bet · H801KrU2 · 2021-04-26 00:00:00 — Vidare har kampanjer om nedskräpning som handlar om allemansrätten. kommer en ny kampanj. Utskottet vill först framhålla det viktiga arbete som Håll Rent bedriver med att bl.a. tidigt uppmärksamma unga på vikten av att inte skräpa ned. Utskottet anser mot bakgrund av det arbete som framförallt stiftelsen bedriver att motionsyrkandet inte bör leda till någon åtgärd från sida. Motion 2020/21:2121 (SD) yrkande 7 avstyrks. Stöd till allmänna samlingslokaler Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd till allmänna samlingslokaler. Utskottet hänvisar till de ökade medel som anslaget anvisats. Jämför reservation 16 (C). (C) anser i motion 2020/21:462 att man bör överväga ett stärkt stöd till samlingslokalshållarna som fyller en viktig funktion för bl.a. landsbygdens utveckling. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2020/21:3186 yrkande 16 att man bör ge föreningsdrivna allmänna samlingslokaler i hela landet långsiktiga förutsättningar att verka. handlägger statsbidraget till allmänna samlingslokaler. Med allmän samlingslokal avses i förordningen (2016:1367) om statsbidrag till allmänna samlingslokaler en lokal som på en ort hålls öppen och tillgänglig för föreningslivets möten, studieverksamhet, kulturell verksamhet, förströelse, fritidssysselsättning eller någon annan liknande verksamhet. Anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppgick till . uppgick anslaget till , vilket inkluderade 75 miljoner för förstärkta stöd och ersättningar med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:4, bet. 2020/21:FiU32, rskr. 2020/21:11). uppgår anslaget till , vilket inkluderar en permanent förstärkning om och en ökning med för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av coronapandemin för verksamheten (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr. 2020/21:106). Statsbidrag lämnas i första hand i form av investeringsbidrag och verksamhetsutvecklingsbidrag. Intresset för investeringsbidraget har varit stort. –2020 stärkte regeringen bidraget med fokus på bl.a. områden med socioekonomiska utmaningar. Regeringen beslutade om en ändring i förordningen om statsbidrag till allmänna samlingslokaler som innebar att fokuseringen på storstäderna togs bort. 7 § lyder nu: ”ska särskilt prioritera de ansökningar som gäller allmänna samlingslokaler för ungdomar och allmänna samlingslokaler i områden med socioekonomiska utmaningar. får också särskilt prioritera ansökningar som gäller allmänna samlingslokaler i områden som saknar närhet till offentlig och kommersiell service. Utskottet anser i likhet med motionärerna att stödet till allmänna samlingslokaler är viktigt för att kunna upprätthålla ett föreningsliv i hela landet, och särskilt i områden som saknar närhet till offentlig och kommersiell service. Stödet bidrar till ett demokratiskt samhälle och möjliggör utveckling även på landsbygden. Mot bakgrund av att anslaget fått en permanent förstärkning med avstyrker utskottet motionerna 2020/21:462 (C) och 2020/21:3186 (C) yrkande 16. Allmänna samlingslokaler i krissituationer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om allmänna samlingslokaler i krissituationer. Jämför reservation 17 (C). m.fl. (C) anser i kommittémotion 2020/21:3186 yrkande 24 att man ska se över stödet till allmänna samlingslokaler i syfte att de ska kunna stötta samhället i krissituationer, t.ex. när skollokaler inte kan användas eller i samband med skogsbränder. Motionärerna påtalar att man skulle kunna utvidga det befintliga stödets syfte. Syftet med statsbidraget är enligt 3 § förordningen (2016:1367) om statsbidrag till allmänna samlingslokaler främst att bidra till att tillgodose dels föreningslivets behov av lokaler, för sin verksamhet och för att förverkliga centrala demokratiska mål i samhället, dels kulturlivets behov av lokaler både för att sprida kultur och för skapande aktiviteter och dels spontana behov av lokaler för debatt och fritidssysselsättningar utanför det organiserade föreningslivet. Enligt har en översyn gjorts eftersom coronapandemins konsekvenser visade sig drabba allmänna samlingslokaler särskilt. fördelade med anledning av coronapandemin till ändamålet, och ytterligare ska fördelas . I enlighet med förordningen om statsbidrag till allmänna samlingslokaler har statsbidrag lämnats i form av investeringsbidrag och verksamhetsutvecklingsbidrag. Regeringen gjorde en ändring i förordningen som innebar att statsbidrag även kan lämnas i form av organisationsbidrag för att lindra de ekonomiska konsekvenserna av spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Utskottet anser att allmänna samlingslokaler fyller en viktig funktion även i krissituationer och kan stå till förfogande för en mängd verksamheter. har beviljat ytterligare medel under coronakrisen för att se till att dessa lokaler ska kunna behållas även under och efter en kris. Utskottet anser inte att det finns skäl att se över stödet. Motion 2020/21:3186 (C) yrkande 24 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett särskilt statligt bidrag till folkparkerna. (KD) anser i motion 2020/21:3314 att regeringen bör utreda möjligheten att skapa ett nationellt bidrag till folkparkerna för att inte denna del av vår samhällsfunktion ska försvinna. (SD) anser i motion 2020/21:3595 att man bör utreda möjligheten att rädda folkparkerna genom ett statligt bidrag. Anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler uppgick till (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr. 2020/21:106). Medlen används bl.a. för utgifter för statsbidrag till och Parker, som är en folkrörelse med fler än 500 medlemsföreningar som driver Folkets Hus, folkparker, biografer och liknande lokala arrangörer i hela landet. är indelad i sju regioner som tillsammans täcker hela landet. Av anslaget fördelades enligt till riksorganisationerna för organisationernas allmänna utvecklings-, informations- och rådgivningsarbete. De flesta folkparker tillhör Folkets Hus och Parker men det finns också privata. Folkets Hus och Parker fördelar inget stöd till folkparkerna. Via riksorganisationen och Parker kan det dock enligt finnas möjlighet för folkparkerna att ta del av statligt stöd från i form av program- och främjandeverksamhet. Folkparkerna ingår i den gemensamma riksorganisationen och Parker som får statligt stöd och som bl.a. bedriver utvecklings-, informations- och rådgivningsarbete. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att det bör skapas ett särskilt statligt stöd till folkparkerna. Motionerna 2020/21:3314 (KD) och 2020/21:3595 (SD) avstyrks. Stänga ute illegala aktörer från spelmarknaden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att värna kanaliseringen och stänga ute illegala aktörer från spelmarknaden. Utskottet hänvisar till att resultatet av de arbeten som pågår inte bör föregripas. Jämför reservation 18 (SD) och 19 (C). i m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:806 yrkande 3 vikten av att stänga ute illegala aktörer från spelmarknaden. Motionärerna påtalar att det är viktigt att förslag genomförs och gör skillnad i praktiken. Per Lodenius m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:3176 yrkande 19 vikten av att värna kanaliseringen på spelmarknaden. Motionärerna påtalar att detta är en förutsättning för gott spelarskydd. Alternativet är att spelandet är oreglerat och därmed utan krav på spelarskydd. Regeringen gav en utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att bl.a. stärka arbetet mot olicensierad spelverksamhet (Fi2020/ ). Utredaren ska identifiera hinder och föreslå lösningar för att möjliggöra en mer effektiv tillsyn av olicensierat spel. Uppdraget ska slutredovisas till . lämnade sitt slutbetänkande Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:77), där bl.a. frågor om illegala aktörer togs upp. Betänkandet är ute på remiss till . Socialförsäkringsminister (S) angav följande i sitt svar på skriftlig fråga 2020/21:1496 om kanaliseringsmål: har frågat mig om jag anser att det nya förslaget till reglering av spelandet är i linje med kanaliseringsmålet som sattes upp när spellicenssystemet utformades. Det övergripande målet för spelpolitiken är en sund och säker spelmarknad under offentlig kontroll där de negativa konsekvenserna av spelande ska minskas. Regeringen ser stora risker på spelområdet just . De allvarliga konsekvenser som följer i spåren av covid-19 medför bl.a. ökad risk för arbetslöshet och psykisk ohälsa, men också för spelproblem och ökad skuldsättning. När spelmarknaden omreglerades var huvudsyftet att stärka konsumentskyddet. Regeringens primära fokus är att skydda framför allt de sårbara konsumenterna och vi behöver agera kraftfullt på flera plan. Alltjämt är vittnesmålen över konsumenter som fått sina liv förstörda av spelandet för många. Den rådande situationen kräver att regeringen agerar för att minska riskerna på spelmarknaden. Exemplen på andra länder som vidtagit åtgärder runt om i är många. Här i efterfrågar organisationer som arbetar med spelproblematik insatser. Exempelvis har olika spelberoendeföreningar vittnat om en förflyttning från vadhållning till mer riskabla spelformer som onelinekasino. Därför vidtar regeringen nu flera viktiga åtgärder för att stärka konsumentskyddet. Socialförsäkringsminister (S) angav följande i sitt svar på skriftlig fråga 2020/21:1833 om åtgärder mot olicensierat spel: har frågat mig om jag avser att ge den tillsatta utredningen under ledning av generaldirektör tilläggsdirektiv för att föreslå en skärpt tillämpningsbestämmelse i spellagen med syfte att förbjuda olicensierat spel. Att utestänga olicensierade aktörer har varit en prioriterad fråga för regeringen. Flera åtgärder vidtogs i samband med omregleringen för att stänga ute olicensierat spel, bl.a. möjlighet till betalningsblockering och föreläggande om varningsmeddelande för webbplatser som tillhandahåller spel utan licens. Det blev även straffbart att tillhandahålla spel utan licens eller främja deltagande i sådant spel. Det infördes också en skattskyldighet för spelvinster från licenspliktiga spel som tillhandahålls av någon som saknar licens. har föreslagit ytterligare åtgärder för att stänga ute olicensierat spel såsom ett tillståndskrav för spelprogramvara och ett förvaltningsrättsligt främjandeförbud. Utredningens förslag är på remiss till . Frågan om att utestänga olicensierade aktörer är fortsatt högt prioriterad och fick därför bl.a. i uppdrag att identifiera hinder och föreslå lösningar för att möjliggöra en mer effektiv tillsyn av olicensierat spel. Jag följer noga utvecklingen på detta område men avser inte att lämna ett tilläggsdirektiv rörande tillämpningsområdet till den av ledda utredningen. Statskontoret uppger i sin rapport av omregleringen av spelmarknaden – Andra året med den nya spelregleringen, delrapport 4 (2021:5) att kanaliseringsgraden uppskattningsvis var , dvs. något lägre än 2019, då den var . De konstaterar att Spelinspektionen och rättsväsendet har svårt att motverka att svenskarna spelar på sajter utan svensk licens, och bedömer därför att det kommer att krävas åtgärder för att stärka den offentliga kontrollen över spelandet. Statskontoret anger vidare att i den kommande slutrapporten , efter omregleringen, kommer de att göra en samlad bedömning av kanaliserings-graden och arbetet för att motverka olovlig spelverksamhet. Utskottet vill börja med att understryka vikten av arbetet med att utestänga olicensierade aktörer från spelmarknaden och att ha en hög kanaliseringsgrad, detta för att bidra till ett starkt konsumentskydd. Som framgår ovan pågår det arbeten på olika håll för att begränsa den olicensierade spelverksamheten; en utredare ska föreslå åtgärder för att bl.a. stärka arbetet mot olicensierade spelverksamheter, remissvar på förslag på åtgärder för att stänga ute olicensierat spel ska lämnas och Statskontoret avser att i sin slutrapport göra en samlad bedömning av kanaliseringsgraden och arbetet för att motverka olovlig spelverksamhet. Utskottet anser att resultatet av de arbeten som pågår inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2020/21:806 (SD) yrkande 3 och 2020/21:3176 (C) yrkande 19. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om matchfixning. Utskottet hänvisar till att resultatet av pågående arbete om matchfixning inte bör föregripas. Jämför reservation 20 (M). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2020/21:3337 yrkande 4 att såväl anordnare av idrottsevenemang som spelbolag som anordnar spel på dessa evenemang borde tillskrivas större ansvar för att delge information om misstänkt matchfixning till de brottsbekämpande myndigheterna för att hindra spelfusk. (KD) anser i motion 2020/21:447 yrkande 1 att spel på matcher bör vara tillåtet endast i de två högsta serierna eller divisionerna i lagsporter, detta för att minska risken för matchfixning och hot och våld mot idrottsutövare. I samma motion yrkande 2 anser motionären att polisen och idrottsrörelsen bör få ökade resurser för att bekämpa den korruption som rotat sig inom idrotten genom matchfixning, och att detta arbete bör identifieras. Annars är det enligt motionären stor risk att kriminella tar över idrottslag i lägre divisioner. Regeringen gav en utredare i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder för att stärka arbetet mot manipulation av resultat inom sport, s.k. matchfixning (Fi2020/ ). • utreda förutsättningarna för samverkan i arbetet mot matchfixning och vid behov lämna förslag på åtgärder för att undanröja hinder för en ändamålsenlig informationsdelning • överväga behovet av justeringar av Spelinspektionens och uppdrag i arbetet mot matchfixning. Uppdraget ska slutredovisas till . lämnade sitt slutbetänkande SOU 2020:77 Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden, där bl.a. frågor om illegala aktörer togs upp. Betänkandet är ute på remiss till . Socialförsäkringsministern (S) anförde i debatten av interpellationen 2020/21:358 bl.a. följande om matchfixning: När det gäller omfattningen av brottsligheten har Statskontoret ett uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av spelmarknaden. Detta uppdrag omfattar särskilt förekomsten av matchfixning. Statskontoret har exempelvis kompletterat tillgängliga uppgifter från polisen med data från spelbranschen och . Den nämnda utredningens uppdrag är också att underlätta informationsdelning, vilket gör det enklare att få en samlad bild av omfattningen. Spel ska vara lustfyllt men handlar också om pengar och därmed risk för missbruk. Arbetet mot matchfixning handlar om att skydda idrottens integritet men också om att förhindra att spel missbrukas för kriminell verksamhet. har lämnat sitt slutbetänkande. I slutbetänkandet, som är ute på remiss, föreslås en ny uppgiftsskyldighet för licens- och tillståndshavare rörande utvecklingen på spelmarknaden - detta för att bland annat ge Spelinspektionen ett bättre underlag i arbetet mot matchfixning. förslag, tillsammans med kommande förslag från utredning, syftar alltså till att öka möjligheterna att motverka matchfixning. Spelinspektionen har därutöver getts ett uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten har vidtagit i arbetet mot matchfixning samt att göra en bedömning av vilken effekt dessa åtgärder har fått eller kan förväntas få. Jag kommer att fortsätta att arbeta aktivt och vid behov vidta de åtgärder som bedöms effektiva för att motverka matchfixning. När det gäller kriminaliseringen av matchfixning är det ju den här regeringen som på bord har lagt fram den proposition som innebär att matchfixning är kriminaliserat , dessutom med tämligen höga straffvärden. Detta är väldigt bra. Det som är viktigt nu är att denna lagstiftning används. För att den ska kunna användas krävs ett samspel mellan de polisiära myndigheterna, idrottsrörelsen och spelbolagen. Då kommer man ganska snabbt in på frågor som är rätt så komplicerade av integritetsskäl. Det handlar om informationsdelning, dessutom mellan privata och offentliga subjekt, vilket naturligtvis innebär stora risker. Då måste vi naturligtvis utreda de rättsliga förutsättningarna för att möjliggöra informationsdelning. Det är just mot den bakgrunden som generaldirektör har fått uppdraget att snabbt utreda frågan och lägga fram förslag som krävs för att vi ska bli effektiva i vårt arbete. Utskottet konstaterar att matchfixning är ett stort hot mot idrotten och välkomnar det arbete som pågår för att stävja all sådan verksamhet. Remissvar på betänkande ska lämnas in , och regeringens tillsatta utredare som ska föreslå åtgärder för att stärka arbetet mot matchfixning ska lämna sina förslag . Utskottet anser inte att resultatet av dessa pågående arbeten bör föregripas och avstyrker därför motionerna 2020/21:447 (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3337 (M) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hästsport. Utskottet hänvisar till att regeringens beredning av frågor om hästnäringen inte bör föregripas. Jämför reservation 21 (M) och 22 (SD). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2020/21:3337 yrkande 3 att statens engagemang och styrelserepresentation i Aktiebolaget och Galopp (ATG) ska avvecklas. i m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:806 yrkande 9 att det statliga engagemanget i ATG inklusive den statliga styrelserepresentationen i bolaget ska upphöra i och med att de inte längre har monopol inom hästsporten. Motionärerna framhåller vidare i yrkande 10 att det är viktigt att säkra en långsiktig och tryggad finansiering av hästsporten. Svensk Travsport äger av AB Trav och Galopp (ATG) och äger . Svensk Travsport och utser som ägare fem ledamöter i och svenska staten utser sex ledamöter, varav en är ordförande. lämnade delbetänkandet Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:64). Betänkandet är ute på remiss till . Socialförsäkringsminister (S) angav i sitt svar på skriftlig fråga 2020/21:1000 följande: har frågat mig hur jag avser att agera för att tillse att staten fortsättningsvis efterlever avtalet med och och anpassar ATG:s bolagsordning till den nya licensmarknaden för spel. Inför omregleringen av spelmarknaden genomfördes en omfattande översyn av både bolagsordningen och avtalet med staten för att anpassa dessa till den nya regleringen. Det arbetet genomfördes efter nära dialog och samstämmighet mellan företrädare för staten och ägarna till ATG. Omregleringen av spelmarknaden innebar att AB Trav och Galopps (ATG) ensamrätt att erbjuda vadhållning på hästar upphörde, och därmed att förutsättningarna för ATG och trav- och galoppsportens finansiering ändrades. Därför beslutade regeringen att en särskild utredare skulle titta på frågan om hästnäringens framtida finansiering och bl.a. överväga behovet av en ny finansieringsmodell för hästnäringen (dir. 2018:47). lämnade delbetänkandet Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:64) till regeringen. Utredningen bedömer att den hittillsvarande modellen med finansiering från ATG:s överskott är en hållbar finansieringsmodell för trav- och galoppsporten även efter omregleringen av spelmarknaden. Delbetänkandet bereds inom . Delbetänkandet Hästnäringens finansiering på den omreglerade marknaden är ute på remiss till . Utskottet anser inte att regeringens beredning av frågor som rör hästnäringen bör föregripas. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionerna 2020/21:806 (SD) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:3337 (M) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om e-sport. Jämför reservation 23 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:2120 yrkande 4 att man bör utreda möjligheten att inrätta ett spelinstitut med syftet att bl.a. marknadsföra det svenska e-sportundret utomlands och att vara en brygga mellan den svenska dataspelsbranschen och staten. I samma motion yrkande 6 anser motionärerna att man även bör utreda hur fler äldre kan uppmuntras att engagera sig i e-sport. Vidare yrkar motionärerna på att man bör utreda möjligheterna att inrätta ett e-sportråd. Där ska spelutvecklare med nya idéer kunna få bidrag och ges möjlighet att tänka nytt utan att behöva oroa sig för ekonomin (yrkande 13). Slutligen yrkar motionärerna på att man bör uppmuntra speltillverkare att skapa spel som bidrar till fysisk aktivitet och rörelse för att bidra till bättre hälsa (yrkande 14). E-sport står för elektronisk sport och är ett samlingsnamn på tävlingsinriktade data- och tv-spel. För att ett spel ska vara en e-sport krävs det att de tävlande möter varandra, och inte spelar mot datorn. Det är även den tävlandes prestation som ska vara det avgörande för vem som vinner. Hasardspel som t.ex. poker eller lotterier är därför inte e-sport. Tävlingarna kan spelas via internet, via ett lokalt nätverk eller med spelare som samsas vid samma spelmaskin. Det finns såväl lokala som nationella och internationella ligor, seriespel och turneringar samt ett stort utbud av verktyg och arenor för vänskapsmatcher och träningar. Stora spel är t.ex. Counter-Strike, där lag om vanligtvis fem personer genom taktik, samarbete och reaktionsförmåga ska besegra motståndarlaget, och Starcraft, i vilket man ensam styr enheter och med list ska utmanövrera motståndaren. League of Legends är också ett stort e-sportspel. Utskottet anser inte att frågor om att inrätta ett spelinstitut, att inrätta ett e‑sportråd, att utreda hur äldre kan uppmuntras att engagera sig i e-sport eller att uppmuntra speltillverkare att skapa spel som bidrar till fysisk aktivitet och rörelse bör leda till någon åtgärd från sida. Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:2120 (SD) yrkandena 4, 6, 13 och 14. Reglering av spelmarknaden på europeisk nivå Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en reglering av spel-marknaden på europeisk nivå. Jämför reservation 24 (L). m.fl. (L) anser i kommittémotion 2020/21:3282 yrkande 20 att man bör verka för en reglering av spelmarknaden på europeisk nivå, utöver vad som finns när det gäller rapporteringskrav för spelbolag. EU har ingen enhetlig spelreglering, utan varje medlemsland kan ha sin egen spelpolitik. Det finns både länder som har statliga monopol och länder som har licenssystem. Den ska utveckla en standard för rapportering för online gambling services (onlinespeltjänster). Den nya standarden ska vara klar senast . Det svenska arbetet med standarden leds av (). SIS är medlem i . Utskottet anser inte att det finns skäl att ändra på den ordning som gäller på spelområdet, varför motion 2020/21:3282 (L) yrkande 20 avstyrks. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 2 (M). har motionsyrkanden om samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp nedan behandlats (bet. 2018/19:KrU10, bet. 2018/19:CU12, bet 2019/20:KrU6, bet. 2019/20:KrU8 och bet. 2020/21:SfU13). avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottens förslag. Utskottet avstyrker motionsförslagen nedan med hänvisning till detta. Motion 2020/21:305 yrkande 1 av m.fl. (V) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda konsekvenser av och förutsättningar för att i den statliga anslagstilldelningen fastställa bidragsnivån till parasporten. Motion 2020/21:900 av Per Åsling (C) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk ansökan om att få arrangera i . Motion 2020/21:1512 yrkandena 1 och 2 av och (båda L) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur man kan jämställa stödet mellan flickdominerade och pojkdominerade idrottsverksamheter (yrkande 1). I yrkande 2 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet på ett jämställt sätt möter flickors och pojkars preferenser i fråga om idrott och fysik aktivitet. Motion 2020/21:2123 yrkande 1 av m.fl. (SD)