bet · H801UU4 · 2021-05-24 00:00:00 — I motion 2020/21:438 av (KD) anförs att regeringen bör ta initiativ till att vi i gemensamt tar fram en strategi för hur vi ska agera gemensamt vid kommande pandemier och kriser. Nordiskt samarbete var satt under press till följd av pandemin. Utskottet anser att det finns anledning att ta lärdom av utmaningarna i syfte att stärka det nordiska samarbetet och skapa en tryggare och för medborgarna i . Utskottet konstaterar att en global pandemi likt covid-19-pandemin inneburit utmaningar också för ett regionalt och nordiskt samarbete. Detta märktes framförallt till följd av att de nordiska grannländerna tillämpar restriktioner för inresande i syfte att dämpa smittspridningen av covid-19. De nordiska länderna drabbades olika hårt och valde delvis olika vägar för att begränsa spridningen av covid-19. Gränsstängningar, reserestriktioner och karantänsbestämmelser för att stoppa smittspridningen påverkade gränshandeln, besöksnäringen och de vardagliga kontakterna över de nordiska gränserna. Särskilt i gränsregionerna har många drabbats. De nordiska ländernas reserestriktioner och karantänsbestämmelser varierade under årets gång beroende på det aktuella läget vad gäller smittspridningen. Utskottet har förståelse för att lättnader och återinförda skärpningar med kort varsel innebar att människor som lever och verkar över gränserna upplevde svårigheter i sin vardag. Det har blivit tydligt att en minskad tillit till det nordiska samarbetet uppstått, framförallt i gränsregionerna som också kan skada det nordiska samarbetet på . De nordiska kontakterna har varit täta under krisen - på ministernivå, departementsnivå, myndighetsnivå och parlamentsnivå. De nordiska statsministrarna träffas . diskuterades covid-19-pandemin där statsministrarna bl.a. antog en deklaration om vikten av grön återhämtning efter krisen. Det är dock i praktiken de nordiska samarbetsministrarna som på statsministrarnas uppdrag svarar för samordningen av det nordiska regeringssamarbetet. ägde en särskild riksdagsdebatt rum om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna. Initiativet togs av den svenska delegationen till . Vidare mötte socialutskottet helse- og omsorgskommitté . Mötet togs på svenskt initiativ för informations- och erfarenhetsutbyte om hanteringen av pandemin och äldreomsorgen i respektive länder. Trots problem för gränspendlare med oklarheter om anställningslandets eller bosättningslandets regler, har de nordiska länderna nått fram till lösningar. Bland annat har den viktigaste arbetspendlingen över ländernas gränser kunnat fortsätta. Vid möten med de nordiska samarbetsministrarna har , sedan krisens början, särskilt pekat på behovet av att tydliggöra samarbetsministrarnas ansvar och vikten av dialog inför beslut om gränsstängningar och gränsrestriktioner. Utskottet noterar att den presenterat ett förslag på en samverkansmodell för hur de nordiska länderna kan samarbeta framöver inför kommande kriser med bl.a. gränshinderfrågor. Utskottet anser att de nordiska länderna behöver utvärdera hur samarbetet kan fungera bättre både för att ta oss an de utmaningar vi står inför och för att kunna stå bättre rustade inför nästa kris. Det är av vikt att länderna finner former för en diskussion och ett åtagande på politisk nivå att ta ansvar för det nordiska samarbetet och mildra de negativa konsekvenserna i de sammanvävda gränsregionerna. som region borde vara bättre förberedd nästa gång en kris drabbar. De nordiska samarbetsministrarna fattade beslut om att låta genomföra en strategisk utredning om nordiskt samarbete . Avsikten med utredningen är att ta tillvara lärdomar och erfarenheter av coronapandemin, och stärka den regionala samverkan i kristider. Utredningen ska bestå av två delar. Den första delen inom Nordiska ministerrådets sekretariat ska kartlägga hur ministerrådets strukturer, inklusive institutioner och samarbetsorgan har utnyttjats under krisen. Den andra delen har fokus . Samarbetsministrarna har vidtalat , tidigare finsk riksdagsledamot och minister, att genomföra utredningen som förväntas vara klar . Utskottet konstaterar att regeringen tillsatte en kommission för att utvärdera de åtgärder som vidtagits för att begränsa spridningen av covid-19 i . Kommissionen kommer att avge sitt slutbetänkande . Bland annat kommer en utvärdering göras vad gäller det samarbete haft med övriga nordiska länder, såväl på myndighetsnivå som på politisk nivå. Betänkandet kommer även att lämna förslag på åtgärder som kommissionens iakttagelser ger anledning till. Vidare ska kommissionen bl.a. analysera reseströmmarnas betydelse för smittspridningen i och i övriga nordiska länder. Därmed anser utskottet att det inte är motiverat med en nordisk kommission. Utskottet konstaterar att de nordiska länderna måste ha en dialog innan beslut fattas om gränsstängning och att länderna också måste utröna alla andra alternativ innan gränser stängs. De nordiska länderna bör tillsammans ta ansvar för de konsekvenser som en gränsstängning innebär, vilket är det som föreslagit i den s.k. samverkansmodellen. Utskottet anser, likt det uttalande som den svenska delegationen till publicerade [1], att de goda relationer de nordiska länderna har tagit för givna hotas när en allvarlig kris uppstår. Länderna måste göra vad som krävs för att vända utvecklingen. Den nordiska gemenskapen har sitt ursprung i ett nätverk av personliga kontakter över de nordiska gränserna. Ett samarbete tar utgångspunkten i en gemensam historia, kultur och gemensamma värderingar. Utskottet anser det angeläget att de som lever och verkar i fritt ska kunna röra sig mellan de nordiska länderna. Covid-19-pandemin har på ett negativt sätt visat att denna frihet kan tas för given. Utskottet anser att det är de starka nordiska mellanfolkliga relationerna vi särskilt måste värna om. De är allas ansvar och kittet för det unika samarbete som möjliggjort de nordiska välfärdssamhällena. Utskottet konstaterar att fortsätter sitt arbete i linje med mandatet från samarbetsministrarna för perioden –2021, med målsättningen att bidra till att lösa 8–12 gränshinder . Mycket kraft lades på arbetet med att fortlöpande identifiera och uppmärksamma covid-19-relaterade störningar i den fria rörligheten till följd av de restriktioner som införts i de nordiska länderna. Av de 44 gränshinder som uppstått till följd av covid-19 kunde ett 20-tal lösas, bl.a. flera frågor kopplade till socialförsäkringstillhörighet. kommer ett nytt mandat att tas fram för som ska beakta erfarenheter från covid-19-pandemin med avsikten att se över hur det gränsregionala samarbetet kan värnas i kristider. Det rör t.ex. bättre informationsdelning och beredskap, konsekvensbedömningar av vilka effekter olika åtgärder får i gränsregioner och förutsättningarna för att skapa enhetliga lösningar på nordisk nivå. Utskottet konstaterar, likt i betänkande 2016/17:UU3, att bristen på en långsiktigt finansierad gränsregional statistik är upptagen som ett gränshinder inom det nordiska samarbetet. Frågan om en samnordisk finansieringslösning för detta bereds inom där det även pågår ett projekt om utbyte av data om sysselsättning mellan de nordiska länderna . Utskottet noterar att stängda gränser också påverkade jämställdheten. Män har i större utsträckning förlorat sina jobb i mansdominerande branscher som drabbats hårt av uppsägningar. Fler kvinnor än män har behållit sina jobb men har förlorat inkomster på grund av att de varit hemma för vård av sjuka barn under covid-19-pandemin. Utskottet anser, likt i betänkande 2019/20:UU14, att det nordiska Hagasamarbetet för att gemensamt kunna förebygga och hantera allvarliga händelser har blivit än viktigare då den första Hagadeklarationen offentliggjordes. Utskottet bedömer att lärdomarna från covid-19-pandemin ska användas för att utöka och förbättra det nordiska samarbetet om krisberedskap. Utskottet vill därför särskilt belysa vikten av det kontinuerliga arbetet med att utveckla den samnordiska krisberedskapen. Det är av vikt att det finns en god förmåga att förebygga, hantera allvarliga händelser och att återhämta sig efter kriser som covid-19-pandemin i det nordiska samarbetet. presidium har föreslagit att ett nordiskt beredskapsnätverk upprättas i syfte att förebygga kommande kriser och underlätta kontinuerlig informationsutväxling mellan länderna. För att bidra till ett mer effektivt och strukturerat informationsutbyte mellan de nordiska länderna inom samhällsskydd och beredskap, har MSB tagit fram rapporten bygger vi säkerhet i . I rapporten presenteras 13 rekommendationer för att bygga ett säkrare , enligt betänkande 2019/20:FöU7. innehar ordförandeskapet i där fokus är på hur det nordiska samarbetet kan utvecklas i kölvattnet av pandemin, bl.a. vad gäller krisberedskap och mobilitetsfrågor. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motion 2020/21:415 yrkandena 2, 3 och 8, 2020/21:438 yrkande 1, 2020/21:597 yrkandena 1, 3, 5 och 9, 2020/21:2943 yrkandena 2, 4 och 7, 2020/21:3947 yrkandena 1, 2 och 16, 2020/21:3959 yrkande 1, 2020/21:250 yrkande 19, 2020/21:3206 yrkande 3, 2020/21:3954 yrkande 1 samt 2020/21:3959 yrkande 2, med hänvisning till pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden kring frågor som rör och Barents. Jämför reservation 13 (M), 14 (SD) och 15 (C). I kommittémotion 2020/21:3954 yrkande 7 av m.fl. (M) anför motionärerna att regeringen bör ha en mer aktiv svensk Arktispolitik och ett nytt strategiskt förhållningssätt till de geopolitiska utmaningarna i . I yrkande 8 anförs att ska värna och skydda Atlantförbindelserna i händelse av ökade spänningar, upprätthålla navigationsfriheten samt värna skyddet av Atlantkablarna. I kommittémotion 2020/21:3947 yrkande 22 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör verka för skydd av unika miljö. I yrkande 23 anförs att urfolk i ska kunna verka fritt och i yrkande 24 anförs att regeringen bör verka för bevarandet av kultur hos folken i . I kommittémotion 2020/21:3959 yrkande 5 av och (C) anförs att regeringen bör utveckla samarbetet inom och . är en viktig del i de nordiska ländernas samarbete och politiska utbyte. publicerade regeringen en skrivelse om strategin för den arktiska regionen. Skrivelsen är en vidareutveckling av strategin för den arktiska regionen samt den förstärka miljöpolitiken för . Likt i betänkande 2020/21:UU6 välkomnar utrikesutskottet att det nu finns en uppdaterad Arktisstrategi med ett brett förhållningssätt som inkluderar säkerhetspolitik, klimat och miljö, ekonomisk utveckling och tryggande av goda levnadsvillkor för dem som bor i arktiska områden. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att som ett arktiskt land har ett särskilt intresse av och ansvar för att främja en fredlig, stabil och hållbar utveckling. ska också bidra till ett konstruktivt internationellt samarbete i den arktiska regionen. har länge beskrivits som ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde präglat av ett konstruktivt internationellt samarbete. har den säkerhetspolitiska miljön förändrats och nya utmaningar tillkommit. Det är av vikt att upprätthålla den regelbaserade världsordningen som utgör ett fundament för internationell säkerhet och stabilitet även i . Klimatförändringarna i har bidragit till ett ökat omvärldsintresse för regionen. Utskottet ser möjligheterna som detta ger att mobilisera ett ökat engagemang för att hantera klimatförändringarnas konsekvenser i . ligger det i intresse att värna samarbetet inom och de arktiska staternas särskilda roll och ställning för att främja en fredlig, stabil och hållbar utveckling i den arktiska regionen. Utskottet anser att det är av vikt att upprätthålla ett välfungerande internationellt samarbete såväl mellan de åtta arktiska staterna som med internationella partner i Arktisfrågor. Ett omfattande samarbete bidrar till att skapa förtroende mellan aktörer och minska risken för konflikt. bör enligt utskottet verka för att folkrätten, inklusive havsrätten, respekteras. Det är av svenskt intresse att upprätthålla den regelbaserade världsordningen som ytterst ligger till grund för fred och stabilitet, även i . (Unclos) är en central del av det internationella havsrättsliga regelverket. Konventionen kodifierar ett flertal regler som har sitt ursprung i den internationella sedvanerätten. På motsvarande sätt har en del av konventionens regler även gett upphov till ny sedvanerätt. Många av de regler som finns i konventionen omfattas och följs i praktiken även av stater som inte har anslutit sig till konventionen. Utskottet vill, liksom i betänkande 2020/21: UU6, betona vikten av att rätten till fri sjöfart längs Nordost- respektive upprätthålls i enlighet med havsrätten och att tvister om begränsningar av den fria sjöfarten löses med diplomatiska medel. Urfolk och andra grupper i den arktiska regionen som har en traditionell livsstil eller livnär sig på rennäring, jakt, fiske och hantverk är särskilt beroende av en hög biologisk mångfald och intakta ekosystem. Utskottet lägger stor vikt vid att urfolk kan delta aktivt i beslut som berör dem t.ex. i . Utskottet noterar att regeringen ska verka för att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer främjas i samtliga internationella samarbeten om Arktisrelaterade frågor. Detta ska enligt utskottet också inkludera urfolks deltagande. I regeringens skrivelse Nordiskt samarbete 2020 (skr. 2020/21:90) beskrivs som ett samarbete som kännetecknas av långvariga och starka mellanfolkliga kontakter mellan de deltagande länderna. inleddes ett arbete med att uppdatera Barents handlingsplan och arbetet förväntas vara slutfört . Utskottet konstaterar att det bedrevs ett internt arbete för att höja ambitionsnivån och rikta resurserna till områden där har ett särskilt mervärde. Områden som lyfts fram är klimat och miljö, civil krisberedskap och stärkt mellanfolkligt samarbete med särskild tonvikt på ungdomar. Slutsatserna från den interna processen kommer att tas vidare i medlemskretsen. Mot bakgrund av ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3954 yrkandena 7 – 8, kommittémotion 2020/21:3947 yrkandena 22 – 24, och motion 2020/21:3959 yrkande 5. De nordiska ländernas regionala samarbeten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden i frågor som rör samarbetet kring och det nordisk-baltiska samarbetet. Jämför reservation 16 (M), 17 (SD) och 18 (V). I partimotion 2020/21:3367 yrkande 3 av m.fl. (M) anförs att regeringen bör verka för ett ökat samarbete i norra . I kommittémotion 2020/21:3204 yrkande 3 av m.fl. (M) anförs att regeringen bör fördjupa det regionala samarbetet mellan länderna i norra . I kommittémotion 2020/21:3954 yrkande 5 av m.fl. (M) anförs att regeringen bör verka för stärkt samarbete mellan och . I kommittémotion 2020/21:3947 yrkande 4 av m.fl. (SD) anförs att regeringen långsiktigt bör stärka det nordisk-baltiska samarbetet. I kommittémotion 2020/21:597 yrkandena 13–14 av m.fl. (V) framförs att regeringen inom ramen för samarbetet inom dels bör främja såväl förbättrade relationer mellan de baltiska staterna och som relationerna mellan baltiska folkgrupper och ryska minoriteter i , dels verka för att stärka de baltiska staternas motståndskraft mot ryska påverkansoperationer. I yrkandena 27–28 anförs att bör arbeta för att de baltiska staterna skriver under den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och att regeringen bör verka för att och behandlar den ryska minoriteten enligt FN:s konvention om individer som tillhör minoriteter. Regeringen har som övergripande mål att förbättra relationer och samarbeten inom . Utskottet vill liksom i betänkande 2017/18:UU18 påminna om vikten av nordiskt samarbete med de baltiska länderna. Östersjösamarbetet bedrivs bl.a. genom regeringens strategi för Svenska institutets verksamhet inom Östersjösamarbetet –2020, enligt proposition 2020/21:1. Inom ramen för utgiftsområde 5 har regeringen anslagit medel för en särskild satsning på yttrandefrihet, cybersäkerhet, kontakter med civilsamhället samt motverkan av desinformation. Utskottet noterar att bidrog till stärkt kapacitet hos civilsamhällesorganisationer och ökad motståndskraft hos aktörer i det civila samhället, i synnerhet medier, mot yttre påverkan. har ett omfattande samarbete med de baltiska länderna med kontor i samtliga baltiska länder. Vidare har i sin internationella strategi –2022 identifierat att kontakterna och samarbetet på parlamentarisk nivå med de baltiska länderna och de tre parlamentens samarbetsorgan – – är av särskild vikt. Vidare mötte UU:s ordförande sina motsvarigheter inom ramen för NB8-samarbetet där fokus varit på covid-19-relaterade utmaningar och att koordinera det nordisk-baltiska konsulära samarbetet. UU har också haft digitala möten med sina motsvarigheter i , och där bl.a. nordiskt och nordisk-baltiskt samarbete samt aktuella utrikespolitiska frågor diskuterats. deltog även talman i en årlig som till stor del fokuserade på vilka åtgärder respektive parlament vidtagit i coronakrisens spår. I regeringens skrivelse nämns flera exempel på samarbetsprojekt med de baltiska länderna inom ramen för . för digitalisering har bl.a. som fokus –2024 att öka rörligheten och integrationen mellan de nordisk-baltiska länderna genom gemensamma gränsöverskridande digitala tjänster. Fokus ligger även på att främja grön ekonomisk tillväxt i regionen samt att understödja nordisk-baltiskt ledarskap inom EU och EES. Det hålls även regelbundna ministermöten om rättsliga frågor inom ramen för det nordiska samarbetet med de baltiska länderna. Utskottet anser att det är av stor vikt att fortsätta att utveckla det nordisk-baltiska samarbetet. Skyddet av nationella minoriteter är en viktig del av skyddet för mänskliga fri- och rättigheter. Utskottet konstaterar att varken , eller har skrivit under den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Det är utskottets uppfattning att rätten att få använda minoritetsspråk i privata och offentliga sammanhang är en integrerad del av det internationella skyddet för mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar vidare att bidrog till mer inkluderande samhällen och ökat förtroende mellan människor bl.a. genom de svenska utlandsmyndigheterna i och , som fått stöd för insatser med fokus på rysktalande och andra minoritetsgrupper i de baltiska länderna. Utskottet noterar, likt betänkande 2017/18:UU18, Nordiska ministerrådets stöd till oberoende ryskspråkiga medier i de baltiska länderna genom stöd till journalistutbildning för ryskspråkiga journalister samt till uppbyggnaden av en ryskspråkig tv-kanal i . Med hänvisning till vad som anförs ovan anser utskottet att motion 2020/21:597 yrkandena 13–14, 27–28, 2020/21:3204 yrkande 3, 2020/21:3367 yrkande 3, 2020/21:3947 yrkande 4 och 2020/21:3954 yrkande 5 bör avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i särskild ordning. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns även motionsyrkanden som är föremål för en förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet konstaterar att motionsyrkandena 5–15 och 19, i följdmotion 2020/21:3947 också väckts i följdmotion 2019/20:3557 och behandlats i sak i utskottets betänkande 2018/19:UU14. Vidare har yrkande 3 i följdmotion 2020/21:3959 också väckts i följdmotion 2019/20:3539 och behandlats i sak i utskottets betänkande 2019/20:UU14. Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott de aktuella motionerna. Nordiskt samarbete m.m., punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 6 samt 2020/21:163 av Per Lodenius (C), 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 26, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 18, 20 och 21 samt 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 6. Våra viktigaste import- och exportmarknader finns här. är således vår språngbräda ut i världen. Just därför är det så betydelsefullt med fördjupat samarbete kring ekonomi och innovationer. är sammantaget världens tolfte största ekonomi. är största exportmarknad, dubbelt så stor som . och är också mycket viktiga handelspartner. Och omvänt finns ett beroende av i de andra länderna. Vi är helt enkelt hoptvinnade. Vi vill se ett nordiskt ledarskap i den gröna omställningen. De nordiska ekonomierna och samhällena elektrifieras i snabb takt. Det kräver även en stark förmåga att producera ren el. Nordiskt samarbete kring forskning såväl som infrastruktur är här av stor vikt. bör också driva på övriga inom klimatpolitiken, exempelvis i frågor om koldioxidlagring. De nordiska medlemsstaterna ska vara pådrivande för skärpta krav i utsläppshandeln i EU så att klimatmålet nås effektivt samt att klimatnyttan maximeras i återhämtningsfonden. Taxonomin måste utformas så att fossilfri energiproduktion och skogsbruk klassas som hållbara investeringar. Nordefco är ett bra och ett viktigt komplement till samarbetena inom Nato och EU. Den nordiska kontexten kan utgöra en bra språngbräda för att öka samarbetet med länder i vårt närområde för att motstå rysk påverkan via hybridkrigföring. Dessutom bör de nordiska länderna upprätta utökade samarbeten med t.ex. kring cyber- och energisäkerhet samt desinformation som gynnar båda parterna. kan bistå med resurser, och vi kan lära oss mycket av ett land som har fått utstå omfattande angrepp. Vi anser att det är viktigt även för säkerhet att vi kan stödja på alla sätt och vis framgent. Vi har pekat på betydelsen av ökad nordisk samverkan när det gäller totalförsvar och cybersäkerhet, något vi också har lyft fram i . Vi vill se ett som levererar trygghet. Vi vill se ett fortsatt nära samarbete med våra nordiska grannländer. Ett samarbete där vi tillsammans arbetar för en ökad rörlighet och möter centrala utmaningar. Vi vill se ett effektivt och fokuserat samarbete inom områden där vi tillsammans kan göra verklig skillnad. Samverkan i bör därför fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt på att lösa gränshinder och frågor om gränskontroll. Integrationen mellan våra länder kommer att fortsätta, men takten kommer att avgöras av hur villiga våra nationella regeringar är att hjälpa till att undanröja de gränshinder som fortfarande finns. beslutade de nordiska ministrarna att upprätta ett gränshinderråd med uppdrag att främja den fria rörligheten inom för människor och företag. Ett viktigt initiativ, men arbete behöver intensifieras, vilket inte minst coronakrisen har visat. De stängda gränserna drabbar individer, familjer och företag i hela . Mot den bakgrunden är det centralt att dialogen mellan de nordiska länderna nu värnas och att större hänsyn tas från alla nordiska regeringar till de tusentals människor och företag som lever i våra gränsområden. Vi vill se ett starkt och enat nordiskt samarbete och uppmanar regeringen att vara pådrivande för att reformera vårt nordiska samarbete till att bli så relevant och effektivt som möjligt. Nordiskt samarbete m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 18, 20 och 21 samt 2020/21:163 av Per Lodenius (C), 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 26, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 6 samt