bet · H901MJU1 · 2021-12-08 00:00:00 — 2.4 Utveckling av resultatredovisningen i BP 2022 Av propositionen framgår[14] att utrymmet inom RK för utvecklingsarbetet av den ekonomiska styrningen har varit begränsat under pandemin. Vidare pekas på att ESV har lämnat flera rapporter om den ekonomiska styrningen i staten (jfr bl.a. ESV 2021:19 och 18). Vad gäller den fortsatta utvecklingen av resultatredovisningen till anges att detta arbete har fortsatt i RK för att resultatredovisningarna ska utformas i enlighet med riktlinjerna som togs fram inför budgetpropositionen . Från och med BP 2022 har avsnitten ”Analyser och slutsatser” bytt namn till ”Regeringens bedömning av måluppfyllelse”. Syftet med ändringen är att rubriken tydligare ska återspegla det avsedda innehållet i avsnittet. Utöver detta redogörs i propositionen även för utfallet av arbetet med digitaliseringen av de finansiella underlagen i budgetprocessen samt ESV:s rapport om den interna styrningen och kontroll samt interrevisionen i staten. Av budgetpropositionen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård framgår att målen för miljöpolitiken är strukturerade i ett målsystem som kallas för miljömålssystemet. – ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen – miljökvalitetsmål som beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till – etappmål som beskriver de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Regeringen uppger att generationsmålet är det övergripande målet för miljöpolitiken och att det målet beskriver att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det finns 16 miljökvalitetsmål: Levande sjöar och vattendrag Grundvatten av god kvalitet Hav i balans samt levande kust och skärgård Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen har beslutat om etappmål inom miljömålssystemet. har beslutat om etappmål som bidrar till att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Sammantaget finns det nu 19 etappmål med målår som sträcker sig till 2021 eller . Övriga etappmål är enligt regeringen slutredovisade i tidigare budgetpropositioner. Länsstyrelserna och 26 nationella myndigheter har i sina instruktioner ett utpekat ansvar för att verka för att nå miljökvalitetsmålen och generations-målet. Åtta av dessa myndigheter har även ett utpekat ansvar för att samordna uppföljningen, utvärderingen och rapporteringen av ett eller flera miljökvalitetsmål. har i uppgift att vägleda de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet i deras arbete med genomförande och uppföljning. Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft . Den utgör en viktig del i arbetet inom politikområdet. Regeringen uppger att miljömålen är den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Miljömålen är därför enligt regeringen en viktig utgångspunkt för genomförande av Agenda 2030 med sina 17 globala mål för hållbar utveckling. Miljömålen utgör det nationella genomförandet av Agenda 2030:s miljörelaterade mål och delmål. Arbetet för att nå miljömålen bidrar även till att nå andra mål i Agenda . Generationsmålet och de 16 miljökvalitetsmålen är tydligt knutna till flera av de globala målen, som redovisas i en tabell. Till varje miljökvalitetsmål hör ett antal s.k. preciseringar. Regeringen uppger att preciseringarna beskriver innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska uppnås och att de är bedömningsgrunder för resultaten i budgetpropositionen. Vidare uppger regeringen att för varje mål finns även ett antal indikatorer som redovisas återkommande i budgetpropositionen i form av tabeller och diagram. Regeringen presenterar en övergripande bedömning av miljöuppfyllelsen. Den sammanlagda bilden är att 14 av de 16 miljökvalitetsmålen fortfarande inte nås. Bedömningen är att endast miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö bedöms nås respektive vara nära att nås. De mål där utvecklingen är positiv men inte tillräcklig är luft och Bara naturlig försurning. För vissa mål går det enligt regeringen inte att utläsa en tydlig riktning i utvecklingen av miljön. Det kan bero på att det saknas tillräckliga underlag för att kunna mäta utvecklingen i miljön. En annan anledning kan vara att utvecklingen inom samma mål är motsägelsefull. Dessa mål är: Giftfri miljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans samt levande kust och skärgård och God bebyggd miljö. Mål där utvecklingen är negativ är: Begränsad klimatpåverkan, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. Av totalt nio etappmål med målår 2020 har fyra nåtts. De åtta etappmål som har beslutats sedan förra budgetpropositionen samt ytterligare fyra har ännu inte följts upp. Regeringen bedömer att trots att inte alla etappmål bedöms möjliga att nå bidrar de till att öka takten i arbetet. 2.6 Utskottets tidigare bedömningar I budgetbetänkandet [15] framförde utskottet återigen att det ser positivt på det utvecklings- och erfarenhetsutbyte som pågått mellan företrädare för regeringen och miljö- och jordbruksutskottet i syfte att utveckla resultat-redovisningen i budgetpropositionerna. Det fördes en dialog såväl på politisk nivå mellan de ansvariga statssekreterarna i och utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som på tjänstemannanivå. Liksom tidigare ansåg utskottet att det är väsentligt att dialogen fortsätter att utvecklas. Utskottet konstaterade att tabellen med kopplingar mellan Agenda 2030-målen och miljökvalitetsmålen var borttagen. Även under varje miljö-kvalitetsmål hade denna information utelämnats. Utskottet ansåg att det var önskvärt om regeringen återinför antingen tabellen eller redovisningen av vilka kopplingar som finns under varje miljökvalitetsmål. Gruppen noterade att regeringen hade reducerat antalet redovisade indikatorer som en följd av den översyn som gjordes av resultattexterna i budgetpropositionen . Detta gällde även indikatorer som utgör bedömningsgrunder och som inte hade uppdaterats. Gruppen såg det som angeläget att indikatorer som utgör bedömningsgrunder åtminstone kommenteras kortfattat oavsett om de är uppdaterade eller inte. Resultatredovisningen hade överlag blivit mer fokuserad på resultat och den långsiktiga utvecklingen. Utskottet ansåg dock att resultatredovisningen kunde förbättras ytterligare, exempelvis när det gäller längre tidsserier i redovisningen av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Därför ville utskottet återigen påminna om vikten av att redovisningen koncentreras till resultaten av insatserna samt till den långsiktiga utvecklingen. Det är också viktigt att effektiviteten i insatserna redovisas om möjligt. I resultatredovisningen för de miljökvalitetsmål som utskottet följde upp hade regeringen inte gjort några utpräglade konsekvensanalyser på andra områden, t.ex. vilka effekter åtgärder inom miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har på livsmedelsproduktionen. Utskottet efterfrågade därför återigen överlag fler konsekvensanalyser av om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. 2.7 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Här redovisas gruppens allmänna iakttagelser och bedömningar när det gäller resultatredovisningens struktur och innehåll. Fortsatt positivt med dialog Miljö- och jordbruksutskottets uppföljningsgrupp vill även framföra att den ser positivt på utvecklings- och erfarenhetsutbytet mellan företrädare för regeringen och utskottet för att utveckla resultatredovisningen i budgetpropositionerna. Liksom har en dialog förts såväl på politisk nivå mellan berörda statssekreterare och gruppen som på tjänstemannanivå. Gruppen anser liksom tidigare att det är väsentligt att dialogen fortsätter. Kopplingar till Agenda 2030 redovisas åter med en tydlig tabell Gruppen konstaterar att regeringen har återinfört tabellen med kopplingar mellan Agenda 2030-målen och miljökvalitetsmålen i årets budgetproposition. Gruppen välkomnar att regeringen har hörsammat utskottets önskemål från och anser att tabellen bör finnas med även i kommande budgetpropositioner. Redovisningen är bättre men kan förbättras Det tidigare avsnittet som benämndes Analys och slutsatser har bytt namn till Regeringens bedömningar av måluppfyllelsen. Det nya namnet på avsnittet är enligt gruppen en bättre beskrivning av vad avsnittet handlar om. Gruppen noterar att de flesta indikatorer som regeringen valt som kompletterande bedömningsgrunder nu redovisas som diagram eller kommenteras i text. Dock redovisas inga indikatorer i resultatredovisningen för generationsmålet då inga nya data fanns tillgängliga. En av indikatorerna, Andelen förnybar energi, kommenteras i text men i avsnittet Regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Gruppen beklagar att regeringen fokuserar på genomförda insatser men att nästan inga resultat för generationsmålet redovisas. Det finns heller inga hänvisningar till bilagan med klimatredovisningen, där indikatorn Konsumtionsbaserade utsläpp redovisas. Gruppen ser det som angeläget att indikatorer som utgör bedömningsgrunder åtminstone kommenteras kortfattat oavsett om de är uppdaterade eller inte samt att hänvisningar görs till bilagan Klimatredovisning där det är relevant. Resultatredovisningarna som gruppen följer upp har blivit tydligare när det gäller vilka resultat som hänför sig till vilka preciseringar. Ett av miljökvalitetsmålen, Ett rikt växt- och djurliv, har också kompletterats med en längre tidsserie, vilket är i linje med vad utskottet önskade i förra årets budgetbetänkande. Konsekvensanalyser fortsatt mycket angeläget I resultatredovisningen för de miljökvalitetsmål som gruppen följer upp har regeringen ännu inte gjort några utpräglade konsekvensanalyser på andra områden, t.ex. vilka effekter åtgärder inom miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har på livsmedelsproduktionen. Gruppen betonar därför vikten av att regeringen utökar sin redovisning i nästa budgetproposition med sådana analyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som i så fall uppstår. Det är viktigt att regeringen på detta sätt redovisar en helhetssyn. Gruppen välkomnar dock att regeringen i resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har kommenterat vilka övriga miljökvalitetsmål som påverkas positivt av de åtgärder som vidtagits. Viktigt att de nya etappmålen följs upp Gruppen noterar att av totalt nio etappmål med målår 2020 har fyra nåtts. De åtta etappmål som har beslutats sedan förra budgetpropositionen samt ytterligare fyra nya etappmål har ännu inte kunnat följas upp. Gruppen anser att det är önskvärt att regeringen följer upp dessa etappmål och redovisar resultatet av de insatser som gjorts för att nå dessa etappmål, så snart det är möjligt. Regeringen bedömer att etappmålen bidrar till att öka takten i arbetet med att nå målen trots att alla etappmål inte bedöms möjliga att nå. Därtill har som nämnts ovan ännu inte alla etappmål följts upp. Gruppen anser därför att regeringen bör förtydliga på vilket sätt etappmålen bidrar till att uppfylla målen. Tillkännagivandet om regeringens resultatredovisning slutbehandlat Gruppen noterar att regeringen i årets budgetproposition redovisar att den har slutbehandlat tillkännagivande om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 i budgetbetänkandet . Tabell 1 Anslag inom utgiftsområde 20 jämfört med 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1:7 Avgifter till internationella organisationer 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar 1:14 Skydd av värdefull natur 1:15 Havs- och vattenmyndigheten 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs 1:21 Driftstöd för bio-CCS (ny) 1:22 Kompetenslyft för klimatomställningen (ny) 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning * Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med budgetpropositionen . Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. 20, tabell 2.1 samt egen beräkning. Regeringen föreslår två nya anslagsområden inom utgiftsområdet: 1:21 Driftstöd för bio-CCS och 1:22 Kompetenslyft för klimatomställningen. Totalt föreslår regeringen att anslagen till utgiftsområde 20 anvisas 2022, vilket innebär en ökning med i förhållande till 2021. Anslaget som regeringen föreslår ska öka mest är 1:14 Skydd av värdefull natur, där anslaget föreslås bli 2022, en ökning med . För anslaget 1:8 Klimatbonus föreslår regeringen en sänkning med jämfört med budgeten . Anslagsnivån är dock högre än vad regeringen beräknade i budgetpropositionen . 3.2 Utskottets tidigare bedömningar Utskottet konstaterade att regeringen hade föreslagit anslagsförstärkningar inom det miljöpolitiska området. Därför menade utskottet att det är än mer angeläget att regeringen rapporterar hur medlen har använts och framför allt hur olika insatser har bidragit till att nå de uppsatta målen i kommande resultatredovisningar. 3.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Gruppen konstaterar att regeringen även har föreslagit anslagsförstärkningar inom det miljöpolitiska området, t.ex. för 1:14 Skydd av värdefull natur, 1:16 Klimatinvesteringar och 1:17 Klimatpremier. Därför vill gruppen påminna om att det är angeläget att regeringen rapporterar vilka effekter och resultat som kommit av dessa anslagsförstärkningar och hur dessa i sin tur bidragit till att nå de uppsatta målen i kommande resultatredovisningar. Miljökvalitetsmålet innebär att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med om klimatförändringar ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Arbetet med att nå målet ska ske på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att nå det globala målet. Följande bedömningsgrund används för att redovisa resultaten inom området för miljökvalitetsmålet: Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Avsnitten som berörs i denna del benämner regeringen och andra bedömningsgrunder, Resultatredovisning samt Regeringens bedömning av måluppfyllelsen. I avsnitten används preciseringen av miljökvalitetsmålet som bedömningsgrund. Som komplement redovisas indikatorerna Global medeltemperatur och Växthusgasutsläpp per sektor som diagram. En hänvisning görs till en mer detaljerad redovisning av bl.a. utsläppsutvecklingen, scenarier och målen i bilagan Klimatredovisning. Annan statistik tas upp för att redovisa resultat från insatser och särskilda satsningar. Därutöver redovisas beskrivningar av vilka insatser som genomförts. Kopplingar som finns mellan miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och Agenda 2030-målen återfinns i en tabell i början av avsnittet Miljöpolitik. 4.2.2 Redovisade resultat och bedömningar Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Inte heller det internationella samarbetet ger tillräcklig effekt. Den globala utvecklingen av medeltemperaturen är oroande Den globala medeltemperaturen fortsätter att stiga. De globala utsläppen av växthusgaser är ca 50 gigaton koldioxidekvivalenter , vilket är högre än 1990. För att hålla den globala uppvärmningen behöver dessa utsläpp halveras till 2030 jämfört med . Halten av koldioxid i atmosfären fortsätter att öka och är högre än vad den har varit på minst 800 . Utsläppen minskar i men inte tillräckligt fort Utsläppen i minskar som befolkningen växer. var utsläppen av växthusgaser i ca koldioxidekvivalenter. Jämfört med 2018 har utsläppen minskat med . Ungefär en tredjedel av utsläppen kommer från inrikes transporter, en tredjedel från industrin och en tredjedel från andra sektorer. Energieffektivare fordon och ökad användning av biodrivmedel har bidragit till att utsläppen från inrikes transporter minskat , trots ökat trafikarbete. Utsläppen minskar dock inte tillräckligt fort. Ytterligare åtgärder behövs för att etappmålen ska nås Det mest långsiktiga etappmålet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Därefter ska uppnå negativa utsläpp. Regeringen bedömer att beslutade insatser inte räcker för att nå målet. Etappmålet till 2020 innebär att utsläppen bör vara lägre än utsläppen för de verksamheter som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS). Regeringen bedömer att etappmålet kommer att nås. Målen innebär att utsläppen bör vara lägre 2030 respektive lägre 2040 jämfört med nivåer. Högst av dessa utsläppsminskningar får ske genom kompletterande åtgärder. Regeringen bedömer att det inte kommer att gå att nå dessa mål med befintliga styrmedel och åtgärder. Etappmålet för inrikes transporter (utom inrikes flyg som ingår i EU ETS) innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter ska ha minskat med jämfört med . Regeringen bedömer att styrmedel som beslutats , exempelvis nya reduktionsnivåer i reduktionsplikten, minskar utsläppsgapet kraftigt till 2030, vilket även t.ex. satsningar som ökar elektrifieringen i transportsektorn bidrar till. Om de beslutade reduktionspliktsnivåerna i sig gör att når etappmålet om 70 procents minskade utsläpp från inrikes transporter beror på en rad osäkra faktorer. Det handlar bl.a. om hur trafikarbetet och bränsleförbrukningen i fordon kommer att utvecklas. Även om utsläppen från transporter har minskat måste de minska i en betydligt snabbare takt för att målet ska nås. Om transportmålet i huvudsak nås genom reduktionsplikten kan det dock leda till högre utsläpp av kväveoxider, med risk för att åtagandet i EU:s takdirektiv överskrids. Utsläppen från vägtrafiken står för av transportsektorns utsläpp. Effektivare fordon och en ökad användning av biodrivmedel har bidragit till att minska utsläppen, men effekten motverkas av att trafikarbetet har ökat . Utsläppen från inrikes flyg, som inte ingår i etappmålet, minskade 2019 jämfört med . Det beror nästan enbart på att färre har rest med flyg. De åtgärder som vidtagits har inte på ett tydligt sätt gjort till ett mer transporteffektivt samhälle, där trafikarbetet kan minska utan att man gör avkall på tillgängligheten. Regeringen bedömer att transportsektorn har goda förutsättningar att minska utsläppen av växthusgaser genom ökad transporteffektivitet, effektivare fordon och fartyg samt elektrifiering och genom att gå från fossila drivmedel till hållbara, förnybara drivmedel. Regeringen bedömer att det klimatpolitiska ramverket med klimatlag, klimatmål och ett klimatpolitiskt råd bidrar till ökat fokus på klimatomställningen. Arbetet i klimatkollegiet har bidragit till stärkt genomförande av den klimatpolitiska handlingsplanen. Regeringen utgår från den klimatpolitiska handlingsplanen Den klimatpolitiska handlingsplanen tas fram enligt klimatlagen och är utgångspunkten för regeringens klimatpolitik . nyregistrerades knappt 100 000 nya klimatbonusbilar, vilket är fler än 2019. Det är främst andelen elbilar som har ökat. skärpte regeringen klimatbonuskraven för laddhybrider. skärptes reglerna kring koldioxidbeloppet för nya bensin- och dieseldrivna lätta fordon i bonus malus-systemet. Vidare höjdes maxbonusen för elbilar . Sedan stödet från Klimatklivet infördes har totalt ca 3 600 projekt beviljats stöd på sammanlagt (t.o.m. ). t.o.m. beviljades stöd om ca . beräknar att klimatinvesteringarna minskar utsläppen med motsvarande drygt koldioxid framöver. De projekt som fått stöd från Industriklivet t.o.m. uppskattas ha potential att på lång sikt minska växthusgasutsläppen med ca samt med ca negativa utsläpp genom infångning och lagring av biogena koldioxidutsläpp. Utöver detta har stöd gått till forskningsprojekt vars potential för utsläppsminskning är svårare att bedöma. införde regeringen en klimatpremie till den som köper en eldriven arbetsmaskin eller en miljölastbil. Tillsammans med utbyggnad av laddinfrastruktur för tunga fordon bedömer regeringen att introduktionsstödet kan leda till en snabbare elektrifiering av lastbilar, bussar och arbetsmaskiner och därmed väsentliga utsläppsminskningar till 2030 och 2045. hade fått in ansökningar om 77 elbussar, 239 miljölastbilar och fyra eldrivna arbetsmaskiner och sammantaget betalat ut . har 22 branscher presenterat färdplaner för fossilfri konkurrenskraft. överlämnade Fossilfritt en vätgasstrategi och en batteristrategi till regeringen som tar sin utgångspunkt i branschernas färdplaner. beslutade regeringen att förlänga regeringsinitiativet till 2024 (dir. 2020:50). gav regeringen i uppdrag att ta fram förslag till en strategi för vätgas och elektrobränslen. Nya reduktionsnivåer i reduktionsplikten för bensin och diesel har trätt i kraft. [18] Till 2030 ökar reduktionsnivåerna till för diesel och för bensin. De ökade reduktionsnivåerna förväntas minska utsläppen med ytterligare ca för vägtrafiksektorn och ca 1,5–för arbetsmaskiner. EU skärper sitt klimatmål för att bidra till uppfyllelse enades om att skärpa EU:s klimatmål till 2030 till en nettominskning av utsläppen med jämfört med . antog rådet ett nytt nationellt fastställt bidrag under , som innehöll det nya 2030-målet. Det nya målet ingick även i medlemsstaternas position i slutförhandlingen om EU:s klimatlag, som antogs . presenterade kommissionen ett lagstiftningspaket för att nå det nya 2030-målet. Paketet, som kallas Fit for 55 innehåller förslag till revidering av den viktigaste lagstiftningen som ska bidra till att EU når sitt klimatmål om minst 55 procents nettoutsläppsminskning till 2030. Utsläppen inom EU ETS minskade rekordmycket med – – jämfört med . steg priset på utsläppsrätter till rekordnivåer per ton koldioxid. Det svenska överskottet av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut uppgick till koldioxidekvivalenter . Överskottet har tagits bort för att minska utsläppsutrymmet. Alla länder behöver bidra i det internationella klimatarbetet Regeringen bedömer att förhandlingarna om rättsakterna i det s.k. Fit for 55-paketet behöver utmynna i ambitiös lagstiftning som säkerställer att EU uppfyller det övergripande målet om att nettoutsläppen ska vara lägre än 1990. Alla länder och sektorer behöver bidra till att nå målet. Fokus ska fortsatt vara att i första hand minska utsläppen av växthusgaser, men för 2050-målet kommer även negativa utsläpp att vara viktiga, och där kan vara ett föregångsland. Annulleringen av överskott från de sektorer som omfattas av EU:s ansvarsfördelningsbeslut har gett en viktig signal om ambitiösa klimatpolitik både nationellt och inom EU. Annulleringen innebär att utsläppsutrymmet inom EU och enligt Kyotoprotokollet minskas permanent. I det internationella klimatarbetet flyttas fokus alltmer från förhandling till genomförande av . Den senaste vetenskapen och ländernas nuvarande åtaganden visar tydligt att ambitionen i ländernas samlade klimatplaner är otillräckliga. För att nå målet om att begränsa den globala temperaturhöjningen till måste länderna höja ambitionerna i sina nuvarande och kommande klimatplaner samt i gröna återhämtningsplaner. Regeringen bedömer att det regionala samarbetet i , och bidrar till konkreta samarbeten och därmed till höjd ambition på klimatområdet.