bet · H801FiU40 · 2021-01-28 00:00:00 — Enligt 35 § första stycket lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring anses en företagare som upphör att bedriva verksamhet vara arbetslös när det inte vidtas några åtgärder i verksamheten. Om näringsverksamheten återupptas av företagaren eller av en närstående person till honom eller henne får en bedömning av företagarens arbetslöshet göras tidigast från det att näringsverksamheten återupptogs, den s.k. femårsregeln. Regeln innebär en begränsning av företagares möjligheter att få arbetslöshetsersättning vid upprepade uppehåll i verksamheten. infördes tillfälliga bestämmelser som medgav undantag från femårsregeln. Bestämmelserna upphörde att gälla . Den ökade spridningen av covid-19 innebär en fortsatt svår situation för många företagare. Regeringen anser därför att undantaget från femårsregeln tillfälligt bör återinföras. Regeringen föreslår därför att det införs en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen ska kunna meddela föreskrifter om undantag från femårsregeln för företagare. Regeringen föreslår att bestämmelsen ska träda i kraft och gälla t.o.m. . Utökade möjligheter till anstånd med betalning av skatt En möjlighet införs att förlänga tiden för beviljande av tillfälliga anstånd Möjligheten att bevilja anstånd enligt lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall återinfördes . Sedan detta datum har haft möjlighet att bevilja s.k. tillfälliga anstånd. Syftet med denna åtgärd är att dämpa tillfälliga likviditetsproblem som kan uppstå för i grunden sunda och livskraftiga företag med anledning av spridningen av covid-19 och åtgärderna för att begränsa smittspridningen. Anståndstiden får bestämmas till längst , räknat från tidpunkten för beslut om anstånd. Vidare ska anståndsbeloppet betalas senast den förfallodag enligt en viss bestämmelse i skatteförfarandelagen som infaller närmast efter det att anståndstiden upphör. Bestämmelserna innebär att ett stort antal anstånd kommer att upphöra , med början i mars–. Regeringen anser med hänsyn till den allvarliga situation som delar av näringslivet fortfarande befinner sig i och som andra delar av näringslivet befaras hamna i att det finns anledning att överväga ytterligare extraordinära åtgärder för att stödja näringslivet. Mot bakgrund av detta anser regeringen att ska ges möjlighet att förlänga anståndstiden för de anstånd som beviljats enligt lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall. Anståndstiden bör därför efter ansökan få förlängas med som längst . Förlängning ska enligt regeringen beviljas om inte särskilda skäl talar emot det. Förlängningen innebär att alla som beviljats anstånd ges möjlighet till en förlängd anståndstid på som längst , oavsett vilken redovisningsperiod den underliggande skatten eller avgiften hänför sig till. Det föreslås vidare att en förlängning av anståndstiden ska kunna beviljas efter ansökan av den skattskyldige, på samma sätt som när själva anståndet beviljas. Anstånd ska kunna beviljas för fler redovisningsperioder Regeringen framhåller att ett sätt att i högre grad dämpa de likviditetsproblem som kan uppstå för företag i den rådande situationen är att utöka det högsta antalet redovisningsperioder som anstånd kan beviljas för. Regeringen föreslår därför att bestämmelserna ska ändras på så sätt att anstånd ska kunna beviljas för högst sex redovisningsperioder för avdragen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter respektive mervärdesskatt som redovisas . För mervärdesskatt som redovisas kvartalsvis ska anstånd kunna beviljas för högst två redovisningsperioder. Förslaget innebär bl.a. att ett företag som redan har beviljats anstånd med inbetalning av t.ex. arbetsgivaravgifter för tre redovisningsperioder kan beviljas anstånd med inbetalning av arbetsgivaravgifter eller avdragen preliminär skatt för ytterligare tre redovisningsperioder. Regeringen föreslår vidare att anstånd med inbetalning av nu aktuella skatter och avgifter även får beviljas för redovisningsperioder som inföll –. Den bortre tidsgränsen för den ursprungliga anståndstiden i fråga om nu aktuella skatter och avgifter senareläggs till . Anstånd med inbetalning av mervärdesskatt där redovisningsperioden är ett beskattningsår får även beviljas för sådan skatt som ska deklareras . Den bortre tidsgränsen för den ursprungliga anståndstiden i fråga om nu aktuell skatt senareläggs till . Regeringen föreslår att en anståndsavgift ska tas ut fr.o.m. kalendermånaden efter det att anstånd beviljats. På så sätt kommer, enligt regeringen, anståndsavgift att tas ut på i huvudsak samma sätt för beslut som fattas efter ikraftträdandet, oavsett om det rör sig om beslut om förlängning av anståndstiden för redan befintliga anstånd, beslut om nya anstånd som avser samma skatter och avgifter som tidigare anstånd eller beslut om anstånd för nya redovisningsperioder. I motion 2020/21:3835 av m.fl. (SD) yrkande 1 anser motionärerna att regeringen bör utvärdera förändringarna i 5 § lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall. Paragrafen handlar om anståndsavgiften. Enligt motionärerna blir den nya sammantagna kreditkostnaden för anstånd på årsbasis. Det är högre än den tidigare kostnaden för uppskjutna skatteinbetalningar på . Enligt motionärerna finns det inte några skäl till att nu öka företagens kostnader. De menar i stället att anståndsavgiften bör justeras så att den sammantagna årliga kreditkostnaden även i fortsättningen blir . Motionärerna anser vidare att regeringen bör utvärdera kravet på återbetalning av uppskjuten skatt (yrkande 2). Nuvarande regler riskerar att leda till att en del företag tvingas avveckla sin verksamhet. Motionärerna föreslår i stället att företagen får möjlighet att kontinuerligt återbetala den uppskjutna skatten efter att anståndstiden har löpt ut. Enligt motionärerna bör regeringen också utvärdera kraven på omsättningstapp i omsättningsstödet, omställningsstödet och stödet till handelsbolag (yrkandena 3‒5). Enligt motionärerna bör kravet vara att den sammanlagda nettoomsättningen har minskat med för perioden augusti–för att stödet ska betalas ut. I propositionen föreslår regeringen att den sammanlagda nettoomsättningen ska ha minskat med augusti‒oktober och med november‒december för att stöd ska betalas ut. Motionärerna anser också att regeringen bör utvärdera antalet dagar för utbetalning av de särskilda ersättningarna till riskgrupper inom anslaget 1:1 i statens budget (yrkande 6). I motion 2020/21:3836 av m.fl. (KD) anser motionärerna att stödet till handelsbolag inklusive kommanditbolag kommer sent, men att det nu är viktigt att stödet införs snabbt. Enligt motionärerna är utökningarna av företagsstöden i propositionen välkomna men inte tillräckliga. Den nuvarande utformningen av stöden innebär att de inte fullt ut når de verksamheter som drabbats värst av pandemin. Motionärerna anser att man bör överväga att införa riktade stöd till de branscher som drabbas hårdast. Enligt motionärerna bör regeringen utvärdera utformningen av företagsstöden (yrkande 1). Motionärerna är kritiska till korta ansökningstider och långa handläggningstider vid utbetalning av företagsstöd. Många i grunden livskraftiga företag är i sämre skick än de var , och långa handläggningstider riskerar att påverka företagen mycket negativt. Varje veckas eller månads fördröjning innebär en ökad börda i form av större oro och försämrad likviditet. Mot denna bakgrund anser motionärerna att regeringen bör utvärdera ansöknings- och handläggningstiderna i de förlängda företagsstöden (yrkande 2). Motionärerna välkomnar regeringens föreslag om en förlängning av förmånstiden för ersättning till särskilda riskgrupper. Motionärerna anser dock att förlängningen kommer , vilket innebär att det blir ett glapp mellan två ersättningsperioder. Det innebär i sin tur att människor med rätt till ersättning får vänta med att ansöka och få besked om förlängd ersättning. Mot den bakgrunden anser motionärerna att regeringen bör utvärdera ansöknings- och handläggningstiderna för ersättning till riskgrupper (yrkande 3). Utskottet behandlar den första extra propositionen med förslag till ändringar i statens budget . Bakgrunden är den ökade spridningen av covid-19 , vilken ytterligare ökat den redan höga belastningen inom sjukvård och omsorg och fått stora konsekvenser för företag och individer. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns ett behov av att snabbt vidta ytterligare åtgärder för att begränsa smittspridning, förbereda och genomföra vaccinationer och dämpa de negativa ekonomiska konsekvenserna på samhället och den ekonomiska tillväxten. Den fortsatta smittspridningen får betydande effekter på de svenska företagen. Många företag kämpar för sin överlevnad av restriktioner och svag efterfrågan. Flera olika företagsstöd har införts som t.ex. omställningsstödet till företagare och det riktade omsättningsstödet till enskilda näringsidkare. Utskottet välkomnar regeringens förslag om att båda dessa stöd utökas till att även omfatta perioden augusti‒december 2020, uppdelat på två stödperioder. Det ökar företagens möjligheter att överbrygga den svagare efterfrågan och de hårdare restriktioner som följer av den tilltagande smittspridningen. På samma sätt verkar regeringens förslag om att utöka och förlänga det tillfälliga anståndet med betalning av skatt. Utskottet tycker också att det är bra att regeringen nu föreslår ett nytt omsättningsstöd riktat till handelsbolag och kommanditbolag som är konstruerat på ungefär samma sätt som omsättningsstödet till enskilda näringsidkare. Många av dessa bolag har haft svårt att utnyttja redan befintliga stöd, och det nya stödet ger bolagen större möjligheter att hantera effekterna av smittspridningen. infördes en tillfällig bestämmelse i lagen om arbetslöshetsförsäkring som gav regeringen möjlighet att medge undantag från den s.k. femårsregeln. Regeln begränsar företagares möjligheter att få arbetslöshetsersättning vid upprepade uppehåll i näringsverksamheten. Det tillfälliga undantaget upphörde att gälla . Den fortsatta spridningen av covid-19 innebär en mycket svår situation för företagare, och utskottet välkomnar därför regeringens förslag om att återinföra möjligheten till undantag från femårsregeln och att den ska gälla under den återstående delen av 2021. är det enligt utskottets mening också viktigt att fortsätta att utöka arbetet med att begränsa smittspridningen i samhället. Mot den bakgrunden är det bra att regeringen tillför ytterligare för att säkerställa en fortsatt storskalig testning av covid-19 och öka möjligheterna till smittspårning. pågår vaccineringen mot covid-19. Enligt en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Regioner ska staten betala för vaccin och vaccination. För detta ändamål tillför regeringen medel om . Pandemin innebär betydande merkostnader för regioner och kommuner för sjukvård och omsorg. tillfördes för att täcka regionernas och kommunernas merkostnader för perioden februari‒november 2020. Utskottet välkomnar regeringens förslag att tillföra ytterligare för att täcka regionernas och kommunernas merkostnader då belastningen i sjukvården var mycket hög till följd av den ökade smittspridningen. Utskottet ställer sig också bakom regeringens förslag om att de särskilda ersättningarna till riskgrupper förlängs t.o.m. . Förslaget är ett svar på ett tidigare tillkännagivande från om att stödet till särskilda riskgrupper bör förlängas (bet. 2020/21:SfU11 punkt 11, rskr. 2020/21:109). Förslagen i propositionen innebär att anvisade medel ökar med 2021. Ökningen hänförs i huvudsak till bidraget till folkhälsa och sjukvård samt till omställnings- och omsättningsstöden. Statens inkomster minskar med 2021 till följd av förslaget om utökade möjligheter till tillfälligt anstånd med betalningen av skatt. Sammantaget försämras statens finansiella sparande med 2021, vilket motsvarar av BNP. Den sammantagna effekten för statens lånebehov är en försvagning med . Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens lagförslag och förslagen till ändrade utgiftsramar och ändrade och nya anslag. Utskottet tillstyrker också förslaget om bemyndigande för kreditgarantier till förmån för små och medelstora företag och den nya beräkningen av statens inkomster . Sänkta kostnader för anstånd med skatteinbetalning Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om att sänka den sammantagna räntan som ska betalas vid anstånd med inbetalning av skatt. Under finanskrisen –infördes tillfälliga anståndsbestämmelser genom lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall (se prop. 2008/09:113, bet. 2008/09:SkU27, rskr. 2008/09:175). Möjligheten att bevilja anstånd enligt den lagen var tidsbegränsad, men lagen som sådan var inte tillfällig. Regeringen har med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 och dess konsekvenser föreslagit ändringar i lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall. Nedan beskrivs relevanta delar i den lagen, med beaktande av de ändringar som trädde i kraft (se prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU53, rskr. 2019/20:194), (se prop. 2019/20:151, bet. 2019/20:FiU55, rskr. 2019/20:204) och (se prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:276). Enligt gällande rätt följer av 5 § lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall att den som har beviljats anstånd även ska betala en anståndsavgift, utöver ränta. Anståndsavgiften tas ut på beviljat anståndsbelopp per kalendermånad fr.o.m. den sjunde månaden efter att anstånd beviljats t.o.m. den månad då anståndsbeloppet ska betalas. Någon anståndsavgift tas alltså inte ut efter att anstånd beviljats. Om anståndet har återkallats enligt 3 §, ska anståndsavgiften sättas ned i motsvarande mån. Anståndsavgiften ska betalas senast den dag då anståndsbeloppet ska vara inbetalt. Regeringen föreslår i proposition 2020/21:77 att anståndsavgiften i stället ska tas ut fr.o.m. kalendermånaden efter att anstånd beviljats för anstånd som beviljas efter ikraftträdandet. På så sätt kommer anståndsavgift enligt regeringen att tas ut på i huvudsak samma sätt för beslut som fattas efter ikraftträdandet, oavsett om det rör sig om beslut om förlängning av anståndstiden för redan befintliga anstånd, beslut om nya anstånd som avser samma skatter och avgifter som tidigare anstånd eller beslut om anstånd för nya redovisningsperioder. Utan den föreslagna ändringen skulle, enligt regeringen, företag som endast ser ett behov av anstånd för totalt tre redovisningsperioder kunna få ytterligare sex kalendermånader under vilka anståndsavgift inte tas ut, genom att betala tillbaka det beviljade anståndsbeloppet och ansöka om anstånd för tre nya redovisningsperioder. Sådana effekter är enligt regeringen inte önskvärda och ligger inte i linje med intentionerna med bestämmelserna om anståndsavgift. Utskottet gör följande bedömning. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag till åtgärder för att säkerställa att räntekostnaden för anstånd med skatteinbetalningar sänks för företagen i nivå med den nuvarande regleringen. Det skulle innebära en betydligt lägre kostnad för de företag som är i behov av stöd. Det bör ge regeringen till känna. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Ändringar i statens budget Lagstiftning som ligger till grund för ändringar i statens budget Utvärderingar av regeringens förslag ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3835 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6 och 2020/21:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Möjligheten att bevilja anstånd med inbetalning av skatt är i vissa fall en effektiv åtgärd som ger företag andrum och en möjlighet att få igång verksamheten utan att det innebär en alltför hög kostnad för staten. Det är därför positivt att ges möjlighet att förlänga anståndstiden. Den sammanlagda kreditkostnaden för anstånd blir dock på årsbasis, vilket är högre än den tidigare kostnaden för uppskjutna skatteinbetalningar på . Det finns inte skäl till att nu öka företagens kostnader, utan den sammantagna årliga kreditkostnaden bör justeras så att den även i fortsättningen blir . Vidare bör regeringen utvärdera kravet på återbetalning av uppskjuten skatt. Nuvarande regler riskerar att leda till att en del företag tvingas avveckla sin verksamhet. Företagen bör i stället få möjlighet att efter att anståndstiden har löpt ut kontinuerligt återbetala den uppskjutna skatten. Regeringen bör också utvärdera kraven på omsättningstapp i omsättningsstödet, omställningsstödet och stödet till handelsbolag. Regeringen föreslår att den sammanlagda nettoomsättningen ska ha minskat med augusti‒oktober och med november‒december för att stöd ska betalas ut. Kravet bör i stället vara att den sammanlagda nettoomsättningen ska ha minskat med för hela perioden augusti–december. tillkännagivande innebar en uppmaning om att förlänga antalet dagar i ersättningen till riskgrupper med . Det är positivt att regeringen utlovat . En utökning av antalet dagar måste ske omgående för att inte orsaka ytterligare glapp i utbetalningarna till riskgrupper. Om pandemin fortfarande pågår och vaccin inte hunnit ges till alla riskgrupper före utgången av april bör regeringen återkomma med förslag om ytterligare förlängning. Det handlar om en utsatt grupp som redan utsatts för oklara besked, långa väntetider och glapp i utbetalningarna, och det är viktigt att denna bristfälliga hantering inte upprepas. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Ändringar i statens budget Lagstiftning som ligger till grund för ändringar i statens budget Utvärderingar av regeringens förslag ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2020/21:3835 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6. I propositionen föreslås att ett nytt anslag, 1:26 Stöd till handelsbolag, förs upp på statens budget med . Anslaget får användas för utgifter för ett ekonomiskt stöd som riktar sig till handelsbolag, inklusive kommanditbolag, med minst en fysisk delägare vars nettoomsättning minskat i större omfattning till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Förslaget är ett svar på de utskottsinitiativ som drivits fram av och i finansutskottet när det gäller mikroföretag som har haft svårt att ta del av flera av företagsstöden. Regeringen införde till slut ett stöd för enskild firma men valde då att exkludera handels- och kommanditbolag, trots att handelsbolag med fysiska personer som delägare till stor del liknar enskilda firmor vad gäller risktagande och personligt betalningsansvar. Propositionen innehåller även förlängningar av flera andra företagsstöd. Detta är bra och något som efterfrågat, men det är inte tillräckligt. Utöver det som föreslås i propositionen och de utökade ersättningsnivåer i korttidsstödet och omställnings- och omsättningsstöden som regeringen aviserat anser att fler justeringar av företagsstöden behöver göras. Detta är nödvändigt eftersom stödens nuvarande utformning inte säkerställer att de når de värst drabbade verksamheterna tillräckligt bra. Jag menar mot bakgrund av detta att regeringen bör utvärdera utformningen och begränsningarna av utformningen av företagsstöden. har tidigare kritiserat de sena ansökningstiderna och de långa handläggningstiderna för utbetalning av företagsstöd. Flera av de stöd som förlängs kommer inte att gå att söka förrän /mars, och sedan följer långa handläggningstider. Många i grunden livskraftiga företag är i sämre skick än och det är därför ännu större fara i dröjsmål. Många företag väntar dessutom ihärdigt på besked om tidigare ansökningar. Varje veckas och månads fördröjning innebär en ökad börda i form av större oro och försämrad likviditet. anser därför att ansöknings- och handläggningstiderna för de förlängda företagsstöden bör utvärderas i enlighet med vad som nämnts ovan. Propositionen innehåller förslag till förlängd förmånstid för riskgrupper, vilket är ett svar på det tillkännagivande som drivit i socialförsäkringsutskottet och som riktat till regeringen om att skyndsamt återkomma med förslag till som möjliggör ersättning i form av viss sjukpenning i förebyggande syfte, viss smittbärarpenning samt viss tillfällig föräldrapenning t.o.m. . Det är bra att förlängningen nu kommer på plats, men vill återigen lyfta behovet av en snabb handläggning i dessa ärenden. har tidigare framfört till regeringen att det är av yttersta vikt att det inte uppstår ett glapp mellan två ersättningsperioder i utbetalningen av ersättning till riskgrupper. anser att ansöknings- och handläggningstiderna för den förlängda riskgruppsersättningen bör utvärderas i enlighet med vad som nämnts ovan. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och i (M) anför: Budgetpropositionen är den mest expansiva budget som en svensk regering någonsin lagt fram, åtminstone sedan 1990-talskrisen. Trots det fanns det inget i den som tog höjd för en förnyad kris i närtid exempelvis på grund av en andra våg i pandemin. förutsåg en allvarligare situation och föreslog därför i vår budgetmotion en mer ansvarsfullt expansiv budget jämfört med regeringen. En mindre expansiv budget gjorde att vi kunde bygga upp en krisbuffert för att ha i beredskap om krisen skulle förvärras, vilket den gjorde. Det borde regeringen också ha tänkt på i sin budgetproposition . Regeringen föreslog en möjlighet till anstånd med skatteinbetalningar med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 och dess konsekvenser genom ändringar i lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall (prop. 2019/20:132). initierade i att en sådan möjlighet till anstånd skulle införas men med tidigare ikraftträdande än regeringens förslag vilket fick majoritet i och således trädde lagändringarna i kraft . Regeringen föreslog i proposition 2019/20:132 att den totala räntekostnaden för anstånd, kostnadsräntan tillsammans med anståndsavgiften, skulle komma att utgöra en kostnad om på uppskjutna skattebelopp. ansåg att detta skulle innebära en alltför hög kostnad – en kostnad som riskerade att få till följd att företag som var i behov av anstånd inte skulle ha råd att begära anstånd. I det läget, där konsekvensen riskerade att bli att vissa företag inte skulle ha råd att ta del av statens räddningsåtgärder motionerade om att regeringen skulle få i uppdrag att återkomma till med förslag om att ta bort eller sänka räntekostnaden. förslag vann bifall i och regeringen fick i uppdrag av att återkomma med förslag om sänkt räntekostnad. Regeringen återkom därför med förslag om vissa anpassningar av regelverket samt en sänkt anståndsavgift. Förslaget innebar att den sammantagna ränte- och avgiftsnivån sänktes. Anståndsavgiften föreslogs tas ut istället för på beviljat anståndsbelopp fr.o.m. den sjunde kalendermånaden efter att anstånd beviljats. Anståndsavgift föreslogs alltså inte tas ut efter att anstånd beviljats. Det innebar en halvering av årsräntan. I regeringens proposition som vi nu har att ta ställning till föreslås att befintliga anstånd ska kunna förlängas, att anstånd ska kunna beviljas för fler redovisningsperioder och att anstånd även ska kunna innefatta redovisningsperioder som infaller –december. Anståndsavgift ska dock tas ut redan från kalendermånaden efter att anstånd beviljats, inga avgiftsfria månader gäller alltså för de företag som enligt de nu föreslagna reglerna begär anstånd.