bet · H801JuU25 · 2021-04-30 00:00:00 — Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2020/21:640 (SD) yrkande 2, 2020/21:2957 (C) yrkande 50, 2020/21:3272 (L) yrkande 37 och 2020/21:3405 (KD) yrkande 35 samt tillstyrker delvis motionerna 2020/21:409 (C) yrkande 17, 2020/21:525 (KD) yrkande 3, 2020/21:1805 (M) och 2020/21:2063 (S) yrkandena 1 och 2. Utskottet finner däremot inte skäl att ställa sig bakom förslaget i motion 2020/21:3272 (L) yrkande 39 om utformning av domstolarnas lokaler. Utvärdering av rätten till målsägandebiträde Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en utvärdering av rätten till målsägandebiträde och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2020/21:3298 av m.fl. (M) yrkande 12 efterfrågas en utvärdering av de lagändringar om rätten till målsägandebiträde som gjordes 2018. Ändringarna innebär bl.a. att ett målsägandebiträdes förordnande upphör när tiden för att överklaga tingsrättens dom har löpt ut. När en förundersökning har inletts eller återupptagits ska, enligt 1 § lagen (1988:609) om målsägandebiträde, ett särskilt biträde för målsäganden (målsägandebiträde) förordnas i mål om • sexualbrott enligt 6 kap. , om det inte är uppenbart att målsäganden saknar behov av ett sådant biträde • brott mot liv eller hälsa enligt 3 kap. eller brott mot frihet och frid enligt 4 kap. , på vilket fängelse kan följa, eller om brottet rör rån enligt 8 kap. 5 eller 6 § eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott, om det med hänsyn till målsägandens personliga relation till den misstänkte eller andra omständigheter kan antas att målsäganden har behov av ett sådant biträde • annat brott på vilket fängelse kan följa, om det med hänsyn till målsägandens personliga förhållanden och övriga omständigheter kan antas att målsäganden har ett särskilt starkt behov av ett sådant biträde. Målsägandebiträdets uppgifter regleras i 3 § i samma lag. Målsägandebiträdet ska ta till vara målsägandens intressen i målet samt lämna stöd och hjälp till målsäganden. Målsägandebiträdet ska även hjälpa målsäganden med att föra talan om enskilt anspråk med anledning av brottet, om inte åklagaren gör detta. infördes en ny bestämmelse, 1 a §, i lagen om målsägandebiträde (prop. 2017/18:86, bet. 2017/18:JuU24, rskr. 2017/18:288). Enligt den bestämmelsen ska målsägandebiträdets förordnande inte längre per automatik kvarstå i överrätt, utan det löper ut när tiden för att överklaga domen i målet har gått ut. Om åklagaren eller den tilltalade har överklagat domen i ansvarsdelen, ska ett målsägandebiträde förordnas i högre rätt under de förutsättningar som anges i 1 §. Vid bedömningen av om målsäganden har behov av ett målsägandebiträde i högre rätt ska det även beaktas om målsäganden ska höras, vad som ska prövas i fråga om enskilt anspråk och om det finns något annat särskilt skäl som innebär att målsäganden har behov av ett biträde. I förarbetena till bestämmelsen anges att behovet av målsägandebiträde i hovrätten har minskat på grund av reformen En modernare rättegång. Reformen har lett till att målsäganden sällan deltar personligen i huvudförhandlingen i hovrätten och att den funktion som målsägandebiträdet kan fylla i hovrätten är begränsad (prop. 2017/18:86 s. I sitt svar på skriftlig fråga 2020/21:2193 om en översyn av brottsoffers rätt till målsägandebiträde anförde justitie- och migrationsminister bl.a. följande: Det är viktigt att brottsoffer får det stöd och den hjälp de behöver. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder för att stärka stödet till brottsoffer. Kraven på målsägandebiträdens kunskaper och erfarenheter har skärpts. Brottsoffret ska kunna räkna med att den som är utsedd till målsägandebiträde normalt sett också är den som faktiskt företräder honom eller henne i processen. Det är därför inte längre möjligt för ett målsägandebiträde att lämna uppdraget vidare till kollegor utan att rätten har godkänt det. När det gäller sexualbrott har det förtydligats att ett målsägandebiträde ska förordnas så snart en förundersökning har inletts eftersom det är viktigt att stödet kommer tidigt i processen. I hovrätten är huvudregeln att hovrätten tar del av inspelade förhör från tingsrätten. Nya förhör hålls sällan och det är ovanligt att målsäganden är på plats i hovrätten. Behovet av målsägandebiträde i hovrätten har därmed minskat. gäller därför att målsägandebiträdets förordnande inte automatiskt fortsätter i hovrätten. Det är dock fortsatt så att ett målsägandebiträde alltid ska förordnas om det finns behov av det. Reformen har varit i kraft . Jag är mån om att brottsoffer får det stöd och den hjälp som de behöver och följer frågorna nära. Det är domstolarna som avgör om ett målsägandebiträde ska förordnas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Jag har fullt förtroende för hur domstolarna utför den uppgiften. Nya bestämmelser om att ett målsägandebiträdes förordnande inte per automatik ska kvarstå i överrätt trädde i kraft . Det finns enligt utskottet indikationer på att de nya reglerna går ut över brottsoffer som har varit utsatta för traumatiska händelser. Det är viktigt att brottsoffer får det stöd och den hjälp i rättsprocessen som de behöver. Utskottet anser därför att regeringen bör göra en utvärdering av den lagändring som gjordes 2018 för att se hur den har fallit ut och vilka konsekvenser den har fått. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2020/21:3298 (M) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om konsekvenser för den som inte infinner sig till rättegång och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om snabbare lagföring, delgivning och ökade resurser till mark- och miljödomstolarna. Jämför reservation 39 (L) och 40 (S, V, L, MP). Jourdomstolar och snabbare lagföring I motion 2020/21:602 av (SD) yrkande 1 begärs att regeringen ska utreda inrättandet av en jourdomstol. I yrkande 2 begärs att regeringen ska utreda lagstiftning för att personer som begått vissa förseelser efter gripandet ska kunna dömas och avtjäna ett kortare fängelsestraff. I kommittémotion 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 29 anförs att försöket med en snabbare lagföring av vissa brott bör permanentas. I motion 2020/21:3625 av (M) anförs att delgivningslagen bör moderniseras för att underlätta delgivning mellan myndigheter, företag och medborgare via e-post. I motion 2020/21:227 av (SD) anförs att reglerna för delgivning bör ändras så att förenklad delgivning kan användas i större utsträckning. I kommittémotion 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att de konsekvenser som kan drabba brottsmisstänkta som inte infinner sig till rättegång är otillräckliga och att regelverket bör ändras. Ökade resurser till mark- och miljödomstolarna I motion 2020/21:3155 av (C) yrkande 1 efterfrågas mer resurser till mark- och miljödomstolarna och andra myndigheter som handlägger ärenden om tillstånd till gruvdrift för att ärendena ska kunna handläggas på ett skyndsamt och rättssäkert sätt. En försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål m.m. Chefen för beslutade att ge en utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som med bibehållen rättssäkerhet och kvalitet leder till en snabbare lagföring av brott, exempelvis särskilda snabbförfaranden och jourdomstolar (Ju 2017:A). Uppdraget skulle ha särskilt fokus på unga som begår brott och personer som återkommande begår nya brott. Uppdraget delredovisades i departementspromemorian En snabbare lagföring – försöksprojekt med ett snabbförfarande i brottmål (Ds 2017:36). I promemorian lämnades förslag om en försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål för vuxna lagöverträdare som syftade till att brott ska kunna utredas och lagföras . Utredaren föreslog att en försöksverksamhet skulle inledas genom dels uppdrag till myndigheter i rättskedjan om utökad samverkan och förändrade arbetssätt, dels vissa förordningsändringar. Därefter skulle försöksverksamheten utökas med en möjlighet att på försök använda ett nytt delgivningssätt – tillgänglighetsdelgivning. Regeringen beslutade att ge , , , , , Attunda tingsrätt och i uppdrag att, med bibehållen rättssäkerhet och kvalitet, i norra förbereda och genomföra en försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål. I ett första steg var målsättningen att brott ska kunna utredas och lagföras från polisens ingripande och i ett andra steg . Verksamheten startade och skulle pågå t.o.m. . Från omfattade den hela polisområde nord och även . beslutade regeringen att ge berörda myndigheter och tingsrätter i uppdrag att fortsätta försöksverksamheten med ett snabbförfarande i brottmål för vuxna efter och bygga ut verksamheten i polisregion . Den fortsatta och utbyggda försöksverksamheten ska pågå t.o.m. . Målsättningen är att snabbförfarandet ska permanentas och vara möjligt att använda i hela . Regeringen beslutade om ett tillägg till det tidigare beslutade uppdraget om en fortsatt och utbyggd försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål. Tillägget innebär att myndigheterna tillsammans med berörda tingsrätter ska bygga ut försöksverksamheten i delar av övriga polisregioner utanför polisregion . Den utbyggda försöksverksamheten ska pågå t.o.m. . (Brå) har haft i uppdrag att följa och utvärdera försöksverksamheten med ett snabbförfarande i brottmål. Utvärderingen ska utgöra underlag för regeringens överväganden om hur en fortsatt ordning för verksamheten bör vara utformad. Uppdraget slutredovisades genom rapporten lagföring – Utvärdering av en försöksverksamhet i norra (rapport 2020:3). Brås bedömning är att det finns både tydliga fördelar och nackdelar med snabbare lagföring. Efter en sammanvägning av dessa är Brås övergripande slutsats att det finns goda skäl att fortsätta med och utvidga verksamheten, dock med en medvetenhet om att förutsättningarna skiljer sig åt över landet. Enligt Brå bör man därför inte förvänta sig samma resultat överallt. I rapporten framhålls att de problem som framkommit i utvärderingen behöver hanteras i det fortsatta arbetet. Brå lämnar också rekommendationer för det arbetet. Det ovannämnda uppdraget att utreda och föreslå åtgärder som leder till en snabbare lagföring av brott (Ju 2017:A) slutredovisades i departementspromemorian Snabbare lagföring (Ds 2018:9). Av sammanfattningen framgår bl.a. följande (s. 12): Hur snabb en lagföringsprocess kan vara är beroende av hur snabbt brottsutredningen kan slutföras, vilket i sin tur ofta är beroende av brottets allvar och karaktär, och av att åklagare och domstol har möjlighet och kapacitet att medverka till en snabb lagföring. ska lagföringsprocessen utformas med beaktande av bibehållen rättssäkerhet. Utredningen har kommit fram till att en ordning med dygnet runt-öppna jourdomstolar visserligen skulle skapa praktiska förutsättningar för en omedelbar eller i det närmaste omedelbar lagföring men att antalet mål som skulle kunna avgöras är begränsat. Det finns flera skäl till att målunderlaget skulle bli begränsat. Även för enkla brott behöver åtgärder såsom förhör och analyser vidtas för att brottsutredningen ska kunna slutföras, vilket tar i anspråk. Den misstänkte har vidare grundläggande rättigheter till skäligt rådrum och att förbereda sitt försvar. En omedelbar eller i det närmaste omedelbar lagföring skulle bl.a. av dessa skäl vara möjlig endast i enkla mål som kan slutföras direkt på brottsplatsen och där den misstänkte avstått från rätten till skäligt rådrum och att förbereda sitt försvar. Med beaktande av de stora kostnader och praktiska svårigheter som en lösning med dygnet runt-öppna jourdomstolar skulle innebära och den begränsade nytta en sådan verksamhet skulle uppnå, bör en sådan lösning inte väljas. En ordning med kvälls- och helgöppna jourdomstolar innebär inte att en omedelbar lagföring blir möjlig annat än i enstaka fall. Däremot skapas med en sådan lösning utrymme för att hålla fler brottmålsförhandlingar, vilket ökar domstolarnas kapacitet och tillgänglighet. Effekten blir dock begränsad som lösningen är kostsam. Syftet med jourdomstolar, dvs. att uppnå en snabbare lagföring, kan uppnås på andra mer verksamhets- och kostnadseffektiva sätt, t.ex. genom de snabbförfaranden som föreslås i denna promemoria. I departementspromemorian föreslås bl.a. att en försöksverksamhet med ett snabbförfarande för unga lagöverträdare ska införas för att åstadkomma en snabbare lagföring för personer . Vidare föreslås att en ny häktningsbestämmelse ska införas som möjliggör häktning oavsett brottets straffskala, om det finns risk för att den misstänkte fortsätter sin brottsliga verksamhet och påföljden inte endast kan antas leda till böter. Det föreslås även att åtal i vissa fall ska få beslutas utan att den misstänkte och försvararen fått möjlighet att ta del av förundersökningsmaterialet eller fått möjlighet att begära komplettering av förundersökningen. Förslagen i promemorian bereds inom . Regeringen gav , , , , , Attunda tingsrätt, och i uppdrag att, med bibehållen rättssäkerhet och kvalitet, i delar av genomföra en försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål för unga lagöverträdare under med utgångspunkt i förslagen i departementspromemorian Snabbare lagföring. Målsättningen är att brott som utreds inom ramen för en polisledd förundersökning ska kunna lagföras från polisens ingripande. Försöksverksamheten skulle enligt det ursprungliga uppdraget pågå t.o.m. . Regeringen gav berörda myndigheter i uppdrag att fortsätta försöksverksamheten t.o.m. . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utreda ett permanent snabbförfarande i brottmål och andra åtgärder för en snabbare lagföring av brott (dir. 2020:6). Regeringen framhåller att den försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål som pågår har visat positiva resultat och att arbetet med att utveckla rättsväsendets förmåga att snabbt utreda och lagföra brott bör fortsätta. • föreslå de åtgärder som behövs för att permanenta möjligheten att handlägga brottmål i ett snabbförfarande • ta ställning till om den särskilda möjligheten att handlägga brottmål med lagöverträdare under i ett snabbförfarande bör permanentas • analysera hur förenklad delgivning kan utvecklas för att effektivisera delgivningsförfarandet • analysera hur systemet med strafföreläggande kan utvecklas för att även i fortsättningen utgöra ett snabbt och effektivt alternativ till prövning i domstol • analysera och ta ställning till om reglerna om uppdelad handläggning av åtal och deldom är ändamålsenliga för ett snabbförfarande. Uppdraget ska enligt ett tilläggsdirektiv redovisas (dir. 2021:6). publicerade promemorian En utvidgad möjlighet för tingsrätter att avgöra brottmål på handlingarna. I promemorian lämnas förslag som innebär att tingsrätterna ges möjlighet att avgöra brottmål på handlingarna i större utsträckning. Tingsrätterna ska utan huvudförhandling få döma inte bara till böter som utan även till villkorlig dom eller till villkorlig dom i förening med böter. Syftet är att åstadkomma en snabbare lagföring och större effektivitet och flexibilitet genom att handläggningen av mål i högre grad anpassas till förhållandena i det enskilda fallet. Promemorian har remitterats och bereds inom . trädde nya bestämmelser om delgivning i kraft; bl.a. ersattes delgivningslag av delgivningslagen (2010:1932). Syftet med reformen var att ge bättre förutsättningar för en effektiv och säker hantering av delgivningar, bl.a. genom att det skapades större möjligheter att använda elektronisk kommunikation (prop. 2009/10:237). Delgivning enligt delgivningslagen kan bl.a. ske genom vanlig delgivning (16–18 §§) och förenklad delgivning (22–26 §§). Delgivningssätt ska enligt 4 § väljas med utgångspunkt från att det ska vara ändamålsenligt med hänsyn till handlingens innehåll och omfattning och medföra så lite kostnader och besvär som möjligt. Delgivning får inte ske på ett sätt som är olämpligt med hänsyn till omständigheterna i delgivningsärendet. Vanlig delgivning får användas vid all delgivning och sker genom att handlingen som ska delges skickas eller lämnas till delgivningsmottagaren. En myndighet får vid vanlig delgivning skicka handlingen på elektronisk väg, t.ex. med e-post eller sms. Vid prövningen av om en handling bör skickas på elektronisk väg gäller 4 §. När det gäller handlingens innehåll bör särskilt uppgifternas känslighet beaktas och ställas i relation till hur säker överföringsmetoden är (prop. 2009/10:237 s. 238). Vanlig delgivning har skett när delgivningsmottagaren har tagit emot handlingen. Det vanligaste sättet att få bevis om att handlingen har kommit delgivningsmottagaren till handa är att han eller hon bekräftar mottagandet. Förenklad delgivning sker genom att handlingen som ska delges skickas till delgivningsmottagaren och att det närmast följande arbetsdag skickas ett kontrollmeddelande om att handlingen har skickats. Handlingen och kontrollmeddelandet skickas till delgivningsmottagarens senast kända adress. Bestämmelserna är teknikneutrala och hindrar inte att handlingen eller kontrollmeddelandet skickas till delgivningsmottagaren på något annat sätt än med post (prop. 2009/10:237 s. 242). Förenklad delgivning får användas av en myndighet vid delgivning med den som är part eller har liknande ställning i ett mål eller ärende, om han eller hon har fått information av myndigheten om att delgivningssättet kan komma att användas i målet eller ärendet. Förenklad delgivning har som utgångspunkt skett när har förflutit från det att handlingen skickades. För att förenklad delgivning ska få användas för att delge stämning i brottmål krävs att den tilltalade har delgetts information vid ett personligt sammanträffande med en åklagare, polis eller annan särskilt föreskriven tjänsteman om att delgivningssättet kan komma att användas (33 kap. 6 § , RB). Det får inte heller ha gått från det att informationen lämnades till dess att handlingarna skickas. I förslaget om en försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål ingick, som nämnts ovan, ett förslag om att på försök använda ett nytt delgivningssätt – tillgänglighetsdelgivning. Genom den tidsbegränsade lagen (2018:160) om försök med tillgänglighetsdelgivning i brottmål infördes möjligheten att på försök använda det nya delgivningssättet (prop. 2017/18:67, bet. 2017/18:JuU23, rskr. 2017/18:206). Tillgänglighetsdelgivning innebär att delgivning sker genom att stämning och andra handlingar i ett brottmål hålls tillgängliga vid tingsrätten fr.o.m. en i förväg bestämd tidpunkt. Den tilltalade ska vid ett personligt möte med en polis eller åklagare ha delgetts information om denna tidpunkt och om vid vilken tingsrätt handlingarna hålls tillgängliga. Lagen om försök med tillgänglighetsdelgivning i brottmål trädde i kraft och gällde ursprungligen till utgången av 2019. Lagens giltighetstid har därefter förlängts till utgången av 2022 (prop. 2018/19:139, bet. 2019/20:JuU3, rskr. 2019/20:14). Som framgått ovan har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att utreda ett permanent snabbförfarande i brottmål och andra åtgärder för en snabbare lagföring av brott (dir. 2020:6). Utredaren ska bl.a. analysera hur förenklad delgivning kan utvecklas för att effektivisera delgivningsförfarandet. En kortare delgivningsfrist än är enligt direktiven ett tänkbart sätt att möjliggöra en snabbare handläggning. I direktiven anges vidare att den frågan hänger samman med hur handlingen och kontrollmeddelandet skickas och att förenklad delgivning till sin utformning är teknikneutral. Trots det används vanlig post i stor utsträckning. En tänkbar orsak kan vara att delgivningsmottagaren sällan har anvisat en e-postadress, trots att det t.ex. under en förundersökning i brottmål hade varit möjligt att göra det. En annan tänkbar orsak kan vara att delgivningssättet inte är tillräckligt anpassat till moderna kommunikationssätt. Åtgärder som syftar till att öka användningen av elektronisk kommunikation ska kunna genomföras inom ramen för gällande dataskyddsreglering. Av 46 kap. 15 § RB framgår vilka åtgärder rätten ska vidta när den tilltalade uteblir från ett rättegångstillfälle för huvudförhandling. Rätten ska i första hand pröva om målet ändå kan avgöras. Om det inte är möjligt ska rätten ta ställning till om ett förelagt vite ska dömas ut. Rätten ska också ta ställning till om den tilltalade ska hämtas till domstolen, antingen eller till en senare dag, eller häktas, om det finns förutsättningar för det. Om rätten inte beslutar om hämtning eller häktning ska den tilltalade kallas på nytt vid vite till en senare dag. De närmare förutsättningarna för när ett brottmål kan avgöras trots att den tilltalade inte inställt sig till huvudförhandlingen finns i 46 kap. 15 a § RB. En grundläggande förutsättning är att saken kan utredas tillfredsställande. Vid sidan av det måste en av tre alternativa förutsättningar vara uppfylld. Enligt den första får det inte finnas anledning att döma till någon annan påföljd än böter, fängelse , villkorlig dom eller skyddstillsyn eller sådana påföljder i förening (punkt 1). De två andra förutsättningarna avser situationer då den tilltalade avvikit eller håller sig undan på ett sådant sätt att han eller hon inte kan hämtas till huvudförhandlingen samt då den tilltalade lider av en allvarlig psykisk störning och hans eller hennes närvaro därför inte är nödvändig (punkt 2 och 3). I de två senare alternativen uppställs ingen begränsning av vilken påföljd som kan bli aktuell i målet. Mark- och miljödomstolarna är särskilda domstolar som handlägger mål om t.ex. miljö- och vattenfrågor, fastighetsbildning och plan- och byggärenden. Det finns fem mark- och miljödomstolar i landet. Dessa är en del av tingsrätterna i , , , och . Vissa miljöfarliga verksamheter av mer omfattande slag, t.ex. industrier och gruvor, kräver tillstånd hos mark- och miljödomstolen. Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i och minerallagen (1991:45). I svaret på skriftlig fråga 2020/21:112 om processer för miljötillstånd anförde miljö- och klimatminister följande: Moderna och effektiva tillståndsprocesser är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning. Utredningen ska fokusera särskilt på åtgärder som kan underlätta investeringar som bidrar till klimatomställningen eller innebär en minskad miljöpåverkan. Utredningen ska presentera sitt betänkande . Effektiva tillståndsprocesser kräver att prövningsmyndigheterna har förutsättningar att genomföra sitt uppdrag. För att korta handläggningstiderna och förstärka arbetet med prövning har regeringen i höstbudgeten föreslagit en förstärkning av förvaltningsanslagen för länsstyrelserna och med totalt 2021. Regeringen har som en del av arbetet med att effektivisera miljöprövningen också gett berörda myndigheter uppdrag att ta fram en samlad statistik för miljöprövningen. Sådan statistik är viktig för att följa utvecklingen av handläggningstider och identifiera lämpliga effektiviseringsåtgärder. Vidare bereds promemorian Miljöprövning för en grön omställning (Ds 2018:38) inom . Regeringen överlämnade propositionen Mer ändamålsenliga sammansättningsregler för mark- och miljödomstolarna (prop. 2020/21:104) till . Förslagen i propositionen bedöms leda till ett bättre resursutnyttjande och en mer effektiv handläggning för domstolarna utan att rättssäkerheten påverkas. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om jourdomstolar och snabbare lagföring, senast i betänkande 2019/20:JuU27. Utskottet uttalade att det är angeläget att brott kan utredas och lagföras på ett effektivt sätt och såg därför positivt på att regeringen vidtagit olika åtgärder när det gäller snabbare lagföring. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning att det arbete som pågår på området inte bör föregripas och avstyrkte motionerna (s. 60). följde utskottets förslag (prot.