bet · H801UbU10 · 2021-03-25 00:00:00 — Med distansundervisning avses interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i både rum och tid. trädde nya regler i kraft i skollagen om fjärrundervisning och distansundervisning (prop. 2019/20:127, bet. 2019/20:UbU23, rskr. 2019/20:348). De nya reglerna innebär att fjärrundervisning får användas bl.a. om det för viss undervisning inte finns någon lärare inom huvudmannens skolenhet som uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan lärare eller om elevunderlaget för en viss skolenhet är så begränsat att närundervisning inom skolenheten leder till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen. Distansundervisning får användas för en elev som inte kan delta i närundervisning på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik och, i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, även för en elev som av andra särskilda skäl inte kan delta i närundervisning. Enligt lagändringarna är det möjligt att lämna över fjärrundervisning och distansundervisning på entreprenad. De nya bestämmelserna kan tillämpas på utbildning och annan verksamhet som påbörjas efter . Utbildning i hemmet eller på annan lämplig plats I 24 kap. 20 § skollagen sägs att för sådana elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete men som inte vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus ska särskild undervisning anordnas i hemmet eller på annan lämplig plats. Sådan undervisning ska så långt det är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i. I 24 kap. 21 § sägs att särskild undervisning enligt 20 § inte ska ges en elev om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från det. Särskild undervisning får ges i hemmet endast om eleven eller elevens vårdnadshavare samtycker. Förordning om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta beslutade regeringen om en ny förordning om utbildning på skolområdet (förordningen [2020:115] om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta). Förordningen gäller för förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och viss annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta. Syftet med förordningen är att ge huvudmän bättre förutsättningar att ge eleverna den utbildning de har rätt till även om en skola måste hållas stängd, exempelvis på grund av hög frånvaro bland personalen eller om huvudmannen i samråd med smittskyddsläkare har beslutat om att stänga skolan för att motverka smittspridning. Förordningen gör det möjligt för skolor att göra vissa undantag från bestämmelser som rör utbildningens utformning, omfattning och förläggning. Den nya förordningen gör det t.ex. möjligt att erbjuda fjärr- eller distansundervisning vid behov. Förordningen har ändrats för att anpassas efter rådande förhållanden. En ändring som gjorts är att en skola som i huvudsak bedriver fjärr- eller distansutbildning kan låta vissa elever som behöver det få undervisning i skolans lokaler, förutsatt att smittläget tillåter det. Regeringen har också beslutat om en ändring som gör det möjligt för en huvudman att under vissa förutsättningar tillämpa förordningen även när en skola är öppen. Till exempel kan undervisning bedrivas på distans om det behövs för att lärare eller elever måste stanna hemma med lindriga symtom. finns det med stöd av förordningen fler möjligheter för grundskolor att kombinera undervisning på plats i skolan med fjärr- eller distansundervisning för elever i högstadiet. Bestämmelsen innebär att sådan undervisning är tillåten i en öppen grundskolas högstadium om det är nödvändigt för att undvika trängsel i skolans lokaler eller i kollektivtrafiken. Innan fjärr- eller distansundervisning kan bli aktuellt måste huvudmannen först ha konstaterat att andra åtgärder inom ramen för det ordinarie regelverket, som t.ex. anpassad schemaläggning, är otillräckliga. Motsvarande bestämmelser finns för öppna gymnasieskolor. Förordningen är tidsbegränsad och gäller t.o.m. . rekommenderade i slutet av distansundervisning i landets gymnasieskolor för att ytterligare begränsa spridningen av covid-19. Rekommendationen om gymnasieskolan har justerats på så sätt att undervisningen ska bedrivas som en kombination av fjärr- eller distansundervisning och viss närundervisning fr.o.m. t.o.m. . Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska följa upp konsekvenserna av covid-19-pandemin för utbildningen inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och utvärdera de åtgärder som vidtagits på området med anledning av pandemin. I uppdraget ingår även att göra en analys samt identifiera behov av, och föreslå, fortsatta åtgärder. Uppdraget ska genomföras i samråd med Skolinspektionen, Specialpedagogiska skolmyndigheten och andra relevanta aktörer. ska hålla löpande informerat om uppdraget. Av Skolinspektionens regleringsbrev framgår att myndigheten ska granska den fjärr- och distansundervisning som bedrivits och bedrivs i respektive skolform med anledning av covid-19-pandemin. Granskningens inriktning ska vara att undersöka vilka konsekvenser fjärr- och distansundervisningen får för elevers förutsättningar att nå målen samt för elevers hälsa. Elever som har haft svårare att tillgodogöra sig fjärr- och distansundervisningen ska särskilt uppmärksammas. Uppdraget ska genomföras i samråd med och ska redovisas till regeringen . I Skolinspektionens årsredovisning framhåller Skolinspektionen att i och med covid-19 pandemin har stora delar av skolsektorn genomgått en snabb omvandling som inneburit utmaningar, framför allt övergång till distansundervisning. Den rådande situationen har medfört att Skolinspektionen förändrat arbetssätten. En förändring har varit att inte genomföra besök på skolor såsom brukligt inom t.ex. regelbunden tillsyn. Myndigheten har istället arbetat med förenklade granskningsformer. har använts under covid-19-pandemin och syftar till att under en nationell kris vara framåtriktad och bidra till lärande för landets skolor. Granskningarna har haft ett fokus på hur skolornas undervisning ska kunna fortgå med en god kvalitet och en hög elevnärvaro, även vid distansstudier och med en hög smittspridning i samhället. Inom ramen för distansinspektion har både förenklade granskningar och kartläggningar genomförts. Vid granskningarna har en skriftlig återkoppling gjorts med exempelvis rekommendationer till skolorna, men inte vid kartläggningarna där verksamheten endast fungerat som uppgiftslämnare. Utskottet kan konstatera att covid-19-pandemin är en kris för hela världen och en prövning både för det svenska samhället och för individer. Utskottet vill därför lyfta fram att regeringen har vidtagit åtgärder och fattat beslut för att minska de negativa effekterna för individer och samhälle. har under hela pandemin samrått med experter, utbildningsaktörer, ansvariga myndigheter och organisationer, företrädare för skolhuvudmän, arbetstagarorganisationer och elev- och studentorganisationer för att få kunskap om hur viruset har påverkat verksamheterna och kartlägga vilka behov som finns. Utskottet vill framhålla att förordningen (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta ger huvudmän bättre förutsättningar att ge eleverna den utbildning de har rätt till även om en skola måste hållas stängd, exempelvis för att motverka smittspridning. Förordningen skulle ursprungligen ha gällt t.o.m. , men giltighetstiden har förlängts t.o.m. . Genom förlängningen får skolorna bättre förutsättningar att planera verksamheten långsiktigt eftersom det kan göras vissa undantag från skollagen . Utskottet instämmer i regeringens utgångspunkt att när smittspridningsläget tillåter att alla skolor kan vara öppna som vanligt bör närundervisning vara huvudregeln för alla skolor. Utskottet vill även i sammanhanget påminna om den reglering om fjärrundervisning och distansundervisning som kan tillämpas på utbildning och annan verksamhet som påbörjas efter (prop. 2019/20:127, bet. 2019/20:UbU23, rskr. 2019/20:348). Utskottet vill även lyfta fram den uppföljning och granskning som och Skolinspektionen gör inom skolväsendet med anledning av covid-19-pandemin. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2020/21:700 (SD) yrkande 10, 2020/21:1933 (SD) yrkande 21, 2020/21:2370 (S) och 2020/21:3286 (C) yrkandena 32 och 33. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under riksmötena /19, 2019/20 och 2020/21 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU10, 2019/20:UbU10, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12, 2019/20:UbU23 och 2020/21:UbU3 och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2020/21:1020 av (C), 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 73, 2020/21:1933 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2020/21:1979 av (M) yrkande 1, 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 48, 2020/21:2733 av (MP), 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 8, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 81. Vi vill utöka satsningen på lovskola. Tyvärr har regeringen valt att begränsa skyldigheten att erbjuda lovskola till elever som avslutat årskurs 8 och 9. Finns det en risk för att en elev inte når kunskapsmålen ska kommunerna vara skyldiga att erbjuda lovskola från årskurs 6. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever från årskurs 6 till 9 som inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Vi föreslår också att det ska införas obligatorisk läxhjälp. Vi anser också att man ska utreda det svenska skollovsystemet i syfte att se över hur längden på loven påverkar elevernas resultat och mående. Det skulle vara ytterligare ett sätt att försäkra sig om att tiden i blir tillräcklig för att garantera en god skolgång. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 73, 2020/21:1933 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 48 och 2020/21:1020 av (C), 2020/21:1979 av (M) yrkande 1, 2020/21:2733 av (MP), 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 17, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 8, 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 17, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 81. I ska faktakunskaper utgöra grund för både undervisning och betygsättning. Den elev som kan sin kurslitteratur ska få högsta betyg. Fokus på faktakunskaper kommer att leda till att flit lönar sig och att höga betyg ligger inom räckhåll för alla som anstränger sig. Betygsättningen kommer att förenklas och bli mer rättssäker. Ännu en positiv effekt är att ett synliggörande av förväntningar och krav tilltalar och motiverar unga, i synnerhet pojkar vars skolresultat särskilt behöver förbättras. Vi anser även att det behövs ett förbättrat regelverk för stöd och särskilt stöd till skolorna. En elevs behov av stöd och hjälp måste utredas skyndsamt om läraren eller föräldern anmäler behovet till rektorn. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 81 och 2020/21:1020 av (C), 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 73, 2020/21:1933 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2020/21:1979 av (M) yrkande 1, 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 48, 2020/21:2733 av (MP), 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 17, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 8 samt 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 17. Förväntningar och ansvarsförtydliganden är centrala för att skapa en lugnare och mer kunskapsfokuserad skola. Därför bör man använda föräldrakontrakt i skolorna, med Monroe-modellen som förebild. Modellen bygger på tydliga kontrakt mellan skola, föräldrar och elever som slår fast den ansvarsfördelning och de regler som ska gälla. Några av reglerna är att eleven ska komma , göra sina läxor och uppträda hövligt mot lärare och kamrater. Personalen förväntas klä sig vårdat, i syfte att markera att skolan är en viktig arbetsplats. Kraven förenas med stöd. Till exempel ska den som på grund av stökiga hemförhållanden inte kan göra sina läxor hemma få läxhjälp i skolan utanför ordinarie lektionstid. Rektorerna bör ha långtgående befogenheter att prioritera om i timplanen för de nyanlända elever som inte klarar behörigheten till gymnasiet, så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. För att ge nyanlända elever rätt till kunskap och chans att nå kunskapsmålen är det även rimligt att utreda om skolplikten för dessa elever ska kunna förlängas, även efter det att eleven fyllt , eftersom tiden är en betydelsefull inlärningsfaktor. Ett alternativ är att det i stället införs en läroplikt, liknande den som finns i , eller att det införs en särskild skolform för sent anlända elever i syfte att ge alla så goda förutsättningar som möjligt att gå ut skolan med godkända betyg och komma vidare i utbildningssystem eller arbetsliv. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 8 samt 2020/21:1020 av (C), 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 73, 2020/21:1933 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2020/21:1979 av (M) yrkande 1, 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 48, 2020/21:2733 av (MP), 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 17, 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 17, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 81. ska inte bara förmedla grundläggande kunskaper och färdigheter till alla elever. Den ska även lägga grunden för individens utveckling och samhällets framtid. Det är därför av största vikt att kunskap är skolans huvuduppdrag och att det genomsyrar det fortsatta reformarbete som den svenska är i behov av. Vi vill att det införs tidiga former av kunskapsuppföljningar i . Det är viktigt att betyg ska ges från årskurs 4 och att det redan tidigare än så finns diagnostiska test som fångar upp elever som riskerar att inte nå målen i skolan. Vi vill bl.a. att det införs ett kunskapsmål för svenska språket under det första skolåret och att det sker en avstämning genom ett diagnostiskt test i mitten av vårterminen i årskurs 1. För de elever som inte når målen för godkänt ska skolan direkt ge extra lektioner i läs- och skrivinlärning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2020/21:300 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:854 av (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2198 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2448 av (S), 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3558 av och (båda M) yrkande 6 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 71 och 76. En överflyttning av ansvaret från Sameskolstyrelsen till skulle förbättra förutsättningarna för samisk utbildning. Den största fördelen skulle vara en tydligare styrning. Ett införlivande av Sameskolstyrelsens uppgifter i är också i linje med regeringsformen, där det framgår att samernas möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Regeringen bör därför utreda möjligheten att flytta ansvaret för Sameskolstyrelsen till . Med en tydlig statlig finansiering och resursfördelning som utgår från behoven kan de ekonomiska resurserna prioriteras och fördelas till de insatser som spelar störst roll för elevernas kunskapsutveckling. Det innebär att det nuvarande systemet med skolpeng måste förändras. Med ett förändrat skolfinansieringssystem, nationellt ansvarstagande och en sammanhållen skola kan den negativa trenden vändas och skolsystemet ges förutsättningar att bli jämlikt. Därför bör regeringen utreda hur systemet med en skolpeng ska kunna ersättas med en finansieringsmodell som bättre gynnar alla skolor. fanns det ett skolpliktsavdrag. Det innebar att en kommun kunde göra ett avdrag från skolpengen innan det gick till de fristående skolorna. Villkoren är inte lika för kommunala och enskilda huvudmän. En kommun har skyldighet att erbjuda alla skolpliktiga elever utbildning och kan inte neka att ta emot en elev. Kommunen måste även garantera att alla barn som flyttar till kommunen har en skola att gå till samt att det finns en beredskap för att ta emot elever från friskolor som går i konkurs. De enskilda huvudmännen kan i stor utsträckning välja vilka elever som ska få gå i deras skolor. Därför bör regeringen utreda hur skolpliktsavdraget ska kunna återinföras för att få till stånd en mer rättvis fördelning av resurserna till skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 71 och 76 samt 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:300 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:854 av (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2198 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2448 av (S), 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3558 av och (båda M) yrkande 6. Skolan är en av samhällets viktigaste institutioner. Det är centralt att skolan ska ge arbetsro och att den får driva sin verksamhet med barnens bästa för ögonen. En så stor förändring som ändrat huvudmannaskap bör därför inte genomföras utan grundliga analyser och begrundanden. Om ska byta fot i frågan krävs tydliga indikationer på att ett statligt huvudmannaskap skulle vara mycket bättre för skolan och att det uppväger det stora besvär som själva förändringen i sig skulle innebära. Jag välkomnar därför den utredning som kan klargöra för- och nackdelar med ett förstatligande av skolan. Det intressanta är att en sådan utredning ser över möjligheten till statlig finansiering av skolan, som en medelväg, för att skapa mer jämlika villkor. bör få i uppdrag att ta fram en modell för ökad statlig styrning och ökad likvärdighet i kvalitetsarbetet, i stället för att varje skola, som , tar fram sitt eget systematiska kvalitetsarbete. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:300 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:854 av (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2198 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2448 av (S), 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:3558 av och (båda M) yrkande 6 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 71 och 76. Det behöver ske satsningar på skolor i utsatta områden. En välfungerande skola är viktig för att motverka utanförskap och kunna lyfta utsatta områden. Det är viktigt att alla elever har en skola i närområdet som de känner sig stolta över. Det svenska skolsystemets kompensatoriska effekt måste både prioriteras och värnas genom konkreta åtgärder och reformer. Pedagogiska insatser och satsningar måste i högre utsträckning utformas enligt en behovsstyrd princip. Skolan ska vara som starkast där elevernas förutsättningar är som svagast. Inom ramen för januariavtalet har Liberalerna säkerställt att ett beslutsunderlag tas fram som kan skapa förutsättningar för statligt huvudmannaskap för skolan. Det avgörande är att man nu tar fram en färdplan för förstatligandet av skolan med målet att ett statligt huvudmannaskap för skolan är på plats . Med staten som huvudman skapas både bättre förutsättningar för långsiktigt hållbara villkor för den svenska skolan som likvärdigheten blir bättre. Ett statligt huvudmannaskap skulle skapa bättre möjligheter att för att öka läraryrkets status, ge lärarna ökad autonomi och förbättra styrningen av den svenska skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1935 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:916 av och (båda S), 2020/21:1448 av (L), 2020/21:1643 av och (båda S), 2020/21:2015 av m.fl. (S), 2020/21:2198 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2402 av (S), 2020/21:2421 av och (båda S), 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3382 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt att uppgifter om betygsresultat, elevsammansättning, andelen behöriga lärare, genomströmning och annan relevant information ska kunna lämnas ut av såväl kommunala som fristående skolor. Uppgifterna är viktiga för att elever ska kunna göra rationella val av skola. meddelades en dom från Kammarrätten i som innebar att dessa uppgifter inte längre fick lämnas ut. har kommuner och regioner beslutat att detta ska gälla även för kommunala skolor, eftersom kommunala och fristående skolor ska behandlas lika. Vi anser att detta är fel och vill återgå till den ordning som gällde före kammarrättens dom. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 3 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:916 av och (båda S), 2020/21:1448 av (L), 2020/21:1643 av och (båda S), 2020/21:1935 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:2015 av m.fl. (S), 2020/21:2198 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2402 av (S), 2020/21:2421 av och (båda S),