bet · H801SkU21 · 2021-03-29 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I motionerna föreslås förändringar av skattesatser samt olika undantag från skattskyldighet på mervärdesskatteområdet. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, KD). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Momspliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning 1.Skattesatser m.m., punkt 1 (M) 2.Skattesatser m.m., punkt 1 (SD) 3.Skattesatser m.m., punkt 1 (C) 4.Skattesatser m.m., punkt 1 (KD) 5.Undantag från skattskyldighet, punkt 2 (SD) 6.Undantag från skattskyldighet, punkt 2 (KD) 7.Momspliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning, punkt 3 (C) 8.Momspliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning, punkt 3 (KD) 9.Övriga momsfrågor, punkt 4 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:206 av (SD) yrkande 2, 2020/21:329 av och (båda C), 2020/21:423 av Per Lodenius och (båda C), 2020/21:440 av (KD), 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:1764 av (M), 2020/21:1973 av (M) yrkande 1, 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2487 av (M) yrkande 2, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2020/21:2910 av (SD), 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 9, 2020/21:2959 av (SD), 2020/21:3018 av och (båda M), 2020/21:3037 av (M), 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:3316 av (KD), 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 17, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2020/21:3505 av och (båda M) och 2020/21:3594 av (SD). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) 2020/21:206 av (SD) yrkande 1, 2020/21:928 av (KD), 2020/21:1356 av (M) yrkande 1, 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 44, 2020/21:1854 av (M), 2020/21:2028 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 17, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 75, 2020/21:2824 av m.fl. (M), 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkande 6, 2020/21:3065 av och (båda MP) yrkande 1, 2020/21:3550 av (M), 2020/21:3567 av och (båda M) och 2020/21:3584 av (M) yrkande 8. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (KD) Momspliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning 2020/21:752 av (S), 2020/21:927 av (KD), 2020/21:1924 av (M), 2020/21:2858 av (M), 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 16 och 17 samt 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 9 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), Per Åsling (C), (S), (M), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), Gulan Avci (L), (SD), (MP), (M) och (S). Ärendet och dess beredning Under höstens behandling av statsbudgeten ställde sig bakom skattepolitikens inriktning och de förslag till ändringar på skatte-området som lades fram i budgetpropositionen. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden /21 och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2020/21:1, yttr. 2020/21:SkU1y, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motions-yrkandena från den allmänna motionstiden /21 som tar upp frågor som rör mervärdesskatt (moms). Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. När det gäller de aktuella motionerna har motsvarande förslag i många fall behandlats under tidigare riksmöten, senast i betänkande 2019/20:SkU23. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, borde ses över för att göra lagen mer överskådlig samt anpassa lagens regler och begrepp till mervärdes-skattedirektivet. Regeringen tillsatte en utredning för att göra denna översyn av momssystemet. I direktiv 2016:58 skriver regeringen bl.a. följande: En särskild utredare ska genomföra en författningsteknisk översyn av mervärdesskattelagstiftningen och föreslå en ny mervärdesskattelag. Översynen ska syfta till att förbättra mervärdesskattelagstiftningen genom att den får en tydligare struktur och blir mer överskådlig samt språkligt moderniserad. En särskild målsättning är att den föreslagna lagstiftningen i högre grad ska stå i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet särskilt med avseende på terminologi och struktur. Uppdraget ska redovisas . Mervärdesskatten infördes i och ersatte då den allmänna varuskatten. Mervärdesskatten är en allmän skatt på konsumtion av varor och tjänster. Skatten ska tas ut i varje led i produktions- och distributionskedjan. Den näringsidkare som omsätter en vara eller tjänst är normalt skyldig att betala in skatten och har också rätt till avdrag för skatten. Avsikten är att skatten ska föras framåt i kedjan för att till slut belasta konsumenten som därigenom indirekt kommer att bära skatten. Mervärdesskatten är en viktig inkomstkälla och den beräknas svara för av statens skatteintäkter för . Det fanns 2015 ungefär en miljon företag som var registrerade till mervärdesskatt. Mervärdesskatten berör således ett stort antal företag och dessa genomför åtskilliga transaktioner av olika slag som omfattas av mervärdesbeskattningen. Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU och de svenska reglerna har således i allt väsentligt sin motsvarighet i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). De svenska reglerna om mervärdesskatt finns framförallt i mervärdesskattelagen (1994:200) som trädde i kraft . Regeringen har höga ambitioner när det gäller tydlighet, enkelhet och förutsägbarhet i de regelverk som tillämpas för skatteuttag. Det gäller särskilt de skatteuttag som berör ett stort antal skattskyldiga eller skatteuttag som av olika skäl är särskilt viktiga. Ett led i det arbetet är att utveckla och modernisera mervärdesskattelagstiftningen. Av riktlinjerna för skattepolitiken framgår också att skattereglerna bör vara möjliga att förstå och att de inte bör leda till onödigt stora administrativa kostnader. En viktig princip som också följer av de skattepolitiska riktlinjerna är att regelverken ska vara hållbara i förhållande till EU (se vidare ekonomiska vårproposition, prop. 2014/15:100 s. 104 f.) Allmänt om behovet av översyn För att mervärdesskatten ska behålla sin legitimitet är det viktigt att skattereglerna är förutsägbara och enkla att tillämpa och inte leder till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Sedan mervärdesskattelagen trädde i kraft har ett nytt moderniserat mervärdesskattedirektiv beslutats. De svenska reglerna har också förändrats åtskilliga gånger och nya regler har tillkommit. Detta har ökat komplexiteten i lagstiftningen och gjort den svår att tillämpa. Det mervärdesskatterättsliga regelverket bör därför förenklas. Tydliga och enkla regler underlättar för företagen. Det bidrar till att stärka företagens konkurrenskraft. Som framgår av de skattepolitiska riktlinjerna ska dock nyttan av förenklingar alltid vägas mot behovet av att värna skattein-täkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande. Uppdraget slutredovisades i betänkandet SOU 2020:31 En ny mervärdesskattelag. Utredningen föreslår bl.a. en ny mervärdesskattelag, förkortad NML. För att NML ska få en tydligare struktur och bli mer överskådlig och användarvänlig, föreslår utredningen bl.a. att lagen delas upp i 24 kapitel som i huvudsak är disponerade i samma ordning som mervärdes-skattedirektivets avdelningar och kapitel. Betänkandet har remitterats och remissvaren bereds i . presenterade kommissionen ett förslag till det första steget i övergången till det slutgiltiga mervärdesskattesystemet som handlar om gränsöverskridande handel mellan företag, COM(2017) 569. En övergripande princip med det nya systemet är att inhemsk handel mellan företag ska beskattas på samma sätt som gränsöverskridande handel mellan företag. Det innebär bl.a. att beskattningen ska ske i det land där köparen finns (destinationslandsprincipen) och att mervärdesskatten ska redovisas och betalas av säljaren. Enligt de nu gällande reglerna för gränsöverskridande varuhandel mellan företag är köparen skyldig att redovisa och betala mervärdesskatten. För att underlätta för företagen och myndigheterna vill kommissionen införa det slutgiltiga mervärdesskattesystemet för gränsöver-skridande handel mellan företag stegvis. Kommissionen har meddelat att den kommer att presentera ytterligare förslag. Det kommer också att föreslås genomförandeåtgärder som ska utgöra grunden för utveckling av it-system som är nödvändig för att det nya mervärdesskattesystemet ska kunna börja tillämpas . Kommissionen lämnade förslag om ändrade regler för mervärdesskatte-satserna . Kommissionen konstaterar att det inte finns ett lika stort behov av harmoniserade skattesatser när varor och tjänster beskattas i det land där köparen är etablerad, dvs. resultatet av att destinationslandsprincipen tillämpas. En säljare gynnas då inte längre av att vara etablerad i en medlemsstat som tillämpar låga skattesatser. Det slutliga genomförandet av destinationsbaserad beskattning av tjänster ägde rum . har alla tillhandahållanden mellan företag och konsument (business-to-consumer, B2C) av telekommunikationstjänster, sändningstjänster och elektroniska tjänster beskattats på den plats där konsumenten har sin hemvist och inte längre där leverantören befinner sig. Detta ledde till att kommissionen handlingsplan för mervärdesskatt föreslog att man skulle ersätta nuvarande övergångsordning för beskattning av handeln mellan medlems-staterna med ett slutgiltigt system som grundar sig på principen om beskattning i destinationsmedlemsstaten för att skapa ett stabilt, gemensamt mervärdesskatteområde i . tillkännagav kommissionen, som sagts ovan, att beskattning i destinationsmedlemsstaten gör det möjligt att ge medlemsstaterna ökad flexibilitet när det gäller att fastställa mervärdesskatte-satser och att alla befintliga reducerade skattesatser, inklusive avvikelser, som lagligen tillämpas i medlemsstaterna bör behållas och kan göras tillgängliga för alla medlemsstater, och därigenom säkerställa lika behandling. Rådet, dvs. medlemsstaterna, välkomnade 2016 ett förslag om ökad flexibilitet så att medlemsstaterna får tillämpa samma reducerade skattesatser och nollskattesatser som förekommer i andra medlemsstater. Rådet betonade dock att det fortfarande krävs en tillräcklig nivå av harmonisering i EU, och att den lösning som antas ska beaktas på ett väl avvägt sätt för att undvika snedvridning av konkurrensen, höjda affärskostnader och negativa effekter på den inre marknadens funktion. Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG när det gäller mervärdesskattesatser (COM(2018) 20) presenterades av kommissionen. Förslaget som presenterades bygger på att alla medlemsstater i det tänkta slutgiltiga mervärdesskattesystemet för EU begränsas av samma regler och ges samma frihet att fastställa mervärdesskattesatser. Enligt de föreslagna harmoniserade och mindre restriktiva reglerna får medlemsstaterna tillämpa högst två reducerade skattesatser på . För att göra det möjligt för medlemsstaterna att fortsätta att tillämpa befintliga skattesatser får de också tillämpa en reducerad skattesats för vilken inget minimum på krävs och ett undantag med avdragsrätt för ingående mervärdesskatt, dvs. en nollskattesats som innebär att ingen moms debiteras på försäljning som rätt till momsavdrag ges för kostnader. I stället för att utvidga den redan omfattande förteckningen över varor och tjänster enligt vilken reducerade skattesatser kan tillämpas, ersätts bilaga III med en negativ förteckning över varor och tjänster för vilka reducerade skattesatser inte kan tillämpas. Medlemsstaterna måste enligt förslaget ta hänsyn till att de reducerade skattesatser och undantag som tillämpas ska vara till fördel för slutkonsumenten och vara av allmänt intresse. Medlemsstaterna ska även säkerställa att den vägda genomsnittliga mervärdesskattesats som tillämpas alltid överstiger . Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade skattesatser på mervärdesskatteområdet. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). Mervärdesskatt ska betalas till staten vid en sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap. Mervärdesskatt ska också betalas vid skattepliktigt unionsinternt förvärv av varor som är lös egendom om inte omsättningen är gjord inom landet och vid import av varor som är skattepliktig. Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. Huvudregeln är att mervärdesskatt tas ut . Härutöver finns det två reducerade skattesatser, och . De reducerade skattesatserna har följande tillämpningsområden: – : Livsmedel, hotellrums- och campinguthyrning, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, reparation av vissa varor, samlarföremål och antikviteter. tillämpas denna skattesats även på restaurang och cateringtjänster. – : Dagstidningar, tidskrifter och böcker, entré till konserter, teater samt opera- och balettföreställningar, djurparker, persontransporter, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, rätt till ljud- och bildupptagning och idrottsområdet. omfattas förevisning av naturområden utanför tätort samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden av skattesatsen . Artiklarna 93–105 i mervärdesskattedirektivet 2006/112/EG behandlar skattesatser. Av artiklarna 96–103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att normalskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . I bilaga III i mervärdesskattedirektivet framgår på vilka omsättningar av varor och tjänster som reducerade skattesatser får tillämpas. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02: SkU18, rskr. 2001/02:199) tillsatte den dåvarande regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet – (dir. 2002:141). Utredningen lämnade delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdesskattesatserna 25, ersätts med en enda enhetlig skattesats, som beräknades till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade förslag som rör livsmedelsmomsen och ett antal korrigeringar av gränsdragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. slutbetänkande har inte remissbehandlats. har genomfört en granskning i syfte att undersöka den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet genom att utvärdera dess pris- och fördelningseffekter (RiR 2018:25). rekommendation är att regeringen mot bakgrund av vad som anförts i granskningen om den nedsatta livsmedelsmomsens låga kostnadseffektivitet tar initiativ till att utreda nedsatt moms på livsmedel och avgöra om motivet alltjämt är att stödja barnfamiljer och låginkomsthushåll samt att i sådant fall överväga andra sätt att stödja dessa hushåll. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, borde ses över för att göra lagen mer överskådlig samt anpassa lagens regler och begrepp till mervärdesskattedirektivet. Regeringen tillsatte en utredning för att göra denna översyn av momssystemet. Uppdraget slutredovisades i betänkandet SOU 2020:31 En ny mervärdesskattelag. Utredningen föreslår bl.a. en ny mervärdesskattelag, förkortad NML. För att NML ska få en tydligare struktur och bli mer överskådlig och användarvänlig, föreslår utredningen bl.a. att lagen delas upp i 24 kapitel som i huvudsak är disponerade i samma ordning som mervärdesskattedirektivets avdelningar och kapitel. Betänkandet har remitterats och remissvaren bereds i . Ett flertal motionärer föreslår förändringar av mervärdesskatten på kultur-området. I kommittémotion 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 17 anför motionärerna att de i grunden tycker att all kultur ska omfattas av samma enhetliga kulturmoms. Utgångspunkten är att kulturmomsen inte ska göra skillnad mellan olika slags konst- eller kulturformer. De anser att dessa frågor initialt behöver kartläggas i syfte att långsiktigt reformera och harmonisera kultursektorns moms- och skattesatser. I motion 2020/21:1764 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten till en harmonisering av mervärdes-skattelagstiftningen för den s.k. dansbandsmomsen samt förutsättningarna för dansbanden och den övriga kulturbranschen under och efter pandemin. I motion 2020/21:3505 av och (båda M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att harmonisera momssatsen mellan museer. Motionärerna anför att momssatserna mellan museer och s.k. science center inte är harmoniserade, utan museer har 6 procents moms medan science center har en momssats på . Olika momssatser på liknande verksamheter i en och samma bransch skapar enligt motionärerna stora utmaningar och ger snedvriden konkurrens. I kommittémotion 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslås att momssatsen på digitala spel och licenser sänks till . Motionärerna anför att momssatsen för digitala spel är i . Vissa försäljare försöker dock enligt motionärerna klassa spel som böcker för att på sådant vis komma runt lagstiftningen och sälja dessa spel med enbart 6 procents moms. Om lagstiftningen får försäljare att behöva runda lagen för att kunna tävla på lika villkor som internationella aktörer behöver lagstiftningen ses över. Samma yrkande återkommer i motion 2020/21:206 av (SD) yrkande 2. I motion 2020/21:2959 av (SD) föreslås att regeringen utreder möjligheten att skapa ekonomisk rättvisa inom området kultur och idrott genom att sänka momsen på dansbandskonserter från till . I motion 2020/21:3594 av (SD) anförs att en sänkning av momsen skulle säkra dansbandskulturen så att den skulle ha bättre förutsättningar att leva vidare. Det finns klara fördelar med enhetlig moms och därför bör enligt motionären de ojämlika momssatserna ses över. Utgångspunkten bör vara en rättvis enhetlighet mellan olika musikgenrer. I motion 2020/21:329 av och (båda C) anför motionärerna att det är svårt att se logiken i att kultur som utövas i form av musik och dans ska beskattas med 25 procents moms, medan kultur i form av enbart musik är belagd med väsentligt lägre moms. Momsnivån för musikverksamhet bör därför enligt motionärerna vara densamma vare sig åhörarna eller publiken dansar till musiken eller inte. I motion 2020/21:423 av Per Lodenius och (båda C) föreslår motionärerna att regeringen överväger sänkt mervärdesskatt på dans. Motionärerna anför att det är hög tid att erkänna dansen som den viktiga kulturyttring den är i vårt samhälle, och momsnivån för musikverksamhet bör vara den samma vare sig publiken dansar eller inte. I kommittémotion 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås att momssatserna i kultursektorn ses över och harmoniseras. Motionärerna anför att det är av yttersta vikt för att bredda kulturen och hitta nya sätt att finansiera kulturlivet att det privatas möjlighet att agera i kulturlivet utvecklas. Inte minst kan regelverk förenklas och ses över. Ett exempel är momssatserna på dans. är det en momssats, , om man är på en spelning där publiken sitter ned. Om publiken i stället dansar till musiken är momsen . Detta skapar enligt motionärerna märkliga effekter och svårigheter att överskåda kostnader vid vissa gränsdragningsproblem. Flera motionärer föreslår att mervärdesskatten inom hela eller delar av besöks- eller turistnäringen ses över. I motion 2020/21:1973 av (M) yrkande 1 anförs att en sänkt moms på gästhamnsavgifter, från till , skulle skapa likvärdiga konkurrensvillkor inom besöksnäringen som den mari-tima besöksnäringen skulle ges bättre möjligheter till utveckling och tillväxt. En momssänkning vore dessutom enligt motionärerna en viktig signal till gästhamnar i denna exceptionellt tuffa situation och något som skulle skapa framtidstro för direkt eller indirekt berörda företag och verksamheter. I motion 2020/21:2487 av (M) yrkande 2 anför motionären att momssatserna inom turistnäringen är både många och olika, vilket snedvrider konkurrensen och innebär att små turistföretag riskerar att läggas ned på grund av orimligt höga och godtyckliga momssatser. Enligt motionären bör regeringen överväga att se över momssatser för olika verksamheter inom turistnäringen i syfte att harmoniera dem på en lägre nivå och i syfte att underlätta för ökad turism i . I motion 2020/21:3018 av och (båda M) föreslår motionärerna att regeringen gör en översyn av momsskattesatserna i syfte att förenkla mervärdesskatten. För att visa på reglernas komplexitet ger motionärerna bl.a. exemplet att samma elförbrukning beskattas med olika momssatser. Säljer man en campingtomt inklusive en fast summa för elen är det 12 procents moms på hela summan. Ur miljösynpunkt försöker camping-företagaren enligt motionärerna begränsa förbrukning av elen och möjliggör därför för gästen att betala för förbrukade kilowattimmar. Då är dock momssatsen . I motion 2020/21:3037 av (M) anförs att för övernattning i gästhamn eller vinteruppställningsplats för båtar gäller 25 procents momssats. För tält, husbil eller husvagn på campingplats gäller momssatsen . Gästhamnsverksamheten har en kort men intensiv säsong. Det brukar enligt motionären normalt röra sig om en period på , där är att beteckna som högsäsong. ska ägarna täcka sina årliga omkostnader. Campingnäringen däremot har en längre säsong, vilket innebär en större möjlighet att täcka omkostnaderna. Momsskillnaden mellan dessa två näringar inom turistsektorn till campingverksamhetens fördel är av en diffus art. Det ger uppenbart fördelar för en näringsgren i förhållande till en annan och leder till en snedvriden konkurrenssituation. I kommittémotion 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 7 anför motionärerna att systemet med differentierade momssatser medför vissa problematiska gränsdragningar och definitionsfrågor som i vissa fall kan upplevas som ologiska eller djupt orättvisa. Turismen och besöksnäringen har också fått uppleva såväl flera förslag till regeländringar som faktiska förändringar av momssatserna, vilket orsakat problem i prissättningen, inte minst när det gäller redan i förväg bokade och delbetalade resor, arrangemang och dylikt. I motion 2020/21:2910 av (SD) anför motionären att det i finns 37 gästhamnar som man kan lägga till vid. Det är enligt motionären olyckligt att man hamnar i olika momssatser beroende på om man övernattar i sin husbil, husvagn eller fritidsbåt. Vid övernattning i båt i en gästhamn gäller en momssats på . Om man däremot ska övernatta i tält, husbil eller husvagn gäller momssatsen . Det blir en obalans inte minst då säsongsperioderna ser annorlunda ut för båtägare och campare. Därför anser motionären att en översyn bör göras på området som bör resultera i förslag på en mer jämlik momssats. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 17 föreslås att regeringen ser över möjligheten att harmonisera momssatser inom besöksnäringen. Ett av alternativen som utredningen kan begrunda är att dela in efter kategorierna mat, logi, aktiviteter och transport. I motion 2020/21:440 av (KD) anförs att de olika momssatserna inom besöksnäringen leder till negativ konkurrens där olika boendeformer får olika förutsättningar trots att de bedriver en snarlik verksamhet. Extra problematiskt blir det enligt motionären när man jämför husbilar med båtar.