bet · H801FiU20 · 2021-06-11 00:00:00 — Den civila beredskapen behöver stärkas, och civilsamhället behöver förutsättningar för att kunna bistå samhället - särskilt under kristid. Vi behöver också en aktiv politik. Det är nu vi måste gå fram med nya förslag och starka visioner som bygger på andra värdegrunder än att en exponentiellt växande ekonomi är målet och att vi har en dominanslogik som återspeglas både i det kapitalistiska ekonomiska systemet och i vårt aktiva bidrag till klimatkris och naturkris. I en globaliserad värld får kriser konsekvenser över nationsgränser. Det är därför viktigt att vi också ser bortom vårt eget relativt trygga närområde och stöttar andra länder, så kallade utvecklingsländer. Jag beklagar djupt hur konsekvent drar ner på biståndet. Oavsett vad man tycker om vårt moraliska ansvar och hur långt det sträcker sig borde det vara uppenbart att nationsgränserna är en social konstruktion som inte spelar någon roll för virus. Vi i vill inte rulla tillbaka i gamla hjulspår och fortsätta business as usual. Frågan är inte om utan när nästa kris kommer. Vi vet redan nu att klimatkrisen kommer att göra sig alltmer påmind. Artutrotningen kommer att göra våra ekosystem svagare och mer känsliga. Vi i är inte så naiva att vi tror att detta inte kommer att påverka oss och våra samhällen. Det har gjorts många bra saker från regeringens håll . Det har varit satsning på natur och gröna jobb, och över hela världen talas det om en grön giv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget - förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19-23-åringar Men det är för lärdom och för omställning - en grön omställning som står för andra visioner. Där kan lycka och välbefinnande prioriteras inom naturens och planetens gränser, och vi använder ekonomi i dess rätta bemärkelse, det vill säga hushållning av begränsade resurser. Det behövs att vi prioriterar långsiktighet framför kortsiktighet. Det krävs att vi tar bort miljöskadliga subventioner, använder skatter för att uppnå våra miljömål och investerar i och underlättar investeringar i miljölösningar och miljövänliga företag. Det krävs att vi verkligen lagstiftar bort den värsta typen av exploatering av både djur och natur. Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag och önska alla en fin och härlig sommar. diskuterar vi riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Jag anser att behöver en helt annan inriktning än rådande nyliberal ekonomisk politik. Det svenska folkets flertal förtjänar ett jämlikare och rättvisare . Det är mot flertalet, inte mot fåtalet, som pandemin har slagit i . Äldreomsorgen har inte lyckats skydda våra äldre. Sjukvården går på knäna. Flertalet i det arbetande folket har burit landet på sina axlar, ofta utan tillräckligt smittskydd. Arbetslösheten har rusat i höjden. För fåtalet i toppskiktet går det däremot fint. Statliga understöd har delats ut till aktieägare i storföretag som och H & M. Börskurserna fortsätter uppåt. Tiondelen i toppen drabbas minst av den ökade arbetslösheten. Regeringen håller fast vid den nyliberala linjen i det finanspolitiska ramverket. Det innebär i praktiken åtstramningar, nedskärningar och utförsäljningar av välfärden. Statsbudgeten ska åter gå med överskott. Om man ska strama åt kan man inte driva någon politik för flertalet. Det blir småsmulor från regeringen åt flertalet, som åtgärder mot nedskräpning och en satsning på naturnära jobb för unga. i olika stödåtgärder har regeringen beslutat om under pandemin, mest till det privata näringslivet som i flera fall har använt pengarna till utdelningar till aktieägarna. När EU-samarbetet måste hållas under armarna med 150 miljarder till en coronafond saknas det inte heller medel. När fåtalet behöver pengar öppnar regeringen plånboken. Till grund för regeringens politik ligger förstås den nyliberala tanken att det offentligas roll i ekonomin ska begränsas, att ekonomin finns till för att privatkapitalet ska kunna göra vinster. De förändringar som majoriteten av det svenska folket vill ha, till exempel icke vinstdrivande välfärdsföretag i vård, skola och omsorg, saknar tyvärr majoritet här i . Det är faktiskt sorgligt att Socialdemokraterna så fullständigt delar den borgerliga synen på samhällets ekonomi. Som socialist avvisar jag det finanspolitiska ramverket och den nyliberala ideologin. Ekonomin finns till för folket, inte tvärtom. Den ska tjäna flertalet, inte fåtalet. Det är dags att övergå till en offensiv ekonomisk politik för arbete, trygghet och bostäder åt alla. Den ekonomiska politiken ska orienteras mot full sysselsättning av alla produktivkrafter. Statsbudgeten får gå med underskott så att målet nås. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget - förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19-23-åringar Arbetslösheten ska bort. Alla som vill och kan ska ha ett arbete på heltid med skälig och avtalsenlig lön. Ett program för offentliga beredskapsarbeten ska inrättas, där alla som inte kunnat hitta ett arbete på annat håll ska erbjudas fast anställning. Om regeringen under pandemin hade lagt 400 miljarder på beredskapsarbeten hade vi inte stått med nästan 10 procents arbetslöshet . Även under pandemin ser vi hur arbetslösheten drabbar kvinnor. Regeringen anger i den ekonomiska vårpropositionen att återhämtningen är tydligare bland män än bland kvinnor. Dagens politik är också ett oförlåtligt slöseri med resurser. Om kvinnor arbetade heltid i samma utsträckning som män skulle bnp öka med . Om utrikes födda kvinnor arbetade i samma utsträckning som inrikes födda kvinnor skulle de offentliga finanserna stärkas med . Rätten till arbete är också en viktig integrationsfråga. Arbetslösheten bland utrikes födda är mer än så hög som bland inrikes födda. Genomsnittet av utrikes födda har lägre ekonomisk standard än inrikes födda, vilket beskrivs i den fördelningspolitiska redogörelsen i den ekonomiska vårpropositionen. Vi har råd att sätta folk i arbete. Vi har inte längre råd att avstå från det kravet. När alla får arbete kan vi fortsätta förkortningen av arbetstiden. Målet är 30 timmars arbetsvecka. Människor ska ges mer tid att leva sina liv. Jag tolererar inte regeringens politik för uppluckrat anställningsskydd. Jag kommer att stödja en misstroendeförklaring mot regeringen om det läggs fram ett sådant förslag. Om man inte som arbetsgivare kan erbjuda en trygg och fast anställning med god, avtalsenlig lön har man ingen framtid på svensk arbetsmarknad. Bostaden är en social rättighet för flertalet, inte en handelsvara för fåtalet. Rätten till en bostad ska garanteras. Allmännyttan ska nu rustas upp, och en stor nyproduktion ska ske av allmännyttiga hyresrätter. Rätten till en bostad är också en jämställdhetsfråga och en integrationsfråga. Bostadsbristen drabbar särskilt kvinnor med invandrarbakgrund men också de kvinnor som vill lämna ett destruktivt förhållande. Rätten till en bostad är också en helt central ungdomsfråga. När vi ger våra unga rätten till en bostad hjälper vi dem att öppna dörren till deras och vår framtid. Om man inte som hyresvärd kan erbjuda en god bostad till en rimlig hyra har man ingen framtid på svensk bostadsmarknad. Jag kommer naturligtvis att rösta för en misstroendeförklaring mot regeringen om frågan väcks med anledning av att man vill införa marknadshyror. Coronakrisen har visat oss vilka som är de verkliga samhällsbärarna. Det är de som arbetar inom vård, skola och omsorg. I den ekonomiska vårpropositionen finns dock inte ett spår av avsikt från regeringens sida att permanent höja statsbidragen till kommuner och regioner för att stärka välfärden. Välfärden ska ge trygghet åt alla. Statsbidragen till kommunerna och regionerna ska nu stegvis öka så att detta mål nås. Skolan, vården och omsorgen är till för folket, flertalet, inte för storfinansen, fåtalet. Vinstintresset ska bort från välfärden. Välfärdskapitalisterna har ingen framtid på svensk marknad inom svensk välfärd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget - förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19-23-åringar De sociala trygghetssystemen ska stärkas. Sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ska ge trygghet i sjukdomens och motgångens stund. En god och trygg pension ska vara en självklarhet. Pensionsöverenskommelsen mellan S, MP och de borgerliga partierna ska rivas. Ett nytt pensionssystem ska utformas i flertalets intresse. har visat att den allmänna pensionens andel av slutlönen kryper till för alla som är födda . Sänkt levnadsstandard eller fattigdom väntar många efter pensioneringen, särskilt bland kvinnor. Det är skamligt att har hundratusentals fattiga pensionärer . Regeringen vill också höja pensionsåldern. Även detta är en politik för fåtalet och inte för flertalet. Det är dags för en pensionspolitik för flertalet. Ingen ska vara fattig för att man är pensionär och kvinna. Den allmänna pensionen ska motsvara av slutlönen. Alla pensionärer ska ha kvar efter skatt. Det är dags för flertalet att ta befälet över samhällsbygget. Stora offentliga investeringar ska göras på ett flertal områden inom välfärden. Mycket stora investeringar ska göras i bostadssektorn. Väg- och järnvägsnät ska upp till toppklass. Elnätens kapacitet måste öka i hela landet. Energi- och transportsektorerna ska genom offentliga investeringar bli fossilfria så snart det över huvud taget är möjligt. Det är inte en budget i balans som ska vara målet för den ekonomiska politiken, utan det ska vara en samhällsekonomi i balans och full sysselsättning genom att tillåta stora budgetunderskott tills målen nås. Höjda skatter är inte något medel som ska användas för att nå målen för den ekonomiska politiken. Däremot har skatterna andra viktiga funktioner att fylla. Genom åtgärder på skatteområdet ska vi radikalt öka jämlikheten i samhället. Genom riktade skattehöjningar ska vi givetvis ta ifrån storkapitalet förmågan att köpa sig politiska fördelar. Ökad beskattning av fåtalet innebär en minskad belastning på klimat och miljö, eftersom fåtalet i toppen står för en oproportionerligt stor andel av de skadliga utsläppen. Skatterna ska höjas radikalt för tiondelen, det vill säga eliten. På årsinkomsten för den som tjänar över 200 000 ska skatten vara . På årsinkomsten för den som tjänar ska den vara . En högre inkomst än så är helt enkelt inte en rimlig ersättning för något arbete. En förmögenhetsskatt ska tas ut på de största förmögenheterna. En förmögenhet som överstiger 1 000 prisbasbelopp, , ska beskattas . Detta är en politik för flertalet. Jag står bakom min följdmotion till ekonomiska vårproposition men kommer för tids inte att yrka bifall till den. Jag tackar allesammans så mycket och önskar trevlig sommar och ledighet. I denna debatt debatterar vi även vårändringsbudgeten . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget - förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19-23-åringar När jag lyssnar på debatten om den ordinarie vårbudgeten hör jag tydligt att pandemin av naturliga skäl fortfarande sätter sin prägel på den politiska diskussionen. Men jag tycker mig också höra en återgång, sakta men säkert, till de problem som det svenska samhället hade före pandemin och alltjämt har. I takt med att vi nu förhoppningsvis ser början på slutet och ljuset i tunneln kommer debatten mer och mer att präglas av samhällsproblem som kriminalitet, klan- och gängkrig och välfärdsutmaningar. Vi kommer också att se ett ökat fokus på samhällskontraktet, det vill säga avtalet mellan medborgare och stat, där den senare ska leverera en pålitlig sjukvård, en värdig ålderdom och en trygg vardag, medan skattebetalarna efter förmåga ska bidra till det allmänna. Det finns en balans mellan dessa två där man som skattebetalare förväntar sig att man får det som man har betalat för - varken mer eller mindre. Gör din plikt, kräv din rätt, som vi sverigedemokrater brukar säga. Det som jag vill rikta fokus på i denna vårändringsbudget handlar om två politiska områden där vi i vår följdmotion i detta betänkande menar att regeringen utifrån samhällets behov borde ha prioriterat annorlunda. Ett av dessa behov handlar om trygghet. Lika trygghet och frihet för var och en i detta land, oavsett var man bor, är en rättighet. Det är den svenska staten som genom sin del av samhällskontraktet ska garantera att svensk lag gäller överallt, . Vi har applåderat det internationella samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter, som resulterat i flera pågående rättsprocesser mot kriminella gäng. Fransmännen har knäckt krypteringstjänsten Encrochat, och FBI och Europol har genomfört operation Trojan Shield, som har resulterat i att 800 kriminella har gripits runt om i världen. En mindre smickrande siffra för svenskt vidkommande är att av dessa 800 kriminella är 155 svenskar - alltså en grov överrepresentation på en global skala. Det är ett hårt slag mot den så kallade Sverigebilden och en tydlig signal till den om att förstärkningar av skulle ha varit på sin plats. Förstärkningar av behövs av flera skäl. Jag nämnde klankrig i början. Om man googlar ordet klan får man upp följande beskrivning: "Klansamhällen är en av de vanligaste samhällsformerna i världen och har stor betydelse i samhällskontexter där statliga myndigheter inte är närvarande." Beskrivningen passar ganska väl in på den situation som vi just nu ser i i , där de kriminella klanerna har blivit en reell maktfaktor i det lokala samhället. Civila har avrättats, vägspärrar har upprättats och journalister har förhindrats att utföra sin grundlagsskyddade verksamhet. var det skottlossning där igen. Det här föranleder naturligtvis frågan om staten faktiskt lever upp till sin del av samhällskontraktet i . Just nu tyder åtminstone väldigt lite på det. Vi har alltså ett underfinansierat rättsväsen, vi har områden i där staten inte kan upprätthålla svensk lag och vi har ett historiskt tillslag mot den organiserade brottsligheten - som har blivit serverat på ett silverfat. Men regeringen ser ändå inte de behov som finns i budgetära termer eftersom man tillför noll kronor till i vårändringsbudgeten - noll kronor! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget - förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19-23-åringar Jag tolkar detta som att det är regeringens uppfattning att man gör tillräckligt för att säkerställa civila människors frihet och säkerhet i utsatta områden. Jag tolkar det som att regeringens uppfattning är att EU:s tredje lägsta polistäthet är tillfredsställande. Och jag tolkar det som att regeringens uppfattning är att det åtminstone inte kan bli sämre när nu har flest dödsskjutningar i . gör en tydligare prioritering för att garantera tryggheten för medborgarna och för att säkerställa att vi har förmåga att agera om samhället behöver extra stöd. Mot bakgrund av att det i en ändringsbudget inte går att föreslå anslagshöjningar vill vi i stället att regeringen utvärderar anslaget för rättsväsendet. Det andra behov som jag vill belysa är behovet av att prioritera rätt, det vill säga att lägga rätt pengar på rätt saker. Därför vill vi se ytterligare en utvärdering, nämligen av om storleken på biståndsramen är för omfattande. Alla utgifter i statsbudgeten måste naturligtvis analyseras och vägas mot andra prioriteringar och behov. De måste vägas mot de satsningar som uteblir som en konsekvens av att är den näst största bidragsgivaren av internationellt bistånd inom . Biståndet och kopplingen till bni har gjort att kostnaden har ökat mycket snabbare jämfört med övriga utgiftsområden i statsbudgeten. uppgick det internationella biståndet till , och detta år kommer det att uppgå till . När regeringen levererar en vårändringsbudget med noll kronor i tillskott till , och när regeringen pratar om hålen i välfärden, bör man som väljare ha klart för sig att det inte saknas pengar på grund av att "bara" har världens fjärde högsta skattetryck. Det saknas pengar på grund av skyhöga utgifter på andra områden, som det internationella biståndet. Summan är i sig direkt provocerande när vi har ett underfinansierat rättsväsen, när vi har flest fattigpensionärer i och när vi har rekordlånga sjukvårdsköer. Det är inte en hållbar utveckling. Hur många fler poliser på gator och torg hade vi kunnat få för dessa pengar? Hur många hemlösa hade vi kunnat ge tak över huvudet? Hur mycket mer hade vi kunnat satsa på vård och omsorg? Det är frågorna som hänger i luften med denna vårändringsbudget. Ett svar på en av frågorna finner vi kanske i dagens första anförande i denna debatt, där jag vill minnas att siffran 88 000 undersköterskor nämndes för en ungefär likvärdig summa som jag pratar om här, det vill säga . Det är en inte helt obetydlig förstärkning av välfärden som regeringen i stället skänker till internationellt bistånd. Min gissning är att ingen regeringsföreträdare i denna kammare kommer att begära replik på mitt anförande och debattera denna fråga - av anledningen att man helt enkelt inte vill prata om detta. Med det sagt yrkar jag bifall till reservation och önskar fru talmannen, ledamöter och kanslipersonal en härlig sommar. Överläggningen var härmed avslutad. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget - förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19-23-åringar (Beslut fattades under § 13.)