bet · H901TU1 · 2021-12-03 00:00:00 — I årets budgetproposition saknas det en tydlig redovisning av detta, men utskottet konstaterar att det finns redovisningar av transportsystemets standard och tillförlitlighet, t.ex. tågens punktlighet, totalstopp i vägtransporter, standard i infrastrukturen samt antalet döda och allvarligt skadade i trafiken, som alla är viktiga komponenter av väg- och järnvägsnätets kvalitet. Utskottet konstaterar att regeringen som ny indikator har valt internaliseringsgrad av trafikens externa kostnader. Utskottet har efterlyst en redovisning av utvecklingen av den samhällsekonomiska effektiviteten. Det finns ingen tydlig redovisning av den för året nya indikatorn internaliseringsgrad av externa kostnader, men regeringen redovisar dock utvecklingen av de samhällsekonomiska kostnader som transportköpare betalar för perioden –2019 och finner att det skett ett trendbrott 2020. Utskottet välkomnar att regeringen utförligare redovisar utvecklingen av utsläpp av växthusgaser från internationell luftfart och sjöfart . Utskottet har efterlyst en redovisning kring måluppfyllelse för att främja ökad och säker cykeltrafik. Utskottet saknar fortfarande en sådan redovisning och noterar att regeringen endast redovisat vilka insatser som genomförts 2020, utan jämförelse . Utskottets önskemål om en redovisning av måluppfyllelse för detta ändamål kvarstår. Utskottet konstaterar att regeringen har justerat uppsättningen indikatorer jämfört med föregående år. Utskottet har tidigare betonat vikten av att samma indikatorer används löpande för att skapa överblick och tydlighet. Utskottet anser att det därför hade varit värdefullt om regeringen hade motiverat justeringen av indikatorer ytterligare och hur de bättre kopplar till målen. Utskottet är dock positivt till att redovisningen i tabellerna i de flesta fall avser . I texterna kommenteras ofta förändring jämfört endast med föregående år. Utskottet anser att det är värdefullt om regeringen även i textdelen kommenterar resultaten utifrån än föregående år. Utskottet noterar att regeringen i redovisningen av resultat blandar insatser och resultat med beskrivningar av tillstånd, vilket försvårar redovisningen av den totala utvecklingen inom området för digitaliseringspolitiken. Utskottet anser att det är positivt att det görs framsteg inom olika digitaliseringsområden och att håller en fortsatt jämn nivå i internationella undersökningar. Vad gäller området digitala offentliga tjänster noterar utskottet att utvecklingen varit negativ och att regeringen inte redovisar någon analys kring möjliga orsaker till denna utveckling. Regeringen redogör för att det pågår ett arbete för att främja utvecklingen av nya tekniker som 5G och 6G. Utskottet riktade ett önskemål om att regeringen skulle återkomma med redovisning av resultaten från arbetet med harmonisering av radiofrekvensanvändningen och om spektrumauktionerna i kommande års budgetproposition. Regeringen har redovisat insatser men utskottet saknar en redovisning av resultaten. Regeringens hantering av tillkännagivanden I budgetpropositionen redovisar regeringen när det gäller utgiftsområde 22 behandlingen av fyra tillkännagivanden som har föreslagits av trafikutskottet, varav två anges som slutbehandlade. Den konstitutionella praxis som har vuxit fram i fråga om tillkännagivanden innebär att utgångspunkten bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Tillkännagivanden är dock inte rättsligt bindande, och om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål, bör den underrätta om detta inom den eventuella tidsgräns som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till varför regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör redovisas. har i betänkande 2016/17:KU21 framfört bl.a. att det berörda utskottet lämpligen kan redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. I budgetpropositionen redovisar regeringen när det gäller utgiftsområde 22 behandlingen av fyra tillkännagivanden som har föreslagits av trafikutskottet. I riksdagsskrivelse 2019/20:223 tillkännagavs att regeringen bör verka dels för en återgång till en ordning där det inte tas ut några avgifter för tillstånd till virkesupplag utmed allmän väg, dels för att underlättar administrationen för skogsföretagen i samband med ansökan om tillstånd för virkesupplag utmed allmän väg (bet. 2019/20:TU11 punkt 20). I budgetpropositionen anför regeringen att har genomfört förändringar i den operativa hanteringen av tillstånden för virkesupplag så att tillstånd som meddelas gäller över . Vidare påminner regeringen om att den i budgetproposition föreslår en justering av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur i syfte att finansiera det inkomstbortfall som kommer att följa då tillämpar nya regler i vägförordningen (2012:707), som innebär att avgifter inte tas ut för tillstånd för upplag av virke eller skogsbränsle utmed allmän väg. Regeringen framför att den därmed anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2020/21:334 tillkännagavs det som utskottet anförde om framtiden för och (bet. 2020/21:TU14 punkt 2). I betänkandet anför trafikutskottet bl.a. att regeringen bör få i uppdrag att ta fram en plan för utveckling och utökning av inklusive miljötillstånd för att säkra tillräcklig flygkapacitet i baserat på tillförlitliga prognoser samt att regeringen bör återkomma senast med en plan för utveckling. I budgetpropositionen framhåller regeringen att den har inlett arbetet med att analysera förutsättningarna för att ta fram en plan utifrån vad som anges i tillkännagivandet. har gett en s.k. bokstavsutredare i uppdrag att bl.a. beskriva och redovisa åtgärder för att säkra nödvändig kapacitet vid vid en avveckling av . Bokstavsutredaren redovisade sitt uppdrag i promemorian – underlag för avveckling av drift och verksamhet (Ds 2021:25). Promemorian har skickats ut på remiss. I budgetpropositionen framhåller regeringen att den kommer att återkomma till för att informera om hur regeringen avser att hantera tillkännagivandet. Regeringen konstaterar dock att arbetet med tillkännagivandet inte kommer att kunna ske inom den tid som anges i tillkännagivandet. Regeringen anger att den avser att återkomma i frågan och att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2018/19:259 tillkännagavs att regeringen skyndsamt bör vidta lämpliga åtgärder dels för att kriminalisera sådan manipulation av vägmätare som sker i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, dels för att fordonets vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet (bet. 2018/19:TU16 punkt 3). uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att genomföra åtgärder så att ett fordons vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet. Vidare ska myndigheten utreda och, om det är lämpligt, föreslå författningsförslag så att manipulering av mätarställningar kriminaliseras. Uppdraget ska redovisas . Regeringen uppger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2016/17:220 tillkännagav för regeringen att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder, som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle (bet. 2016/17:TU12 punkt 2). Efter regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) görs en satsning på utveckling av och forskning på biobränsle för flyg. Regeringen påminner om att en reduktionsplikt på flygfotogen har införts (prop. 2020/21:135, bet. 2020/21:MJU20, rskr. 2020/21:303). Regeringen överlämnade vidare propositionen Miljöstyrande start- och landningsavgifter (prop. 2020/21:154) till . I propositionen föreslog regeringen en ändring i lagen (2011:866) om flygplatsavgifter, som innebär att regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om att flygplatsavgifter ska differentieras av miljöskäl. Bemyndigandet gör det möjligt att meddela föreskrifter om att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:TU14, rskr. 2020/21:334). Lagändringen trädde i kraft . Regeringen beslutade om ändring av förordningen (2011:867) om flygplatsavgifter så att start- och landningsavgifter ska differentieras i förhållande till luftfartygs klimatpåverkan. Förordningen trädde i kraft och bestämmelserna om differentierade flygplatsavgifter tillämpas första gången vid beslut om 2022 års avgifter. I budgetpropositionen anför regeringen att den mot bakgrund av detta anser att tillkännagivandet är färdigbehandlat. Utskottet har inget att invända mot regeringens redovisning av de tillkännagivanden som utskottet har tagit initiativ till. Utskottet anser dock att regeringen bör ha en snabbare och bättre hantering av tillkännagivanden, vilket utskottet avser att återkomma till senare under i samband med hanteringen av regeringens skrivelse om skrivelser till regeringen (skrivelse 75). Utskottet vill även peka på att utskottet med anledning av regeringens hantering av tillkännagivanden om har funnit det nödvändigt att i betänkande 2021/22:TU4 Det nationella basutbudet av flygplatser föreslå ett utskottsinitiativ om att godkännande bör inhämtas innan ändringar genomförs i det nationella basutbudet av flygplatser. Utskottet kommer också senare under att återkomma till frågor om luftfart, tillstånd för virkesupplag och besiktningsfrågor i samband med behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden /22. Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt regeringens förslag i budgetpropositionen, lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt och godkänner investeringsplaner och ekonomiska mål. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 22 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. I området transportpolitik ingår infrastruktur- och trafikfrågor inom järnvägs-, väg-, sjöfarts- och luftfartsområdena samt transportforskning. Politiken för informationssamhället omfattar övergripande frågor om digitalisering och informationsteknik (digitaliseringspolitik), inklusive digitalisering och it inom offentlig förvaltning, elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisas till utgiftsområdet . beräknas anslagsnivån till och till . Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får användas till utgifter för – långsiktig infrastrukturplanering för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart – utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskostnader m.m. – investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar – investeringar i isbrytarflottan – ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statlig medfinansiering till byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar, inklusive tillgänglighetsanpassningsbidrag, statlig medfinansiering till cykelvägar, särskild statlig medfinansiering till storstädernas trafiksystem, statlig medfinansiering via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder på kommunala vägar, samt åtgärder för ökad samordning av godstransporter och omlastning av gods till transporter med låga utsläpp – statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen – viss myndighetsutövning inom transportområdet – ärendehantering avseende körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – administration av vägavgifter som inte är systemutgifter – bidrag till enligt avtalet mellan staten och – avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen – eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till – eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till – eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtransaktioner som ingicks av dåvarande – åtgärder förknippade med statens miljöansvar inom transportområdet, – inbetalning av aktiekapital till det schweiziska bolaget (for the Financing of Railroad Rolling Stock) – uppdatering av Försvarsmaktens flyghinderdatabas till den del som avser den civila luftfarten – investeringar i anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar – underlag och stöd kring bilstöd till personer med funktionsnedsättning – förvaltningskostnader och andra åtgärder för beredskap och civilt försvar inom transportområdet – utbildning eller bidrag till utbildning i syfte att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn – medfinansiering till regionerna för deras kostnader för att införa ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafik. Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk får användas till utgifter för bidrag som EU beviljar för finansiering av investeringar i projekt som ingår i TEN-T genom Fonden för ett sammanlänkat (FSE). Anslaget 1:11 Trängselskatt i får användas till utgifter för – investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten – statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i – medfinansiering av tunnelbaneutbyggnad i – investeringskostnader och utbyte av utrustning i betalsystemet – system- och administrationskostnader för trängselskatten i . Anslaget 1:14 Trängselskatt i får användas för – finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i – investeringskostnader och utbyte av utrustning i betalsystemet – system- och administrationskostnader för trängselskatten i . Regeringen föreslår att anvisar anslagen enligt följande tabell. Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Utveckling av statens transportinfrastruktur Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Regeringens preliminära beräkning av poster för anslaget 1:1 redovisas i tabellen nedan. Tabell 2 Anslaget 1:1 Fördelning på anslagsposter Större investeringar i nationell plan Trimning och effektivisering samt miljöåtgärder Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån Tillskott med anledning av prop. 2020/21:151 Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr.22. Regeringen föreslår att sammanlagt anvisas till anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur . biföll regeringens förslag till en ny långsiktig ekonomisk ram för satsningar i transportinfrastrukturen för perioden –2033 (prop. 2020/21:151, bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). Regeringen konstaterar att anslaget med anledning av beslut behöver ökas och föreslår därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur höjs med . För att påbörja införandet av ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela föreslår regeringen att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med och att bl.a. dessa medel ska ersätta de regionala kollektivtrafikmyndigheternas merkostnader för att utveckla regionala biljettsystem och göra det enklare för resenärer att välja kollektivt resande i hela landet. Medel avsätts även för genomförande av åtgärden och anslaget ökas därför med . Regeringen bedömer vidare att satsningarna på trimningsåtgärder i den nationella transportinfrastrukturen behöver förstärkas ytterligare i närtid och föreslår en ökning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med . För att minska trafikens miljöpåverkan föreslår regeringen att stadsmiljöavtalen ges en tillfällig förstärkning med särskilt fokus på cykling och att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur därför ökas med 2022. Med anledning av den nya lag om förarbevis för vattenskoter som träder i kraft föreslår regeringen att anslaget 1:12 Transportstyrelsen ökas med och att detta finansieras genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med motsvarande belopp. För att åstadkomma en säkrare hantering av samordningsnummer hos Transportstyrelsen föreslår regeringen att anslaget 1:12 Transportstyrelsen ökas med och att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med motsvarande belopp. För att genomföra regeländringar så att fr.o.m. inte tar ut avgifter för tillstånd för upplag av virke eller skogsbränsle utmed allmän väg föreslår regeringen att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med för att finansiera den minskning av statens intäkter som åtgärden innebär. När det gäller hur anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får användas har ändringar gjorts jämfört med förra årets budgetproposition (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22) som innebär att anslaget även får användas för investeringar i isbrytarflottan samt medfinansiering till regionerna för deras kostnader för att införa ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafik. samhällsinvesteringar omfattar investeringar och reinvesteringsåtgärder som ingår i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 och i länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden –2029. och länens årliga investeringsvolymer bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp i och de tillskott som erhålls via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och regioner samt bidrag från EU genom det äldre regelverket för TEN-T och FSE samt förskotteringar. Förskotteringar påverkar investeringsvolymen ett visst år men inte den totala investeringsvolymen . De trängselskatteinkomster som används för investeringar ingår i anvisade anslag. beräknar att de sammanlagda samhällsinvesteringarna i form av nyanskaffning och vidmakthållande kommer att uppgå till . biföll regeringens förslag om en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2033 i enlighet med regeringens förslag i propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151, bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). har fått i uppdrag av regeringen att ta fram ett förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033 som ska redovisas till regeringen . Investeringsplanen i budgetpropositionen omfattar därför inte åtgärder som genomförs med de ökningar av den ekonomiska ramen som propositionen innebär. Tabell 3 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar Väg – nationell plan Väg – regional plan Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:10 EU-stöd TEN-T Anslaget 1:11 Trängselskatt i Anslaget 1:14 Trängselskatt i Övrig kreditram (lån i ) Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens infrastruktur Anslaget 1:11 Trängselskatt i Anslaget 1:14 Trängselskatt i 2021/22:1 utg.omr. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utveckling av statens infrastruktur Regeringen pekar på att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 108 2023–2050. Regeringen redovisar att det i aktuella infrastrukturplaner ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, såsom Västlänken i , i och en första etapp av Norrbotniabanan. Avgörande för när ett åtagande uppkommer är enligt gällande redovisningsregler vanligen när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontrakts- eller avtalstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Därför behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet, vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Överskottet från trängselskatten i ska i enlighet med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen finansiera Förbifart och andra väganknutna projekt i samt utbyggnaden av tunnelbanan. De investeringar i väginfrastrukturen som finanserias från anslaget för trängselskatt i förutsätter att ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det behövs en viss buffert i bemyndigandet av samma skäl som anges ovan. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 52 2023–2057. Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , bl.a. Västlänken samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . De investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg som ska göra för överskottet från trängselskatten i innebär att myndigheten måste ingå avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det även här behövs en viss buffert i bemyndigandet. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 11 2023–2037. har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade väg- och järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , Region och staten samt investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter. har möjlighet att ansöka om medfinansiering i s.k. blendingutlysningar inom EU:s fond för ett sammanlänkat (FSE) där projekt som beviljats medfinansiering måste ta upp lån som motsvarar bidragsbeloppen hos för att medfinansiering ska verkställas. investeringskostnader för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och infrastrukturavgifter belastar också låneramen. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. har beslutat (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten delen –Hogdal, E20 delen –samt genom , delen –, delen –Ljungarum, delen –, delen Båberg–Väne Ryr och –samt de prioriterade järnvägsprojekten –Degerön, –och –samt järnvägsprojekt i . Den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 samt länsplanen för regional transportinfrastruktur i för perioden –2029 innehåller ett antal investeringar som delvis har finansierats eller kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter.