidare har fått i uppdrag att samordna det arbete som bedrivs hos bl.a. och om att samla in och redovisa kunskap och goda exempel på hur kulturhistoriska värden kan integreras i plan- och byggprocessen. Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledning att föreslå några åtgärder med anledning av förslagen om skydd för kulturhistoriskt viktiga byggnader. Motionerna 2020/21:2116 (SD) yrkande 5, 2020/21:2927 (C) yrkande 32 och 2020/21:3585 (L) yrkande 35 bör därför avslås. När det gäller övriga motionsförslag, som tar upp behovet av idrott i planläggningen, konstaterar utskottet att kommunerna enligt gällande rätt vid planläggning ska beakta behovet av lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns anledning att föreslå åtgärder som förtydligar lagstiftningen. Samtliga motionsyrkanden bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fördjupade översiktsplaner och andra förslag som rör innehållet i olika planer. Utskottet hänvisar till bl.a. gällande rätt och pågående arbete. Jämför reservation 8 (SD), 9 (C), 10 (KD) och 11 (L). I kommittémotion 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 25 anförs att har ett omfattande regelverk för plandokument. Varje kommun ska upprätta en översiktsplan som ska omfatta hela kommunen. Därefter kan t.ex. tätorter och stadsdelar planeras i en fördjupad översiktsplan som sedan ligger till grund för en detaljplan. Ramarna för handläggning av lov fastställs genom detaljplanen. Motionärerna begär ett tillkännagivande om en utveckling av instrumentet fördjupad översiktsplan, för att se om det kan överta den roll som detaljplanen har i plansystemet. I kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) anförs att tilldelning och försäljning av mark spelar en central roll när bostadsbyggandet ska planeras och styras. Det kan enligt motionärerna finnas ekonomiska incitament att hålla tillbaka utbudet av mark för att hålla uppe prisnivåerna på marken och få ut en högre vinst. För att få ned prisnivåerna behöver man vidta åtgärder som ökar utbudet av mark. Därför begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur kommuner kan överplanera bostäder och diversifiera så att planer föreskriver att en viss andel bostäder ska vara egnahem (yrkande 21). Motionärerna föreslår även att länsstyrelserna ska få i uppdrag att kartlägga planberedskap i kommunerna och hur planeringen ser ut uppdelat på upplåtelseform för bostäder (yrkande 22). Motionärerna begär dessutom ett tillkännagivande om att det ska finnas ett register för den mark som har kartlagt och att registret ska vara tillgängligt för allmänheten (yrkande 23). m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:3234 yrkande 34 ett tillkännagivande om att detaljplanerna ska vara flexibla så att varje egnahemsbyggare ges möjlighet att sätta sin egen prägel på bostaden. Enligt motionärerna behövs det en ny egnahemsrörelse i utsatta områden. I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ett mål för samhällsplaneringen bör vara en strävan efter blandade upplåtelseformer och en mångfald av bostadslösningar. Motionärerna framhåller att stadsplaneringen har avspeglats av att det fanns få upplåtelseformer på bostadsmarknaden, vilket skapade ett ramverk för segregation. I kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att identifiera nödvändiga reformer av samhällsplaneringen i syfte att öka beredskapen inför framtida krissituationer. Motionärerna anför att en kris som coronapandemin ställer krav på samhällsplaneringen och att krisberedskapen måste anpassas utifrån att nästa kris kan vara av en helt annan natur. Behoven av lagringsutrymmen för livsmedel, tillgången till uppkoppling och mobilitet är exempel på sådant som enligt motionärerna måste vägas in i arbetet för att stärka krisberedskap. Möjligheten att ändra planbestämmelser och upphäva bygglovskrav är andra exempel på åtgärder som visat sig vara viktiga i en kris. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:2949 yrkande 20 ett tillkännagivande om att det i kommunernas planeringsskyldighet bör ingå hur turismen kan utvecklas, antingen genom att dessa frågor lyfts in i befintliga planer eller genom att det införs ett krav på en s.k. turistöversiktsplan.