bet · H801MJU9 · 2021-02-25 00:00:00 — Utskottet anförde att klimatförändringarna ska mötas med fortsatt reformarbete. Fossilfritt startades på initiativ av regeringen inför klimatmötet i med målet att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Initiativet samlar över 450 aktörer och är en plattform för dialog och samverkan mellan företag, kommuner och andra aktörer som vill göra fritt från fossila bränslen. Totalt 21 branscher har överlämnat färdplaner för fossilfri konkurrenskraft till regeringen. I den klimatredovisning som regeringen lämnade i samband med budgetpropositionen anförs att färdplanerna, utöver att utgöra viktiga underlag för regeringen, bidrar till ökad samsyn, gemensamt engagemang och väntas leda till minskade utsläpp. Av klimatredovisningen framgår vidare att regeringen har beslutat att förlänga initiativet Fossilfritt , till , för att ta fram konkreta strategier för centrala utmaningar i färdplanerna och skapa förutsättningar för att genomföra dessa. Fossilfritt har också fått i uppdrag att under pågående kris i samband med covid-19 hjälpa branscherna att identifiera hur de om möjligt kan nyttja förändrade förutsättningar till att ställa om sin verksamhet till minskat fossilberoende, t.ex. genom kompetensutveckling. Regeringen framhåller att de branschvisa färdplaner som tagits fram inom initiativet även i fortsättningen utgör viktiga underlag för dess arbete och att regeringen noga följer arbetet med att genomföra färdplanerna. När det gäller frågan om klimat och biologisk mångfald kan noteras att regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) gjorde bedömningen att en hållbar markanvändning som möjliggör substitution av fossilintensiva material och fossila bränslen med förnybara produkter är betydelsefull för en växande bioekonomi och för att nå de nationella klimatmålen. bör långsiktiga kolsänkor bevaras , biologisk mångfald värnas och ekosystemtjänster vidmakthålls. Vidare kan noteras att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde att nyttjandet av naturresurser är ohållbart i stor utsträckning, vilket ökar pressen på ekosystemen. Regeringen anförde också att betydelsen av att ekosystemen är motståndskraftiga och har möjlighet till återhämtning efter en störning ökar i takt med klimatförändringarna. Regeringen bedömde att det är angeläget att bland olika kostnadseffektiva lösningar även nyttja naturbaserade lösningar för att använda potentialen i biologisk mångfald. Det kan t.ex. innebära att anlägga eller restaurera våtmarker. Av budgetpropositionen framgår vidare att drygt 700 arter i flera olika artgrupper påverkas negativt av klimatförändringar, vilket innebär förändringar i artsammansättningen för olika naturtyper och ekosystem. Flera myndigheter har genomfört insatser för att minska klimatets påverkan på arter och naturmiljöer. Insatser med fokus på att stärka grön infrastruktur, ekosystemtjänster, naturbaserade skydd mot kusterosion och hur vattenknutna ekosystem påverkas av ett förändrat klimat, har också genomförts för att mildra denna negativa påverkan. arbetar med en vägledning för naturbaserade lösningar för klimatanpassning. Utskottet vill inledningsvis framhålla att klimatpolitiken är komplex och inte enbart en uppgift för miljöpolitiken. Vid behandling av klimathandlingsplanen delade utskottet regeringens bedömning att aktörer inom alla samhällsområden och på alla nivåer behöver bidra för att nå klimatmålen och att klimatet behöver integreras i alla relevanta politikområden. Det krävs ett brett engagemang och förankring i hela samhället för att nå målsättningen inom klimatområdet. Utskottet välkomnar därför den pågående utredningen om att se över svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag och ser fram emot att ta del av utredningens kommande slutsatser. Utskottet vill vidare framhålla vikten av en inkluderande klimatpolitik och delar regeringens bedömning att hela landet ska kunna utvecklas och ställa om till fossilfrihet. När det gäller frågan om den ekonomiska politiken och klimatet vill utskottet även framhålla vad regeringen anfört i budgetpropositionen om de åtgärder som kommer att vidtas med anledning av coronapandemin och de ambitioner som regeringen har i detta hänseende när det gäller klimatet. Utskottet anser med hänvisning till vad som anförts att motionerna 2020/21:1462 (S), 2020/21:2503 (S) yrkande 2 och 2020/21:2709 (MP) yrkande 24 kan lämnas utan åtgärd. Regeringens initiativ Fossilfritt samlar en mängd aktörer och är en viktig del i arbetet för att göra till ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Utskottet vill framhålla vikten av de färdplaner som överlämnats till regeringen, både som underlag för regeringens arbete och som bidrag till en ökad samsyn och ett gemensamt engagemang i frågan. Utskottet välkomnar därför att regeringen har beslutat att förlänga detta arbete och noterar särskilt det uppdrag som Fossilfritt fått under coronapandemin. Mot denna bakgrund bedömer utskottet att motion 2020/21:2709 (MP) yrkande 6 kan lämnas utan åtgärd. När det gäller frågan om klimatet och den biologiska mångfalden noterar utskottet vad regeringen anfört i klimathandlingsplanen. Utskottet delar regeringens bedömningar när det gäller betydelsen av hållbar markanvändning, långsiktiga kolsänkor, ekosystemets motståndskraft och vikten av att nyttja naturbaserade lösningar för att använda den biologiska mångfaldens potential. Motion 2020/21:2709 (MP) yrkande 7 kan mot denna bakgrund lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utsläpp från inrikes transporter, produktion av biodrivmedel, bonus–malus-systemet och Klimatklivet. Jämför reservation 8 (KD), 9 (M, KD) och 10 (KD). Enligt kommittémotion 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 2 bör utsläppsmål för inrikes transporter uppnås på ett kostnadseffektivt sätt som är förenligt med de samhällsekonomiska målen. Det är angeläget att utsläppen från inrikes transporter reduceras på ett hållbart sätt som är förenligt med våra samhällsekonomiska mål och att ny teknik som möjliggör detta kan främjas. I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att användningen av biodrivmedel i bör öka. För att användningen av biobränslen ska göra riktig klimatnytta, är det viktigt att regeringen tar ett helhetsgrepp också kring produktionen av biobränslen. Det är viktigt med hållbarhetskrav och krav på spårbarhet, så att bränslebytet inte leder till att det svenska klimatmålet nås på bekostnad av att utsläppen från sämre reglerade sektorer ökar. Kommittémotion 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 6 rör frågan om ökad användning av inhemskt hållbart producerade drivmedel. Motionärerna framhåller att har unika förutsättningar att tillverka grönt hållbart biodrivmedel. För att uppnå målen om flygets reduktionsplikt 2030 måste den inhemska produktionen öka. Detta handlar både om att öka incitamenten för en sådan produktion och om att verka för undantag inom EU. Bonus–malus-systemet och Klimatklivet I kommittémotion 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 11 anförs att det mest effektiva sättet att minska utsläppen från många personbilar är att konvertera motorn så att den kan köras på eller rena biobränslen. Motionärerna föreslår därför att ett nyproducerat fordon som konverteras innan det säljs till en förare ska hanteras i bonus-malus-systemet utifrån de miljöegenskaper som det har efter konverteringen. Enligt kommittémotionerna 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 22 bör regeringen se över formerna för Klimatklivet så att det stödet går att söka även för hamnarna. Motionärerna anför att hamnarna är viktiga för den gröna omställningen men att Klimatklivet inte är anpassat för hamnar, särskilt inte för små och medelstora hamnar. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling infördes en reduktionsplikt för att blanda in biodrivmedel i bensin och diesel genom lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. Syftet med reduktionsplikten är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel för att bidra till regeringens mål inom det klimatpolitiska ramverket och kunna nå en fossilfri fordonsflotta. I en interpellationsdebatt om reduktionsplikten anförde statsrådet bl.a. följande: Reduktionsplikten ger en tydlig signal om en stabil och ökande efterfrågan på biodrivmedel och ger förutsättningar för industrin att investera i produktionskapacitet. har goda förutsättningar att öka den inhemska produktionen av biodrivmedel med låg klimatpåverkan för att även öka den svenska självförsörjningsgraden på biodrivmedel. Regeringen kommer även att besluta om ett uppdrag till att utreda behovet av ytterligare styrmedel för att främja vissa biodrivmedelsanläggningar, vilket aviserades i den klimatpolitiska handlingsplanen. I promemorian Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation lämnas förslag på reduktionsnivåer för bensin och diesel. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen har aviserat att en proposition kommer att avlämnas . Regeringen har vidare aviserat att den kommer att avlämna en proposition om reduktionsplikt för flygfotogen. Regeringen anförde i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) att den aviserade höjningen av reduktionsnivåerna inom reduktionsplikten förväntas ge långsiktiga förutsättningar för ökad produktion av hållbara drivmedel i och kommer att ha en betydande effekt på minskade utsläpp. Regeringen framhöll att har goda förutsättningar att möta sin efterfrågan på biodrivmedel genom ökad inhemsk produktion. Det är viktigt att produktionstakten ökar när efterfrågan ökar globalt. Regeringen anförde även att den bereder förslagen från biogasmarknadsutredningen (Mer biogas! För ett hållbart , SOU 2019:63) och därför tillfälligt förlänger stödet till biogasproduktion för fordonsgas. Vidare kan noteras att det enligt punkt 31 i januariavtalet ska investeras i produktion och distribution av biogas. När det gäller frågan om hållbara drivmedel kan även noteras att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) föreslog att anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, som bl.a. får användas för stöd till produktion av biogas, skulle tillföras för ett fortsatt stöd till en sådan produktion. Miljö- och jordbruksutskottet uttalade vid sin behandling av budgetpropositionen (bet. 2020/21:MJU2) att utskottet välkomnar regeringens satsning på stöd till produktion av biogas för att öka produktionen av biodrivmedel och stärka producenternas konkurrenskraft. Utskottet framhöll att biogas är en förnybar energikälla med hög miljöprestanda som har en central roll i omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi i . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen vidare att Klimatklivet har lett till bl.a. utbyggnad av biogasproduktionen. Regeringen föreslog även att Industriklivet skulle breddas ytterligare. Industriklivet förstärktes därför med . Regeringen anförde att den satsar på att kunna ge stöd till andra industriprojekt, som biodrivmedel och vätgasproduktion. Enligt januariavtalet (punkt 34) ska för statsstöd och övriga stödsystem reformeras så att de bidrar till och inte motverkar ett fossilfritt samhälle och genomförandet av . Av budgetpropositionen framgår att Europeiska kommissionen beslutade att godkänna statsstödsansökningar om fortsatt skattebefrielse för biogas, samt att utöka undantaget till att även gälla biogasol. Beslutet gäller , vilket enligt regeringen ger långsiktiga förutsättningar. Regeringen anförde i propositionen att bör vara drivande för att det ska ges möjlighet till fortsatt skattebefrielse för höginblandade och rena biodrivmedel i den kommande översynen av statsstödsreglerna. Regeringen avser att driva på inom EU för en möjlighet att beskatta drivmedel på energiinnehåll i stället för volym. Regeringen gav i uppdrag att undersöka behovet av ytterligare styrmedel för att främja produktionen av biodrivmedel med ny teknik. ska även titta på hur utformningen av eventuella styrmedel ska se ut. Energi- och digitaliseringsminister framhöll i samband med detta att det med ökade krav i reduktionsplikten är viktigt att också se över hur vi kan öka produktionen av biodrivmedel i , vilket kommer att behövas för att nå klimatmålen. En ökad svensk produktion av biodrivmedel skulle enligt regeringen kunna öka försörjningstryggheten för drivmedel, minska den svenska drivmedelsmarknadens sårbarhet mot omvärldshändelser, skapa jobb och bidra till regional utveckling. Den skulle också öka den totala tillgången på hållbara förnybara drivmedel på den europeiska marknaden, vilket också främjar klimatomställningen i andra medlemsländer. Genom att utveckla nya tekniker kan råvarubasen breddas genom att exempelvis restprodukter från jord- och skogsbruk kan användas i större utsträckning. ska också ta fram en prognos för hur produktionskapaciteten av hållbara biodrivmedel i väntas öka med existerande och kommande styrmedel och om ytterligare styrmedel införs. ska redovisa uppdraget . Bonus–malus-systemet och Klimatklivet Bonus–malus-systemet infördes . Systemet finansieras av anslaget 1:8 Klimatbonus inom utgiftsområde 20. Systemet ger en klimatbonus, dvs. bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en klimatbonusbil. Med klimatbonusbilar menas lätta fordon med låga utsläpp av koldioxid. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att det i finns ett stort antal bilar med konventionella diesel- och bensinmotorer med lång återstående livslängd. För att minska utsläppen från den befintliga fordonsflottan bör därför ett stöd för konvertering av bilar från fossil drift till biodrivmedel eller biogas införas . För att genomföra en sådan satsning beräknas anslaget 1:17 Klimatpremier öka med 2022 respektive 2023. Stöd till konvertering kan enligt regeringen komplettera bonus–malus-systemet. Förslaget bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Regeringen gav i uppdrag att analysera förutsättningarna för och kostnadseffektiviteten i att konvertera befintliga fordon till lågutsläppsfordon. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Klimatinvesteringsstödet Klimatklivet infördes . Stödet är ett brett investeringsstöd som kan ges till lokala och regionala investeringar som minskar utsläppen av koldioxid och andra gaser som påverkar klimatet. Stöd kan ges till alla förutom privatpersoner. De som beviljats stöd är exempelvis företag, kommuner, landsting, bostadsrättsföreningar och andra organisationer. Åtgärder som fått stöd är konkreta klimatsatsningar inom exempelvis transporter, industri, bostäder, lokaler, stadsbyggnad och energi. Det kan handla om allt från transporter, biogas och infrastruktur såsom cykelbanor till destruktion av lustgas och att byta ut olja mot fjärrvärme. Närmare bestämmelser om stöd inom Klimatklivet finns i förordningen (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar (klimatklivsförordningen). Enligt denna förordning får stöd ges i form av bidrag i syfte att varaktigt minska utsläppen av växthusgaser. Stöd får endast ges till åtgärder som bidrar till att uppfylla strategier, planer eller program för klimat och energi i det eller de län eller i den eller de kommuner där åtgärden är avsedd att genomföras, och som bidrar till att öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och dess etappmål (1 och 3 §§). Stöd ska i första hand ges till den eller de åtgärder som vid varje prövningstillfälle bedöms ge den största varaktiga minskningen av utsläpp av växthusgaser per investeringskrona. Om minskningen av utsläpp av växthusgaser är likvärdig för flera ansökningar, ska hänsyn också tas till åtgärdernas möjlighet att bidra till att minska utsläpp av växthusgaser inom jordbruket, att bidra till spridning av teknik och till marknadsintroduktion samt till åtgärdernas effekter på andra miljökvalitetsmål, hälsa och sysselsättning (4 §). I den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) anförde regeringen att Klimatklivet möjliggör konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå i hela . Regeringen anförde vidare att den har gjort förändringar av Klimaklivet och att den avser att se över hur Klimatklivet kan fortsätta att utvecklas och effektiviseras, bl.a. med hänsyn till ett kommande avdrag för grön teknik. Arbetet med att utveckla och effektivisera klimatinvesteringsprogrammen är en del av januariavtalet. Genom beslut om vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) förstärktes anslaget 1:16 Klimatinvestering med . Regeringen anförde i propositionen att Klimatklivet är en viktig insats för att minska utsläppen i landet och att satsningen därför behöver fortsätta. Regeringen anförde vidare att den, mot bakgrund av de utvärderingar som genomförts, avsåg att vidta åtgärder för att utveckla och effektivisera Klimatklivet. Miljö- och jordbruksutskottet uttalade i sitt yttrande till finansutskottet över vårändringsbudgeten att utskottet välkomnade regeringens avsikt att vidta åtgärder för att utveckla och effektivisera Klimatklivet. Utskottet tillstyrkte därför regeringens förslag (yttr. 2018/19:MJU6y). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att den fortsätter att utveckla och effektivisera klimatinvesteringsprogrammen. Klimatklivet stärks och förlängs till 2026 och ska underlätta större och mer långsiktiga projekt. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att anslaget 1:16 Klimatinvesteringar skulle ökas med 2021 för att möjliggöra ytterligare klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Regeringen föreslog även att bemyndiganderamen skulle höjas för att möjliggöra att flera stora, långsiktiga och effektiva klimatinvesteringar kan komma till stånd. Miljö- och jordbruksutskottet uttalade vid sin behandling av budgetpropositionen (bet. 2020/21:MJU1) att utskottet såg särskilt positivt på att regeringen både vill förstärka och förlänga investeringsstödet Klimatklivet och att bemyndiganderamen höjs för att ge möjlighet att stötta fler stora klimatprojekt. Utskottet välkomnade satsningarna och förväntade sig att de inte bara skulle leda till minskade utsläpp utan även skapa nya arbetstillfällen. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prot. 2020/21:55). Syftet med reduktionsplikten är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel, och reduktionsplikten spelar en viktig roll i arbetet för att nå målen inom det klimatpolitiska ramverket och en fossilfri fordonsflotta. Utskottet noterar att regeringen har uppgett att man kommer att lämna dels en proposition om reduktionsplikt och flygfotogen, dels en proposition om reduktionsplikten för bensin och diesel. Utskottet ser fram emot att ta del av dessa förslag. Utskottet delar regeringens uppfattning när det gäller reduktionspliktens betydelse för att öka den inhemska produktionen av biodrivmedel och den svenska självförsörjningsgraden av biodrivmedel. Här noterar utskottet att regeringen vidtagit flera åtgärder. Stödet till biogasproduktion för fordonsgas har tillfälligt förlängts. Medel har tillförts för fortsatt stöd till produktion för biogas, och omfattningen av Industriklivet har breddats, bl.a. för att kunna ge stöd till industriprojekt för biodrivmedel. Utskottet noterar vidare att regeringen har gett i uppdrag att undersöka behovet av ytterligare styrmedel för att främja produktionen av biodrivmedel med ny teknik. Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen vidtagit för att reducera utsläppen från inrikes transporter på ett hållbart sätt, öka den inhemska produktionen av biobränslen och främja ny teknik. Mot bakgrund av dessa vidtagna, pågående och aviserade åtgärder anser utskottet att motionerna 2020/21:2809 (KD) yrkande 2, 2020/21:3368 (M) yrkande 8 och 2020/21:3475 (M) yrkande 6 kan lämnas utan åtgärd. Bonus–malus-systemet och Klimatklivet En viktig förutsättning för att nå utsläppsmålen inom klimatramverket är att minska utsläppen från den befintliga fordonsflottan. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag att införa ett stöd för konvertering av fordon. Ett sådant stöd kan på ett effektivt sätt komplettera bonus–malus-systemet. Med hänvisning till detta förslag anser utskottet att motion 2020/21:2809 (KD) yrkande 11 kan lämnas utan åtgärd. Som utskottet har uttalat ser utskottet positivt på regeringens planer att förstärka och förlänga Klimatklivet. Utskottet välkomnar vidare de förändringar som har gjorts när det gäller att se över hur Klimatklivet kan fortsätta att utvecklas och effektiviseras och förutsätter att detta viktiga arbete fortsätter. Utskottet vill även framhålla att stöd inom Klimatklivet i första hand ska ges till den eller de åtgärder som bedöms ge den största varaktiga minskningen av utsläpp av växthusgaser per investeringskrona. Detta är viktiga aspekter för att göra stödet så effektivt som möjligt. Utskottet anser med anledning av ovanstående att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2020/21:3171 (C) yrkande 19 och 2020/21:3172 (C) yrkande 22. Negativa utsläpp och kompletterande åtgärder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rättsliga hinder när det gäller CCS och bio-CCS, om CCS och bio-CCS i övrigt, om internationella utsläppsminskningar och om klimatsatsningar inom LULUCF. Jämför reservation 11 (M, KD), 12 (M) och 13 (M, SD) samt särskilt yttrande 1 (L). Ett antal motioner rör frågan om lagring av koldioxid. I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 9 och partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 22 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en finansieringsmodell för CCS och bio-CCS med utgångspunkt i betänkandet Vägen till en klimatpositiv framtid där ett förslag om en sådan modell för bio-CCS läggs fram. Motionärerna vill ha en finansieringsmodell på plats och etablera ett stöd till företag som vill bygga fullskaliga anläggningar för att avskilja och lagra koldioxid. Enligt kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 11 bör regeringen undanröja rättsliga hinder för att möjliggöra storskalig CCS och bio-CCS i och EU. Det måste bli tillåtet med statsstöd till transporter på fler sätt än genom rörledningar. I partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 14 anförs att snar installation av koldioxidavskiljning vid landets cementfabriker bör stödjas. Parallellt med att infångning och lagring av biogen koldioxid från pappersindustrin och fjärrvärmeverken kommer igång behöver koldioxidavskiljning installeras vid landets två cementfabriker. I yrkande 18 i samma motion anförs att raffinaderierna bör fånga in och permanent lagra den koldioxid som uppstår i deras process. Raffinaderiernas arbete med att få till stånd koldioxidinfångning bör därför underlättas. I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 53 och partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 45 anförs att bör inrätta ett program för internationella utsläppsminskningar under artikel 6 i enlighet med förslaget i den Klimatpolitiska vägvalsutredningen. har länge använt klimatinvesteringar för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. har inte räknat av utsläppsminskningarna mot det nationella klimatmålet. Kommittémotion 2020/21:3273 av (L) yrkande 9 berör frågan om klimatsatsningar inom LULUCF. Motionärerna framhåller de åtgärder som kan ge ökade kolsänkor och minskade utsläpp inom sektorn. Enligt motionärerna behövs åtgärder för att öka återvätningen av jordbruksmark. Vidare framhålls bl.a. att förvaltningen av skogen bör beakta klimatförändringarna. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling För att nå det långsiktiga målet till 2045 och etappmålen får kompletterande åtgärder tillgodoräknas i enlighet med internationellt beslutade regler. Sådana åtgärder får användas för att klara högst för etappmålet till för etappmålet till 2040. Kompletterande åtgärder behövs också för att nå negativa nettoutsläpp .