bet · H801MJU11 · 2021-02-24 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om vattenvård från allmänna motionstiden /21, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om en hållbar förvaltning av haven, forskning om haven och döda havsbottnar, åtgärder för våtmarker och mot övergödning, nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring, rådgivning om enskilda avlopp, EU:s vattendirektiv och olika vattenföroreningar. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Förvaltning av hav och vatten Nationell rådgivning om enskilda avlopp Översyn av EU:s vattendirektiv Motioner som bereds förenklat 1.En hållbar förvaltning av haven, punkt 1 (M) 2.Forskning om haven, punkt 2 (M) 3.Forskning om haven, punkt 2 (L) 4.Åtgärder mot övergödning, punkt 3 (C) 5.Åtgärder mot övergödning, punkt 3 (L) 6.Nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring, punkt 4 (M) 7.Nationell rådgivning om enskilda avlopp, punkt 5 (L) 8.Översyn av EU:s vattendirektiv, punkt 6 (M) 9.Översyn av EU:s vattendirektiv, punkt 6 (SD) 10.Metodik för provtagning av mikroplaster i vatten och avlopp, punkt 7 (M) 11.Global marin nedskräpning, punkt 8 (M, KD) 12.Sanering av förorenade sediment, punkt 9 (C) 13.Sanktioner vid förorenade utsläpp, punkt 10 (M) 14.Riskbedömning av kombinationseffekter av substanser i avloppsvatten, punkt 11 (M) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förvaltning av hav och vatten En hållbar förvaltning av haven 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 21, 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 73. Reservation 1 (M) 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 52. Reservation 2 (M) Reservation 3 (L) 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkandena 19–21 och 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 16. Reservation 4 (C) Reservation 5 (L) Nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 33. Reservation 6 (M) Nationell rådgivning om enskilda avlopp 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 28. Reservation 7 (L) Genomförande av EU:s vattendirektiv Översyn av EU:s vattendirektiv 2020/21:728 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Metodik för provtagning av mikroplaster i vatten och avlopp 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 10 (M) 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 11 (M, KD) Sanering av förorenade sediment 2020/21:410 av (C) och 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 22. Reservation 12 (C) Sanktioner vid förorenade utsläpp 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 13 (M) Riskbedömning av kombinationseffekter av substanser i avloppsvatten 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 14 (M) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (S), (KD) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 73 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som bl.a. handlar om en hållbar förvaltning av haven, forskning om haven och döda havsbottnar, åtgärder för våtmarker och mot övergödning, nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring, rådgivning om enskilda avlopp, EU:s vattendirektiv och olika vattenföroreningar. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Vid utskottets sammanträde presenterade ordförande med medarbetare betänkande Havet och människan (SOU 2020:83). Förvaltning av hav och vatten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en hållbar förvaltning av haven och forskning om haven. Jämför reservation 1 (M), 2 (M) och 3 (L). En hållbar förvaltning av haven Enligt kommittémotion 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del ska vara pådrivande i internationella samarbeten för havsmiljöfrågor och lägga särskilt fokus på arbetet med att öka biologisk mångfald. Motionärerna anför att havet är en stor tillgång som ger oss livsmedel men också möjlighet till rekreation och transporter av såväl gods som personer. I hav, sjöar och vattendrag finns dessutom en stor del av vår biologiska mångfald. Flera av ekosystemen som återfinns i vattenmiljö är dock känsliga och utsätts för enorma påfrestningar, anför motionärerna. De menar att internationellt samarbete är fundamentalt då det gäller havsmiljöfrågor. Endast genom gemensamma ansträngningar kan utvecklingen vändas och miljöstatusen förbättras, menar motionärerna. Även i partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 73 anförs att det behövs insatser för att förbättra den biologiska mångfalden, och då speciellt i och . Yrkande 21 i motion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) handlar om havspolitiken. Våra hav och kuster är starkt påverkade av övergödning, överfiske och fiskemetoder som förstör bottnarna. Även havsförsurning, temperaturökning, föroreningar, och främmande arter har en starkt negativ påverkan, enligt motionärerna. Sammantaget medför dessa påverkansfaktorer en krympande livsmiljö för havets biologiska mångfald. Motionärerna anser att en ekosystembaserad förvaltning av haven bör genomföras i den framtida havspolitiken. Även motion 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 1 handlar om att genomföra en ekosystembaserad förvaltning av haven, vilket också innefattar en ekosystembaserad fiskförvaltning. Motionärerna anser att den ekosystembaserade förvaltningen ska genomsyra hela havspolitiken. De havsbundna områdena är komplexa system med väldigt långa omloppstider, anför motionärerna. De menar att det tar innan de åtgärder vi sätter in ger resultat i form av förbättringar i havsmiljön och i ekosystemen, så det är hög tid att agera . Enligt motion 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 2 behöver miljöövervakningen och forskningen om haven öka. Haven och vattnen har genomgått enorma förändringar på grund av kraftig påverkan av mänsklig verksamhet. Forskningen om ekologiska samband och biologisk mångfald har kommit längre när det gäller landmiljöer än när det gäller miljöer. Därför är det enligt motionärerna viktigt att öka miljöövervakning och forskning om haven. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2020/21:3357 yrkande 25 att Formas, i enlighet med sin framställan till regeringen ska tilldelas ett nationellt program med tvärvetenskaplig forskning om hav och vatten. Försurningen av världshaven förväntas få stora konsekvenser för organismer, ekosystem och den biologiska mångfalden. Eftersom detta är ett relativt nyupptäckt problem finns inte tillräckligt mycket forskning på hur den kommer att påverka ekosystem, anför motionärerna. Enligt partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 52 bör Havs- och vattenmyndigheten få i uppdrag att utöka forskningen kring den miljön och biologisk mångfald. Motionärerna anför att det behövs mer forskning för att öka kunskapen om ekosystemen i haven för att skapa en bättre förståelse för havsmiljön. I kommittémotion 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 2 anförs att det behövs åtgärder för döda havsbottnar i samverkan med EU:s medlemsländer och inom Östersjösamarbetet. Övergödning och döda havsbottnar är stora miljöproblem. Den långsiktiga lösningen för att komma tillrätta med syrebristen och bottendöden är enligt motionärerna arbetet med att stoppa näringstillförseln från jordbruk, mark, avlopp och reningsverk runt . Forskning inriktad på att hitta lösningar för att syresätta döda havsbottnar behöver dock fortsätta och sådana satsningar behöver vara en del av EU:s arbete för ett renare . behandling och kompletterande uppgifter En hållbar förvaltning av haven Utskottet har behandlat frågor om internationella havssamarbeten tidigare, bl.a. i betänkande 2018/19:MJU13 Vattenvård. Utskottet riktade i samband med detta ett tillkännagivande till regeringen om att bör driva på för att öka det internationella samarbetet för att motverka övergödning, giftiga utsläpp och nedskräpning i hav, sjöar och vattendrag samt prioritera samarbetet i havsmiljökonventionerna Ospar (konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten) och Helcom (konventionen om skydd av miljö). följde utskottets förslag till beslut (rskr. 2018/19:202). Regeringen redovisar i skrivelse 2019/20:75 att tillkännagivandet inte är slutbehandlat och att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) föreslagit satsningar för att motverka bl.a. övergödning och hantering av miljögifter. I regleringsbrevet har Havs- och vattenmyndigheten fått i uppdrag att i samarbete med och andra berörda myndigheter utreda förutsättningarna för ett ökat samarbete mellan för att minska övergödningen i , inklusive möjligheten till ett internationellt handelssystem med utsläppsrätter. Uppdraget ska redovisas till . fick Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser (dir. 2018:44). Miljömålsberedningen skulle lämna förslag till ytterligare styrmedel och åtgärder för att ska nå de nationella miljömålen för havet och bidra till att gör sin del i att nå det globala hållbarhetsmålet för hav och resurser inom Agenda 2030. I uppdraget ingick att utreda behovet av och vid behov föreslå nya etappmål inom miljömålssystemet. Den skulle även analysera behovet av åtgärder och styrmedel för att på ett kostnadseffektivt sätt säkerställa en ekosystembaserad havsförvaltning som bidrar till att stärka havens motståndskraft, särskilt med hänsyn till effekterna av klimatförändringarna och havsförsurningen. Vid behov skulle beredningen lämna förslag på förbättringar som bidrar till bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser i enlighet med generationsmålet och havsanknutna miljökvalitetsmål, samt till genomförande av mål 14 i Agenda . Uppdraget redovisades i betänkandet Havet och människan (SOU 2020:83). I betänkandet anför Miljömålsberedningen att den med strategin för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser vill skapa bättre förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård och miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Miljömålsberedningen lämnar förslag som omfattar verksamheter inom fler politikområden och utgiftsområden än vad som vanligtvis ingår i området havsmiljö. Det gör den för att fånga upp fler påverkansfaktorer på havsmiljön som behöver åtgärdas. Två särskilda frågor har genomsyrat hela arbetet med strategin: den första frågan är kopplingen mellan haven, klimatförändringen och havsförsurningen och den andra gäller ekosystemansatsen och ekosystembaserad förvaltning. Miljömålsberedningen redovisar flera olika förslag i betänkandet, såsom • en ny havsmiljölag för att skapa bättre förutsättningar för breda och uthålliga insatser för havsmiljön och havspolitiska insatser både nationellt och internationellt • två nya etappmål om återföring av växtnäringsämnen och marint områdesskydd • harmoniserat genomförande av EU-direktiv och EU-förordningar. I betänkandet bedömer Miljömålsberedningen att den offentliga sektorn i sitt genomförande av havsmiljöpolitiken strävar mot en ekosystembaserad förvaltning. Beredningen anser dock att det finns kvarstående utmaningar i styrningen för att fullt ut genomföra ekosystembaserad förvaltning och säkerställa att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård ska kunna nås. Ekosystembaserad förvaltning är ett verktyg för att nå bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Beredningen bedömer vidare att ekosystembaserad förvaltning ska genomsyra allt havsmiljöarbete och hela havspolitiken och föreslår därför att ekosystemansatsen definieras i den nya havsmiljölagen samt att det tydliggörs i havsmiljöförordningen (2010:1341) och vattenförvaltningsförordningen (2004:660) att ekosystemansatsen ska tillämpas. Betänkandet bereds nu inom . har på uppdrag av Miljömålsberedningen i arbetet med strategin tagit fram en underlagsrapport: Ekosystembaserad förvaltning som metod för att hantera negativa miljötrender och oklara orsakssamband (rapport 2019:66). I rapporten har man gått igenom centrala dokument i EU:s miljödirektiv och kommit fram till att det inte finns några väsentliga formella hinder för att fullt ut tillämpa den ekosystembaserade förvaltningens principer inom den nuvarande förvaltningsstrukturen. För att fullt ut kunna tillämpa ekosystembaserad förvaltning föreslår att aktörers ansvar, mandat och möjligheter att agera tydliggörs, att lärande- och samverkansprocesser organiseras samt att man utvecklar kunskapsinhämtning och miljöövervakning. har också inom ramen för anslaget för miljöforskning tilldelat medel till projekt om ekosystemansatsen. Rapporten – praktiska erfarenheter från svensk havs- och vattenförvaltning (rapport 6934, miljöforskning) visar att tagit flera steg mot en mer ekosystembaserad förvaltning men pekar också på svårigheter. En viktig erfarenhet är att ekosystembaserad förvaltning ställer höga krav på samverkan och kommunikation mellan aktörer och att en stabil och tillräcklig finansiering är en viktig förutsättning. Det finns behov av en tydligare styrning och uppföljning från centrala myndigheter, en mer långsiktig finansiering och tydligare processer för kunskapsutbyte mellan olika aktörer. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) bedömer regeringen att de nuvarande beslutade eller planerade styrmedlen inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Trots stora satsningar på rent hav finns en negativ påverkan genom alltför stor tillförsel av näringsämnen, farliga ämnen, marint skräp och buller samt ett ohållbart fiske av vissa arter. Andra problem är att känsliga livsmiljöer, kulturmiljöer och kulturlandskap påverkas eller förstörs genom exploatering och fragmentering. För flera av de åtgärder som genomförts dröjer det innan vi kan se resultat i miljön. Klimatförändringar kan förvärra effekterna av belastningar som näringsämnen och farliga ämnen samt medföra att risker kopplade till invasiva främmande arter ökar. Det gör det än viktigare att minska dessa belastningar och att vidta åtgärder för att begränsa deras effekter. Regeringen anför att miljökvalitetsmålet är ett komplext och omfattande mål som spänner över många områden. För att nå målet är det avgörande att pågående insatser fortsätter att genomföras. Det gäller åtgärdsprogrammet för havsmiljön, åtgärdsprogrammet enligt vattenförvaltningsförordningen (2004:660) liksom åtgärder inom havsmiljökonventionerna Helcom och Ospar samt inom EU:s gemensamma fiskeripolitik. Regeringen bedömer att det krävs kraftfulla åtgärder för att de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen ska nås. Klimatförändringarnas påverkan på haven understryker vikten av att förbättra havets motståndskraft mot förändringarna. Skydd av områden har enligt regeringen bidragit till att bevara biologisk mångfald och livsmiljöer. Genom områdesskydd kan belastningar som fysiska störningar, skadliga fiskemetoder och andra aktiviteter begränsas. Det mest kostnadseffektiva sättet att upprätthålla värdefulla miljöer är ofta att förhindra negativ påverkan på dessa områden. Regeringen anser att arbetet för minskad bottentrålning i känsliga områden samt införande av ett generellt stopp i skyddade områden behöver fortgå, men att möjlighet till begränsade undantag ska kunna ges i förvaltningsplaner. En levande kust och skärgård är beroende av ett aktivt kustfiske samt ett levande friluftsliv. För att hantera de miljökonflikter som finns för måluppfyllelse, både inneboende i miljökvalitetsmålet Hav i balans och i relation till andra miljökvalitetsmål, anser regeringen att det är viktigt med långsiktighet och helhetsperspektiv i havsförvaltningen. De kommande havsplanerna kan öka möjligheterna till att havet används effektivt och hållbart. Det nuvarande åtgärdsprogrammet för havsmiljön kommer t.ex. inte räcka för att uppnå god miljöstatus, även om det genomförs enligt plan. Utformningen av nästa åtgärdsprogram för havsmiljön är därför av stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans. Regeringen anför i budgetpropositionen att utvecklingen för ekosystemens återhämtning och bevarandet av biologisk mångfald i många avseenden går åt fel håll, vilket bl.a. kan ses på antalet nya hotade arter i den s.k. rödlistan från Artdatabanken . Regeringens insatser genom t.ex. naturvård, miljöhänsyn, vatten- och havsförvaltning har dock bidragit till att bromsa denna negativa utveckling. ställde sig regeringen bakom förslaget som initierade om att av världshaven ska skyddas till 2030. beslutades om 217 nya och utvidgade naturreservat med en total yta av ca varav ca hav. har som ordförande i initiativet Oceans Pathway en betydande roll att spela i fråga om att tydliggöra havens betydelse i klimatarbetet inom klimatkonventionen. Svenska insatser ledde även till att kopplingen mellan hav och klimat blev en central fråga under klimatkonventionens partskonferens (COP 25) i . Regeringen anför i budgetpropositionen att utökade resurser på marint områdesskydd är och har varit avgörande inom arbetet för att säkerställa ett ändamålsenligt skydd och nå målet för skyddade områden. Satsningen har möjliggjort en ökad takt i arbetet och stärkt kunskapsläget om livsmiljöer för identifiering av nya skyddsvärda områden. Totalt uppgår nu formellt skyddade områden till inom territorialvatten och ekonomisk zon. Det betyder att den areella delen av etappmålet om skydd av av områden är uppnådd. Det återstår dock arbete för att nå målets delar om ett ekologiskt representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden. Ett nytt globalt ramverk för biologisk mångfald förhandlas inom ramen för FN:s konvention för biologisk mångfald. Regeringen verkar för att ramverket ska vara ambitiöst där målen ska vara tydliga och klargör vad berörda sektorer bör bidra med för att hindra fortsatt förlust av biologisk mångfald och bidra till att den återställs. kommer bl.a. att bli en plattform för det fortsatta arbetet med att bevara biologisk mångfald i havsområden. Ytterligare åtgärder för att säkerställa funktionaliteten hos nätverket av skyddade områden behövs. Invasiva främmande arter har identifierats som ett av de största hoten mot biologisk mångfald, både på land och i vatten. Arbetet mot invasiva främmande arter är centralt för biologisk mångfald i vatten- och havsmiljön och regeringen föreslår därför en förstärkning för att snabba på bekämpningen. Regeringen avser även att stärka arbetet med att minska påverkan från övergödning och farliga ämnen och med att säkerställa livskraftiga fiskbestånd. Regeringen står bakom och ska arbeta vidare med resultaten från klimatkonventionens möte (COP 25) där havsfrågan uppmärksammades i klimatförhandlingarna. Regeringen driver på för att göra sambandet mellan klimatförändringar och havsmiljön tydligt. Vidare prioriterar regeringen globalt havsarbete inom flera områden, t.ex. förhandlingarna för ett juridiskt bindande avtal till Unclos (United Nations Convention on the of the Sea) om skydd av marin biologisk mångfald bortom nationell jurisdiktion. När det gäller ekosystembaserad fiskförvaltning fick Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag i regleringsbreven att ta fram en strategi för hur en ekosystembaserad fiskförvaltning kan utvecklas så att den blir en integrerad del i att uppfylla målen i havs- och vattenförvaltningen. Av Havs- och vattenmyndighetens årsredovisning framgår att myndigheten , i dialog med olika intressenter och aktörer, tog fram ett utkast till en strategi för vidareutvecklingen av en ekosystembaserad fiskförvaltning. Vidare har en intern handlingsplan för arbetssätten inom myndighetens olika verksamhetsområden tagits fram. För att vidareutveckla en ekosystembaserad fiskförvaltning har Havs- och vattenmyndigheten bl.a. etablerat fem regionala beredningsgrupper för den nationella fiskeregleringen bestående av berörda länsstyrelser samt SLU Aqua och samt börjat analysera möjligheter till ytterligare åtgärder för att uppnå god miljöstatus för fisk och fiskets påverkan på ekosystemen i enlighet med havsmiljöförordningen. Havs- och vattenmyndigheten ska även enligt regleringsbrevet redovisa hur de arbetar för en ekosystembaserad fiskförvaltning. har på uppdrag av Havs- och vattenmyndigheten tagit fram en underlagsrapport till stöd för det fortsatta arbetet med att vidareutveckla en ekosystembaserad fiskförvaltning (rapport 2020:3). Rapporten fokuserar på hur samhällsekonomisk analys kan användas och bidra till genomförandet av en ekosystembaserad fiskförvaltning. Rapporten ger rekommendationer om när samhällsekonomisk analys kan behövas och om hur myndigheter och lagstiftning kan behöva utvecklas för att möjliggöra samhällsekonomisk analys till stöd för en ekosystembaserad förvaltning. presenterade för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) rapporten och innovation för en livskraftig vattenmiljö – Förslag till ett nationellt forskningsprogram om hav och vatten (R10:2019). I rapporten anför Formas att det finns en samsyn om att forskningsfinansieringen inom vattenområdet är splittrad och att de stora samhällsutmaningarna vi ställs inför inte täcks av befintliga nationella program. Formas anser att ett nationellt forskningsprogram för hav och vatten skulle ha stora möjligheter till synergier med flera av de andra nationella forskningsprogrammen samt med EU:s ramprogram för forskning. Ett nationellt forskningsprogram för hav och vatten skulle även ge möjlighet till ett strukturerat och långsiktigt arbetssätt som skulle medföra mer högkvalitativ svensk forskning, en mer direkt koppling mellan kunskap och praktik och därför betydande miljö- och samhällsekonomiska vinster. Vidare skulle det ge bättre förutsättningar att nå nationella och internationella miljömål. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) att och världen står inför stora samhällsutmaningar som måste hanteras för att vi ska kunna utveckla ett modernt och hållbart välfärdssamhälle. Regeringens ambition är att stärka den fria forskningen som forskningspolitiken ska svara mot nationella och globala samhällsutmaningar, bl.a. inom klimat och miljö. Formas har en central roll i förverkligandet av forskningspolitiken. Inom ramen för den forsknings- och innovationspolitiska propositionen föreslår regeringen satsningar på Formas forskningsanslag med 2021. Vidare anför regeringen att de nationella forskningsprogrammen bidrar till flera av de globala målen inom Agenda 2030. Forskning och innovation krävs för att möta klimatförändringarna. Även forskningen om biologisk mångfald anser regeringen bör förstärkas. Regeringen framhåller att forskningsfinansieringen inom vattenområdet är splittrad och att de befintliga nationella programmen inte täcker de stora samhällsutmaningarna. Regeringen anser därför att det behövs en särskild satsning om hav och vatten.