bet · H801UbU13 · 2021-06-11 00:00:00 — I motion 2020/21:514 av (SD) yrkande 3 framför motionären att teknikutveckling, entreprenörskap och kompetensutveckling kopplat till motorhobby för många kan vara en viktig ingång till högre studier inom ingenjörsvetenskaperna eller till yrken såsom svetsning, lackering, elektronik och mekanik. I motion 2020/21:1010 av (SD) yrkande 1 föreslår motionären att obligatorisk totalförsvarskunskap ska införas antingen som en egen obligatorisk kurs eller som en del av samhällskunskapen i . Vidare föreslås i yrkande 2 att en påbyggnadsutbildning i totalförsvarskunskap i gymnasieskolan ska införas och i yrkande 3 att berörda myndigheter ska få i uppdrag att utreda hur utbildning totalförsvarskunskap ska utformas och vad den ska innehålla. I kommittémotion 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 34 anför motionärerna att kunskaper om kooperativt företagande i utbildningsväsendet bör stärkas. När hållbarhet och delningsekonomi gör ett allt starkare avtryck i samhället gäller det fortsatt att tydliggöra kooperationens kraft så att fler förstår fördelarna med att äga tillsammans, menar motionärerna. I kommittémotion 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslår motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning för att överväga regler om obligatoriska moment med arbetsmiljökunskap inom utbildningssektorn. Exempelvis kan arbetsmiljöarbete integreras i yrkesutbildningar och praktik på gymnasiet och relevanta arbetsmiljöregler tas in i utbildningar på högskolor, enligt motionärerna. I kommittémotion 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 4 lämnas förslag om att estetiska ämnen ska återinföras på samtliga gymnasieprogram. Det är enligt motionärerna viktigt att stärka alla gymnasieelevers möjlighet att utveckla sina estetiska förmågor, inte minst för att stimulera elevernas kreativitet och stärka bildningen. Bakgrund och gällande rätt Ämnen och kurser i gymnasieskolan Av gymnasieförordningen framgår bl.a. att ett nationellt program inom gymnasieskolan består av – i förekommande fall för inriktningen gemensamma karaktärsämneskurser – kurser inom det individuella valet Det är regeringen som, efter beredning i samverkan med avnämare, beslutar om vilka ämnen som ska vara programgemensamma (dvs. obligatoriska på respektive program) samt vilka nationella inriktningar som ska finnas på gymnasieskolans nationella program (4 kap. 1 och 2 §§ gymnasieförordningen). Skolans huvudman beslutar om vilka kurser som ska erbjudas som individuellt val (4 kap. 7 § gymnasieförordningen). Samma bestämmelse föreskriver vidare att varje elev inom utrymmet för det individuella valet har rätt att läsa de kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet på grundnivå om eleven går på ett yrkesprogram. har regeringens bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka ämnen som utöver de gymnasiegemensamma ämnena ska få förekomma i gymnasieskolan samt om ämnesplaner (tidigare kursplaner). föreskriver också vilka ämnen och kurser som ska ingå i de nationella inriktningar som regeringen beslutat om. Av bilaga 1 till gymnasieförordningen framgår att det finns 60 nationella inriktningar på de 18 nationella programmen. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds ett allsidigt urval av nationella program och inriktningar (16 kap. 42 § skollagen). I bilaga 2 till skollagen återfinns poängplanen för de nationella programmen, dvs. en översikt över den minsta omfattningen av de gymnasiegemensamma ämnena. Vilka gymnasiegemensamma ämnen som ska ingå i de nationella programmen beslutas av i lag. För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet och för varje kurs det centrala innehållet, antalet poäng och kunskapskrav. Ämnesplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena beslutas av regeringen efter förslag från . För övriga ämnen får meddela föreskrifter om ämnesplaner (16 kap. 21 § skollagen och 1 kap. 4 § gymnasieförordningen). Av läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11, reviderad 2018) framgår att de gymnasiegemensamma ämnena är ämnen som alla gymnasieelever läser. De varierar i omfattning mellan de olika programmen. Det finns nio gymnasiegemensamma ämnen: engelska, historia, idrott och hälsa, matematik, naturkunskap, religionskunskap, samhällskunskap och svenska eller svenska som andraspråk. Varje program innehåller också ett antal programgemensamma ämnen, programfördjupning, inriktningskurser och individuellt val. Programgemensamma ämnen är ämnen som alla elever på ett specifikt program läser och som ger programmet dess prägel. Inriktningar finns på alla program utom vård- och omsorgsprogrammet. En inriktning är ett område som eleven väljer inom ett program. Programfördjupningen innehåller ämnen och kurser som ligger inom ramen för examensmålen och programmets karaktär och som kompletterar och fördjupar de programgemensamma ämnena. Den ska ge utrymme för specialisering inom programmets karaktär. Inom det individuella valet på yrkesprogrammen ska skolan erbjuda kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. Estetiska kurser och kurser i idrott och hälsa ska alltid erbjudas på samtliga program. Dessutom ska de nationella programmen innehålla ett gymnasiearbete som sammanfattar utbildningen på programmet. Övergripande perspektiv i läroplanerna m.m. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen gälla för varje skolform och för fritidshemmet. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. I läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) anges fyra övergripande perspektiv som ingår i skolans uppdrag och som ska anläggas i all undervisning: ett historiskt perspektiv, ett miljöperspektiv, ett internationellt perspektiv och ett etiskt perspektiv. Av Gy 11 framgår vidare att en skolas rektor har ansvar för att eleverna får kunskaper inom särskilda områden, exempelvis om konsument- och trafikfrågor. Av läroplanen framgår vidare att gymnasieskolans huvuduppgift är att förmedla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. Utbildningen ska främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor, som aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet, och bidra till elevernas allsidiga utveckling. Vidare framgår att skolan har i uppgift att överföra värden, förmedla kunskaper och förbereda eleverna för att arbeta och verka i samhället. Skolan ska förmedla sådana mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensramen i samhället och som utgår från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. Eleverna ska också kunna orientera sig och agera i en komplex verklighet med stort informationsflöde, ökad digitalisering och snabb förändringstakt. Det framgår även bl.a. att skolan ska bidra till att alla elever utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande vilka ökar elevernas möjligheter till framtida sysselsättning, genom företagande eller anställning. Särskilt om förarutbildning inom gymnasieskolan Endast elever som har ett tydligt behov av traktorkort eller körkort och yrkeskompetensbevis för sin framtida yrkesroll har möjlighet att genomgå körkortsutbildning inom ramen för gymnasieskolan. Förarutbildning bedrivs inom följande program i gymnasieskolan – fordons- och transportprogrammet med inriktning transport – bygg- och anläggningsprogrammet med inriktning anläggningsfordon – yrkesförarutbildning inom vuxenutbildning på gymnasial nivå. Förarutbildning kan även bedrivas för elever inom introduktionsprogram eller i gymnasiesärskolan. Med förarutbildning avses körkortsutbildning, traktorkortsutbildning och utbildning för yrkesförarkompetens (Förarutbildning inom gymnasieutbildning och vuxenutbildning, Transportstyrelsen och , dnr 2021:591). Särskilt om kunskaper om arbetsmiljö När det särskilt gäller kunskaper om arbetsmiljö framgår det av examensmålen på de yrkesinriktade programmen i gymnasieskolan att utbildningen ska ge eleverna kunskaper bl.a. om arbetsmiljöregler, säkerhetsbestämmelser och hur arbetsskador kan förebyggas. Som exempel framgår följande av examensmålen för Restaurang och livsmedelsprogrammet: Arbetsmiljöfrågor och frågor om arbetsorganisation ska ha en central plats i utbildningen för att förebygga arbetsskador och främja god hälsa. Utbildningen ska ge eleverna de kunskaper som behövs för att arbeta arbetsmiljöriktigt, säkert och i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. I proposition 2017/18:184 Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program föreslogs att ett estetiskt ämne som omfattar 50 gymnasiepoäng skulle ingå bland de gymnasiegemensamma ämnena i alla nationella program i gymnasieskolan, utom i det estetiska programmet. Ämnet skulle heta estetiska uttryck. avslog förslaget till lagändring (bet. 2017/18:UbU30, rskr. 2017/18:429). Utskottet anförde i sitt ställningstagande bl.a. att de estetiska ämnena har en viktig roll att fylla i skolan. Enligt utskottet innebar dock förslaget att gymnasiearbetets omfattning halverades. Utskottet delade flera remissinstansers kritik av förslagets konsekvenser, bl.a. att omfattningen av gymnasiearbetet skulle bli för liten för att fylla sina syften. Under innevarande valperiod har motsvarande yrkanden om att införa estetiska ämnen på samtliga gymnasieprogram behandlats (motion 2018/19:2295 (MP) yrkande 19 och 2018/19:2338 (MP) i bet. 2018/19:UbU11 och motion 2019/20:3103 (V) yrkande 9 i bet. 2019/20:UbU13). I likhet med tidigare ställningstaganden (se bet. 2018/19:UbU11 och bet. 2019/20:UbU13) kan utskottet konstatera att det är eller regeringen som beslutar om att införa nya inslag på nationella program och på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan. Mot denna bakgrund finns det ingen anledning för att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkanden om vissa kunskapsområden, bl.a. kunskaper om kooperativt företagande, arbetsmiljökunskap och totalförsvarskunskap. När det särskilt gäller yrkanden om att införa ett estetiskt ämne på alla nationella program konstaterar utskottet att avslog ett förslag till lagändring med den inriktningen (bet. 2017/18:UbU30, rskr. 2017/18:429). Utskottet kan inte se att frågan nu befinner sig i något annat läge än när senast behandlade frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:514 (SD) yrkande 3, 2020/21:735 (V) yrkande 7, 2020/21:1010 (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:1308 (V) yrkande 4, 2020/21:1898 (S) och 2020/21:2926 (C) yrkande 34. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , under /19 (bet. 2018/19:UbU10 Övergripande skolfrågor och bet. 2018/19:UbU11 Gymnasieskolan) och under /20 (bet. 2019/20:UbU13 Gymnasieskolan, bet. 2019/20:UbU14 Vuxenutbildning och bet. 2019/20:UbU15 Högskolan). har avslagit motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan, punkt 1 (M, KD, L) av (L), (M), (M), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3223 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3 samt 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:2562 av och (båda M), 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2020/21:3515 av m.fl. (M) yrkande 2. Dagens arbetsmarknad kräver med några få undantag minst en fullständig gymnasieutbildning. Att allt fler skaffar sig en god utbildning är en viktig förutsättning för att ska kunna bibehålla sin konkurrenskraft gentemot omvärlden. En gymnasieskola av hög kvalitet ger alla elever en chans att utvecklas och öppnar nya vägar i livet, oavsett om utbildningen ger eleverna högskolebehörighet eller yrkesutbildning. Vi anser att utformningen och innehållet i den svenska gymnasieskolan ska präglas av kvalitet framför kvantitet. Det ska gälla både de gymnasieutbildningar som är högskoleförberedande, men minst lika viktigt är att kvaliteten är god i gymnasieskolans yrkesprogram. Vi vänder oss starkt emot de som ser ned på yrkeskunnande och som tror att alla ungdomar gynnas av att behandlas som blivande akademiker. Ungdomar har olika fallenheter och mål i livet, och vi strävar efter att gymnasieskolan ska kunna möta dem alla genom att tillhandahålla olika former av utbildningar som alla upprätthåller god kvalitet. Nästan var sjunde elev lämnar utan att ha uppnått gymnasiebehörighet, vilket motsvarar nästan 20 000 elever . Det råder en stor klyfta mellan elevers studieprestationer. Medan drygt nio av tio inrikes födda elever når gymnasiebehörighet efter avslutad grundskola, är motsvarande andel för utrikes födda elever drygt sex av tio. Många av dessa elever börjar ett introduktionsprogram i gymnasieskolan, men dessvärre har uppföljningar visat att inte heller dessa program genererar tillfredsställande resultat. Röster har höjts för att sänka kraven för antagning till gymnasieskolan men vi menar att det är fel väg att gå. Genom att sänka kraven till gymnasieskolan riskerar snarare en ond cirkel att befästas, där elever som trots att de misslyckas i skolan slussas vidare till nästa nivå utan att de fångas upp på vägen och får ta del av adekvata insatser för att förhindra skolmisslyckandet. Vi menar att problemet med det stora antalet elever som inte uppnår behörighet till ett nationellt gymnasieprogram kan förebyggas med tidigare insatser i , bl.a. utökad undervisningstid, mer specialundervisning och lovskola för skolsvaga elever. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:2562 av och (båda M), 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2020/21:3223 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3 samt 2020/21:3515 av m.fl. (M) yrkande 2. kan e-sport erbjudas som utökad kurs hos vissa gymnasier. Däremot är det inte tillåtet att starta ett e-sportgymnasium på samma sätt som andra gymnasier. Vi anser att e-sport har minst lika goda förutsättningar för professionellt utövande som många andra utbildningar. Som ett led i att likställa e-sport med övrig sport är det rimligt att även e-sportgymnasier kan starta, vilket också skapar möjligheter att fokusera på frågor som ledarskap, uppförande på nätet och vikten av kost och motion för att prestera på högsta nivå. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3330 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:1677 av och (båda S) och 2020/21:3223 av m.fl. (L) yrkande 2. När det gäller det arbetsplatsförlagda lärandet för elever som går gymnasial lärlingsutbildning anser vi att det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven bör förtydligas. Vi menar att det är viktigt att det finns utrymme för flexibilitet för att inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet kunna hantera vissa moment i utbildningarna som sällan förekommer på en arbetsplats. Alltför strikta detaljregleringar riskerar att höja trösklarna för företag som vill ta emot lärlingar. När förutsättningarna för ett företag ändras kan det vara svårt att exempelvis på förhand ange exakt vilka tider som ska gälla på arbetsplatsen. Vi har därför lämnat förslag om att tillämpningen av lagen ska utvärderas så att utbildningskontrakt fortsatt ska kunna tecknas med viss flexibilitet och inte innehålla ett krav på att på förhand specificera exakt vilka tider som ska gälla för eleven. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning, punkt 2 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3223 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:1677 av och (båda S) och 2020/21:3330 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi ser att det finns ett särskilt stort behov av en politik som främjar gymnasieskolans yrkesutbildningar. Vi menar att det är viktigt att det finns mer praktiskt orienterade utbildningsvägar som alternativ för eleverna, exempelvis i form av branschanknutna utbildningar och lärlingsjobb. Hantverksyrken lär man sig bättre på en arbetsplats än i skolan. Ungdomar som vill lära sig ett hantverk ska kunna jobba som lärlingar och gå bredvid någon som redan kan yrket bra. Därför vill vi att fler gymnasieutbildningar till hantverksyrken ska erbjudas i form av lärlingsutbildning samt att alla lärlingsutbildningar ska avslutas med ett gesällprov. Arbetsplatser som tar emot en lärling får ersättning för handledning, medan lärlingen får förhöjt studiebidrag och ersättning för resor och måltider. Vi vill öka lärlingsutbildningens attraktionskraft och ser därför lärlingsersättningen som en viktig del i detta. Dessvärre finns det ännu inget avtal mellan arbetsmarknadens parter om hur stor ersättningen till lärlingarna ska vara. För att lärlingssystemet ska bli framgångsrikt är det viktigt att frågan om ersättning löses. Vi vill även att lärlingar ska kunna anställas av sin arbetsgivare . En särskild anställningsform, gymnasial lärlingsanställning, som kan användas av arbetsgivare som utbildar en lärling bör inrättas. Vidare bör statsbidragen till lärlingsutbildningarna prioriteras och det är viktigt att dessa utbildningar får höjda ersättningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. och arbetsmarknad, punkt 3 (SD, L) av (L), (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3223 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2020/21:1877 av (M), 2020/21:1929 av (M) och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 72 och 73. Att välja gymnasieskola och gymnasieutbildning är ett viktigt och stort beslut som fattas av drygt 100 000 elever. Dessvärre behandlas valet inte alltid fullt så seriöst och välavvägt, utan över 10 000 unga avbryter sin gymnasieutbildning . Felval som resulterar i byte av gymnasieprogram kommer ofta till priset av ett eller ytterligare studier. Samhällskostnaden för dessa felval har beräknats uppgå till . En förklaring till att många elever väljer fel gymnasieutbildning är att de inte får tillräckligt stöd i valet och att de saknar adekvat kunskap. För att minska osäkerheten vid studievalet och öka chanserna att välja rätt ser vi ett behov av att stärka studierådgivningen i högstadium. I syfte att motverka avhopp och få fler ungdomar att se den potential som en yrkesutbildning i gymnasieskolan medför, vill vi att den studie- och yrkesvägledning som eleverna i får i samband med gymnasievalet alltid ska innehålla information och statistik om både arbetsmarknadsutsikterna och livslön för samtliga gymnasieprogram. Vi vill att ska bistå studie- och yrkesvägledarna genom att kontinuerligt sammanställa denna statistik och tillhandahålla den i digitala versioner riktade till både elever och studie- och yrkesvägledare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. och arbetsmarknad, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 72 och 73 samt 2020/21:1877 av (M), 2020/21:1929 av (M) och 2020/21:3223 av m.fl. (L) yrkande 6. De elever som går i skolan är framtidens medarbetare och entreprenörer. För att säkra kompetensförsörjningen är det väsentligt att samverkan mellan skolan och näringslivet ökar. Mycket skulle vinnas genom att ge barn och ungdomar en bredare och mer mångfasetterad bild av den bredd av yrkesinriktningar som arbetslivet erbjuder. Jag anser därför att det är viktigt att eleverna i kombination med den nu återinförda praktiska arbetslivsorienteringen (prao) får återkommande presentationer av företrädare för olika yrken. Detta bör även kompletteras med fler möten med studie- och yrkesvägledare i grupp och enskilt. Skolans samverkan med det lokala näringslivet måste också förbättras. Detta skulle ge barn och ungdomar en bättre helhetsbild av arbetsmarknaden och olika valmöjligheter. På så sätt skulle fler elever kunna undvika felval till gymnasium och högre utbildning och snabbare komma ut i arbetslivet. Mot denna bakgrund anser jag att studie- och yrkesvägledarnas uppdrag behöver förändras. uppfattas det till stor del gå ut på att ge eleven vägledning fram till drömyrket, oavsett elevens personliga förutsättningar eller arbetsmarknadens behov. Vägledningen behöver i högre utsträckning utifrån elevens/studentens intresse och fallenhet rikta in sig mot lämpliga studier eller yrkesutbildning kopplat till arbetsmarknadens behov. Informationen behöver starkare kopplas till inom vilka sektorer och yrkesområden det finns möjligheter att få jobb. I det livslånga lärandet har studie- och yrkesvägledningen stor betydelse även inom vuxenutbildningen. står inför en stor kompetensbrist inom i stort sett alla yrken, inte minst inom industri och hantverk. Tyvärr är det alltför få ungdomar som väljer ett yrkesinriktat program i gymnasiet. Många unga har en felaktig bild av vad det innebär att jobba på en verkstad eller en industri och därför är studiebesök och prao viktigt för att ge en mer nyanserad bild. Ungdomarna behöver också information om att en yrkesutbildning ofta garanterar jobb. Som lärling får man samma kunskaper och samma yrkesexamen som de elever som läser yrkesprogrammet i skolan. Fördelen med lärlingsprogram är att man under sin utbildning får både erfarenheter och kontakter i arbetslivet, vilket kan göra det lättare att ta sig in på arbetsmarknaden. Som lärling får man även lära sig att ta ansvar, lära sig vad som gäller på en arbetsplats och ha skolan som stöttar vid behov. Jag anser därför att det är viktigt att tydligare marknadsföra lärlingsutbildningarna och betona hur viktiga de är för att snabbt komma ut på arbetsmarknaden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda kunskapsområden, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2020/21:514 av (SD) yrkande 3, 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1010 av (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:1898 av och (båda S). Jag anser att kunskapen om kooperativt företagande i utbildningsväsendet bör stärkas. Den kooperativa företagsformen är spridd till de flesta branscher, och kooperationen är en viktig del av och för vårt samhälle. Kooperationen har historiskt sett varit starkt värderingsgrundad, och när hållbarhet och delningsekonomi gör ett allt starkare avtryck i samhället gäller det att fortsätta att tydliggöra kooperationens kraft så att fler förstår fördelarna med att äga tillsammans.