bet · H901UU2 · 2021-12-07 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utskottet tillstyrker regeringens förslag om biståndsram. Utskottet tillstyrker även regeringens och förslag om anslag inom utgiftsområde 7, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Samtliga motionsförslag avstyrks. I betänkandet finns en reservation (V) och sju särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Ledamöterna från , och Liberalerna avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Ett trettiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statens budget inom utgiftsområde 7 OECD-Dacs regelverk, punkt 3 (V) 1.Regeringens resultatredovisning, punkt 1 (M) 2.Regeringens resultatredovisning, punkt 1 (KD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 2 (C) 4.Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 2 (V) 5.Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 2 (L) 6.OECD-Dacs regelverk, punkt 3 (M) 7.OECD-Dacs regelverk, punkt 3 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 15, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 15. Statens budget inom utgiftsområde 7 fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 7 punkt 1 och avslår motionerna 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 6, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 17, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 53 och 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 4. anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt regeringens och förslag. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 7 punkterna 4 och 6 samt avslår motionerna 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 29, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 5 och 9, 2021/22:3188 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 52, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 9, 2021/22:3901 av m.fl. (SD), 2021/22:3945 av m.fl. (L), 2021/22:4146 av m.fl. (C) och 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 18 . 2. för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott till på högst 1 . 3. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 7 punkterna 2, 3 och 5 samt avslår motion 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 19. 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 35 och 38, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkande 44, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C)*, (SD), (S), (MP), (C)*, (S), (M), (V)*, (SD), (KD) och (L)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Utgiftsområdet inkluderar förslag från till om myndighetens anslag för internationellt utvecklingssamarbete (prop. 2021/22:1 utg.omr. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens och förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som sex partier föreslår i sina respektive budgetmotioner. Det rambeslut för budgeten som fattat bygger på ett gemensamt budgetförslag från , . Då utrikespolitikens inriktning hanteras av regeringen och inte främst är en budgetfråga, föreslås ingen gemensam inriktning för utrikespolitiken i budgetförslaget från dessa partier. I stället hänvisas till respektive partis särskilda yttranden i detta betänkande. Under beredningen av ärendet har biståndsminister redogjort för innehållet i propositionen. Sidas generaldirektör har för utskottet redogjort för myndighetens arbete och synpunkter på regeringens budgetförslag. Riksrevisor har presenterat utvecklingssamarbete för utskottet. Utskottet beslutade vid utskottssammanträde att, i enlighet med 10 kap. 8 § riksdagsordningen, från regeringen/inhämta upplysningar om en s.k. öronmärkning av biståndsmedel om för återuppbyggnad av krigshärjade länder för att möjliggöra för människor att åter bo och leva i trygga samhällen och bidra till deras tillväxt. Per med medarbetare från informerade vid utskottssammanträde om fråga om s.k. öronmärkta biståndsmedel. Utskottet har i betänkande 2019/20:UU17 behandlat regeringens resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer (skr. 2019/20:91). EU:s bistånd har behandlats i betänkande 2020/21:UU10. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd till (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). I detta betänkande föreslår utrikesutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget– propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 7. Slutligen behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /22 om det internationella regelverket för definition av offentligt bistånd (Official Development Assistance, ). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regeringens resultatredovisning. Jämför särskilt yttrande 1 (M) och 2 (KD). Målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck (prop. 2013/14:1 utg.omr. 7, bet. 2013/14:UU2, rskr. 2013/14:75). Regeringen anför att verksamheten inom utgiftsområdet består av långsiktiga samarbeten med andra länder, multilaterala och regionala organisationer, multilaterala utvecklingsbanker och fonder, privata aktörer och civilsamhällesorganisationer. Såväl utvecklingssamarbetet som det humanitära biståndet äger rum i svåra kontexter. Resultatredovisning och bedömning av måluppfyllelse inom verksamheten är därför förknippad med ett antal utmaningar. har covid-19-pandemin och dess konsekvenser både ökat de behov som motiverar verksamheten och påverkat genomförandet av biståndsverksamheten. Insatser och aktiviteter har i betydande omfattning fått anpassas och omformuleras för att nå resultat. En del verksamheter har fått skjutas upp eller ställas in. Även uppföljningen av biståndet har påverkats och delvis andra metoder och processer för uppföljning och rapportering har använts. Nära samarbeten med tillitsfull dialog och goda förutsättningar för flexibilitet och anpassning har, enligt regeringen, ökat förutsättningarna för att resultat inom utgiftsområdets verksamhet både har kunnat uppnås och redovisas . Regeringen bedömer att internationella bistånd har bidragit till att uppnå målet att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. I kommittémotion 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 15 föreslås att en resultatgaranti för biståndet införs. Samma motionärer upprepar förslaget i motionerna 2021/22:3882 yrkande 5 och 2021/22:4157 yrkande 15. I kommittémotion 2021/22:3882 av m.fl. (KD) understryks vikten av kvantifierbara mål inom biståndet i syfte att bättre kunna utvärdera dess effektivitet. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingen av den ekonomiska styrningen fortsätter i dialog mellan och regeringen. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterar att har covid-19-pandemin och dess konsekvenser påverkat genomförandet av biståndsverksamheten. Insatser och aktiviteter har i betydande omfattning fått anpassas och omformuleras för att nå resultat. En del verksamheter har fått skjutas upp eller ställas in. Även uppföljningen av biståndet har enligt propositionen påverkats och utskottet noterar att delvis andra metoder och processer för uppföljning och rapportering har använts . beslutade att målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ska vara att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck (prop. 2013/14:1 utg.omr. 7, bet. 2013/14:UU2, rskr. 2013/14:127). Utskottet uttalade i sammanhanget att målet innebär att biståndet ska skapa förutsättningar för bättre livsvillkor för människor som lever i fattigdom eller förtryck eller både och. Utskottet underströk också att målet ska ge uttryck för att biståndet ska bidra till fattigdomsminskning och utveckling genom att främja samhällssystem utan förtryck och främja fattiga människors förutsättningar att med egna resurser förbättra sina livsvillkor. Utskottet konstaterar att regeringen har gjort bedömningen att internationella bistånd bidrog till att skapa förutsättningar för att uppnå målet för utgiftsområdet. För det bilaterala biståndet baseras regeringens bedömning av måluppfyllelse bl.a. på Sidas bedömningar av utvecklingen i relation till regeringens beslutade strategimål. Utskottet noterar att för en majoritet av strategimålen () har utvecklingen varit varierad, på så vis att ingen entydigt positiv eller negativ trend har påvisats. Detsamma gällde respektive 2018. Utvecklingen har dock gått bakåt i relation till fler strategimål () än (). Enligt regeringens bedömning hör detta samman med den negativa utveckling inom jämställdhet, hälsa och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt ekonomisk utveckling som skett . Utskottet delar regeringens bedömning att pandemin i flera avseenden, direkt eller indirekt, har påverkat utvecklingen och att insatser har bidragit till uppfyllelsen av det riksdagsbundna målet genom att motverka en annars än mer negativ utveckling. Utskottet avser att återkomma till resultatbedömningen av det multilaterala biståndet i samband med beredning av regeringens resultatskrivelse om det multilaterala biståndet och regeringens skrivelse med anledning av granskning av svenskt bistånd till multilaterala organisationer (RiR 2021:28). Utskottet påminner om att behandlade regeringens skrivelse om policyramverk för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60, bet. 2016/17:UU11, rskr. 2016/17:101). I policyramverket understryks bl.a. att utgångspunkten för utvecklingssamarbetet ska vara partnerländernas egna visioner och prioriteringar, baserat på principen om samarbetsländernas ägarskap och ansvar för sin egen utveckling. Utskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat sitt stöd för de principer om bistånds- och utvecklingseffektivitet som har antagits och utvecklats av det internationella samfundet och har därför inga invändningar mot detta. Utskottet vill , liksom vid förra årets budgetberedning, understryka att detta förhållningssätt inte får leda till brister i regeringens styrning av vilka resultat som ska uppnås i biståndet. Beslut om biståndets fortsatta utformning bör i hög grad utgå från en analys av dels de resultat som har uppnåtts, dels av inom vilka områden har komparativa fördelar. Utskottet inser att möjligheten att tydliggöra kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag är begränsad med tanke på insatsernas natur och med tanke på långsiktigheten i insatserna och på de omvärldsförhållanden som påverkar effekter av insatser, ofta i svåra förhållanden. Regeringen bör dock fortsätta arbetet med att utveckla kopplingen mellan resultatanalysen och politikens inriktning. Utskottet har tidigare understrukit vikten av att uppmärksamma och hantera eventuella målkonflikter i biståndet. Utskottet vill också fortsatt understryka vikten av att det finns gedigna system för riskanalys och riskhantering. Med detta sagt delar utskottet regeringens samlade bedömning att utvecklingssamarbete har bidragit till att uppnå det övergripande målet för utgiftsområdet. Med hänvisning till vad som här anförts avstyrker utskottet motion 2021/22:3773 yrkande 15, 2021/22:3882 yrkande 5 och 2021/22:4157 yrkande 15. Statens budget inom utgiftsområde 7 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 7 avslås. Jämför särskilt yttrande 3 (C), 4 (V) och 5 (L). Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad BNI enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. I biståndsramen ingår ODA-relaterade kostnader, dvs. kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (OECD-Dac). Majoriteten av kostnaderna återfinns under anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår till . I utgiftsområde 7 ingår som avser förvaltningsutgifter för samarbete inom som inte klassificeras som bistånd. Dessa kostnader ingår inte i biståndsramen. I biståndsramen ingår kostnader från andra delar av statens budget som kan klassificeras som bistånd. Kostnaderna uppgår till 2022. Kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer i ingår i den svenska biståndsramen. I OECD-Dacs riktlinjer anges att kostnaderna räknas som bistånd på humanitära grunder och för att spegla ett gemensamt ansvarstagande med låg- och medelinkomstländer, vilka är värdar för de flesta av världens flyktingar. Regeringen presenterade i budgetpropositionen en ny modell för beräkning av dessa kostnader. I den nya modellen ingår kostnader inom dels utgiftsområde 8 Migration, dels utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Totalt beräknas kostnader för asylsökande och skyddsbehövande inom biståndet uppgå till 2022. I biståndsramen ingår även kostnader för det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget. uppgår dessa kostnader till . I biståndsramen ingår även biståndsrelaterade förvaltningskostnader för utlandsmyndigheter och enheter i , totalt . Övriga kostnader från andra delar av statens budget som klassificeras som bistånd och ingår i biståndsramen uppgår till totalt 2022. Dessa kostnader består av flera olika komponenter, bl.a. medel för den internationella biståndsverksamhet som bedrivs av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt bidrag till demokratiinsatser i länder som uppfyller OECD-Dacs kriterier för låg- och medelinkomstländer. För föreslår regeringen att anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd när det gäller anslag som står till regeringens disposition (anslagen 1:1–1:4 och 1:6) enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet (punkt 4 i propositionen). I budgetpropositionen finns även förslag från om att för bör anvisa ett ramanslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet (punkt 6 i propositionen). För att främja en högre grad av förutsägbarhet i biståndsgivningen behöver ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten kunna ingås. Nya åtaganden beräknas uppgå till ca . Myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget är bl.a. , , , , , och . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst (punkt 2) samt att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott på högst till (punkt 3). I kommittémotion 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med . I yrkande 2 anförs att kostnaderna för biståndet måste utvärderas mot förväntade resultat och vägas mot andra akuta behov i . I yrkande 4 anförs att utbetalningsmålet om av BNI bör övergå till en fyraårig biståndsram. I yrkande 19 föreslås att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst åren 2023–2034. Detta innebär en minskning med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 6 anförs att utgiftsmålet för biståndet om av BNI bör överges, sänkas och övergå till en fyraårig biståndsram. I yrkande 7 understryks vikten av att säkerställa ett tillräckligt förvaltningsanslag för kvalitetssäkring, kontroll och uppföljning av bistånd. I yrkande 8 anförs att humanitärt bistånd som andel av biståndet behöver öka. Detta upprepas av samma motionärer i kommittémotionerna 2021/22:3776 (M) yrkande 52 och 2021/22:4157 yrkande 8. I kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 53 föreslås återigen att utbetalningsmålet om av BNI avskaffas och i stället övergår till en fyraårig biståndsram. I kommittémotionerna 2021/22:3773 yrkande 3 och 2021/22:4157 yrkande 6, båda av (M), anförs av biståndet bör fokuseras. I kommittémotion 2021/22:3901 av m.fl. (SD) föreslås att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med , att anslaget 1:2 Styrelsen för internationell utveckling (Sida) minskas med , att anslaget 1:3 minskas med , att anslaget 1:4 minskas med och att anslaget 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd minskas med . I kommittémotion 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 9 anförs att andelen av svenskt bistånd som går till humanitärt bistånd och flyktinghjälp bör öka. I yrkande 4 anförs att biståndsramen bör minskas genom en grundlig översyn, avveckling av ineffektivt bistånd och en större koncentration på ett urval av länder, biståndsorganisationer och fonder samt på områden där besitter speciell kompetens. I yrkande 5 anförs att regeringen bör skapa ett instrument för att fondera biståndsmedel vars utbetalning frusits på grund av bristande kvalitet, effektivitet och/eller korruption så att utgiftsmålet kan nås som biståndets kvalitet säkras. I yrkande 6 anförs att kostnaderna för biståndet måste utvärderas mot förväntade resultat och vägas mot andra akuta behov i . I yrkande 8 anförs att biståndet måste fokuseras. I kommittémotion 2021/22:4146 av m.fl. (C) föreslås att anvisar anslagen för utgiftsområde 7 i enlighet med regeringens förslag. I kommittémotion 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 10 anförs att svenskt utvecklingssamarbete behöver fokuseras ytterligare för att åstadkomma långsiktig förändring. I yrkande 17 understryks vikten av att stå upp för enprocentsmålet i biståndet. I partimotion 2021/22:3188 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslås ett nytt anslag på som ska användas till förebyggande klimatåtgärder som motverkar konsekvenserna av de klimatförändringar vi redan ser. Det klimatbistånd som föreslås ska bestå av nya additionella medel, för att på så vis leva upp till löftet i om att klimatfinansieringen ska bestå av ytterligare medel utöver redan utlovat bistånd. Anslaget ska trappas upp . Motionärerna anser också att regeringen bör öka andelen bistånd som avsätts för arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) till av den totala biståndsbudgeten. Det sistnämnda yrkandet återkommer i partimotion 2021/22:921 yrkande 29 av samma motionärer. I kommittémotion 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att anvisar anslagen för utgiftsområde 7 i enlighet med regeringens förslag. I yrkande 9 anförs att biståndet bör omfördelas för att kunna hjälpa fler människor som befinner sig på flykt. I kommittémotion 2021/22:3945 av m.fl. (L) avvisas regeringens förslag om att öka förvaltningsanslaget för med 2022. I stället föreslås en ökning av anslaget till (Sida) med motsvarande belopp. ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i budgetpropositionen om att fastställa biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till , vilket motsvarar av beräknad BNI vid budgeteringstillfället enligt EU:s nya beräkningsmodell för BNI (punkt 1). ska utgå från och värna definition av bistånd. Denna anger att bistånd är flöden från den offentliga sektorn med det huvudsakliga syftet att främja ekonomisk utveckling och välstånd i fattiga länder och med ett gåvoelement om . Svenskt bistånd ska gå till de länder som klassas som ODA-mottagare enligt OECD-Dacs kriterier. I budgetpropositionen redovisar regeringen kostnader i statsbudgeten som klassificeras som bistånd enligt OECD-Dacs kriterier och därmed ingår i biståndsramen men som återfinns inom andra utgiftsområden, s.k. avräkningar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att avräkningarna ska uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Som andel av biståndsramen uppgår avräkningarna till 2022. Utskottet konstaterar att avräkningar från biståndsramen gjorts . Avräkningarna omfattar framför allt kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer, det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget och de delar av utrikesförvaltningens förvaltningskostnader som avser utvecklingssamarbete. Andelen avräkningar från biståndsramen uppgick , , och 2021 till . Utskottet konstaterar att regeringen, i enlighet med vad utskottet tidigare begärt (bet. 2017/18:UU2, rskr. 2017/18:95), i budgetpropositionen gav en utförlig redovisning av modellen för beräkning av kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande inom biståndsramen. Utskottet hade inga invändningar mot beräkningsmodellen, men vill påminna om sitt yttrande till finansutskottet om vårändringsbudgeten (yttr.