bet · H901JuU1 · 2021-12-03 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:3904 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:10 Ersättning för skador på grund av brott ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att det bör införas en statlig skadeståndsgaranti som innebär att staten går in och betalar det skadestånd som domstolen dömt ut till brottsoffret för att därefter kräva gärningsmannen på motsvarande belopp. Vidare anser motionärerna att skadeståndsnivåerna är påfallande låga och att skadestånden i synnerhet för allvarliga brott mot person behöver höjas. 1:11 Rättsliga biträden m.m. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:11 Rättsliga biträden m.m. sammanfattas i följande tabell. Anslag till Rättsliga biträden m.m. Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:11 Rättsliga biträden m.m. Anslaget får användas för utgifter för rättsliga biträden som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) ska betalas av allmänna medel. Anslaget får vidare användas för utgifter som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde ska betalas av allmänna medel, exklusive utgifter som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget får även användas för utgifter för medlare enligt 6 kap. 18 a § och 21 kap. 13 § andra stycket samt rättegångsbiträde enligt 20 kap. 2 b § . Anslaget får användas för utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn samt för utgifter för bevisning, parter, tolk, översättning och god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser samt ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare. Dessutom får anslaget användas för utgifter som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte ska betalas av annan myndighet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringen anför att statens utgifter för rättsliga biträden påverkas av flera faktorer, bl.a. utvecklingen av antalet förordnanden, debiterad tid per förordnande och uppräkningen av timkostnadsnormen. Utgifterna för rättsliga biträden har ökat , delvis på grund av det ökade målinflödet till domstolarna. Anslagets utgifter beräknas uppgå till 3 , och därför ökas anslaget med 1 . I kommittémotion 2021/22:3904 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:11 Rättsliga biträden m.m. ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att rätten till målsägandebiträden i hovrätterna har urholkats. För att varje brottsoffer ska kunna känna sig trygg föreslås att anslaget höjs i detta syfte. 1:12 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:12 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. sammanfattas i följande tabell. Anslag till Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Anslaget får användas för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar samt för utgifter för ersättning för vissa ombuds- och rättegångskostnader. Anslaget får även användas för utgifter i samband med statens skadeståndsansvar om den enhetliga patentdomstolen överträder . uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . 1:13 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:13 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar sammanfattas i följande tabell. Anslag till Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar. Anslaget får användas för årsavgifter och bidrag till vissa internationella sammanslutningar, internationellt samarbete och forskning med anknytning till rättsväsendets område. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . 1:14 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:14 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete sammanfattas i följande tabell. Anslag till Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete. Anslaget får användas för utgifter i syfte att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. belastar anslaget med vissa egna kostnader direkt kopplade till denna verksamhet. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för åtgärder mot våldsbejakande extremism. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . För att fortsätta arbetet med att motverka dödligt skjutvapenvåld i kriminella miljöer genom att sprida strategin bakom Sluta skjut till fler kommuner i landet föreslår regeringen att anslaget ökas med 2022 och 2023. För att stödja och utveckla det brottsförebyggande arbetet i kommunerna föreslås en ökning av anslaget med , 2023 och 2024. I kommittémotion 2021/22:3942 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:14 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att satsningar på kommunala ordningsvakter har visat sig spela en viktig roll i det trygghetsskapande arbetet i kommuner runt om i landet och föreslår därför ett tillskott till de kommuner som vill satsa på kommunala ordningsvakter. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:15 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 . Anslaget får användas för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . För att stärka Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens kapacitet att granska den utökade användningen av hemliga tvångsmedel föreslår regeringen att anslaget ökas med fr.om. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:16 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . 1:17 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:17 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering sammanfattas i följande tabell. Anslag till Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering. Anslaget får användas för utgifter i fråga om verksamhet som bedrivs inom ramen för fonden för inre säkerhet och fonden för integrerad gränsförvaltning, instrumentet för gränsförvaltning och visering samt för administration av bägge. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . inleds en ny budgetperiod som sträcker sig . har i uppdrag att vara nationell förvaltande myndighet för fonden för inre säkerhet samt för instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik inom fonden för integrerad gränsförvaltning. De första utlysningarna inom den nya perioden beräknas kunna genomföras . Det nationella programmet för EU:s budgetperiod 2014–2020 är inne i en slutfas och beräknas vara helt avslutat . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Verksamheten inom fonden för inre säkerhet respektive instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik inom fonden för integrerad gränsförvaltning omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:17 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Statligt stöd till kommunala ordningsvakter och lokala trygghetsåtgärder (förslag till nytt anslag 99:1) I kommittémotion 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 16 föreslås ett statligt stöd till kommunala ordningsvakter och lokala trygghetsåtgärder. Motionärerna anför att ordningsvakter bör användas för att bidra mer till polisens arbete än de gör i syfte att stärka närvaron på de platser där behoven är som störst. Ett liknande förslag framställs i partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 28. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottets majoritet anför i betänkande 2021/22:FiU1 (s. 56 f.) om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för justitieutskottets ställningstagande i detta betänkande. Det är bara genom att skapa ordning och trygghet på gator och torg som friheten kan öka för var och en att leva sitt eget liv. Kvinnor och män ska känna sig trygga att gå ut i sitt kvarter. Föräldrar ska kunna släppa ut barnen för att leka. Tidningsutdelare ska inte behöva bära överfallslarm. Butiksägare ska inte behöva lägga ned sina verksamheter på grund av hot och utpressning. Hårt arbetande människor ska inte terroriseras av kriminella. Brottsutvecklingen i kan bara beskrivas som extrem. Den grova organiserade brottsligheten kopplar ett allt hårdare grepp om samhället. Den visar sig bl.a. i epidemin av skjutningar och sprängningar. Det handlar inte längre bara om att sticker ut negativt jämfört med våra nordiska grannländer. Statistik från Brå visar att ligger i den absoluta Europatoppen när det gäller dödligt skjutvapenvåld per capita. Det är också helt uppenbart att gängvåldet inte bara drabbar gängmedlemmarna själva. Det drabbar alla i samhället. sköts tolvåriga till döds vid en bensinstation i . sköts en polisman till döds i . Och sköts två barn som lekte i i . Våldet begränsar skötsamma medborgares livsutrymme, och barn hamnar i skottlinjen. Utskottet noterar också att människor inte vågar vittna i gängkriminalitetens spår samt att kommunala och statliga tjänstemän upplever obehag när de utför sina jobb och drar sig för att anmäla brott. Härigenom eroderas både rättsstaten och demokratin underifrån. Gängkriminaliteten utgör just nu det största hotet mot tryggheten i samhället. Den måste bekämpas med full kraft, och det innebär avsevärt skärpta straff för gängkriminella. måste övrig brottslighet stävjas för att ingen ska utsättas för våldtäkt, misshandel, inbrott, rån eller andra brott mot person. Omfattande åtgärder behöver vidtas för att bekämpa vardagsbrottsligheten och öka tryggheten för medborgarna. En grundförutsättning för att vända utvecklingen är att tilltron till samhället och demokratin är stark. Medborgarnas fri- och rättigheter ska skyddas och stärkas, liksom domstolarnas oberoende. Samtliga större myndigheter inom rättsväsendet är enligt utskottets mening underdimensionerade i förhållande till de uppgifter som de har att lösa. Det finns dessutom all anledning att tro att belastningen på rättsväsendet kommer att fortsätta öka, inte minst på grund av den pågående trenden med ökande grov brottslighet. För att bekämpa denna bör omfattande reformer på rättsområdet genomföras som leder till längre fängelsestraff, en effektivare brottsbekämpning och en högre brottsuppklaring. Detta kommer att kräva ytterligare resurser till såväl de brottsbekämpande myndigheterna som domstolarna och Kriminalvården. För att nå polismålet och möjliggöra en stor ökning av antalet poliser krävs såväl förstärkta resurser som särskilda åtgärder för att göra polisyrket mer attraktivt. För att behålla erfarna poliser och attrahera fler nya poliser till yrket behöver polislönerna höjas. I och gemensamma budget påbörjades en särskild lönesatsning på polisen som är genomförd och har inneburit höjda löner för poliser. Polisernas löner är dock fortfarande alltför låga, varför bör gå vidare med en ny riktad lönesatsning för att ytterligare lyfta polisyrkets status. När poliserna blir fler ska de också kunna få högre lön. Många upplever att polisen är frånvarande, saknar tid att rycka ut när något händer eller saknar förmåga att klara upp brott. Antalet poliser i yttre tjänst har enligt uppgift minskat . arbetar endast drygt 7 000 poliser i yttre tjänst med brottsförebyggande och ingripande verksamhet. Därtill arbetar poliser i yttre tjänst normalt i treskift, och givet att det finns bemanning dygnet runt även och veckoslut är antalet som arbetar simultant i yttre tjänst betydligt lägre. Att enbart styra de poliser som utbildas till lokalpolisområdena kommer på egen hand inte att vara tillräckligt för att täcka behovet av antalet poliser i yttre tjänst. bör därför ges i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst och se över hur befintliga poliser kan omfördelas i syfte att öka antalet poliser i yttre tjänst. Likaså är det centralt att stärka polisyrkets attraktivitet och intensifiera arbetet mot den grova brottsligheten. Utskottet föreslår därför att anslag ökas med ytterligare för en satsning på höjda polislöner. Utskottet anser vidare att anslaget bör ökas med 2023 och med . För att möjliggöra en fortsatt utbyggnad av polisen så att målet om 10 000 nya polisanställda till 2024 kan bli verklighet anser utskottet att anslaget till bör ökas med . Vidare föreslår utskottet att anslaget ökas med för att förstärka verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum (NFC). Polisens förmåga att klara upp brott måste förbättras. Kameraövervakning är ett av polisens viktigaste verktyg för att klara upp brott. Bevakningskameror säkrar bevisning som i vissa fall är avgörande för att en person ska kunna knytas till ett brott. I där gängkriminaliteten kopplat grepp om samhället och människor skräms från att vittna kan bevakningskameror utgöra ett verkningsfullt komplement till en stark och kontinuerlig polisnärvaro, och utsatta områden ska vara prioriterade såväl i antal kameror som i utbyggnadstakt. Även i övrigt ska polisen ha goda förutsättningar att sätta upp bevakningskameror där de anser att det behövs. Den franska polisens forcering av Encrochat visar med stor tydlighet vilka framgångar som kan nås för polisen när man har möjlighet att använda hemliga tvångsmedel på ett tidigt stadium mot den grova brottsligheten. Svensk polis har vid upprepade tillfällen aviserat att myndigheten har ett stort och växande behov av teknisk utrustning för att hålla jämna steg med brottsutvecklingen. har efterlyst skarpare och mer ändamålsenliga verktyg för att kunna avlyssna och avläsa de kriminella nätverken för att förhindra att framtida allvarliga brott begås inom ramen för den grova organiserade brottsligheten, verktyg som är helt avgörande i kampen mot den grova organiserade brottsligheten. Politiken bör därför inriktas på att stärka och utveckla tekniska förmåga, bl.a. i form av bättre verktyg, ökade teknikkostnader på grund av fler anställda och höjd säkerhetsnivå. Polisen bör också ges i uppdrag att öka antalet bevakningskameror. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att anslag, utöver det som anges i budgetpropositionen, ökas med ytterligare 2022 för att stärka polisens tekniska förmåga och därmed öka möjligheterna att utreda och klara upp fler brott. För att underlätta för personer att lämna kriminella gäng bör ett nationellt exitprogram inrättas. Programmet ska kombineras med ett mer aktivt uppsökande arbete, där polisen tillsammans med andra myndigheter konfronterar enskilda gängmedlemmar. Utskottet föreslår därför att anslaget till ökas med ytterligare för att möjliggöra denna ökade avhopparverksamhet. Medan polisens brottsbekämpande förmåga stärks är det viktigt att skilja på illegala vapen som används i kriminell verksamhet och legala vapen som används av jägare och sportskyttar. är handläggningstiderna för vapenlicenser långa. har tidigare tillkännagett för regeringen att licensförfarandet bör överföras till en ny jakt- och viltmyndighet. Det finns dock anledning att redan nu förstärka handläggarstödet för att säkerställa att tillståndshanteringen kan ske snabbare och hålla en hög rättssäkerhet. Utskottet föreslår därför att anslaget till ökas med för att möjliggöra förkortade handläggningstider för vapenlicenser. Sammanfattningsvis föreslår utskottet således att anslaget till ökas med utöver vad regeringen föreslagit. Utskottet föreslår att anslaget till Säkerhetspolisen ökas med ytterligare för att stärka myndigheten i dess arbete med att bekämpa våldsbejakande extremism och terrorism. Anslaget kan därutöver användas för att kunna stärka attraktiviteten för polisyrket inom . Utbyggnaden av behöver gå i takt med polisens utökning. Det är av stor betydelse att , inte minst på grund av utbildningstiden för åklagare, får långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. Görs inte detta riskeras den långsiktiga kompetensuppbyggnaden inom myndigheten, och åklagarna kan bli en flaskhals i rättsväsendet. Regeringen avstår enligt utskottets mening från att skjuta till tillräckliga resurser för att åklagarna ska kunna växa i samma takt som polisen. För att fler åklagare ska kunna anställas föreslår utskottet därför att anslaget till ökas med ytterligare 2022. Utskottet anser att anslagen till bör ökas med 2023 och 2024. Antalet brottmål i domstolarna kan förväntas öka , bl.a. mot bakgrund av de satsningar på fler poliser och åklagare som utskottet föreslagit ovan. Verksamheten behöver dimensioneras för att möta detta. Utskottet föreslår därför att anslaget till Domstolar ökas med ytterligare 2022. anser utskottet att anslagen till Domstolar bör ökas med . Inom råder överbeläggning inom princip hela verksamheten, både på anstalter och i häkten. Det beror bl.a. på att regeringen inte förmått bygga ut tillräckligt med platser för att hantera brottsutvecklingen. Kriminalvården bör därför ges i uppdrag att ytterligare förstärka den nu planerade kapacitetsutökningen för häkte, anstalt och frivård. För att ta höjd inför kommande straffskärpningar föreslår utskottet att anslaget till Kriminalvården ökas med ytterligare 2022. Utskottet anser att anslagen till Kriminalvården bör ökas med 2023 och . Övriga anslag och bemyndigandet När det gäller övriga anslag inom utgiftsområde 4 föreslås inga avvikelser från budgetpropositionens förslag. I dessa delar tillstyrker således utskottet budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker även det bemyndigande som föreslås i propositionen. Utskottets ställningstagande i anslagsdelen innebär sammanfattningsvis att utskottet delvis tillstyrker proposition 2021/22:1 utgiftsområde 4 punkten 1 och motionerna 2021/22:4057 (M) yrkande 1, 2021/22:3904 (SD), 2021/22:4143 (C), 2021/22:3360 (V), 2021/22:4192 (KD) yrkande 1 samt 2021/22:3942 (L). Övriga motioner avstyrks. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till bemyndigande i proposition 2021/22:1 utgiftsområde 4 punkten 2. Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av tillkännagivanden om polisens närvaro i brottsutsatta områden, polisens tillgänglighet och Kriminalvårdens kostnadseffektivitet, som regeringen nu anser är slutbehandlade, inte är tillräckliga. Jämför reservationen (M). I budgetpropositionen lämnar regeringen en återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet. Sammanlagt rör det sig om 24 tillkännagivanden, varav merparten gjorts efter förslag från justitieutskottet. Tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade Följande tillkännagivanden som har fattat beslut om på initiativ av justitieutskottet redovisar regeringen som slutbehandlade: – utvärdering av sekretessbrytande bestämmelser (bet. 2017/18:JuU18 punkt 6, rskr 2017/18:175, propositionen s. 38) – utvärdering av bestämmelsen om kränkande fotografering (bet. 2016/17:JuU16 punkt 9, rskr. 2016/17:211, propositionen s. 38 f.) – utredning av ett system med kronvittnen (bet. 2018/19:JuU12 punkt 26, rskr. 2018/19:169, propositionen s. 39) – anonyma vittnen (bet. 2018/19:JuU12 punkt 27, rskr. 2018/19:169, propositionen s. 39) – statistik om angrepp mot blåljuspersonal (bet. 2017/18:JuU1 punkt 49, rskr. 2017/18:92, propositionen s. 40) – bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella (bet. 2017/18:JuU16 punkt 9, rskr. 2017/18:184, propositionen s. 40) – Kriminalvårdens kostnadseffektivitet (bet. 2015/16:JuU1 punkt 18, rskr. 2015/16:106, propositionen s. 42) – en ny utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård (bet. 2017/18:JuU16 punkt 10, rskr. 2017/18:184, propositionen s. 42) – ökat samarbete med andra länder (bet. 2018/19:JuU13 punkt 31, rskr. 2018/19:192, propositionen s. 43) – polisens närvaro i brottsutsatta områden (bet. 2015/16:JuU1 punkt 7, rskr. 2015/16:106, propositionen s. 45 f.) – polisens närvaro i brottsutsatta områden (bet. 2016/17:JuU1 punkt 17, rskr. 2016/17:90, propositionen s. 45 f.) – polisens närvaro i brottsutsatta områden (bet. 2017/18:JuU1 punkt 41, rskr. 2017/18:92, propositionen s. 45 f.) – polisens tillgänglighet (bet. 2015/16:JuU1 punkt 39, rskr. 2015/16:106, propositionen s. 46 f.) – praktik i polisutbildningen (bet. 2016/17:JuU1 punkt 21, rskr. 2016/17:90, propositionen s. 49) – förebygga och utreda brott mot äldre i hela landet (bet. 2016/17:JuU1 punkt 35, rskr. 2016/17:90, propositionen s. 50). När det gäller det ovannämnda tillkännagivandet om Kriminalvårdens kostnadseffektivitet anför regeringen följande (s. 42): analyserade 2018–2019 Kriminalvårdens kostnadsutveckling –2017 och vidtog därefter en rad åtgärder i syfte att öka effektiviteten och bromsa kostnadsutvecklingen inom myndigheten. Kriminalvården har i sitt regleringsbrev regeringens uppdrag att redovisa effektiviseringsåtgärder för att uppnå budget i balans . Kriminalvården har med anledning av detta ett pågående effektiviserings- och besparingsarbete. Kriminalvården fick i regleringsbrevet 2020 i uppdrag att ta fram en plan för den framtida platskapaciteten med fokus på flexibilitet, verksamhetens behov och resurseffektivitet. presenterade 2020 sin granskning Effektiviteten vid anstalter (RiR 2020:16). I regeringens skrivelse om effektiviteten vid anstalter (skr. 2020/21:62) konstaterar regeringen bl.a. att iakttagelser kommer utgöra ett bra underlag för myndighetens fortsatta effektiviseringsarbete men att bedömning av vilka kostnadsbesparingar som skulle kunna göras är överskattad. har genom beslut ställt sig bakom regeringens bedömning (bet. 2020/21:JuU20, rskr. 2020/21:243). Med hänsyn till de åtgärder som vidtagits och redovisats ovan anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. I fråga om de ovannämnda tillkännagivandena om polisens närvaro i brottsutsatta områden anför regeringen följande (s. 45 f.): Regeringen har redovisat åtgärder för att stärka arbete i utsatta områden. granskade arbete i utsatta områden och konstaterade att regeringen, genom sin styrning av , har ökat förutsättningarna för att ska kunna arbeta effektivt i utsatta områden. bedömde att regeringen på flera sätt har prioriterat arbete i utsatta områden och att det finns och har funnits en tydlig ambition om att försöka vända utvecklingen i dessa områden. I regleringsbrev har myndigheten fått ett antal nya återrapporteringskrav och uppdrag som berör utsatta områden. ska redovisa hur resurser fördelas så att det finns en stark lokal närvaro i utsatta områden.