bet · H801CU6 · 2021-03-11 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 5. När det gäller förslaget i motion 2020/21:3248 (L) yrkande 5, om att regeringen bör se över möjligheten att låta bara den ena maken eller sambon adoptera en vuxen som varit familjehemsplacerad hos sökanden, konstaterar jag i likhet med majoriteten att Utredningen om en föräldraskapsrättslig lagstiftning för alla har fått i uppdrag att titta på frågan och att motionsyrkandet därmed får anses ha blivit tillgodosett. Jag kommer att fortsätta följa frågan. När det sedan gället förslaget i motion 2020/21:3275 (L) yrkande 21 är följande att anföra. Den nya regleringen om adoptioner innebär bl.a. att det barn som ansökan gäller ska få information och ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör adoptionen. Barnets rätt till delaktighet gäller under hela handläggningen av adoptionsärendet, och domstolen har det yttersta ansvaret för att kraven är uppfyllda. Detta är positivt. Jag anser dock att reglerna om barnets rätt till delaktighet går att förbättra för att i ännu större utsträckning säkerställa barnets rätt att komma till tals genom hela adoptionsprocessen. I det syftet bör det införas en bestämmelse om att domstolen ska vara skyldig att ge även den som är tillfälle att yttra sig direkt till eller inför domstolen. Det får bli en uppgift för regeringen att återkomma med ett sådant lagförslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar, punkt 15 (SD, C, L) av (SD), (SD), (SD), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:655 av m.fl. (SD) yrkande 7.1, 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkandena 37–39 och 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 11. Fler barn föds numera utanför än inom ett äktenskap. Nuvarande lagstiftning, som per automatik utesluter fäder som vårdnadshavare i de fall de inte är gifta med barnets moder, är otidsenlig, brister i jämställdhet och är negativ ur barnets perspektiv. Bristerna avhjälps inte genom förslaget från Utredningen om faderskap och föräldraskap om att göra det möjligt att i samband med en elektronisk bekräftelse av faderskap anmäla gemensam vårdnad om ett barn. har också kommit fram till att det inte överensstämmer med att föräldrar som är ogifta vid sitt barns födelse inte ges gemensam vårdnad om barnet. Huvudregeln bör därför vara att alla barn från födseln står under vårdnad av båda föräldrarna. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och återkomma till . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Överförmyndare, gode män och förvaltare, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 16, 2020/21:1324 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:2021 av (M) yrkandena 1–5, 2020/21:742 av (S), 2020/21:1324 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 5–8, 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkandena 3–7, 2020/21:1999 av m.fl. (S), 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 55 och 56, 2020/21:2435 av ClasGöran och (båda S), 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 42, 2020/21:3231 av (L) yrkande 1, 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2020/21:3451 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Det vanligaste är att en god man förordnas i fall där en enskild på grund av t.ex. sjukdom behöver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person. har dock behovet av gode män för ensamkommande barn ökat. Det har varit svårt att rekrytera nya gode män i den utsträckning som behövts. Uppdraget ger förhållandevis låg ersättning, och incitamenten för att bli god man är således ofta ett personligt engagemang. Dessutom kan det vara komplicerat att bli entledigad från sitt uppdrag. För att göra uppdraget som god man mer attraktivt bör regelverket på området förtydligas så att den gode mannen är medveten om omfattningen av sitt åtagande. Det bör också bli enklare för en god man att lämna sitt uppdrag. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och återkomma till . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Överförmyndare, gode män och förvaltare, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkandena 3–7 och 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 55 och 56, 2019/20:2021 av (M) yrkande 1, 2020/21:1324 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3451 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:2021 av (M) yrkandena 2–5, 2020/21:742 av (S), 2020/21:1324 av m.fl. (M) yrkandena 3–8, 2020/21:1999 av m.fl. (S), 2020/21:2435 av ClasGöran och (båda S), 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 42, 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 16, 2020/21:3231 av (L) yrkande 1, 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2020/21:3451 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Systemet med gode män och förvaltare har länge varit i behov av en översyn, och pågår äntligen en sådan översyn genom uppdrag som ska redovisas . Vi anser att det behövs en rad olika åtgärder för att komma till rätta med de problem och brister som finns på området. Sålunda bör det införas ett nationellt register över ställföreträdare för att man ska kunna kontrollera bl.a. hur många uppdrag en ställföreträdare har och kunna välja bort olämpliga ställföreträdare. Vidare bör kontrollen vid förordnandet av gode män skärpas genom att utdrag ur belastningsregistret ska vara obligatoriskt. Dessutom behöver tillsynen på området förbättras och möjligheterna till sanktioner utökas, och den enskilde bör ges bättre rätt till ekonomisk ersättning vid skada. Skyddsnätet för utsatta människor måste helt enkelt vara starkt. För att säkerställa en hög kvalitet på ställföreträdarens arbete är det minst lika viktigt att ställa tydliga krav på ställföreträdaren redan från första början, så att alla vet vad som gäller. Det bör därför förtydligas vilka kvalitetskriterier som ska gälla för ställföreträdare och deras arbete, och efterlevnaden måste säkerställas. Dessutom bör utbildningen för gode män vara obligatorisk. I syfte att säkerställa kvaliteten bör det också införas regler om ett rimligt högsta antal personer som en ställföreträdare får företräda. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag, eller vidta de åtgärder av annat slag, som krävs för att tillgodose det sagda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Överförmyndare, gode män och förvaltare, punkt 17 (KD, L) av (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2019/20:2021 av (M) yrkandena 1–5, 2020/21:742 av (S), 2020/21:1324 av m.fl. (M) yrkandena 1–8, 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkandena 3–7, 2020/21:1999 av m.fl. (S), 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 55 och 56, 2020/21:2435 av ClasGöran och (båda S), 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 42, 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 16, 2020/21:3231 av (L) yrkande 1 och 2020/21:3451 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Det behövs en bred reform av systemet med överförmyndare, gode män och förvaltare. Enligt vår mening har regeringen varit alltför försiktig i sina kommittédirektiv till . Vi anser att följande krav bör ställas på en ny reglering på området, vilket bör anges i direktiven till en ny utredning som bör tillsättas 2021: • Villkoren för de kommunala förvaltarenheter vars anställda är ställföreträdare i svårrekryterade fall ska förtydligas i fråga om bl.a. upphandling och inrättande. • Upphandling av ställföreträdare från idéburna organisationer och från det privata näringslivet ska också vara ett möjligt sätt att tillgodose behovet av ställföreträdare, och lagstöd för detta måste förtydligas. • En nationell tillsynsmyndighet ska inrättas, som ska utfärda gemensamma och likvärdiga rapporteringskrav för ställföreträdare i hela landet samt föra offentlig statistik. • Ett nationellt ställföreträdarregister ska införas så att ställföreträdare som visat sig olämpliga för uppdraget i någon annan kommun än den egna kan väljas bort. • Frågan om en särskild form av utökat godmanskap eller interimistiskt vårdnadshavarskap för ensamkommande barn och ungdomar bör utredas. Det får bli en uppgift för regeringen att tillgodose det sagda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Överförmyndare, gode män och förvaltare, punkt 17 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 42, 2019/20:2021 av (M) yrkande 3, 2020/21:1324 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5 samt 2020/21:3451 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:2021 av (M) yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2020/21:742 av (S), 2020/21:1324 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 6–8, 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkandena 3–7, 2020/21:1999 av m.fl. (S), 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 55 och 56, 2020/21:2435 av ClasGöran och (båda S), 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 16, 2020/21:3231 av (L) yrkande 1, 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2020/21:3451 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3. Verksamheten med gode män, som i hög grad bygger på ett ideellt engagemang, är sårbar och riskerar att falla samman samt därmed lämna tusentals utsatta människor i sticket. Det är svårt att rekrytera personer med tillräckliga kvalifikationer för uppdraget. Jag anser att det bör införas professionella gode män för ensamkommande barn, eftersom det rör sig om en grupp som kräver särskilda kunskaper att företräda. Det finns dock även andra grupper som kan ha behov av en professionell god man, t.ex. personer som lider av missbruk eller psykisk sjukdom. Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur ett sådant system skulle kunna se ut. Dessutom anser jag att det bör finnas en nationell myndighet som ansvarar för tillsynen på området, tar fram statistik och samordnar utbildningsinsatser för gode män. I första hand bör det inte inrättas en helt ny myndighet, utan i stället en myndighetsfunktion inom en befintlig myndighet med liknande kompetens och uppgifter. Regeringen bör därför ta nödvändiga initiativ till en sådan nationell myndighet. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Framtidsfullmakter, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del, 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2020/21:2405 av (S) yrkande 1. Jag och mitt parti har alltsedan regleringen om framtidsfullmakter infördes ansett att sådana bör kunna upprättas i digital form. Det kan konstateras att frågan är minst lika aktuell i och med att kontakten med banker blir allt mer digital. Det är därför positivt att har i uppdrag att överväga om och hur framtidsfullmakter ska kunna upprättas och hanteras elektroniskt. Även frågan om ett register aktualiseras enligt kommittédirektiven. Uppdraget ska redovisas . Regeringen bör därefter ta de fortsatta initiativ som är nödvändiga för att framtidsfullmakter ska kunna upprättas och hanteras digitalt samt registreras i ett offentligt register. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Framtidsfullmakter, punkt 18 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del och 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2020/21:2405 av (S) yrkande 1. Genom lag om framtidsfullmakter har den enskilde fått större makt att planera och behålla kontrollen över viktiga angelägenheter. Lagstiftningen ger dock inte en heltäckande lösning på de problem som kan uppstå. Jag anser att det bör läggas fram ett lagförslag som möjliggör för en framtidsfullmäktig att företräda den enskilde gentemot hälso- och sjukvård samt tandvård när den enskilde själv inte längre har förmåga att ta ställning i sådana frågor. En sådan reglering skulle öka den enskildes självbestämmande även på detta område. Regleringen måste naturligtvis beakta frågornas särskilda karaktär. Utredningen om beslutsoförmögna personers ställning i vård, omsorg och forskning har i sitt betänkande Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning (SOU 2015:80) lämnat ett förslag i saken, men något lagförslag har ännu inte lagts fram. Att hälso- och sjukvård uteslutits från lagen om framtidsfullmakter kan dessutom skapa gränsdragningsproblem. Lagen bör därför åtminstone förtydligas i fråga om gränsdragningen mellan å ena sidan omsorg och å andra sidan hälso- och sjukvård. Dessutom anser jag att det är angeläget att framtidsfullmakter ska kunna registreras digitalt i ett nationellt register. Det är därför positivt att har i uppdrag att överväga frågan. Arbetet med frågan bör prioriteras så att lagändringar kan träda i kraft . Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Dödförklaring, punkt 19 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 19. Svenska myndigheter tillerkänner inte vissa länders handlingar bevisvärde i fråga om dödsfall. Det medför att dödsfallet inte registreras automatiskt i folkbokföringen, utan i stället måste det särskilda förfarandet för dödförklaring enligt lagen om dödförklaring tillämpas. Detta kan skapa en svår situation för de anhöriga. Av det skälet anser vi att regeringen bör ta initiativ till att se över lagstiftningen om dödförklaring. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Särkullbarns och efterlevande makes arvsrätt, punkt 21 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2020/21:1067 av (M). Den ekonomiska utvecklingen, individens frihet och nya familjekonstellationer gör att förutsättningarna för arvsrätten är annorlunda än när regelverket tillkom. Med tanke på dagens förändrade situation finns det skäl att utvärdera de gällande reglerna om särkullbarns respektive efterlevande makes rätt till arv och utreda om reglerna kan behöva moderniseras. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Arvsrätt för kusiner, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkande 33. Familjen är samhällets viktigaste beståndsdel, och det saknas skäl att anta att den som saknar närmare släktingar än kusiner i regel hellre skulle se sitt livsverk, stort eller litet, tillfalla staten än de släktingar som faktiskt finns i livet. Allmänna arvsfonden har dessutom fått kritik för bl.a. bristande kontroll av hur utbetalda medel används; bl.a. har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap pekat på att det finns indikationer på att stöd har gått till antidemokratiska organisationer. Det finns därför skäl att utvidga arvsrätten till att inbegripa kusiner, och i förlängningen eventuellt än mer avlägsna släktingar. En sådan ordning skulle bättre svara mot vad som kan antas vara arvlåtarens vilja och skulle förhindra ovärdiga arvstvister mellan staten och en avlidens anhöriga. Regeringen bör därför ta initiativ till att återinföra arvsrätt för kusiner. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förverkande av arvsrätt, punkt 23 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 10. Bestämmelserna om förverkande av rätt att ta arv är tillämpliga i fall där arvtagaren genom brott orsakar arvlåtarens död. Det finns dock fler situationer när det är stötande för det allmänna rättsmedvetandet att gärningsmannens arvsrätt förblir intakt, t.ex. när ett mordförsök påbörjas men polis eller andra hinner avbryta gärningen eller vid en långt gången förberedelse eller stämpling till mord. Det bör därför göras en översyn av regleringen på området i syfte att skärpa denna. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Arvsrätt i fråga om digitala tillgångar, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkandena 35–37. Den digitala utvecklingen går snabbt, och lagstiftningen håller inte alltid jämna steg. Mycket av dagens kommunikation sker digitalt, och våra datorer och smarta tillbehör innehåller en hel del personligt material, såsom foton, musik, texter och e-post. Digitala tillgångar kan ha både ett monetärt värde och ett affektionsvärde. Den befintliga lagstiftningen om arvsrätt gör visserligen inte någon åtskillnad mellan materiella och immateriella tillgångar. Lagstiftningen preciserar dock inte vad som händer med digitala tillgångar när någon går bort, och man kan därför anta att sådana tillgångar sällan tas upp i bouppteckningen. Vi anser att material som finns i den avlidnes dator eller i molntjänster m.m. som brukats av den avlidne alltid bör specificeras i bouppteckningen, och det finns enligt vår mening ett behov av att förtydliga de arvsrättsliga reglerna i detta avseende. informerade om vad som gäller i fråga om digital kvarlåtenskap, t.ex. vilket material det kan handla om, var någonstans materialet kan vara placerat, hur det kan hanteras, hur man kan planera för den digitala kvarlåtenskapen och att man kan utse en betrodd person, en s.k. intressebevakare, att hantera kvarlåtenskapen genom ett avtal. Motsvarande information behöver enligt vår mening på ett tydligare sätt förmedlas även via myndigheter som pensionärer kommer i kontakt med i samband med olika arvsrättsliga frågor. Regeringen bör därför ta initiativ till att förtydliga de arvsrättsliga reglerna i fråga om upphovsrätt och till att säkerställa att även det digitala arvet ingår i dödsboet samt till att berörda myndigheter informerar pensionärer om hur de kan hantera sin digitala egendom. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Elektroniska dokument i familjerättsliga sammanhang, punkt 26 (SD, C, KD, L) av (KD), (SD), (SD), (SD), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2020/21:3062 av (MP) yrkande 2. Digital meddelandehantering, och inte fysisk post, bör vara standard och det primära sättet att kommunicera på. Vi anser därför att familjerättsliga handlingar som huvudregel ska kunna upprättas respektive lämnas in elektroniskt. Det kan konstateras att det numera är möjligt att skicka in samtliga handlingar digitalt till alla domstolar i bl.a. familjerättsliga mål och ärenden. Vidare föreslår Utredningen om faderskap och föräldraskap att elektronisk bekräftelse av faderskap eller föräldraskap ska vara möjlig, och har i uppdrag att överväga om och hur framtidsfullmakter ska kunna upprättas och hanteras elektroniskt. Dessutom har sammanställt ett regelförändringsförslag för att bl.a. möjliggöra en digitalisering av bouppteckningsverksamheten. Vi välkomnar dessa åtgärder. kan det konstateras att en digital hantering fortfarande inte är möjlig i ett antal familjerättsliga sammanhang. Det gäller t.ex. vid registrering i äktenskapsregistret av äktenskapsförord, gåvor mellan makar, bodelningshandlingar och lagvalsavtal. Samma sak gäller för en ansökan om hindersprövning. Regeringen bör därför ta nödvändiga initiativ för att möjliggöra elektronisk hantering av alla familjerättsliga dokument, i den utsträckning inte starka skäl talar emot en sådan hantering i fråga om handlingar av något särskilt slag. Det sagda inbegriper en översyn av det familjerättsliga regelverket för att säkerställa att det är anpassat till digitala lösningar. Vad som har anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En könsneutral föräldrabalk, punkt 16 (V) (V) anför: Som framgår ovan gav regeringen Utredningen om en föräldraskapsrättslig lagstiftning för alla i uppdrag att åstadkomma en mer sammanhållen, könsneutral och jämlik reglering om föräldraskap samt regler om föräldraansvar som är anpassade till olika familjekonstellationer. En del av uppdraget tar sikte på att göra könsneutral, och utredaren ska överväga att införa ett mer generellt och könsneutralt föräldraskapsbegrepp. Genom utredningen har förslaget i kommittémotion 2020/21:179 (V) yrkande 1 blivit tillgodosett, och det har därför inte funnits anledning för mig att följa upp motionsyrkandet i en reservation. Jag kommer dock att noga följa det fortsatta arbetet med frågan och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /20 2019/20:2021 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt register för gode män och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komma till rätta med missbruk av utsatta människors situation och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten med professionella gode män och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försäkring för gode män och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:67 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett statligt testamentsregister och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:179 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av den familjerättsliga lagstiftningen i syfte att den ska bli både materiellt och språkligt könsneutral och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:597 av m.fl. (V): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet ska verka för en konvention för partnerskap och samkönade äktenskap och tillkännager detta för regeringen.