bet · H801UbU14 · 2021-06-11 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om högskolan med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. rekrytering och tillträde till högskolan, dimensionering av högskoleutbildning, högskoleutbildningars innehåll samt vissa övergripande studentfrågor. I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 180 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motioner som bereds förenklat 1.Högskoleprovet, punkt 1 (V, KD) 2.Fusk och avstängning, punkt 2 (KD, L) 3.Antagning m.m. till förskollärarutbildningen, punkt 3 (SD) 4.Antagning och behörighet till lärarutbildningen m.m., punkt 4 (SD, KD, L) 5.Vissa studentfrågor, punkt 5 (M) 6.Vissa studentfrågor, punkt 5 (SD) 7.Vissa studentfrågor, punkt 5 (V) 8.Vissa studentfrågor, punkt 5 (KD) 9.Anslag för stöd till studenter med funktionsnedsättning, punkt 6 (V, KD) 10.Studenthälsan m.m., punkt 7 (KD, L) 11.Studenthälsan m.m., punkt 7 (C) 12.Anpassad praktik vid graviditet, punkt 8 (M, KD) 13.Dimensionering av högskoleutbildning, punkt 9 (M) 14.Dimensionering av högskoleutbildning, punkt 9 (SD) 15.Teach for , punkt 10 (M, KD) 16.Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 11 (M) 17.Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 11 (V) 18.Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 11 (KD) 19.Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 11 (L) 20.En förstärkt socionomutbildning, punkt 12 (M, KD) 21.Kvalitet och resultat, punkt 13 (SD) 22.Kvalitet och resultat, punkt 13 (L) 23.Legitimation m.m., punkt 14 (M) 24.Legitimation m.m., punkt 14 (KD, L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:2403 av och (båda S) och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 23. Reservation 1 (V, KD) 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 2 (KD, L) Antagning m.m. till förskollärarutbildningen 2020/21:866 av (S), 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 21 samt 2020/21:3046 av (M). Reservation 3 (SD) Antagning och behörighet till lärarutbildningen m.m. 2020/21:3224 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 4 (SD, KD, L) 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:301 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 46 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 96. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) Anslag för stöd till studenter med funktionsnedsättning 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 9 (V, KD) 2020/21:338 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:577 av (C) och 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 10 (KD, L) Reservation 11 (C) Anpassad praktik vid graviditet 2020/21:3528 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 12 (M, KD) 2020/21:276 av (KD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:864 av (S), 2020/21:1163 av (M), 2020/21:1426 av (L) yrkande 1, 2020/21:1456 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2020/21:2376 av m.fl. (S), 2020/21:3090 av och (båda M), 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43, 2020/21:3318 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3627 av (M) yrkande 1. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) 2020/21:3323 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 15 (M, KD) 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:1979 av (M) yrkande 2, 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkandena 16–18, 2020/21:3325 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3347 av (M) yrkande 8, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2020/21:3410 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 16 (M) Reservation 17 (V) Reservation 18 (KD) Reservation 19 (L) 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 56 och 2020/21:3566 av och (båda M). Reservation 20 (M, KD) 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 17 samt 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (L) 2020/21:1851 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2234 av m.fl. (M), 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3323 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 23 (M) Reservation 24 (KD, L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (L), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utbildningsutskottet 179 motionsyrkanden om högskolan från allmänna motionstiden /21. Av dessa bereds 124 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Därutöver har vissa motionsyrkanden om högskolan från allmänna motionstiden /21 behandlats i betänkande 2020/21:UbU16. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. rekrytering och tillträde till högskolan, dimensionering av högskoleutbildning, högskoleutbildningars innehåll samt vissa övergripande studentfrågor. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om högskoleprovet, fusk och avstängning, antagning och behörighet till förskollärar- och lärarutbildningen m.m. Jämför reservation 1 (V, KD), 2 (KD, L), 3 (SD) och 4 (SD, KD, L). I motion 2020/21:866 av (S) efterfrågas en nationell strategi för att få fler kvinnor att söka sig till ingenjörsyrkena. I motion 2020/21:2403 av och (båda S) föreslår motionärerna att alla som studerar på gymnasienivå eller inom vuxenutbildningen ska erbjudas att skriva ett högskoleprov då detta kan bidra till att motverka den sociala snedrekryteringen till högre studier. I motion 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 21 förespråkar motionärerna åtgärder för att få fler män att söka sig till förskollärarutbildningen. I kommittémotion 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 2 anger motionärerna att regeringen bör ge Universitets- och högskolerådet (UHR) i uppdrag att utreda hur högskoleprovet kan ges för alla både , dvs. även prov med anpassningar för personer med funktionsnedsättning. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 23 föreslår motionärerna att Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska få i uppdrag att se över tillgängligheten för högskoleprovet, vad gäller både lokaler och anpassning av provet. Personer med fysiska, intellektuella eller neuropsykiatriska funktionshinder måste ha möjlighet att genomföra provet, enligt motionärerna. I motion 2020/21:3046 av (M) föreslås att meritpoäng införs för samiska, meänkieli, finska, jiddisch och chib i syfte att öka kompetensen i minoritetsspråken. I kommittémotion 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 3 framför motionärerna att en viss kunskapsnivå i svenska ska krävas för antagning till bl.a. förskollärarutbildningen. I kommittémotion 2020/21:3224 av m.fl. (L) yrkande 2 efterfrågar motionärerna ökade krav för intagning till lärarutbildningarna, för såväl behörighet som prov på lämplighet. Motionärerna anger även att det behövs åtgärder för att öka kvaliteten på lärarutbildningarna. I kommittémotion 2020/21:3441 av m.fl. (L) yrkande 11 begär motionärerna mer omfattande åtgärder mot fusk vid högskoleprovet samt större möjligheter för lärosäten att stänga av hotfulla studenter. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Tillträde till utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare Grundläggande och särskild behörighet Av 7 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100) framgår att för att bli antagen till högskoleutbildning krävs att den sökande har grundläggande behörighet och i vissa fall även särskild behörighet. Grundläggande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare har enligt 7 kap. 5 § t.ex. den som • avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan eller inom gymnasial vuxenutbildning på gymnasial nivå • avlagt en yrkesexamen i gymnasieskolan eller inom gymnasial vuxenutbildning samt har lägst betyget E i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan • genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Vissa nya bestämmelser om grundläggande behörighet träder i kraft . Universitets- och högskolerådet (UHR) har i anslutning till detta i uppdrag att utveckla ett nationellt behörighetsprov för grundläggande behörighet och genomföra en försöksverksamhet med ett sådant prov enligt förordningen (2018:1510) om försöksverksamhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning (UHR, regleringsbrev ). De krav på särskild behörighet som kan ställas på en sökande ska vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Kraven får t.ex. avse kunskaper från en eller flera kurser i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. En högskola får om det finns särskilda skäl ställa ytterligare krav för tillträde till en viss utbildning (7 kap. 8–11 §§ högskoleförordningen). Särskild behörighet för lärarutbildning Av 7 kap. 9 b § högskoleförordningen framgår att när det gäller utbildningsprogram som börjar på grundnivå och som leder till en förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen får en högskola meddela föreskrifter som innebär att det för särskild behörighet till utbildningsprogrammet ställs krav på att den sökande är lämplig för utbildningen. Kraven ska avse den sökandes förmåga att tillgodogöra sig sådana utbildningsmoment som har en direkt anknytning till den kommande yrkesutövningen som förskollärare eller lärare. Kraven ska gälla utöver de andra krav på särskild behörighet som enligt 8 och 9 §§ ställs för tillträde till utbildningsprogrammet. Denna bestämmelse tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter . UHR har haft i uppdrag att analysera konsekvenserna av att höja kraven på särskild behörighet till ämneslärarutbildning till betyget C i de ämnen som den sökande ska undervisa i. I uppdraget ingick bl.a. att undersöka sambanden mellan betyget i undervisningsämnena och studenternas prestationer, avhopp och genomströmning. UHR skulle analysera för- och nackdelar med högre krav och beskriva konsekvenser vad gäller söktryck, vilka som antas, olika grupper av presumtiva sökande m.m. UHR skulle även analysera och redogöra för hur lärarförsörjningen skulle påverkas (U2020/02775). Uppdraget redovisades till regeringen . UHR anger bl.a. att en höjning av de särskilda behörighetskraven innebär att det läggs ytterligare regler till ett redan komplext regelverk för tillträde till högre studier, vilket kan påverka sökbenägenheten för vissa målgrupper. UHR bedömer att konsekvenserna av förslaget, åtminstone på kort sikt, kommer att leda till mer homogena studentgrupper, ett minskat antal behöriga sökande och antagna, en ökad brist på lärare samt ett ökat tryck på vuxenutbildningen (dnr 1.1.1-00653-2020). Om inte alla behöriga sökande till en utbildning kan tas emot, ska urval göras bland de sökande (4 kap. 3 § högskolelagen). Det finns tre urvalsgrunder: betyg, högskoleprov och alternativt urval. Vid i övrigt likvärdiga meriter får urval också göras genom prov eller intervjuer eller genom lottning (7 kap. 12 § högskoleförordningen). Vid urval till en utbildning ska platserna fördelas med minst en tredjedel på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat från högskoleprovet och högst en tredjedel på grundval av de urvalsgrunder som högskolan bestämt (7 kap. 13 §). UHR kan medge att en högskola i vissa fall får göra en annan platsfördelning än vad som gäller enligt dessa bestämmelser (7 kap. 15 §). En högskola kan bestämma att urvalsgrunder kan bestå av andra särskilda prov än högskoleprovet, eller kunskaper, arbetslivserfarenhet eller annan erfarenhet som är särskilt värdefull för den sökta utbildningen, eller andra för utbildningen sakliga omständigheter (7 kap. 23 §). Begreppet meritkurser används om sådana kurser från gymnasial utbildning som är särskilt meriterande vid urval och som inte utgör krav på grundläggande eller särskild behörighet. Meritkurser är fördjupning i ämnena moderna språk, svenskt teckenspråk för hörande, engelska och matematik. UHR meddelar ytterligare föreskrifter om meritvärdering av betyg (7 kap. 18 §). I bilaga 3 till högskoleförordningen finns vissa bestämmelser om hur platser ska fördelas vid urval på grundval av betyg och hur betyg ska värderas. I bilagan anges t.ex. hur betyg i meritkurser ger meritpoäng. Av högskoleförordningen (1993:100) framgår att det ska finnas ett gemensamt högskoleprov för alla högskolor i och att UHR ansvarar för att provet tas fram och beslutar även om resultat på provet. Ett provresultat är giltigt till utgången av det kalenderhalvår som infaller efter provtillfället. UHR ansvarar för att det på ett smittskyddssäkert sätt genomförs minst ett prov under det första kalenderhalvåret och minst ett prov under det andra. Om det behövs av smittskyddsskäl får UHR för ett eller flera provtillfällen besluta om begränsningar av vilka som har rätt att delta i provet (7 kap. 20–20 a §§). Den som genom användning av otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid högskoleprov ska stängas av från deltagande i provet av från tidpunkten för försöket. Beslut om avstängning fattas av UHR (7 kap. 21 §). UHR har i uppdrag att ta fram fler högskoleprov så att minst tre högskoleprov per kalenderår finns tillgängliga –2023 för att vid behov kunna anordna fler provtillfällen än (U2020/04313). Utöver det vanliga högskoleprovet finns det tre anpassade prov. Dessa är anpassade för svagt synskadade, gravt synskadade och dyslektiker. En särskild utredare har haft i uppdrag att bedöma om vissa åtgärder bör vidtas i syfte att förhindra fusk vid högskoleprovet (dir 2018:91 och 2019:11). Slutbetänkandet Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? (SOU 2019:50) lämnades . Utredningens betänkande har remissbehandlats och bereds i . Disciplinära åtgärder och avskiljande I 10 kap. högskoleförordningen (1993:100) finns bestämmelser om disciplinära åtgärder. De disciplinära åtgärderna är varning och avstängning och får vidtas mot studenter som • med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid prov eller när en studieprestation annars ska bedömas • stör eller hindrar undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildningen vid högskolan • stör verksamheten vid högskolans bibliotek eller annan särskild inrättning inom högskolan eller • utsätter en annan student eller en arbetstagare vid högskolan för sådana trakasserier eller sexuella trakasserier som avses i 1 kap. 4 § diskrimineringslagen (2008:567). Ett beslut om avstängning innebär att studenten inte får delta i undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildningen vid högskolan. Beslutet ska avse en eller flera perioder, dock sammanlagt högst . Ett beslut om avstängning får också begränsas till att avse tillträde till vissa lokaler inom högskolan (10 kap. 1–2 §§). Bestämmelser om avskiljande av studenter vid statliga universitet och högskolor finns i högskolelagen (1992:1434) och förordningen (2007:989) om avskiljande av studenter från högskoleutbildning. En student vid ett statligt universitet eller en statlig högskola får avskiljas från utbildningen i de fall då studenten lider av psykisk störning, missbrukar alkohol eller narkotika eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Som ytterligare förutsättning för avskiljande gäller att det dessutom bedöms finnas en påtaglig risk att studenten kan komma att skada annan person eller värdefull egendom under utbildningen (4 kap. 6 § högskolelagen och 2 § förordningen om avskiljande av studenter från högskoleutbildning). En särskild utredare har i uppdrag att se över regleringen om avskiljande av studenter inom statliga universitet och högskolor och ta ställning till om utökade möjligheter till belastningsregisterkontroll bör införas samt föreslå ökade möjligheter till avskiljande av studenter. I direktivet anges bl.a. att flera lärosäten anser att skillnaden mellan disciplinreglerna och avskiljandereglerna är stora och att det finns behov att se över frågan om avstängning och avskiljande. Utredaren ska bl.a. föreslå ökade möjligheter att avskilja en student även i fall när det inte bedöms finnas en påtaglig risk för att studenten kan komma att skada en annan person eller värdefull egendom under utbildningen. Utredaren ska också kartlägga och identifiera om det finns ytterligare omständigheter som antingen bör utgöra grund för avskiljande, men , eller avstängning än . Vidare ska utredaren ta ställning till om förslagen om avskiljande bör begränsas till vissa högskoleutbildningar eller om de ska gälla samtliga. Uppdraget ska redovisas (dir. 2020:111). Vägledning och breddad rekrytering I högskolelagen (1992:1434) anges att universitet och högskolor i sin verksamhet aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan (1 kap. 5 § fjärde stycket). I den forskningspolitiska propositionen 2020 anger regeringen att högskolan ska ta tillvara allas kompetens och vara välkomnande för studenter, forskare, lärare och annan personal oavsett bakgrund, kön eller funktionsnedsättning. De som har förkunskaperna och viljan att studera inom högskolan ska kunna göra det oavsett bakgrund. är studenter från studieovana hem underrepresenterade i högskolan. Arbetet med att bredda rekryteringen till högskoleutbildning måste därför fortsätta och förbättras (prop. 2020/21:60 s. 21–22). Regeringen föreslog vidare i propositionen att det i högskolelagen ska anges att högskolorna i sin verksamhet ska främja ett livslångt lärande (prop. 2020/21:60 s. 107). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254). Av UHR:s instruktion framgår att myndigheten bl. a. har i uppgift att informera om högskoleutbildning i syfte att enskilda individer ska kunna göra välavvägda val i fråga om sådan utbildning (förordningen [2012:811] med instruktion för Universitets- och högskolerådet). UHR driver även webbplatserna Studera.nu med information om alla högskoleutbildningar och där man anmäler sig som sökande till högskoleutbildningar. UHR har även i uppdrag att genomföra särskilda informationsinsatser om vägar in i förskollärar- och läraryrkena samt respektive utbildningar. På myndighetens webbplats Studera.nu ges särskild information om detta i Lärarutbildningsguiden. CSN har enligt regleringsbrevet i uppdrag att sprida kunskap om studiestödet i syfte att främja en breddad rekrytering och nå grupper som annars inte hade valt att studera. () har fått i uppdrag av regeringen att genomföra en utvärdering av universitets och högskolors arbete med breddad rekrytering utifrån det krav som finns i högskolelagen (UKÄ, regleringsbrev , ). Uppdraget ska redovisas (UKÄ, regleringsbrev , ). UKÄ:s utvärdering genomförs i två delar, dels en utvärdering av lärosätenas arbete med breddad rekrytering, dels i form av analyser som speglar snedrekryteringen till högskolan utifrån olika perspektiv och en kunskapsöversikt av breddad rekrytering i och (). UHR har i uppdrag att följa upp, analysera och redovisa sina internt och externt riktade insatser, t.ex. information till enskild om utbildning, utifrån minoritetspolitikens mål. Uppdraget ska redovisas till i och (UHR, regleringsbrev . Av motsvarande redovisning framgår att myndigheten främjar och sprider på olika sätt kunskap om de nationella minoriteterna och minoritetsspråken. har UHR bl.a. publicerat aktuell statistik om ansökningar och antagning till högskoleutbildningar i de nationella minoriteternas språk och kultur. Myndigheten tillhandahåller vidare filmer som syftar till att sprida kunskap om de nationella minoriteterna och inspirera till högskolestudier. På webbplatsen Studera.nu finns information på alla fem nationella minoritetsspråken om olika studiemöjligheter (UHR, Årsredovisning 2020). Av UHR:s instruktion framgår att myndigheten ska inom högskolan motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön m.m. Myndigheten ska vidare integrera ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet. Myndigheten anger i sin årsredovisning att den bl.a. arbetar med särskilt material till vägledare och lärare inom grundskola och högskola liksom riktade kampanjer till särskilda målgrupper i syfte att bredda rekryteringen och minska könsbundna studieval till högskolan. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att sammanställa befintlig forskning och kunskap om könsskillnader i utbildningsval. Uppdraget ska redovisas . Utifrån punkt 56 i det s.k. januariavtalet om att lärarutbildningen ska reformeras m.m. har promemorian Ökad kvalitet i lärarutbildningen och fler lärare tagits fram inom (, U2021/00301). I promemorian föreslås bl.a. att kraven på lärarutbildningen skärps och fokus förtydligas. När det gäller yrkanden om rekrytering till högre studier vill utskottet peka på att ett flertal myndigheter har i uppdrag att på olika sätt arbeta för att öka intresset i olika grupper för högre studier och att rekryteringen till högskolan breddas. Dessutom genomför UKÄ en särskild utvärdering av universitets och högskolors arbete med breddad rekrytering utifrån det krav som finns i högskolelagen. Med anledning av yrkanden om högskoleprovet kan utskottet konstatera att genomförandet av högskoleprovet har påverkats av den pågående pandemin, och att viss avgränsning av deltagare har skett. UHR har även haft ett särskilt uppdrag att ta fram fler högskoleprov. Utskottet kan också påminna om att frågan om fusk vid högskoleprovet har utretts i särskild ordning och bereds i . Vidare utreds frågor om behov av ökade möjligheter till disciplinära åtgärder mot studenter. I fråga om krav för att bli antagen till lärarutbildningen vill utskottet uppmärksamma en ändring i högskoleförordningen. Enligt en ny bestämmelse gäller att en högskola för utbildningsprogram som leder till vissa lärarexamina framöver har möjlighet att ange krav på särskild behörighet som innebär att den sökande ska vara lämplig för utbildningen. Det bör också nämnas att UHR har redovisat ett uppdrag om möjligheter att höja kraven på särskild behörighet i ämneslärarutbildningen. Med anledning av frågan om behov av åtgärder för ökad kvalitet i lärarutbildningen vill utskottet påminna om att en promemoria om bl.a. kvalitetsfrågor i lärarutbildningen, framtagen inom , har presenterats och remitterats. Mot bakgrund av gällande rätt, pågående arbete samt beredning av lämnade förslag avstyrker utskottet motionerna 2020/21:251 (V) yrkande 2, 2020/21:866 (S), 2020/21:1934 (SD) yrkandena 3 och 21, 2020/21:2403 (S), 2020/21:3046 (M), 2020/21:3224 (L) yrkande 2, 2020/21:3431 (L) yrkande 11 och 2020/21:3626 (KD) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa studentfrågor, anslag för stöd till studenter med funktionsnedsättning, studenthälsan m.m. och anpassad praktik vid graviditet. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (V), 8 (KD), 9 (V, KD), 10 (KD, L), 11 (C) och 12 (M, KD). I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 46 lyfter motionärerna frågan om studentbostäder. De anser att de fastighetsägare som hyr ut bostäder till studenter bör ha möjlighet att få ta del av de uppgifter som krävs för att bekräfta att hyresgästen studerar och då avtalet löper.