bet · H901SfU1 · 2021-12-10 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 10 på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mindre än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen när det gäller ett av anslagen. I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen i denna del och tre motionsyrkanden om anslagens fördelning inom utgiftsramen. Övriga motioner avstyrks. Regeringens förslag till bemyndigande om ekonomiska åtaganden samt ändringar i socialförsäkringsbalken och i lagen om sjuklön tillstyrks av utskottet. I betänkandet finns en reservation (V) och fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål för utgiftsområde 10 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 Statens budget inom utgiftsområde 10 Mål för utgiftsområde 10, punkt 1 (V) 1.Statens budget inom utgiftsområde 10, punkt 2 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 10, punkt 2 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 10, punkt 2 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 10, punkt 2 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Bilaga 5 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för utgiftsområde 10 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation (V) Statens budget inom utgiftsområde 10 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 10 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 10 punkt 5 och motionerna 2021/22:3898 av m.fl. (SD), 2021/22:4017 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4148 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:2382 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 25, 2021/22:2384 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkandena 4, 9 och 25, 2021/22:3210 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3948 av m.fl. (L), 2021/22:4148 av m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:4168 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2021/22:4213 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 9, 14, 15 och 23. 1. regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2. regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 3. regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön, 4. det av utskottet i bilaga 5 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (2021:990) om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 10 punkterna 1–3. c) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 10 punkt 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (S)*, i (M), (SD), (S)*, (C)*, (V)*, (M), (SD), (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (M), (SD) och (MP)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning samt ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. överlämnade utredningen om en trygg sjukförsäkring med människan i centrum sitt delbetänkande Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum (SOU 2019:2) till regeringen. överlämnade utredningen sitt delbetänkande En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabiliteringen (SOU 2020:6). Därefter, , överlämnade utredningen sitt slutbetänkande En sjukförsäkring anpassad efter individen (SOU 2020:26) till regeringen. En arbetsgrupp inom har sedan utarbetat promemorian Undantag från bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete vid uppskjuten vård och rehabilitering. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Regeringens lagförslag finns i bilaga 4. I propositionen finns förslag till ändringar i 27 kap. 48 § socialförsäkringsbalken som föreslås träda i kraft . beslutade om ändringar i samma paragraf med ikraftträdande (prop. 2020/21:171, bet. 2021/22:SfU5, rskr. 2021/22:21), SFS 2021:990. För att uppnå en lagteknisk samordning lägger utskottet fram ett eget lagförslag i bilaga 5. Under beredningen av ärendet har generaldirektör informerat utskottet om myndighetens arbete. Budgetprocessen innebär att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning till 97 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndigande om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp de tillkännagivanden till regeringen som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 10. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de alternativa förslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 10, vilket även inkluderar förslag om bemyndigande och förslag till lagändringar. Mål för utgiftsområde 10 Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ändra målet för utgiftsområde 10. Jämför reservationen (V). Målet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning är att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå (prop. 2008/09:1 utg.omr. 10 avsnitt 2.3, bet. 2008/09:SfU1, rskr. 2008/09:138). m.fl. (V) begär i kommittémotion 2021/22:2595 yrkande 3 att regeringen ska återkomma med förslag om att ändra målet för utgiftsområde 10 till ”att ge ekonomisk trygghet vid sjukdom och ett effektivt stöd för att försäkrade ska återfå arbetsförmågan och återgå i arbete”, och att detta bör vara vägledande för regeringens styrning av och återspeglas i regleringsbrevet. Motionärerna anser att det nuvarande målet för utgiftsområdet har lett till att bl.a. sjukförsäkringen stramats upp. har i stället för att satsa på det förebyggande arbetet, ett mer hållbart arbetsliv och rehabilitering minskat möjligheterna för den försäkrade att beviljas sjukpenning. I propositionen framkommer att har en låg sjukfrånvaro, men att den inte är långsiktigt stabil. Det anges att det fortfarande finns oförklarade regionala skillnader i sjukfrånvaron. Vidare anses kvinnors fortsatt höga sjukfrånvaro på grund av psykisk ohälsa och fortsatt höga avslagsandelar som påvisats i handläggningen bekymmersamma. Utskottet anger i betänkande 2008/09:SfU1 att det är av stor vikt att frånvaron från arbete på grund av sjukdom kommer ned på en låg nivå och att den också långsiktigt behålls på denna nivå. Osakliga fluktuationer i samband med förändringar i konjunkturen bör inte uppkomma. Det är även viktigt att komma till rätta med sådana regionala skillnader i ohälsotalet som inte är sakligt motiverade utan beror på att reglerna tillämpas på ett olikformigt sätt. Enligt utskottet är det även fortsättningsvis viktigt att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ligger på en stabil och låg nivå samt att den också långsiktigt hålls på denna nivå. Detta förutsätter enligt utskottets mening att fokus bör ligga på förebyggande, rehabiliterande och samordnade insatser. Utskottet anser att det inte finns anledning att ändra målet för utgiftsområde 10. Motion 2021/22:2595 (V) yrkande 3 avstyrks därmed. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 Målet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning är att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Regeringen har preciserat målet enligt följande. Sjukfrånvaron ska inte variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer, osakliga skillnader i sjukfrånvaron ska inte förekomma och skillnaden i sjukfrånvaron mellan kvinnor och män ska minska. De centrala indikatorer som regeringen använder för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: • ohälsotalet – antal nettodagar som personer 16–i genomsnitt har sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjuk- eller aktivitetsersättning • sjukpenningtalet – antal nettodagar som personer 16–i genomsnitt har sjuk-eller rehabiliteringspenning • antal pågående sjukfall • antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar • observerat och standardiserat medelantal sjukpenningdagar per person 16– i respektive län. Utöver detta görs en internationell jämförelse av hur den svenska sjuk-frånvaron förhåller sig till sjukfrånvaron i de länder som utgjorde EU före utvidgningen (EU15) med hjälp av arbetskraftsundersökningar. Vidare redovisas resultatet av insatser som vidtagits av aktörerna i sjukskrivningsprocessen som bedöms ha betydelse för sjukfrånvarons utveckling. Regeringen anger att sjukpenningtalet fortsätter att sjunka från en redan låg nivå. Regeringen anför att detta kan bero på att sjukfallens varaktighet har minskat. Dessutom anförs att ändrade handläggningsrutiner kan ha inneburit ett ökande antal avslag efter dag 180 i sjukperioden. Regeringen anger att inflödet till sjukförsäkringen fortsätter att öka och att det liksom 2019 i första hand bedöms vara en effekt av pandemin. Det konstateras att sjukfall med diagnosen covid-19 i de flesta fall har avslutats . På grund av covid-19 har nödvändiga omprioriteringar gjorts inom hälso- och sjukvården. Det har medfört att viss planerad vård har behövt ställas in eller skjutas upp och att sjukfall därmed har förlängts. Sammantaget bedöms dock effekterna på den totala sjukfrånvaron ha varit begränsade. De särskilda åtgärder som har vidtagits som ersättning för karensavdrag och ersättning till riskgrupper anser regeringen har begränsat effekterna av pandemin för den enskilde och för samhället. Dessa åtgärder anses därför ha haft begränsade effekter när det gäller sjukpenningtalet. Minskningen av sjukpenningtalet sammanfaller med mycket låga nivåer på nybeviljande av sjukersättning. till indikatorn ohälsotal fortsätter sjukfrånvaron att vara låg. Regeringen bedömer att minskningen av ohälsotalet sannolikt kommer att fortsätta , då antalet försäkrade med sjukersättning förväntas minska ytterligare. Det finns oförklarade regionala skillnader i sjukfrånvaron. Regeringen anger att kunskapen är begränsad och att det är oklart om det beror på att det finns skillnader i sjukskrivningsmönster och sjukskrivningspraxis på vårdenhetsnivå eller om det orsakats av skillnader i handläggning av sjukförsäkringen. Regeringen framhåller att kvinnors fortsatt höga sjukfrånvaro på grund av psykisk ohälsa är bekymmersam. Höga prestationskrav och yrken med krav på högt emotionellt och psykologiskt engagemang, vilket kännetecknar de s.k. kontaktyrken där många kvinnor arbetar, kan enligt regeringen bidra till att kvinnor har en hög risk för sjukskrivning med psykiatriska diagnoser. Ytterligare en faktor som kan bidra till kvinnors sjukskrivningar med psykiatriska diagnoser är enligt regeringen att kvinnor fortfarande tar ett större ansvar för obetalt hem- och omsorgsarbete, dvs. i större utsträckning än män kombinerar förvärvsarbete med huvudansvaret för barn och hem. Berörda aktörer – , arbetsgivare och hälso- och sjukvården – behöver därför vidta insatser för att förebygga och förkorta sjukskrivningar med psykiatriska diagnoser i allmänhet och bland kvinnor i synnerhet. Regeringen anger att brister i handläggning är oroande mot bakgrund av en hög andel avslagsbeslut när det gäller sjukpenningen samt aktivitets- och sjukersättningen. genomför därför en genomlysning av förvaltningen av sjukförsäkringen för att åtgärda brister i handläggningen. Vidare granskar Statskontoret de åtgärder som vidtar i sin genomlysning av förvaltningen av sjukförsäkringen (S2021/04616). Avsikten med uppdraget är att säkerställa att de åtgärder som vidtar med anledning av genomlysningen leder till att försäkrade får sin rätt till ersättning utredd och prövad och ges de förebyggande insatser eller det stöd för att återgå till arbete som de har rätt till. Regeringens sammantagna bedömning är att målet om en långsiktigt stabil och låg sjukfrånvaro delvis har uppfyllts under resultatåret. Sjukfrånvaron är låg, men bedöms inte vara långsiktigt stabil med hänsyn till nuvarande omständigheter och identifierade brister. har genom ett tillkännagivande uppmanat regeringen att ta ett helhetsgrepp för att underlätta återgång till arbete för den som nekats sjukpenning (bet. 2020/21:SfU10 punkt 1, rskr. 2020/21:111). Med anledning bl.a. av tillkännagivande har regeringen vidtagit följande åtgärder: – I propositionen Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen (prop. 2020/21:78) lämnades förslag för att åstadkomma en mer flexibel rehabiliteringskedja och ge större möjligheter för den som är sjukskriven att i första hand återgå till arbete hos sin nuvarande arbetsgivare. Det ska skapa förutsättningar för en mer hållbar återgång till arbete. Det innebär i sin tur att färre människor kommer att lämna sjukförsäkringen för att övergå till arbetsmarknaden vid dag 180. Lagändringen trädde i kraft . – I propositionen Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begriplig sjukförsäkring (2020/21:171) lämnade regeringen förslag om att begreppet normalt förekommande arbete ska förtydligas för att bedömningen av arbetsförmågan vid dag 180 i rehabiliteringskedjan ska kunna göras gentemot ett förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Lagändringen träder i kraft . Vidare har regeringen gett Arbetsförmedlingen och i uppdrag att utveckla ett kunskapsmaterial som ska kunna användas som ett stöd för när det ska bedömas om en försäkrad har arbetsförmåga i ett normalt förekommande arbete inom en angiven yrkesgrupp (S2021/03698). Kunskapsmaterialet bedöms bidra till att bedömningar och beslut inom sjukförsäkringen när det gäller arbetsförmåga blir begripliga och transparenta och underlätta samverkan mellan och återgången till arbete för den som nekats sjukpenning. – Regeringen har även gett i uppdrag att förbättra stödet till unga som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning (S2019/03413). De erfarenheter som gjorts inom ramen för uppdraget kommer enligt att användas för att underlätta återgång till arbete även för dem som nekas sjukpenning. Regeringen bedömer att tillkännagivandet är slutbehandlat. Vidare har genom ett tillkännagivande uppmanat regeringen att vidta åtgärder enligt reservation 12 under punkt 5 om stärkt rehabiliteringskedja och återkomma med lagförslag i enlighet med det anförda (bet. 2017/18:SfU1 res. 12 punkt 5, rskr. 2017/18:124). beslut innebär att kontrollinsatser av olika slag, inklusive tidsgränser, minskar användningen av sjukförsäkringen, både direkt via kontrollerna i sig och indirekt via drivkrafter att inte vilja bli kontrollerad. En regelbunden uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga bör därför göras under hela sjukfallet fram till en bortre tidsgräns. För att säkerställa en regelbunden uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga har regeringen vidtagit följande åtgärder: – har getts i uppdrag att stärka sjukförsäkringshandläggningen för att åstadkomma en välfungerande sjukskrivningsprocess (S2015/07316), att inom ramen för sitt lagstadgade samordningsansvar förstärka arbetet med att ge stöd till sjukskrivna individer för återgången till arbete (S2018/00529) och att förbättra kvaliteten i ärenden om rätt till sjukpenning (S2020/06863). – Den tidigare redovisade lagändringen, som trädde i kraft , ska åstadkomma en mer flexibel rehabiliteringskedja. Regeringen bedömer att tillkännagivandet är slutbehandlat. Hälso- och sjukvårdens insatser har uppmanat regeringen genom ett tillkännagivande att dels ge i uppdrag att följa upp läkarintygsskrivande, dels tillsätta en utredning för att motverka osakliga könsskillnader i sjukfrånvaro (bet. 2019/20:SfU13 punkt 1, rskr. 2019/20:171). Regeringen har som ett första steg, i regleringsbrevet gett i uppdrag att skapa förutsättningar för systematiska uppföljningar av läkarintyg på vårdenhetsnivå. Vid genomförandet av uppdraget har haft dialog med och hälso- och sjukvården och den gemensamma bilden är att uppföljningar kan vara till nytta inom samverkansarbetet. föreslår att en gemensam analys genomförs av samtliga aktörer med utgångspunkt i de frågeställningar som har identifierats. Regeringen bedömer att det behövs ökad kunskap om risken för osakliga skillnader i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män. Systematisk uppföljning av läkarintyg innebär exempelvis uppföljning av läkares sjukskrivningspraxis på olika vårdenheter avseende skillnader mellan kvinnor och män. Detta bidrar till samverkan mellan och hälso- och sjukvården samt kompletterar regionernas kvalitetsuppföljning. Regeringen avser att vidta ytterligare åtgärder för att åstadkomma en systematisk uppföljning av läkarintyg. Tillkännagivandet bedöms inte vara slutbehandlat. Tillfällig ersättning till riskgrupper har genom ett tillkännagivande om förebyggande sjukpenning för riskgrupper uppmanat regeringen att ge en lämplig myndighet i uppdrag att definiera vilka grupper i arbetsför ålder som bedöms löpa risk att få ett särskilt allvarligt sjukdomsförlopp vid insjuknande i covid-19 och därefter återkomma med ett förslag som säkerställer att personer som ingår i dessa grupper ges ett effektivt skydd genom socialförsäkringssystemet, utan att en ökad administrativ börda läggs på sjukvården, samt säkerställer möjligheter till kontroll och en effektiv administration av utbetalningarna (bet. 2019/20:SoU21, rskr. 2019/20:215). Regeringen beslutade om förordningen (2020:582) om viss sjukpenning i förebyggande syfte och viss smittbärarpenning med anledning av sjukdomen covid-19. Personer i vissa angivna riskgrupper som, helt eller delvis, avstår från förvärvsarbete för att undvika att smittas av viruset som orsakar sjukdomen covid-19 kan få rätt till förebyggande sjukpenning. Rätt till smittbärarpenning kan ges till vissa närstående med anhöriga i en riskgrupp. Förordningen trädde i kraft . Förordningen ersattes av förordningen (2021:60) om viss sjukpenning i förebyggande syfte och viss smittbärarpenning med anledning av sjukdomen covid-19. Tillkännagivandet bedöms därmed vara slutbehandlat. Vidare har genom ett tillkännagivande om förebyggande sjukpenning för riskgrupper uppmanat regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att ersättning till riskgrupper i form av viss sjukpenning i förebyggande syfte ska kunna betalas ut tills fas 3 i den nationella planen för vaccination mot covid-19 är avslutad (bet. 2020/21:SfU25, rskr. 2020/21:259). Som en följd av det föreslog regeringen i Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar inom sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset att anslaget 1:1 inom utgiftsområde 10 skulle ökas med för att ersättning till riskgrupper i form av viss sjukpenning i förebyggande syfte skulle kunna lämnas för tiden fram t.o.m. . Förslaget lämnades i Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:416). biföll regeringens förslag , och beslutade regeringen att förlänga giltighetstiden av förordningen (2021:60) om viss sjukpenning i förebyggande syfte och viss smitt-bärarpenning med anledning av sjukdomen covid-19 t.o.m. . Alla regioner arbetar nu med vaccinationer enligt fas 4. Tillkännagivandet anses därmed vara slutbehandlat. Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för utskottets bered-ning av budgetpropositionen. En utgångspunkt för utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Skälet är att utskottet ska kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. Regeringens redovisning och bedömning av resultat behöver därför ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till mål och anslagna medel. Utskottet konstaterar att regeringen och för en dialog om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. I budgetpropositionen redovisar regeringen också att utvecklingsarbetet i med att utforma resultatredovisningen i budgetpropositionen i enlighet med de riktlinjer som beslutades har fortsatt. Utskottet anser att det är väsentligt att utvecklingsarbetet av den ekonomiska styrningen fortsätter och betonar vikten av fortsatt dialog mellan och regeringen. Utskottet noterar att den målstruktur med preciserade delmål och indikatorer som regeringen beslutat om för att mäta resultaten inom utgiftsområdet på ett tydligt sätt utgår från det övergripande mål som beslutat om. Tidsserierna för indikatorerna som redovisas i diagram är långa, vilket gör att det går att följa utvecklingen för resultatet . Sammantaget bedömer utskottet att den tydliga målstrukturen och de långa tidsserierna ger goda förutsättningar för en strukturerad redovisning av de resultat som uppnåtts inom utgiftsområdet i förhållande till uppställda mål.