bet · H801SoU16 · 2021-05-27 00:00:00 — I uppdraget ingår bl.a. att överväga och ta ställning till om det finns behov av och är ändamålsenligt att det inom varje kommun ska finnas en medicinskt ansvarig för rehabilitering () på samma sätt som det finns krav på medicinskt ansvarig sjuksköterska (). Om det finns ett sådant behov ska utredaren lämna de förslag som krävs för att reglera en sådan funktion. Uppdraget ska redovisas . Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård – myndighetsuppdrag redovisade Vårdanalys ett regeringsuppdrag (S2020/00213/FS [delvis]) i rapporten sjukvårdsförsäkringar – Ett kunskapsunderlag om möjliga konsekvenser för patienter och medborgare (2020:3). Uppdraget omfattade att beskriva riskerna med att patienter med privata sjukvårdsförsäkringar får företräde till hälso- och sjukvården framför patienter som får offentligt finansierad hälso- och sjukvård. I rapporten anförs bl.a. att det är svårt att ge ett entydigt svar på hur patienterna i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården påverkas av privata sjukvårdsförsäkringar. Vårdanalys lämnar följande rekommendationer. – Regeringen bör säkerställa en ökad transparens genom bättre uppföljningsmöjligheter och kunskap. – Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att göra en internationell utblick kring utvecklingen av privata sjukvårdsförsäkringar. – Huvudmännen bör se över sin uppföljning av privata vårdgivare. Avslutningsvis anförs att det är väl känt att hälso- och sjukvården behöver utvecklas och förändras för att möta framtida utmaningar. Enligt rapporten har hälso- och sjukvården alltid gjort, och gör, prioriteringar men det är ett arbete som kommer att behöva utvecklas mer framöver. Frågan om prioriteringar inom hälso- och sjukvårdsystemet är enligt rapporten bred och rör mer än utvecklingen av privata sjukvårdsförsäkringar. Enligt rapporten finns risken för omotiverade skillnader på alla nivåer inom hälso- och sjukvården, oavsett hur vården finansieras, och detta påverkas delvis av att vi har ett fragmentiserat system med många huvudmän och vårdgivare. Utredningen om privata sjukvårdsförsäkringar (S 2020:13) fick en särskild utredare i uppdrag av regeringen att lämna förslag som begränsar privata sjukvårdsförsäkringars påverkan på offentligt finansierad hälso- och sjukvård (dir. 2020:83). I uppdraget ingår att – beskriva de undanträngningseffekter eller risker för sådana effekter som privata sjukvårdsförsäkringar har lett till inom hälso- och sjukvården – föreslå författningsförslag, eller andra åtgärder som utredaren finner motiverade, som i möjligaste mån säkerställer att patienter med privata sjukvårdsförsäkringar inte får snabbare tillgång till vård eller bättre vård i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården framför patienter utan sådana försäkringar – lämna ett författningsförslag som innebär begränsningar av hur hälso- och sjukvårdsverksamhet som bedrivs enligt avtal med regionen får finansieras. Uppdraget ska redovisas . Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård överlämnade regeringen proposition 2016/17:166 Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård till . I propositionen fanns förslag som syftade till att förtydliga att det inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet får ges hälso- och sjukvård inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om människovärdes-, behovs- och solidaritetsprinciperna inte åsidosätts. Utskottet behandlade propositionen i betänkande 2016/17:SoU22. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att regeringen inte hade visat att det fanns något behov av den föreslagna lagändringen och föreslog därför att skulle avslå regeringens förslag (reservation av S, MP och V). följde utskottet (rskr. 2016/17:284). Ett motionsyrkande om att s.k. blandad finansiering med skattemedel och försäkringsmedel inom sjukvården bör upphöra behandlades i utskottets betänkande 2019/20:SoU11. Motionsyrkandet avstyrktes (s. 31–32). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2019/20:275). Tillkännagivande om en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion I betänkande 2017/18:SoU22 Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion. följde utskottet (rskr. 2017/18:294). Utskottet anförde följande (s. 28, reservation av S, MP och V): Enligt utskottet är det viktigt att tillgängligheten i primärvården förbättras. Utskottet anser därför att regeringen bör ta initiativ till att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion med syftet att stärka patientens tillgång till en jämlik primärvård oavsett var i landet patienten bor och återkomma till med förslag. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna [...] bör bifallas. I propositionen Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform (prop. 2019/20:164) anförde regeringen att den anser att tillkännagivandet är tillgodosett och därmed slutbehandlat genom de förslag som lämnas i propositionen. Utskottet hade inte några invändningar mot regeringens redovisning av tillkännagivandet (bet. 2020/21:SoU2 s. 10). I skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: I delbetänkandet God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39) redovisas förslag om en utvecklad definition av primärvård samt ett grunduppdrag för primärvården. Utifrån förslagen som lämnades i betänkandet beslutade regeringen propositionen Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform (prop. 2019/20:164). Genom de förslag som lämnas i propositionen ansåg regeringen att tillkännagivandet var tillgodosett och därmed slutbehandlat (s. 9). Punkten är slutbehandlad. Tillkännagivande om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt I betänkande 2017/18:SoU26 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt. följde utskottet (rskr. 2017/18:406). Utskottet anförde följande (s. 17): Utskottet konstaterar att det följer av patientlagen att en fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det. När det gäller primärvården anges vidare i patientlagen att patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt. Utskottet noterar även att utredningen utveckling för god och nära vård i sitt delbetänkande (SOU 2018:39) föreslår ett förtydligande av patientens möjlighet att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt i primärvården. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att säkerställa att fler patienter än får en fast läkarkontakt genom att patienten får möjlighet att välja en namngiven läkare som sin fasta läkarkontakt i primärvården och att den är kopplad till den utförare som patienten har valt inom det som utredningen benämner Vårdval primärvård. Regeringen bör därför återkomma till i denna fråga. Utskottet föreslår att , med bifall till motion [...] ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden om fast läkarkontakt behandlades senast i socialutskottets betänkande 2020/21:SoU2 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 35). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:61). Utskottet anförde följande (s. 35 reservation av SD, KD och M): Utskottet välkomnar regeringens ambition att den andel av befolkningen som har en fast läkarkontakt i primärvården ska öka. Utskottet konstaterar att utredningsförslag (SOU 2018:39 och 2019:42) som förstärker skyldigheten för regionerna att informera om och erbjuda en fast läkarkontakt samt patientens möjlighet att få sådan bereds inom och regeringen uppger i propositionen att man avser att lägga förslag om detta. Utskottet delar regeringens bedömning att råd eller riktlinjer som stöder verksamheter och vårdgivare i hur patientansvar lämpligast kan fördelas på funktionen fast läkarkontakt i primärvården bör tas fram. Utskottet ser positivt på uppdrag att utforma ett nationellt stöd så att de patienter som behöver en namngiven fast läkarkontakt i primärvården också kan få det samt på uppdraget att ta fram ett nationellt stöd till verksamhetschefer och vårdgivare för lämplig fördelning av patientansvar på funktionen fast läkarkontakt. Utskottet ser vidare positivt på Myndigheten för vård- och omsorgsanalys uppdrag att kartlägga och utvärdera utvecklingen av fast läkarkontakt i primärvården. Resultatet av den pågående beredningen och arbetet bör avvaktas. Mot denna bakgrund bör motionerna […] avslås. I skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anförde regeringen följande: I delbetänkandet God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39) redovisas förslag om fast läkarkontakt i primärvården. Betänkandet Digifysiskt vårdval (SOU 2019:42) innehåller bl.a. förslag om nya grunder för valfriheten i primärvårdens vårdvalssystem och tydligare krav på utförare. Båda betänkandena har remissbehandlats. Utifrån förslagen som lämnats i betänkandena arbetar med att ta fram en lagrådsremiss. Tillkännagivandet kan antas bli slutbehandlat senast . Punkten är inte slutbehandlad. Tillkännagivande om primärvårdens grunduppdrag I betänkande 2020/21:SoU2 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om primärvårdens grunduppdrag. följde utskottet (rskr. 2020/21:61). Utskottet anförde följande (s. 14): En förstärkning av de förebyggande insatserna inom primärvården kan stärka hälsan och förebygga många livsstilssjukdomar hos den enskilde. Utskottet vill understryka vikten av hälsofrämjande insatser, t.ex. att ge stöd till bättre egenvård, förebygga beroendeproblem och stödja ett friskare liv genom att peka på friskfaktorer. Utskottet anser därför att hälsofrämjande insatser bör inkluderas i primärvårdens grunduppdrag. Enligt utskottets uppfattning bör även rehabilitering ingå i primärvårdens grunduppdrag. Avslutningsvis anser utskottet att primärvården bör få ansvar för uppsökande arbete, bl.a. för dem som inte själva söker sig till hälso- och sjukvården. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med det anförda. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna […] bör därför bifallas. I skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anförde regeringen följande: Frågan om vilka konsekvenser ett utökat grunduppdrag reglerat i lag kan få behöver analyseras innan åtgärder kan vidtas. Ärendet bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Målet för hälso- och sjukvården är att alla ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det pågår ett omfattande arbete på området utifrån vad som redan utretts och vad som kräver ytterligare utredningar och vill särskilt nämna följande. Utskottet ser mycket positivt på det arbete som bedrivits genom utredningen utveckling för en god och nära vård (S 2017:01) med uppdraget att stödja regionerna, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården (dir. 2017:24). Utredningen som fått flera tilläggsuppdrag har presenterat ett antal delbetänkanden, varav det första (SOU 2017:53) utgjorde grunden för lagstiftning om att vården ska ges nära befolkningen och om en förstärkt vårdgaranti. Det andra delbetänkandet (SOU 2018:39) med förslag som syftar till att tydliggöra primärvårdens uppdrag och skapa förutsättningar för en stark och likvärdig primärvård i hela samt förslag om att förtydliga patientens möjlighet att få tillgång till en fast läkarkontakt i primärvården har utgjort grunden för regeringens proposition 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform. har ställt sig bakom förslagen i propositionen och lagstiftningen träder i kraft . Utredningens huvudbetänkande (SOU 2020:19) med förslag som syftar till att stärka olika dimensioner av samverkan och skapa mer sammanhängande hälso- och sjukvårdssystem bereds i liksom betänkandet med förslag som rör psykiatrin inom primärvården (SOU 2021:6). Här ska också nämnas överenskommelsen mellan staten och SKR om god och nära vård 2021 som ska vidareutveckla den nära vården. Utskottet vill också nämna utredningen för en mer jämlik vård, vars syfte varit att, med den befintliga ansvarsfördelningen för hälso- och sjukvården, säkerställa möjligheterna till en jämlik vård (dir. 2017:128). Utredningens slutbetänkande (SOU 2019:42) bereds inom . Utskottet noterar att här finns förslag om att stärka patient-och invånarperspektivet med en mer personcentrerad vård som i ökad utsträckning utgår från individers olika behov samt om kontinuitet i styrning och organisering av vården. Utskottet noterar även utredningen om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (S 2019:93) med syftet att dels uppnå en mer likvärdig vård som innefattar förebyggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga i hela landet, dels genom insatser inom den nära vården för barn och unga som lider av psykisk ohälsa avlasta den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Utredningen delredovisades (SOU 2021:34) och ska slutredovisas . Slutligen kan även nämnas Utredningen om ökade förutsättningar för hållbara investeringsprojekt i framtidens hälso- och sjukvård (S 2019:03) som ska redovisas . Utskottet anser sammantaget att det inte finns skäl för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:169 (V) yrkande 16, 2020/21:420 (C), 2020/21:1430 (S), 2020/21:1610 (C), 2020/21:1623 (SD) yrkande 43, 2020/21:1705 (M), 2020/21:2028 (SD) yrkandena 8, 10–12, 46, 47, 84, 86 och 87, 2020/21:2029 (SD) yrkande 2, 2020/21:2030 (SD) yrkande 5, 2020/21:2365 (S), 2020/21:2696 (MP) yrkande 23, 2020/21:2952 (C) yrkande 8, 2020/21:2953 (C) yrkande 8, 2020/21:3135 (M) yrkande 11, 2020/21:3136 (M) yrkandena 15 och 50, 2020/21:3137 (M) yrkandena 5 och 21, 2020/21:3141 (KD) yrkandena 3, 18 och 35, 2020/21:3229 (L) yrkandena 1 och 9, 2020/21:3260 (L) yrkande 7, 2020/21:3276 (L) yrkande 2 och 2020/21:3637 (MP) yrkandena 35 och 40. Motionsyrkandena bör avslås. Av skälen som nämns ovan finns det inte heller någon anledning för utskottet att föreslå några initiativ när det gäller motionerna 2020/21:1659 (S) yrkande 2, 2020/21:2029 (SD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:2325 (SD) yrkande 11, 2020/21:2952 (C) yrkande 7, 2020/21:3137 (M) yrkande 27, 2020/21:3140 (M) yrkande 9 och 2020/21:3141 (KD) yrkandena 9 och 13. Motionerna bör avslås. Smittskyddsläkarna är regionalt organiserade. Utskottet anser att det kan ifrågasättas om nuvarande organisation och kapacitet är tillräcklig. I det avseendet kan jämförelse göras med situationen i . Utskottet anser att en lokal organisation och fler smittskyddsläkare skulle stärka smittskyddet och möjliggöra exempelvis samarbete och samordning med äldreomsorgen. Vidare kan det enligt utskottet vara bra med fler smittskyddsläkare i de orter som tar emot många turister som samlas på en begränsad yta. Utskottet anser därför att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att se över nuvarande kapacitet, organisation och struktur av smittskyddsläkare och vid behov ta fram förslag till en utvecklad organisation och struktur. bör ställa sig bakom det som utskottet anför ovan och tillkännage detta för regeringen. Därmed bör motion 2020/21:3136 (M) yrkande 3 bifallas. Fysioterapeuterna, arbetsterapeuterna och sjukgymnasterna är viktiga aktörer när det gäller rehabilitering inom kommunens hälso- och sjukvård. Till skillnad från vad som gäller för medicinskt ansvarig sjuksköterska () finns det inte något lagstadgat krav på att det ska finnas en medicinskt ansvarig för rehabilitering () i kommunerna. Som framgår ovan har 85 kommuner tillgång till en men utskottet anser att varje kommun borde ha tillgång till en sådan. Enligt utskottet är det rimligt att kommuner i vissa fall går ihop och samarbetar kring en . Utskottet anser att regeringen bör se över förutsättningar och möjligheter för att en medicinskt ansvarig för rehabilitering () ska kunna finnas tillgänglig i varje kommun. bör ställa sig bakom det som utskottet anför ovan och tillkännage detta för regeringen. Därmed bör motion 2020/21:3135 (M) yrkande 23 och 2020/21:616 (C) bifallas. När det gäller frågan om privata sjukvårdsförsäkringar noterar utskottet utredningen om privata sjukvårdsförsäkringar (S 2020:13) som ska redovisas . Utskottet anser inte att resultatet av det arbetet bör föregripas. Motionerna 2020/21:174 (V) yrkandena 1–3, 2020/21:2953 (C) yrkande 10 och 2020/21:3637 (MP) yrkande 32 bör avslås. God och jämlik vård Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om god och jämlik vård, om patienter med bristande beslutsförmåga i hälso- och sjukvården samt om insatser för närstående. Jämför reservation 16 (M, C), 17 (V), 18 (KD) och 19 (C, KD, L). God och jämlik vård I partimotion 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att stödja åtgärder för att minska skillnader i kvalitet, tillgång och forskning inom vård och hälsa mellan kvinnor och flickor respektive män och pojkar. I kommittémotion 2020/21:432 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning för att utreda hur de grupper som står längst ifrån vården kan synliggöras så att deras vård kan förbättras ur en jämlikhetsaspekt. Vidare föreslås ett tillkännagivande om att se över hälso- och sjukvårdslagen så att de mest utsatta grupperna nås i samtliga regioner (yrkande 2). Dessutom föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag till lämplig myndighet att arbeta fram riktlinjer och genomföra metoder för de grupper som står längst ifrån sjukvården (yrkande 3). I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om ett ökat behov av individanpassad vård för att utveckla bemötandet i vården. I motion 2020/21:3651 av (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om diskriminering som ett allvarligt problem i vården. I yrkande 3 förslås ett tillkännagivande om intersektionellt bemötande i vården och att utbilda vårdpersonal i detta. Patienter med bristande beslutsförmåga i hälso- och sjukvården I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om reglering av under vilka förutsättningar vård kan ges till en patient som själv saknar förmåga att samtycka, och av vem som ska besluta i dennes ställe. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 62 föreslås ett tillkännagivande om närstående. Motionärerna anför att anhöriga också kan behöva få egna insatser, det gäller inte minst när någon är döende, har dött eller har blivit mycket svårt sjuk. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården (3 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen, HSL). Med god vård avses att vården särskilt ska vara av god kvalitet med en god hygienisk standard, tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet och säkerhet, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen och vara lätt tillgänglig (5 kap. 1 § HSL). Bakgrund och pågående arbete Styrning för en mer jämlik vård Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda hur styrningen av hälso- och sjukvården bättre kan främja en jämlik och behovsbaserad vård (dir. 2017:128). Utredningen tog namnet Styrning för en mer jämlik vård (S 2017:08). lämnade utredningen delbetänkandet Styrning och vårdkonsumtion ur ett helhetsperspektiv – Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning (SOU 2018:55). Utredningen anför bl.a. att det finns skillnader i vårdkonsumtion mellan olika grupper (s. 11 f.). Skillnader finns inte bara mellan socioekonomiska grupper utan också mellan kön, åldersgrupper och geografiska förutsättningar, exempelvis mellan stad och landsbygd. Enligt utredningen har staten ofta en oklar roll i styrningen av vården och styr på olika sätt direkt mot den professionella nivån. lämnade utredningen slutbetänkandet Digifysiskt vårdval – tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet (SOU 2019:42). Utredningen föreslår bl.a. att patient- och invånarperspektivet behöver stärkas, med en mer personcentrerad vård som i ökad utsträckning utgår från individers olika behov. Vidare föreslås att kontinuitet behöver genomsyra styrning och organisering av vården, vilket bl.a. ökar patientsäkerhet och effektivitet. De båda betänkandena bereds inom . Utredningen för en mer jämlik vård beskrivs närmare i avsnittet om hälso- och sjukvårdens organisation ovan. Regeringen tillsatte 2018 utredningen kunskapsstyrning (S 2018:12) då man såg ett behov av att stärka förutsättningarna för att bästa möjliga kunskap ska användas i hälso- och sjukvården. Utredningen lämnade i sitt betänkande Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård (SOU 2020:36) ett flertal förslag, bedömningar och rekommendationer med syftet att stärka strukturer för en god hälso- och sjukvård. Det görs bl.a. genom att underlätta för regeringen att styra mer strategiskt, kunskapsbaserat och långsiktigt hållbart. Utredningens förslag bereds inom . Kvinnors hälsa och förlossningsvården Regeringen inledde 2015 en flerårig satsning på kvinnors hälsa och förlossningsvården för att uppnå en mer jämställd vård och jämlik hälsa i befolkningen. Sedan satsningens start har avsatts totalt till ändamålet. ökas satsningen med och omfattar 2021 (prop. 2020/21 utg.omr. 9 s. 47, bet. 2020/21:SoU1, rskr. 2020/21:156). Syftet är att motverka de betydelsefulla skillnaderna mellan kvinnors och mäns hälsa samt mellan olika grupper av kvinnor. Vidare genomförs insatser för att motverka omotiverade skillnader mellan kvinnors och mäns tillgång till hälso- och sjukvård och kvaliteten på vården. Satsningen består bl.a. av fleråriga överenskommelser mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) och ingicks överenskommelsen om ökad tillgänglighet och jämlikhet i mödrahälso- och förlossningsvården samt förstärkta insatser för kvinnors hälsa – 2022. träffades en tilläggsöverenskommelse om förlossningsvård och kvinnors hälsa, vilken omfattade ytterligare resurser 2021. Målet är att uppnå en mer tillgänglig, kunskapsbaserad och jämlik vård. Uppdrag till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Regeringen gav Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att utvärdera utvecklingen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård ur ett system- och patientperspektiv (S2020/03320/FS). I uppdraget ingår bl.a. att belysa utvecklingen av den nära vården i glesbygd och socio-ekonomiskt utsatta områden. I patientperspektivet ingår bl.a. att belysa vad omställningen har inneburit för olika grupper, t.ex. kvinnor och män samt personer med olika socioekonomiska förutsättningar. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas .