bet · H901MJU8 · 2021-12-07 00:00:00 — För att öka tillgången på långlivade träprodukter anser kommissionen att det krävs investeringar i hela förädlingskedjan. Träprodukternas viktigaste roll är att bidra till att omvandla byggsektorn från en källa till utsläpp av växthusgaser till en kolsänka. Kommissionen kommer att utarbeta en färdplan för att minska koldioxidutsläppen från byggnader under hela livscykeln. Kommissionen kommer även i samband med översynen av förordningen om byggprodukter (förordning (EU) nr 305/2011) att utarbeta en standardiserad, robust och transparent metod för att kvantifiera klimatfördelarna med träbyggprodukter och andra byggnadsmaterial. Säkerställa hållbar användning av träbaserade resurser för bioenergi Kommissionen framhåller att träbaserad bioenergi är den viktigaste källan till förnybar energi inom EU och den kommer även i fortsättningen att spela en betydande roll i energimixen. Enligt kommissionen måste medlemsstaterna öka andelen förnybara energikällor avsevärt för att uppnå målet om en utsläppsminskning på . Bioenergi kommer enligt kommissionen fortsätta att spela en viktig roll förutsatt att biomassan är producerad i enlighet med kaskadprincipen och tar EU:s kolsänka och målsättningar för biologisk mångfald i beaktande. Direktivet om förnybar energi innehåller utökade hållbarhetskriterier för alla typer av biomassa för energiändamål, och dessa ska nu införas av medlemsstaterna. Kommissionen avser att noga övervaka att dessa åtgärder införlivas korrekt. Förslaget till översyn av direktivet om förnybar energi som en del av 55 %-paketet innehåller ytterligare skyddsåtgärder. Främjande av en skogsbioekonomi som inte är träbaserad, inklusive ekoturism Kommissionen anför att EU:s skogar tillhandahåller icke träbaserade produkter av högt värde. De står för av skogarnas marknadsvärde och det finns en stor potential att öka avkastningen från skogsbaserade resurser och tjänster som ligger utanför det traditionella skogsbruket, såsom ekoturism. Kommissionen avser att främja samarbetet mellan turistsektorn, skogsägare och naturskyddstjänster samt standarder och normer för ekoturism i syfte att utveckla skogsekoturismen i EU. Kompetensutveckling och stärkande av människors möjligheter till en hållbar skogsbaserad bioekonomi Kommissionen anför att den allt större mångfunktionella roll som skogarna kommer att ha i omställningen till en hållbar och klimatneutral framtid kommer att medföra ett kompetensutvecklingsbehov. Kommissionen avser att uppmuntra skogsbrukets aktörer att ansluta sig till en kompetenspakt som syftar till att mobilisera och uppmuntra privata och offentliga aktörer att vidta konkreta åtgärder. Skogssektorns och skogsbrukets berörda parter skulle kunna samarbeta inom ramen för pakten för att anpassa utbildning för yrkesverksamma inom skogsbruket till dagens utmaningar och behov. Pakten skulle även enligt kommissionen kunna användas som ett instrument för att locka unga människor till sektorn och ge dem den kompetens som krävs för att arbeta i en hållbar skogsbioekonomi. Skydda, återställa och utvidga EU:s skogar för att bekämpa klimatförändringar, vända förlusten av biologisk mångfald och säkerställa motståndskraftiga och mångfunktionella skogsekosystem Kommissionen anför att det mot bakgrund av klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald finns ett akut behov av anpassningsbara strategier för återställande av skog och ekosystembaserat skogsbruk som stärker motståndskraften hos EU:s skogar. Enligt kommissionen är det nödvändigt att i högre grad skydda och återställa skogarnas biologiska mångfald och införa skogsbruksmetoder som gynnar den biologiska mångfalden. Enligt kommissionen utgör detta också en stor ekonomisk möjlighet, förutsatt att skogsägare och andra verksamma inom skogsbruket får tillräckligt stöd i omställningen. Kommissionen framhåller att enligt Världsekonomiskt forum skulle bevarande, återställande och hållbart bruk av skogar kunna generera i affärsmöjligheter och 16 miljoner arbetstillfällen i hela världen . Vidare anför kommissionen att det behövs robusta strategier för att minska riskerna i samband med de stora osäkerheterna kring framtidens skogar. Kommissionen framhåller att klimatförändringar medför förändringar i skogarna och bedömer att teknisk kunskap och information samt riktade lagstiftningsmässiga och ekonomiska incitament och stöd behöver tas fram. Skydd av EU:s sista återstående urskogar och naturskogar I för biologisk mångfald 2030 föreslås ett övergripande mål om att skydda av EU:s markyta under effektiv förvaltning, varav av EU:s mark bör omfattas av strikt rättsligt skydd. I synnerhet måste alla urskogar och naturskogar omfattas av strikt skydd. Kommissionen anför att det finns ett brådskande behov av att kartlägga urskogar och naturskogar och inrätta ett skyddssystem för dem. Kommissionen redogör för att den samarbetar med medlemsstaterna och berörda parter för att senast komma överens om en gemensam definition av urskog och naturskog och ett strikt skyddssystem. Vidare anser kommissionen att medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att slutföra kartläggningen och övervakningen av dessa skogar, och säkerställa att ingen försämring sker förrän de börjat tillämpa skyddssystemet. Återställande av skogar och förstärkt hållbart skogsbruk för klimatanpassning och motståndskraftiga skogar Kommissionen anför att skogsbruksmetoder som bevarar och återställer den biologiska mångfalden leder till mer motståndskraftiga skogar som kan uppfylla sina socioekonomiska och miljömässiga funktioner. Kommissionen anser därför att alla skogar i allt högre grad bör brukas så att de har tillräcklig biologisk mångfald, med hänsyn till skillnaderna i naturliga förhållanden, biogeografiska regioner och skogstypologi. Vidare anför kommissionen att vissa skogsbruksmetoder som stöder den biologiska mångfalden och motståndskraften är avgörande i detta sammanhang medan andra metoder bör hanteras med försiktighet, särskilt sådana som påverkar den biologiska mångfalden ovan jord och orsakar förlust av kol i rötterna och en del av markens kolinnehåll, t.ex. kalavverkning. Kommissionen framhåller också att markens egenskaper och ekosystemtjänster som är grunden för friska och produktiva skogar måste skyddas och att t.ex. otillbörlig användning av olämpliga maskiner som orsakar negativa miljöeffekter bör undvikas. Kommissionen anför vidare att ramen för hållbart skogsbruk behöver förstärkas och att den därför, med utgångspunkt i kriterier för hållbart skogsbruk, kommer att tillsammans med medlemsstaterna och i nära samarbete med skogssektorn fastställa ytterligare indikatorer, tröskelvärden och intervall för hållbart skogsbruk när det gäller förhållandena i skogens ekosystem, såsom hälsa, biologisk mångfald och klimatmål. Tillämpningen av dessa kommer till att börja med vara på frivillig basis. Vidare anför kommissionen att indikatorerna, tröskelvärdena och intervallen ska bygga på befintligt arbete, vara flexibla och ta hänsyn till skogarnas variationsrikedom, biografiska regioner och skogstypologi. Kommissionen håller på att utarbeta riktlinjer för naturnära skogsbruk som kommer att vara en del i arbetet med indikatorer och nya tröskelvärden för hållbart skogsbruk. Riktlinjerna kommer också att fungera som en utgångspunkt för ett frivilligt certifieringssystem för naturnära skogsbruk så att de skogsbruksmetoder som är mest gynnsamma för den biologiska mångfalden kan dra nytta av en EU-kvalitetsmärkning. Kommissionen aviserar även att den som en del av genomförandet av för biologisk mångfald 2030 kommer att föreslå ett rättsligt bindande instrument för återställande av ekosystem. Vidare anför kommissionen att klimatanpassning också kräver investeringar i förebyggande åtgärder, beredskap och insatser i samband med katastrofer samt återställande av skog efter katastrofer. Kommissionen kommer också att komplettera översynen av lagstiftningen om skogsodlingsmaterial med åtgärder för att främja produktion av skogsodlingsmaterial som lämpar sig för framtida klimatförhållanden. Kommissionen avser också att i samarbete med medlemsstaterna övervaka trädhälsoläget i EU. Återbeskogning och beskogning som ger skogar med biologisk mångfald Kommissionen anser att det finns potential för att utvidga skogs- och trädtäckningen i EU genom aktiv och hållbar återbeskogning, beskogning och trädplantering, främst i stadsområden, stadsnära områden och jordbruksareal. I för biologisk mångfald 2030 lanserar kommissionen ambitionen att plantera ytterligare minst 3 miljarder träd i EU . I en bilaga till skogsstrategin presenteras en färdplan för hur detta ska genomföras. Färdplanen innehåller kriterier för plantering, räkning och övervakning av träd. Den kompletteras av en webbplats, en tidsplan för hur ytterligare inslag kommer att utvecklas, däribland en trädräknare, det pågående arbetet med riktlinjer för beskogning och återbeskogning som gynnar biologisk mångfald och kriterier för naturnära skogsbruk samt plattformar för utbyte av bästa praxis. Färdplanen innehåller en övervakningsdel för att kunna följa upp målet, vilket bl.a. kommer att bygga på sakkunskap från kommissionen och Europeiska miljöbyrån. Ekonomiska incitament för skogsägare och andra verksamma inom skogsbruket att förbättra kvantiteten och kvaliteten i EU:s skogar Kommissionen anför att skogsägare och andra verksamma inom skogsbruket behöver drivkrafter och ekonomiska incitament att, utöver träbaserade och icke träbaserade material och produkter, också kunna tillhandahålla ekosystemtjänster genom skydd och återställande av skogen och för att öka skogarnas motståndskraft genom att anamma de skogsbruksmetoder som mest gynnar klimatet och den biologiska mångfalden. Kommissionen betonar att det finns goda exempel på offentliga och privata ersättningssystem för ekosystemtjänster. Kommissionen framhåller att den nya gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) 2023–2027 ger mer flexibilitet när det gäller att utforma skogsrelaterade åtgärder i enlighet med nationella behov och särdrag. Kommissionen kommer att sträva efter att öka utnyttjandet av de landsbygdsutvecklingsmedel som finns tillgängliga för strategin. Medlemsstaterna har även i rekommendationerna om de strategiska GJP-planerna för perioden –2027 uppmuntrats att ta vederbörlig hänsyn till skogarna. Vidare uppmuntrar kommissionen medlemsstaterna att särskilt inrätta ett ersättningssystem för ekosystemtjänster för skogsägare och andra verksamma inom skogsbruket för att täcka inkomstbortfall och kostnader. Medlemsstaterna uppmanas också att påskynda införandet av kolinlagrade jordbruksmetoder, exempelvis genom miljösystem för skogsjordbruk eller interventioner för landsbygdsutveckling. Kommissionen kommer att ge medlemsstaterna råd och teknisk vägledning för att utveckla ersättningssystem för ekosystemtjänster. Strategisk skoglig övervakning, rapportering och datainsamling Kommissionen anser att informationen om skogarnas status i EU, deras sociala och ekonomiska värde, de påfrestningar de utsätts för och de ekosystemtjänster de tillhandahåller inte är heltäckande. Det finns flera spridda övervaknings- och rapporteringssystem men ingen strategisk ram som kan hantera alla data. Kommissionen anser därför att det behövs strategisk skogsplanering i alla EU:s medlemsstater på nationell nivå. Kommissionen avser därför att lägga fram ett lagstiftningsförslag om en ram för skoglig observation, rapportering och datainsamling, vilket kommer att skapa en EU-omfattande integrerad ram för skogsövervakning. Förslaget kommer även att omfatta strategiska planer för skogar som ska innehålla medlemsstaternas strategiska vision för deras skogar och den skogsbaserade sektorn. Planerna behöver inte godkännas av kommissionen men ska innehålla gemensamma inslag och en allmän struktur för att kunna jämföras och ge en heltäckande bild av EU-skogarnas tillstånd och utveckling. När det gäller övervakning ska enligt kommissionen fokus ligga på regelbunden och mer kostnadseffektiv rapportering och uppdatering av data om prioriterade frågor som är relevanta för EU:s politik. Övervakningen ska ske på en hög rumslig och tidsmässig detaljnivå. Kommissionen anför också att skogsinformationssystemet för (Fise) kommer att förbättras så att det blir hörnstenen för harmoniserade skogsdata i . Det integrerade skogsövervakningssystemet kommer att ingå i och tillhandahålla sina resultat genom detta informationssystem. Kommissionen framhåller att i linje med för biologisk mångfald 2030 bör andelen skogsareal som omfattas av skogsbruksplaner omfatta alla offentligt förvaltade skogar och ett ökat antal privata skogar. Planerna skulle enligt kommissionen hjälpa skogsägare och andra verksamma inom skogsbruket att på ett effektivt sätt omsätta de politiska mål och strategiska prioriteringar som fastställts på EU-nivå samt nationell och regional nivå i praktiken. Vidare anför kommissionen att den nya rättsliga ramen kommer att stödjas av ett omfattande styrningssystem inom EU:s uppdaterade, mer inkluderande och samstämmiga skogsstyrningsram (för mer information se nedan under avsnittet En inkluderande och samstämmig EU-skogsstyrningsram). En särskild grupp kommer att inrättas som ska hjälpa till att identifiera och fastställa en gemensam förteckning över metoder och indikatorer som ska övervakas, fastställa arbetsprogram och identifiera behov och framsteg inom forskningen. En stark forsknings- och innovationsagenda för bättre kunskap om skogar Kommissionen framhåller att forskning och innovation är viktiga drivkrafter för att uppnå strategins mål. Kommissionen kommer att genom Horisont ytterligare främja ett vetenskapsbaserat bidrag från EU:s skogar till den europeiska gröna givens ambitioner om klimatneutralitet och motståndskraft, biologisk mångfald och hållbar tillväxt. Skogsrelaterad forskning och innovation kommer att stödjas genom det tematiska klustret Livsmedel, bioekonomi, naturresurser, jordbruk och miljö. Enligt kommissionen kommer forskning och innovation att öka ändamålsenligheten i förbättrat hållbart skogsbruk under föränderliga klimatförhållanden, bl.a. genom att öka kunskapen om klimatförändringarnas effekter. Kommissionen kommer även att sträva efter förbättrad kunskap om urskogar och naturskogar och deras funktioner i fråga om biologisk mångfald och klimat. Vidare kommer riktade investeringar i bättre dataanvändning och utveckling av infrastruktur, teknik och styrningsmodeller att påskynda tillämpningen av digitala innovationer i skogsbruket, på landsbygden och i värdekedjorna. Kommissionen föreslår att ett forsknings- och innovationspartnerskap inom skogsbruk ska inrättas för att komma till rätta med fragmenteringen av offentliga forskningsinsatser i EU och stärka arbetet med forskningsprioriteringar som kräver bättre samordning. Kommissionen avser att samarbeta med medlemsstaterna för att stärka skogsbrukets roll i det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket. Målet är att påskynda spridningen av skogsrelaterade innovationer, främja kunskapsutbyte, samarbete, utbildning och rådgivning till stöd för förbättrade hållbara skogsbruksmetoder och frigöra skogarnas socioekonomiska och miljömässiga potential på landsbygden. En inkluderande och samstämmig EU-skogsstyrningsram Kommissionen anser att skogens bidrag till målen i den europeiska gröna given kräver en mer inkluderande och bättre samordnad EU-skogsstyrningsstruktur som återspeglar alla mål i EU:s nya skogsstrategi och deras inbördes kopplingar. Kommissionen anför att en förstärkt samordning av olika politikområden bör säkerställas och multidisciplinär dialog underlättas. Allmänhetens insyn i genomförandet av skogsstrategin måste också säkerställas. Mot bakgrund av detta kommer kommissionen att föreslå ett EU-skogsstyrningssystem som främjar politisk samstämmighet och synergier mellan de olika funktioner som en mer hållbar och klimatneutral europeisk ekonomi förutsätter att skogarna tillhandahåller. När det gäller dialogen med medlemsstaterna kommer kommissionen att föreslå att den ständiga kommittén för skogsbruk och arbetsgruppen för skog och natur ska slås samman till en expertgrupp med ett mandat att återspegla alla miljömässiga, sociala och ekonomiska mål i EU:s nya skogsstrategi. När det gäller kontakter med det civila samhället, skogsägare och andra verksamma inom skogsbruket, industrin och den akademiska världen kommer kommissionen att bygga vidare på erfarenheterna från den befintliga gruppen för civil dialog om skogsbruk och kork samt arbetsgruppen för skog och natur och skapa en ny grupp med fokus på genomförandet av EU:s nya skogsstrategi. Kommissionen kommer att hålla gemensamma möten mellan de två möteskonstellationerna minst . Kommissionen uppmuntrar även medlemsstaterna att inrätta breda flerpartsplattformar för dialog om europeisk, nationell och lokal skogspolitik samt att inrätta skogsrådgivningstjänster likt de jordbruksrådgivningstjänster som finns inom ramen för GJP. Stärkt genomförande och efterlevnad av EU:s befintliga regelverk Kommissionen anför att genomförandet och efterlevnaden av för skogar och skogsbruk måste stärkas. Kommissionen håller på att slutföra en kontroll av ändamålsenligheten hos EU:s timmerförordning och förordningen om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) och kommer att lägga fram sina slutsatser och ett förslag till förbättrade regler mot avskogning och skogsförstörelse senare . Kommissionen anser att det är särskilt oroande med olaglig avverkning när det gäller urskog och naturskog eller skogshabitat där mycket små områden återstår på grund av skadornas oåterkalleliga karaktär. Kommissionen avser att förbättra efterlevnaden på nationell nivå, intensifiera dialogen med enskilda medlemsstaters behöriga myndigheter och samarbeta tätt med medlemsstaterna och övriga relevanta aktörer samt stärka kontrollen av efterlevnaden bl.a. genom att vid behov använda överträdelseförfaranden. Kommissionen avser även att främja användningen av geospatiala underrättelser i medlemsstaterna och på EU-nivå genom att utveckla sin egen kapacitet att använda geospatiala underrättelser för att säkerställa att miljölagstiftningen följs. Kommissionen kommer även att undersöka om det är lämpligt att fastställa minimistandarder för tredjepartscertifieringar. Vidare kommer kommissionen också att stödja civilsamhällets roll som bevakare av regelefterlevnaden och föra en dialog med medlemsstaterna för att förbättra tillgången till rättslig prövning i nationella domstolar för enskilda och icke-statliga organisationer i miljöärenden. Kommissionen anför att skogarna och den skogsbaserade sektorn är en viktig del av omställning till en modern, klimatneutral, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. De åtaganden och åtgärder som föreslås i strategin kommer enligt kommissionen att leda till växande, friska, varierade och motståndskraftiga skogar i EU samt säkerställa att de bidrar till ambitionerna för klimatet och den biologiska mångfalden, goda försörjningsmöjligheter på landsbygden och en hållbar skogsbioekonomi. Strategisk övervakning, decentraliserad planering och förvaltning kommer att bidra till att skogarna kan uppfylla sina många funktioner. Kommissionen avser att föreslå en stående punkt med lägesrapport i rådet och för att säkerställa fullt politiskt ansvar för strategin. Vidare kommer kommissionen att se över strategin 2025 för att bedöma framstegen och om det krävs ytterligare åtgärder för att nå målen. Behandlingen i andra parlament antog en egen initiativrapport (resolution av om den europeiska skogsstrategin – vägen framåt, 2019/2157()) i vilken de redogjorde för sin syn på hur EU:s nya skogsstrategi borde utformas. anser att EU:s kommande skogsstrategi efter 2020 bör anpassas till den europeiska gröna given och för biologisk mångfald. I resolutionen betonas behovet av att ge fullt politiskt stöd till skogsbrukssektorn. Parlamentet anser vidare att bör fungera som en bro mellan nationella skogsstrategier och skogsjordbruksstrategier och EU:s mål för skogen och skogsjordbruken, med beaktande av behovet av att dels respektera nationella befogenheter, dels bidra till mer övergripande EU-mål som särdragen hos både privatägda och offentligägda skogar beaktas på ett enhetligt sätt. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa långsiktig stabilitet och förutsägbarhet för skogsbrukssektorn och hela bioekonomin. Vidare lyfter fram den mycket viktiga roll som forskning och innovation på hög nivå spelar för att öka skogens, skogsjordbrukets och den skogsbaserade sektorns bidrag till hanteringen av vår tids utmaningar. Enligt uppgift kommer även att anta en resolution med anledning av kommissionens meddelande. Jordbruks- och landsbygdskommittén, som är ansvarigt utskott för frågan, har utsett en rapportör, från Renew Europe. Planeringen för ärendet är inte känd (). Den tjeckiska senaten, finska , polska sejmen, rumänska senaten, kroatiska parlamentet och nederländska senaten har meddelat på Ipex (Platform for EU interparliamentary exchange) att de granskar meddelandet. publicerade den nederländska senaten ett yttrande inom ramen för den politiska dialogen med frågor och kommentarer på skogsstrategin till kommissionen. I yttrandet lyfts bl.a. fram att vissa ledamöter är bekymrade över den globala avskogningen och den begränsade volymen av trädplantering i och att detta behöver åtgärdas. Ledamöterna lyfter även frågor om kolinlagrande jordbruk och fördelar med skogsträdgårdar. Andra ledamöter framhåller kommissionens projekt att plantera nya träd och har frågor i relation till genomförandet av detta och hur det förhåller sig till GJP där det är mer lönsamt att avverka träd än att plantera nya. antog den tjeckiska senaten ett yttrande om EU-skogsstrategin inom ramen för den politiska dialogen. Den tjeckiska senaten delar den tjeckiska regeringens ställningstagande och oro, och efterfrågar bl.a. en konsekvensbedömning från kommissionen som beskriver hur de specifika åtgärderna ska genomföras och kvantifierar effekterna av de planerade förändringarna. Övriga kammare/parlament har ännu inte delat någon information om utfallet av sin granskning på plattformen (). har betonat vikten av att kommissionen antar en skogsstrategi för tiden . Även vid kommissionär besök i miljö- och jordbruksutskottet diskuterades denna fråga. Utskottet vill därför inledningsvis välkomna att kommissionen nu har presenterat en ny EU-skogsstrategi. Det behövs ett strategiskt ramverk med utgångspunkt i hållbart skogsbruk som, med respekt för medlemsstaternas nationella kompetens i de skogliga frågorna, syftar till att förbättra samordningen på EU-nivå. Den kunskapsuppbyggnad som har ägt rum med utgångspunkt i mellan medlemsländerna och kommissionen har varit värdefull och användbar för utvecklingen av det hållbara skogsbruket. linje när det gäller skogspolitiken har alltid varit klar och tydlig. Skogspolitiken är en nationell kompetens, och i övrigt där kommissionen använder sin initiativrätt måste subsidiaritetsprincipen respekteras. Utskottet vill återigen betona att det inte nämns någon gemensam skogspolitik i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och att ansvaret för skogarna i unionen ligger hos medlemsstaterna samt att alla skogsrelaterade beslut och politikområden i EU måste respektera subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternas behörighet på detta område. Till att börja med vill utskottet framhålla sitt utlåtande om den europeiska gröna given. [1] Utskottet anförde i detta utlåtande att det är viktigt att den nya skogsstrategin efter 2020 även fortsättningsvis betonar skogens mångsidighet och tar sin utgångspunkt i hållbart skogsbruk och därmed omfattar både brukande och skydd av skog som jämbördiga mål. Utskottet ansåg att skogsstrategin borde formuleras så att den främjar både en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk.