bet · H901UbU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Liberalerna vill inte ha någon socioekonomisk omfördelning och likvärdighet, säger . Men sanningen är att det finns en kommun i som sticker ut när det gäller just det; är den kommun som, tror jag, satsar allra mest i landet på socioekonomisk omfördelning. De utsatta områdena har i stort sett dubbelt så hög skolpeng. Det råkar vara Alliansen och som bestämmer i , och Socialdemokraterna har suttit i opposition i två mandatperioder. säger att Liberalerna tar fullt ansvar, och han räknar upp det som de har velat få och fått igenom i januariavtalet. Det som skiljer oss åt är att Socialdemokraterna, som är ett statsbärande parti, tar ansvar för helheten. Det gör vi faktiskt. Det som vi har suttit runt samma bord och kommit överens om tar vi också ansvar för, även om vi självklart inte gillar allt. Det är stor skillnad. Jag vill avsluta med att ställa en viktig fråga. Det handlar om tilliten till skolpersonalen, till dem som jobbar i klassrummet och gör skillnad . Jag tog i mitt anförande upp skolchefen i och rektorn i . De känner att de har tillit. De ifrågasätts inte även om de kliver utanför ramen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Har Liberalerna egentligen tillit till skolpersonalen? Eller vill man vara inne och peta? Det sista förstår jag inte riktigt. Vi vill ha behöriga och duktiga lärare, och vi vill att lärarna ska ges större befogenheter och kunna vara starkare auktoriteter i skolan. Vi vet att det behövs för att kunna utveckla skolan. Vi vill ge lärarkåren större möjligheter. Det är detta som Socialdemokraterna och andra partier har tyckt varit jobbigt. Man har beskyllt Liberalerna och gamla för att vara elaka, hårda och auktoritära och har sagt att det skulle vara stigmatiserande att ge lärare och skolledare just sådana befogenheter. Jag förstår det alltså inte. När det gäller att ta ansvar för januariavtalet är det klart att vi tar ansvar för alla punkter som vi kritar på, även för värnskatten, för att stoppa vapenexport till och för att ha enprocentsmål i biståndet. Men den här debatten handlar om just skolan. visade TV4 en undersökning som de har låtit göra. Man gick igenom alla domar och åtal för brott som ofta begås i gängmiljö - mord, mordförsök, grova vapen- och narkotikabrott. Sedan valde man ut de förövare som var och försökte hitta en gemensam nämnare. Dessa personer har en djupt oroväckande gemensam nämnare, och det är att av dem inte har klarat . gjorde en ännu större genomlysning, där man gick till botten med alla som blivit häktade, åtalade eller dömda för skjutvapenbrott . Vet fru talmannen och ni andra vad DN:s kartläggning kom fram till som den gemensamma nämnaren för alla dem som blivit åtalade och dömda ? En majoritet har inte klarat . Det har varit sorgliga . Socialdemokraterna har inte tagit fram några konkreta förslag för att se till att fler unga klarar skolan. var det 16 038 elever som stod på skolavslutningen i och inte fick grundskoleexamen. Jag tjatar om dessa elever, fru talman. För dessa elever är framtiden mörk, och vi vet alla vilken framtid de riskerar. Det är inte en framtid som vi moderater accepterar och vill att våra barn och unga ska hamna i. Det var alltså 16 038 elever utan grundskoleexamen, utan behörighet att börja i gymnasiet. Det finns ingen arbetsmarknad om man inte ens har grundskoleexamen, så av alla mål vi har för skolan, vad vi än diskuterar, finns det absolut inget viktigare än att se till att alla barn och unga klarar skolan. kommer dessutom larmrapport efter larmrapport om sådant som vi har pratat om . Enligt har 40 000 elever mer än 5 procents ogiltig frånvaro . Hälften av lärarna har blivit utsatta för fysiskt våld av elever. Sju av tio lärare har blivit hotade av elever. Och av lärarna säger att de inte har tillräckligt med läromedel i minst ett ämne. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Vi kan räkna upp område efter område och se att kurvorna går åt fel håll. Och vad som kanske är ännu mer alarmerande enligt Pisaundersökningen som deltog i är att vi är sämst i hela världen när det gäller skillnaderna mellan svenskfödda och utlandsfödda elever, trots att vi exkluderade för många. Svensk skola är i behov av en rad reformer. I den här budgeten har vi dock inte haft möjlighet att göra de fullödiga förslagen när det gäller skola och utbildning, men vi hoppas att vi får förtroendet av väljarna och av alla föräldrar till skolelever efter nästa val. Då får vi återkomma med alla förslag för att vända trenderna i svensk skola och se till att alla barn klarar skolan. Skolan är i behov av mycket mer kunskapsfokus. Alla barn ska mötas av stora och höga förväntningar, och de ska kunna nå sin högsta potential. Både lärare och elever ska självklart mötas av trygghet och studiero. Några viktiga beslut har vi dock med i den budgetreservation som vann, fru talman. Det ena förslaget är att vi behöver fler timmar. Svensk skola har motsvarande färre timmar än snittet i när det gäller . Jämför vi med oss med har vi motsvarande färre lektioner under vår grundskola än vad de har under sin nioåriga grundskola. I det här budgetförslaget beslutar vi att vi ska fylla på svensk skola med mer redan från lågstadiet. En annan nödvändig och akut åtgärd är att vi måste se till att Skolinspektionen kan granska alla skolor och säkerställa att de är av hög kvalitet. Det ska inte finnas några dåliga skolor i . Vi ska inte behöva läsa i tidningen eller få information av om avarter i svensk skola, utan självklart ska Skolinspektionen kunna granska alla skolor, göra oanmälda besök och se till att våra skolor är fina. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till , och förslag till budget. "Jag köper inte riktigt det här med socioekonomiskt, att det på något sätt skulle vara en faktor som gör att det inte är möjligt för det stämmer ju inte". Varifrån kommer detta citat? Det kommer från , som menar att socioekonomiska förutsättningar inte på något sätt bidrar till hur det går för barn i den svenska skolan. Forskningen är dock väldigt tydlig. Mammornas utbildningsnivå, klasstillhörighet och bostadsområde är faktorer som avgör hur det går för barnen i svensk skola , och eftersom vi lever i ett klassamhälle får det allt större betydelse för som går. Ändå säger högsta ansvariga i skolfrågor att hon "köper inte riktigt det här med socioekonomiskt, att det på något sätt skulle vara en faktor som gör att det inte är möjligt för det stämmer ju inte". I vilken värld har mer kompetens i dessa frågor än vad samlade skolforskare har? Hur kan uttala sig på det sättet? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning har sämst resultat i hela världen när det gäller skillnaderna mellan utlandsfödda elever och svenskfödda elever. Socialdemokraterna har styrt , och den avgångna skolministern har som tidigare gd för och därmed ansvarig för svensk skola varit en av de mäktigaste . Vi har sämst resultat i hela världen. Tycker inte att Socialdemokraterna och borde fundera på vilka reformer man har gjort? Varför sticker svensk skola ut så kapitalt i världen gällande skillnaderna mellan utlandsfödda och svenskfödda elever? I går besökte jag Husbygårdsskolan, en fantastisk skola som har lyckats vända resultaten. Samtliga lärare och rektorer där säger att det enskilt viktigaste som man har gjort för att vända resultaten i Husbygårdsskolan är att man numera möter eleverna med höga förväntningar. Alla elever ska mötas med höga förväntningar och nå sin högsta potential. Flera skolor på har äntligen börjat vända resultaten och se till att allt fler blir behöriga. Det vet säkert , eftersom hans syster är rektor på en friskola på . Ena sekunden anklagas jag för att vara kommunist och inte vilja ha företag, i nästa sekund hänvisar man till att jag har en syster som äger en friskola. Det är väldigt märkligt. är jag inte socialdemokrat. Ledamoten får framföra sin kritik direkt till Socialdemokraterna, men jag kan säga att så pass mycket koll har jag att jag vet att svensk skola inte har sämst resultat i världen. Det är märkligt att en talesperson för näst största parti uttalar sig på det sättet. Husbygårdsskolan ligger för övrigt bredvid min lägenhet, så jag vet hur det är på den skolan. Men min fråga gällde inte detta. Varför anser inte , precis som samtliga forskare och folk inom professionen, att socioekonomiska förutsättningar är avgörande för hur det går för barn i svensk skola? Vi måste därför gå till grunden med problemen, nämligen att förändra vårt samhälle ekonomiskt och socialt. Vi moderater tycker att alla barn är lika viktiga och att alla barn ska klara skolan. Det spelar ingen roll om man har behov av en resursskola - en friskolereform som regeringen har vägrat skriva in i lagen - om man kommer från ett socioekonomiskt utsatt område, om man har problem hemma eller var man bor i . Alla barn ska mötas av höga förväntningar och få den hjälp och det stöd de behöver så att de kan klara skolan. Alla barn är lika viktiga, säger . Ja, det är vi nog många som tycker. Jag vill ändå spinna vidare på det som sa. Det var därför jag begärde ordet. Jag blev mycket fundersam och upprörd när jag såg inslaget där viftade bort faktorn socioekonomisk bakgrund. Forskningsrapport efter forskningsrapport visar att de socioekonomiska faktorerna är det som vi verkligen måste utgå från, inte minst när vi finansierar vår svenska skola. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning inledning om de elever som misslyckas och riskerar att hamna i gängkriminalitet är något som upptar mångas tankar - mina också. Det är därför som vi verkligen försöker se till att satsa mer på dem som behöver mest, till exempel med det likvärdighetsbidrag som vi har infört. Vad tycker egentligen om likvärdighetsbidraget? Ser hon att det ändå har gett resultat för de barn som hon ivrar så mycket för i sina tal? och hennes kamrater vill i sitt ändringsförslag ha fler skoltimmar. Ser inte att det finns en risk för att det ökar olikvärdigheten när vi vet att de legitimerade lärarna inte alltid finns på de skolor där de största behoven finns? Hur tänker om detta? Det finns mycket forskning som handlar om vad barn behöver i skolan och vad som fungerar för en god pedagogik. Tyvärr är det intressant att just när det gäller skolområdet verkar det inte som att forskningen är särskilt viktig. Man famlar ofta och säger att det inte finns forskning, men det finns mycket forskning som visar hur barn lär sig bäst i skolan. Det är helt klart så att barn behöver lugn och ro i skolan. De behöver duktiga lärare, och de behöver mötas av höga förväntningar. När man besöker skolor i områden där betygssnittet är lågt möts man ofta av lärare och rektorer som säger att de har gjort fel. De har inte mött barn i utsatta områden med höga förväntningar, utan de har utgått från att det är omöjligt. Därför är det så otroligt viktigt att inte se till det som kallas socioekonomisk bakgrund eller lägga lägre förväntningar på barn som kommer från ett annat land. Alla barn ska mötas av lika stora förväntningar och kunna nå sin högsta potential. Vi måste låta barn lyckas i oavsett bakgrund. Det är inte bara jag som påstår att har sämst resultat i hela världen när det gäller skillnaden mellan inhemskt födda barn och utlandsfödda barn, utan visar i slutrapporten efter - trots att för många hade exkluderats - att hade sämst resultat i hela världen. Så vill inte vi moderater att det ska vara. Alla barn ska få mötas av höga förväntningar och kunna nå sin högsta potential i svensk skola, inte slås ut så som sker i Socialdemokraternas skola. Vid besök och dialog - som talar om i sitt inlägg - drar man nya lärdomar. Det är spännande, och det är ett av våra huvuduppdrag. Men när man läser budgetmotion ser man att där står att vill ta bort regeringens satsning på kvalitetsdialoger med skolans huvudmän. Jag är nyfiken på varför vill det. Det handlar just om att sitta vid samma bord och diskutera utmaningarna, som lyfter fram. Varför vill inte att det ska genomföras? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning frågade i sin replik på mitt anförande om Socialdemokraterna tänker obstruera om skolvalet. Jag vill bara påminna om att i gällande budget föreslår regeringen för ett förändrat urval och ett gemensamt urvalssystem . Det har inte de nuvarande partierna ändrat på. Det är bra att igen ställer frågor om skolvalet eftersom uppenbarligen inte har läst texten. Även om vi från de partier vars budget har gått igenom har kvar pengarna till har vi skrivit att man inte ska ändra skolvalssystemet och ta bort det från kommunerna eller hitta på några nya kriterier. Det står i texten i den del av budgeten som handlar om . Sedan tar upp en alldeles ny fråga som vi har inte har pratat om här över huvud taget, och den kommer jag inte att hinna svara på. Men det jag kan försöka svara på är frågan om likvärdighetsbidraget, som jag tycker är intressant. Där har det redan varit miljarder, och i Socialdemokraternas budget utökas det med ännu fler miljarder. Men det har inte gjorts någon utvärdering av bidraget. Har det lett till ökade resultat? Har det lett till förbättrade resultat för eleverna? Det vore bra, fru talman, om man utvärderar om bidrag som omfattar miljardbelopp fungerar eller inte. Låt mig först och främst yrka bifall till förslaget i betänkandet. går svenskarna till valurnorna för att bestämma landets framtid. En av de allra viktigaste frågorna i det valet är skolan. En god och högkvalitativ utbildningsnivå är viktig för vårt land om vi ska konkurrera i den snabba utveckling som präglar vår samtid. Kunskap och bildning går hand i hand med utveckling och ekonomisk tillväxt. Men svensk skolpolitik hänger inte riktigt med i utvecklingen. Nästan påminns vi om att det finns stora problem att ta itu med om ska vara en framgångsrik kunskapsnation. Det är stök och bråk i klassrum. Det är hot, våld och mobbning på skolorna. Det är sjunkande status för läraryrket. Det är negativ kunskapsutveckling . Skolor drivs av islamister som skickar pengar till islamistiska organisationer utomlands. Det sker medvetet fusk i internationella kunskapsmätningar för att dölja de verkliga problemen. Allt detta är det som styrs av Socialdemokraterna och det parti som bara pratar om kunskap i stället för att ge verkliga förutsättningar för den. är det viktigt att skolpolitiken får en kursändring. Det är också det som är grunden för den gemensamma budget som har lagts fram av , . Grunden för en lyckad skolgång läggs redan i förskoleåldern. En trygg och inspirerande miljö stimulerar lusten att lära, och den väcker också nyfikenheten hos barn. Den fria leken, fri från politiskt korrekt genuspedagogik och normkritik ska vara i centrum. Barn ska få vara just barn, även om de successivt ska förberedas för kommande skolgång. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Det är också en viktig uppgift att komma till rätta med den extremt höga arbetsbelastningen, underbemanningen och de ökande ohälsotalen bland förskolepersonalen. Tillsammans med M och KD har vi därför föreslagit ytterligare förstärkningar av anslaget till just förskolan. I råder en annan verklighet. Vi har varit inne på delar av det under debattens gång. Otryggheten i breder ut sig. Enligt Skolinspektionens skolenkät för 2010-2020 uppgav var femte elev i årskurs 9 att man kände sig otrygg i skolan 2020. Förändringen har gått i negativ riktning. I årskurs 9 har andelen trygga elever minskat med . I enkäten framkommer även att en av tre grundskollärare uppger att en stor del av undervisningstiden går till att upprätthålla ordningen i klassrummet 2020, mot en av fyra 2012. Det är ingen bra utvecklingstrend. Lärarna har också helt förlorat sin auktoritet. En tredjedel av lärarna i ser hot och våld som ett stort problem, och nära en femtedel av högstadielärarna har funderat på att sluta på grund av hot och våld från elever och föräldrar. En studie av vittnar om en mycket pressad arbetsmiljö för många lärare, inte minst i . Det var som uppgav att deras arbetsbelastning är alltför hög, och ansåg att deras arbete är psykiskt påfrestande. Var fjärde lärare menar att de minst känner att de är på bristningsgränsen för vad de orkar med, och nästan var femte uppger att de känner så minst . Vi har alltså inte bara problem med att rekrytera lärare till skolan; vi har även problem med att behålla utbildade lärare i skolorna. Lika illa är det med kunskapsutvecklingen i skolan. Regeringen hävdar envist i nästan varje debatt att elevernas kunskaper har förbättrats . Men då ska vi komma ihåg att Pisaresultaten 2012 var en all time low. Om vi i stället studerar kunskapsutvecklingen över och går eller in kan vi se att resultaten är sämre än de var då - inte minst , då svenska femtonåringar presterade väsentligt bättre än OECD-genomsnittet på samtliga ämnesområden. lämnade 116 000 elever , och ungefär var fjärde elev saknade fullständiga betyg - av eleverna. är det också en större andel elever som saknar betyg i kärnämnena jämfört med . Det är alltså en negativ trend . Det här borde, tillsammans med det jag nämnde tidigare, föranleda en politik som helt och hållet fokuserar på att skapa bättre förutsättningar för lärande och öka kunskapsresultaten. Men så är inte fallet. Skoldebatten handlar om något helt annat. I stället för att ägna sig åt att ta tag i de problem som präglar svensk skola och som på allvar hindrar kunskapsutvecklingen är Socialdemokraterna mer intresserade av att ägna sig åt socialistisk propaganda. Attacken görs inte mot de skolor som har problem utan mot välfungerande skolor som levererar resultat. I stället för att tala klarspråk och säga rakt ut att de vill förbjuda fristående skolor lindar de in det i argument om skolpeng och vinstförbud. Effekten blir densamma. De flesta fristående skolor kommer att läggas ned. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Fristående skolor utarmar den kommunala skolan, sägs det i denna propaganda. Men att det bara är av eleverna som går i en fristående skola, oftast en liten sådan, sägs det sällan något om. Inte heller nämns det att det också i kommuner utan fristående skolor är svårt för kommunala skolor att få ekonomin att gå runt - eller att flertalet fristående skolor har ytterst små marginaler, om ens några. Det här är Socialdemokraterna såklart mycket väl medvetna om. Men för att dölja bristerna i den egna skolpolitiken är det så lätt att använda skräckpropaganda för att vigla upp opinionen. Socialdemokraterna använder sig också alltmer av uttrycket "ta tillbaka kontrollen över välfärden". Känn på den! Ta tillbaka kontrollen över välfärden. I alla fall för mig är detta något som ger en känsla av debatter om löntagarfonder, när planen var att en gång för alla totalt socialisera samhället. Och visst är det samma typ av socialism som avses. Med "ta tillbaka kontrollen" menas ju inget annat än att makten ska flyttas från elever och föräldrar till politiker och byråkrater. Det är politiker och tjänstemän som enligt socialdemokratin ska bestämma skolvalet, inte föräldrar och elever. Det socialistiska tänkandet känner heller inga som helst gränser. Barn ska in i skolor och klasser. Kvotering ska tillämpas, och elever ska bussas till skolor i andra områden i stället för till den skola som ligger närmast hemmet. Så blir konsekvensen av det socialistiska skolvalet: När elever ska placeras ut på olika skolor måste även elever från närområdet placeras på andra skolor längre bort. Det är social ingenjörskonst när den är som allra sämst. För oss sverigedemokrater är valfriheten viktig. Det är elever och föräldrar som ska välja skola, ingen annan. Det betyder inte att vi inte ställer krav på fristående aktörer - eller kommunala, för den delen. Men kritiken måste riktas mot de skolor som inte sköter sig, skolor där undervisningen är undermålig och resultaten inte är bra, och inte mot populära skolor där lärare och elever trivs, skolor som fungerar och som levererar resultat. Just därför måste vi skärpa Skolinspektionens uppdrag och förtydliga och förstärka det. Vi har valt att höja anslaget till Skolinspektionen i vår gemensamma budget. Det är dags att den skolpolitiska debatten handlar mer om innehållet än om driftsformer. Vad är det som gör att vissa skolor är mer framgångsrika än andra? Varför lyckas även skolor i socioekonomiskt mycket svaga områden vända resultaten när det görs särskilda insatser i form av förstärkningar av ledarskapet eller lärarkåren? Varför lyckas vissa skolor så väl med att bekämpa skolk, öka närvaron och upprätthålla ordning och reda i klassrummen? Det är just här den socialdemokratiska politiken har misslyckats totalt, och inte blir det bättre av att tala om andra saker än de verkliga problemen. Tvärtom är det ledarskapet i skolan, lärarens auktoritet, högt ställda förväntningar på eleverna, förmågan att anpassa undervisningen även för elever som är särbegåvade, bekämpandet av skolk och stök och upprätthållandet av ordning och reda i klassrummen som är grunden för en framgångsrik skola. Det är detta skoldebatten måste handla om. , har en gemensam budget för utgiftsområdet. Den innehåller förändringar i ett antal anslagsområden. Men framför allt innehåller den riktlinjer för en ny skolpolitik som är fokuserad på kunskap och ordning och reda och som slår vakt om pluralism och valfrihet. Det är en bra varudeklaration inför valet . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning vill ha en skola där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter. Det är lättare sagt än gjort, och det kräver att varje elev ses som den individ den är och ges förutsättningar att utvecklas efter sin förmåga - även den särbegåvade eleven som behöver extra stimulans för att inte tappa motivationen och eleven som behöver särskilt stöd för att över huvud taget klara av skolans kunskapskrav. Den här situationen och problematiken har försvårats av pandemin som vi gått igenom. De resultat vi ser i skolan är inte tillfredsställande. Vem av oss kan acceptera att en fjärdedel av alla elever som går ut saknar fullständiga betyg? Eller att av eleverna som går ut saknar godkänt betyg i kärnämnena och därmed inte kan söka vidare till gymnasiet? Jag har ju ett förflutet som regionpolitiker och har jobbat mycket med folkhälsofrågor. I sådana sammanhang talar man mycket om friskfaktorer och skyddsfaktorer, det vill säga sådant som minskar riskerna för olika former av ohälsa. Forskning visar att fullgjorda grundskolestudier med godkända betyg är den starkaste skyddsfaktorn mot olika former av utanförskap - inte bara arbetslöshet utan även långtidssjukskrivning, ekonomisk och social utsatthet och kriminalitet. Detta i sig ger alla skäl i världen att lägga stora resurser på att varje elev ska klara av skolan, inte genom att sänka kraven utan genom att sätta in de resurser som eleven behöver för att klara betygens kunskapskrav. har vi kristdemokrater gång på gång lyft det faktum att svenska elever har mindre antal undervisningstimmar än OECD-snittet. Av dessa undervisningstimmar är dessutom ett inte föraktligt antal lärarlösa lektioner, trots all kunskap som finns om att det är just lärarledd undervisning av en erfaren, yrkesskicklig pedagog som är den viktigaste förutsättningen för elevens lärande. Dessutom är det viktigt att grunden läggs . Därför är beslut att anta den budgetreservation som till att börja med arbetade fram tillsammans med så viktigt. Genom den läggs nu grunden för att successivt utöka antalet undervisningstimmar med start i lågstadiet. Detta ger barnen helt nya förutsättningar. Likaså är det ökade statsbidraget för att minska barngruppernas storlek i förskolan oerhört viktigt. En förskola med alltför många barn per vuxen skapar inte det lugn, den trygghet och den pedagogiska miljö som barnet behöver för att utvecklas efter sin förmåga.