bet · H801SkU20 · 2021-03-29 00:00:00 — I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att skatten och dess utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum. Regeringen anförde att den föreslagna lagen är utformad efter kunskapsläget vid lagens tillkomst och att kemikalieområdet är ett område som präglas av att ny kunskap tillkommer i snabb takt. Nya mätmetoder utvecklas och kännedomen om hur olika kemikalier påverkar vår kropp och hälsa går framåt. utvecklas ständigt nya kemikalier som börjar användas i olika konsumentprodukter. För att öka kemikalieskattens styreffekt och ytterligare driva utvecklingen mot en giftfri hemmiljö höjdes skattenivåerna . Höjningen innebär en skatt på per kilo för vitvaror och per kilo för övrig elektronik, dock maximalt per vara. För varor som innehåller mindre hälsofarliga kemikalier finns som tidigare möjlighet att göra avdrag av skatten (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, yttr. 2018/19:SkU5y). föreslog skatteutskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en utvärdering av kemikalieskatten. biföll utskottets förslag (bet. 2017/18:SkU10). Utskottet anförde bl.a. följande: Lagen om kemikalieskatt är utformad efter kunskapsläget vid lagens tillkomst. Kemikalieområdet är emellertid ett område som präglas av att ny kunskap tillkommer i snabb takt. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att skatten och dess utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen följer utvecklingen på området och att det görs en utvärdering av samhällsekonomiska och andra effekter av kemikalieskatten. Utskottet föreslår därför med bifall till motionsyrkandena om en utvärdering av de samhällsekonomiska effekterna av kemikalieskatten att ställer sig bakom det som utskottet anför om att genomföra en utvärdering av kemikalieskatten och tillkännager detta för regeringen. Regeringen gav och Kemikalie-inspektionen i uppdrag att utvärdera kemikalieskattens effekter. Utvärderingen visar att varken företagens vinster eller sysselsättning har påverkats av skatten. Det indikerar att kostnaden för skatten har lagts på konsumenterna i form av högre pris på elektronikvarorna som de köper. Enligt rapporten bedöms skatten inte vara kostnadseffektivt utformad, bl.a. eftersom det är varans vikt och inte de kemiska ämnena som beskattas. Vidare upplevs den administrativa bördan runt kemikalieskatten av många företag som betungande. Dels hanteras administrativa rutiner kring skatten i processer, dels är det tidskrävande och kostsamt att få fram information om varans kemiska innehåll. Myndigheterna ska, efter beslut om förlängd tid, redovisa förslag till ändringar av reglerna för att komma till rätta med dessa anmärkningar . I kommittémotion 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås en översyn av kemikalieskatten i syfte att bättre värna svensk konkurrenskraft och svenska företag. I kommittémotion 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås att möjligheten att ta bort kemikalieskatten på begagnad elektronik utreds. I motion 2020/21:1070 av (M) anförs att återbruk av produkter som redan finns på marknaden ska uppmuntras (yrkande 1). Motionären anför att med den skatt som tas ut på begagnade produkter beskattas de i stället dubbelt. Skatten har också fört med sig att företag som i industriell skala återanvänder it-produkter lämnar för att etablera sig i andra länder, eftersom det enligt motionären inte finns likvärdiga konkurrensvillkor. Av miljö-, klimat- och näringslivsskäl måste därför den svenska beskattningen av begagnade elektroniska produkter enligt motionären avskaffas (yrkande 2). I motion 2020/21:1354 och motion 2020/21:1774, båda av (M), föreslås att utformningen och miljöeffekten av kemikalieskatten utreds tillsammans med ett undantag för begagnade elektronikprodukter. I kommittémotion 2020/21:659 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att kemikalieskatten avskaffas. Motionärerna anför att skatten aldrig borde ha införts och att regeringen bör göra ett omtag i frågan innan man skadar svenskt näringsliv på ett sådant sätt att det blir svårt att återställa. Regeringen bör i stället återkomma med en ny strategi för hur arbetet mot potentiellt skadliga kemikalier ska bedrivas. Generellt är detta frågeställningar som bör hanteras i samarbete med andra länder, precis som man redan gör inom ramarna för EU:s Reach-förordning, som innehåller bestämmelser om registrering, utvärdering, godkännanden och begränsningar av kemikalier. I yrkande 3 föreslår samma motionärer att kemikalieskatten på kläder och skor inte införs. Även i kommittémotionerna 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 11 föreslås att kemikalie-skatten avskaffas. I motion 2020/21:757 av och (båda KD) föreslås att kemikalieskatten effektutvärderas. En ny skatt på kemikalier i viss elektronik infördes . Utskottet delade regeringens bedömning att en av prioriteringarna i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö och att den inte kan hanteras inom ramen för det befintliga regelverket. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att den föreslagna skatten skulle komma att uppnå sitt syfte och vara rättssäker. Regeringen ansåg vidare att det finns skäl att beskatta skadliga kemikalier i sådan elektronik som förekommer i människors hemmiljö och att den konstruktion som hade föreslagits var lämplig utifrån skattens syfte. Utskottet tillstyrkte förslaget. Lagen om kemikalieskatt är utformad efter kunskapsläget vid lagens tillkomst. Kemikalieområdet är emellertid ett område som präglas av att ny kunskap tillkommer i snabb takt. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att skatten och dess utformning borde ses över och uppdateras med jämna mellanrum. Även utskottet anser att det är angeläget att regeringen följer utvecklingen på området och att det görs en utvärdering av kemikalieskatten. riktade därför på utskottets förslag ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att utvärdera av samhällsekonomiska och andra effekter av kemikalieskatten, varpå regeringen gav ett sådant uppdrag till och Kemikalieinspektionen. Myndigheterna lämnade sin rapport till regeringen . Utskottet noterar att myndigheterna uttalar kritik mot bl.a. kemikalieskattens kostnadseffektivitet samt den administrativa börda som följer av hanteringen av skatten. Myndigheterna fick därefter i uppdrag av regeringen att lämna förslag på hur reglerna kan förändras för att komma till rätta med de brister som uppmärksammats. Utskottet anser inte att detta arbete ska föregripas och anser därför inte heller att behöver rikta tillkännagivande till regeringen om kemikalieskattens utformning. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om sänkt skatt för mikro-bryggerier, en fördjupad kartläggning av den illegala införseln av alkohol och om att i övrigt utvärdera eller sänka skatten på alkohol. Jämför reservation 26 (M), 27 (SD) och 28 (C). Beskattningsreglerna för alkoholvaror är EU-harmoniserade, och de gemensamma reglerna finns i direktiv /118/EG, det s.k. punktskatte-direktivet. Punktskattedirektivet ligger till grund för beskattningsförfarandet i lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Enligt direktiven /84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker och 92/83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker gäller bl.a. följande skattesatser inom EU. Minimiskattesatsen på öl är per hektoliter öl och volymprocent alkohol. För att en dryck ska betraktas som öl ska alkoholhalten överstiga 0,5 volymprocent. Medlemsländerna får tillämpa reducerade skattesatser för öl som har en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent. Medlemsstaterna får också tillämpa nedsatt skattesats för öl som är bryggt av små bryggerier med en begränsad produktion. Lagen (1994:1564) om alkoholskatt omfattar skatt på öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt etylalkohol som tillverkas här i landet, som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett tredjeland. Punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklass-produkter höjdes och på sprit . Indexeringen av alkoholskatten avskaffades 1998. Regeringen motiverade sitt förslag med att en automatisk uppräkning inte föregås av någon prövning från lämplighetssynpunkt och att behovet av en indexering av skattesatserna hade sjunkit. instämde i sitt yttrande i regeringens bedömning och anförde att skattesatserna i stället bör omprövas i vanlig ordning med lämpliga mellanrum och avvägas med hänsyn även till andra omständigheter än förändringarna i penningvärdet (prop. 1997/98:150, bet 1997/98:FiU20, 1997/98: SkU4y). Vid förändringar i skatten på alkohol tas hänsyn till eventuella effekter på konsumtionen av s.k. oregistrerad alkohol. Monitorundersökningarna har som huvudsyfte att ge underlag för att beräkna den totala mängden alkohol som konsumeras i landet. Detta görs genom att den alkoholkonsumtion som registrerats i (genom försäljning på Systembolaget och restauranger samt av folköl från livsmedelshandlare) kompletteras med uppgifter om alkohol från oregistrerade anskaffningskällor. Monitormätningarna genomförs av (). Den senaste undersökningen gäller 2019. Enligt en undersökning från minskade den totala alkoholkonsumtionen . Den registrerade delen av alkoholkonsumtionen (försäljning på Systembolaget och restauranger samt folkölsförsäljning) ökade något som den oregistrerade delen (resandeinförsel, smuggling, internethandel och hemtillverkning) minskade. Samma trend kan enligt regeringen ses ända . Sedan den senaste höjningen har dock det allmänna prisläget ökat, vilket regeringen bedömer har minskat skattens styrande effekt. Regeringen bedömer därmed att det finns både behov av och utrymme för en väl avvägd höjning av alkoholskatten. Regeringen anser därför att alkoholskatten bör höjas . Regeringen avser att återkomma med ett förslag om detta i budget-propositionen . I motion 2020/21:1884 av m.fl. (S) anförs att regeringen borde överväga att vid en skatteöversyn se över möjligheten till en differentierad ölskatt. En sådan reform skulle enligt motionärerna skapa bättre förutsättningar för småbryggerier som ligger utspridda över hela landet och inte sällan på landsbygden och små orter att kunna anställa en eller ett par personer. Den skulle därmed bidra till att hela landet kan växa. I kommittémotion 2020/21:3217 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås att regeringen kartlägger hur stor den illegala införseln av alkohol är och i vilken mån den påverkas av skattenivåer. Motionärerna anför att beteenden och konsumtion påverkas av skatter. Det är också ett av skälen till att punktskatter finns på vissa typer av varor, t.ex. alkoholhaltiga drycker. har rapporterat om att det tar ett helt arbetspass att ta hand om alkoholen som kommer med de s.k. alkoholbussarna. Och alkoholbussarna är enligt motionärerna vanligt förekommande. Motionärerna anför att det på många sätt är oroväckande om höga skatter bidrar till ökad illegal införsel, eftersom det medför minskad kontroll. I motion 2020/21:989 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att EU-förordningen om differentierad alkoholskatt tillåter medlemsländerna att tillämpa lägre skattesatser för bryggerier som producerar mindre än öl . Motionärerna anför att ska tillämpa EU-förordningen om differentierade alkoholskatter för små producenter. I motion 2020/21:1103 av (M) föreslås att regeringen ser över skatten på öl för de små bryggerierna. Motionären anför att hantverksbryggerier står för av försäljningen på Systembolaget av öl som är svensktillverkad medan de sex större bryggerierna i står för resten av den svenska ölen på Systembolaget. Små hantverksbryggerier har det inte bara tufft med att konkurrera med priser utan måste jobba extra med att ta fram unika och speciella ölsorter. Att utländska småbryggerier har lägre ölskatt än snedvrider konkurrensen, dessutom hämmar det exporten av svenskt hantverksöl. borde ta vara på möjligheten med lägre ölskatt precis som andra EU-länder gör i för ökad tillväxt och fler jobb i I motion 2020/21:3553 av (M) anförs att en översyn bör göras för att särskilja skattesatserna mellan mikrobryggerier och storskaligt producerat öl. I motion 2020/21:3691 av och (båda M) föreslås att villkoren för svenska mikrobryggerier ses över. Enligt kommittémotion 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 12 bör det utredas vilka konsekvenser en differentierad alkoholskatt får för småskalig alkoholproduktion. I motion 2020/21:1030 av Per Åsling och (båda C) föreslås en översyn av möjligheterna till förändrad beskattning av mikrobryggerier. Motionärerna anför att samtliga EU:s medlemsstater – förutom och – och tillämpar nedsatt alkoholskatt i enlighet med direktivets intention. Finländska småbryggerier som producerar mindre än öl har haft rätt till en skattereduktion . Utvärderingar från och visar att skattenedsättningen i dessa länder har haft positiv effekt på de inhemska ölmarknaderna vad gäller både konkurrens, tillväxt och utbud. För att stärka hantverksbryggeriernas förutsättningar att verka bör regeringen se över möjligheten att införa en differentierad alkoholskatt på öl liknande den brittiska modellen. Denna modell innebär att öl från bryggerier med en viss årsvolym betalar halva standardskattesatsen med stegvis ökning upp till en maxvolym där normalskattesatsen betalas. Beskattningen av alkohol innebär en avvägning mellan behovet av att minimera alkoholens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. Utskottet utgår från att regeringen följer hur alkoholkonsumtionen förändras i samband med att alkoholskatterna höjs och beaktar de beteendeeffekter som skatteförändringarna kan ge upphov till. Monitorundersökningarna ger i det sammanhanget ett underlag för att bedöma den totala mängden alkohol som konsumeras. Utskottet är inte berett att tillstyrka att skattesatserna indexeras och ser inte något behov av att uppmana regeringen att fördjupa de undersökningar som ligger till grund för bedömningen av beteendeeffekterna. Enligt de bestämmelser som gäller inom EU ges vissa möjligheter för medlemsstaterna att tillämpa differentierade alkoholskatter, t.ex. nedsatta skattesatser för öl bryggt av oberoende små bryggerier. Utskottet har tidigare avstyrkt förslag om att regeringen bör utnyttja den möjlighet som alkoholskattedirektivet ger att ha lägre skattesatser för småbryggerier, senast i betänkande 2019/20:SkU22. Utskottet vidhåller att det inte finns skäl att överväga en nedsättning av alkoholskatterna och hänvisar till folkhälsan och den därmed restriktiva alkoholpolitiken. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om förändringar i beskattningen Tobaksskatt ska betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett land utanför EU. Rådets direktiv /64/EU (tobaksskattedirektivet) tillämpas . Direktivet omfattar tobaksvaror, dvs. i huvudsak cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak. Enligt direktivet är det vägda genomsnittliga detaljhandelspriset på cigaretter utgångspunkten för EU:s minimikrav på punktskatt och för att mäta den särskilda punktskattens betydelse inom den totala skattebelastningen. Styckeskatten på cigaretter ska fr.o.m. enligt direktivet vara mellan av den totala skattebelastningen. Den totala tobaksskatten på cigaretter ska uppgå till per 1 000 cigaretter samt utgöra av detaljhandelspriset. Medlemsstater som tar ut en punktskatt på per 1 000 cigaretter behöver inte uppfylla 60-procentskravet. För cigaretter och cigariller ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per 1 000 stycken eller per kilo, för finskuren tobak avsedd för rullning av cigaretter ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per kilo och för annan röktobak ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per kilo. har anpassat bestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt till det ändrade tobaksskattedirektivet. Anpassningen innebär en övergång till en så stor andel styckeskatt som möjligt inom ramen för en oförändrad punktskatt. beslutade att tobaksskattesatserna ska följa den allmänna prisutvecklingen. Principerna för beskattningen av tobaksvaror skiljer sig mellan de olika produkterna. Snus, röktobak och tuggtobak beskattas per viktenhet medan cigarrer och cigariller beskattas med en styckeskatt. Skatten på cigaretter består av två komponenter: en fast styckeskatt per cigarett och en procentandel av detaljhandelspriset inklusive moms. Enligt förordningen (2019:679) om fastställande av omräknade belopp för tobaksskatt gäller följande skattesatser för tobak fr.o.m. : Skatt på cigaretter tas ut med och per styck. Skatt på cigarrer och cigariller tas ut med och per styck. Skatt på röktobak tas ut med per kilogram. Skatt på snus tas ut med per kilogram. Skatt på tuggtobak tas ut med per kilogram. Regeringen lämnade propositionen En heltäckande tobaks-beskattning – för ökad tydlighet och enhetlighet (prop. 2021/22:11). För att göra tobaksbeskattningen mer heltäckande, tydligare och motverka skatte-undandragande samt dubbelbeskattning föreslår regeringen bl.a. att det i lagen om tobaksskatt införs en skatt på s.k. övrig tobak, avdragsrätt för godkända lagerhållare samt tillhörande administrativa regler och kontroll-regler om bl.a. distansförsäljning och innehavsbeskattning. Syftet med beskattningen är framför allt att komma till rätta med de problem som gränsdragningen och skillnaderna mellan skattepliktig röktobak och tobak som inte är skattepliktig medför samt för att motverka att aktörer medvetet felklassificerar tobaksvaror och hanterar punktskattepliktiga varor illegalt. Tobaksbeskattningen blir på detta sätt mer heltäckande. Den tobak som föreslås beskattas benämns övrig tobak och avser tobak som inte är en del av en levande planta och som inte är skattepliktig som cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, snus eller tuggtobak. Särskilda regler införs om distansförsäljning av snus, tuggtobak eller övrig tobak. Ändringarna föreslås träda i kraft vad gäller bestämmelser om godkända lagerhållare, registrerade distansförsäljare och kompletteringar i skatteförfarandelagen och i övrigt . I motion 2020/21:2644 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheterna att införa en samlad riskreduktionskategori i punktskatte-lagstiftningen för tobaksprodukter. Enligt motionären vore det önskvärt att det i lagstiftningen för tobaksprodukter skapas en egen kategori för den nya sort av riskreducerande och rökfria produkter som har introducerats på den svenska marknaden. Syftet är att ge politiken ett tydligare redskap för att behandla tobaksprodukter efter hälsopåverkan och skapa för-utsättningar för att ge industrin incitament att själv bidra till omställningen. Utskottet sympatiserar i och för sig med tanken på att stimulera användare att gå över till mindre hälsovådliga tobaksprodukter, men ställer sig för när-varande tveksamt till ett system där skatten är beroende av tobaksprodukternas relativa skadlighet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om inriktningen av arbetet med att minska flygets klimatpåverkan och om att avskaffa flygskatten. Jämför reservation 29 (M), 30 (SD) och 31 (KD). Chicagokonventionen tillämpas för internationell civil luftfart. Konventionen förbjuder parter att beskatta flygbränsle som medförs ombord på luftfartyg. Beskattning av flygbränsle för internationell luftfart förbjuds även i en mängd bilaterala luftfartsavtal och enligt den internationella luftfartsorganisationens policy. beslutade vid sin 36:e session att uppmana medlemsländerna att avstå från att införa nationella eller regionala koldioxidskatter eller handelssystem för att begränsa utsläpp av växthusgaser från flyget och att inte tillämpa ett sådant system för flygbolag från tredjeländer. 42 stater, medlemsstaterna i EU och i ECAC, dvs. Europeiska civila luftfartskonferensen, reserverade sig mot beslutet. och EU har, inom ramen för , verkat för att åtgärder ska vidtas i syfte att begränsa flygets utsläpp. har vid åtskilliga tillfällen slagit fast att om inte förmår enas om åtgärder ska EU gå vidare på egen hand (prop. 2008/09:162). antog 2010 en vision om att flygets utveckling ska vara koldioxidneutral . beslutade om att införa ett globalt styrmedel för koldioxidutsläpp från internationell flygtrafik (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for , Corsia). Beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp ska stabiliseras nivå. Om flygets utsläpp fortsätter att öka efter 2020 ska dessa utsläpp klimatkompenseras genom att flygbolagen måste köpa utsläppskrediter som bidrar till att minska utsläppen inom andra sektorer. Systemet kommer att inledas 2021 med en frivillig fas. kommer systemet att bli obligatoriskt för alla länder, förutom för de länder som tydligt undantas från att delta. Det är energiskattedirektivet (dir. 2003/96/EG) som lägger fast ramarna för medlemsstaternas möjligheter att beskatta flygbränsle. Beskattning är i viss mån möjlig för nationell luftfart samt för kommersiell luftfart mellan medlemsstaterna, om de har ingått bilateralt avtal om detta. Flygbränsle för kommersiellt ändamål är undantaget från svensk energi- och koldioxidbeskattning. beskattas flygbränsle som används för privat ändamål (bet. 2007/08:SkU28, rskr. 2007/08:164). En överenskommelse träffades mellan rådet och Europa-parlamentet om att införliva flyget i EU:s system för handel med utsläpps-rätter. Flyget omfattas av utsläppshandeln . ska EU:s system för handel med utsläppsrätter även omfatta andra ämnen i flygets utsläpp än koldioxid. Kommissionen har aviserat åtgärder för att i ett första skede reglera utsläppen från kväveoxider. En punktskatt på flygresor infördes . Skatten har utformats som en skatt på kommersiella flygresor som ska betalas för passagerare som reser från en flygplats i i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. Skatt ska inte betalas för barn eller för passagerare som på grund av teknisk störning, väderförhållanden eller annan oförutsedd händelse inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid förnyad avgång, flygande personal som är i tjänst under flygningen samt transit- och transferpassagerare. Det flygföretag som utför flygningen ska vara skattskyldigt. Skyldighet att betala skatt ska inträda när flygplanet lyfter från en flygplats i . Skatten ska tas ut med olika nivåer beroende på om passageraren reser till en slutdestination i ett land som ligger helt inom , helt eller delvis i en annan världsdel än med ett avstånd om högst från eller i en annan världsdel än med ett avstånd längre än från . Vidare ska det göras en årlig omräkning av skattesatserna för och efterföljande kalender-år grundad på faktiska förändringar i konsumentprisindex. biföll två reservationer till finans-utskottets förslag till riksdagsbeslut vid behandlingen av regeringens förslag i proposition 2018/19:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. tillkännagav för regeringen att den skulle återkomma med ett förslag om att avskaffa flygskatten . Regeringen gjorde dock i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) bedömningen att flygskatten bör behållas. I motion 2020/21:2442 av och (båda S) föreslås att flygets klimatkostnader samt flygskattens utformning ses över. I kommittémotion 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås att flygskatten avskaffas. Motionärerna anför att flygskatten i sin nuvarande utformning i stor uträckning är ren symbolpolitik. Både bilar och flyg står för utsläpp av växthusgaser som bör minska , men flygskatten är inte ett effektivt verktyg för att göra skillnad för klimatet.