bet · H801FiU46 · 2021-04-06 00:00:00 — Målet med utredningen är att få till stånd långsiktiga förutsättningar för äldreomsorgen, tydliggöra äldreomsorgens uppdrag och innehåll samt säkerställa tillgången till god hälso- och sjukvård och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar vidare att den nationella samordnaren för kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre (dir. 2019:77) ska redovisa sitt uppdrag samt att regeringen planerar att lämna propositionen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket till . biföll det förslag till anslag för stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet som regeringen föreslog i budget-propositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9, bet. 2020/21:SoU1, rskr. 2020/21:156). har därefter genom ett utskottsinitiativ föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om att den ska göra en uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen. I de fall medlen inte har använts till äldreomsorgen ska de återbetalas. ställde sig bakom socialutskottets förslag (bet. 2020/21:SoU28, rskr. 2020/21:210). anser att behöver en äldreomsorg med hög kontinuitet och hög kompetens. I det nu aktuella förslaget till utskottsinitiativ lämnas ett antal förslag för att, i väntan på resultatet av pågående arbete, åtgärda de akuta brister som påtalat och påbörja arbetet med att avhjälpa de strukturella brister som varit kända . Det handlar om att minska antalet timanställda, öka personalkontinuiteten och den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen samt förbättra möjligheterna till trygga boenden för äldre. Sammantaget föreslås att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 tillförs ytterligare 4 . ser positivt på det föreslagna resurstillskottet samt på förslaget om hur de olika stöden ska fördelas. Som socialutskottet betonade i det ovan nämnda tillkännagivandet är det av stor vikt att ökade resurstillskott utvärderas och följs upp. Det är mycket viktigt att säkerställa att statliga medel som är avsedda för äldreomsorgen går till den verksamheten. inser att resurstillskottet kommer att kräva en viss planering för att hinna användas på adekvat sätt. vill även poängtera vikten av att de statliga satsningar som görs inom äldreomsorgen är långsiktiga och sträcker sig över ett flertal år. Endast genom stora kontinuerliga resurstilldelningar kan äldreomsorgen bli trygg för de äldre. föreslår att finansutskottet tar ett utskottsinitiativ i enlighet med förslaget i de delar som rör anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. begränsar sitt yttrande (2020/21:UbU3y) till den del av förslaget som avser fler yrkeshögskoleplatser för specialistundersköterskor, inklusive studiestöd, med fokus på äldrevård och demensvård. instämmer inledningsvis i att frågan om kompetensen inom äldrevården, bl.a. hos den viktiga yrkesgruppen undersköterskor, är oerhört angelägen. Det har inte minst det senaste årets pandemi visat. Regeringen och har också vidtagit åtgärder och gjort satsningar inom detta område, bl.a. genom olika former av utbyggd utbildning (se bl.a. prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). har tidigare under innevarande i budget-betänkande 2020/21:UbU1 behandlat motionsyrkanden som liknar det nu aktuella förslaget om fler platser till yrkeshögskoleutbildning. Utskottet avstyrkte då yrkandena med hänvisning till de satsningar som gjorts inom och Äldreomsorgslyftet. Utskottet vill även nu när det gäller frågor om satsningar på utbildning inom hälso- och sjukvården samt ökat stöd till vuxenutbildningen påminna om att det inom ramen för regeringens satsning på Äldreomsorgslyftet ges möjlighet för anställda inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde på betald arbetstid. I budgetpropositionen angavs att satsningen planeras omfatta sammanlagt ca inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Utskottet vill vidare hänvisa till flera åtgärder som regeringen och vidtagit. Inom ramen för gjorde regeringen i budgetpropositionen en stor ökning av antalet platser inom , regionalt yrkesvux, folkhögskolor, universitet och högskolor. Dessa medel gör att fler kommer att kunna få en yrkesutbildning för arbete inom bl.a. äldreomsorgen. omfattar totalt ca . beräknas omfatta totalt . En omfattande platsutbyggnad inom har inletts inom ramen för . I budgetpropositionen tillfördes ytterligare medel för en fortsatt ökning av antalet platser på såväl de ordinarie längre utbildningarna som kurser och kurspaket (korta utbildningar). når 50 000 årsplatser på ordinarie utbildningar , vilket innebär en fördubbling av antalet årsplatser (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 s. 127). Vidare tillsatte regeringen en nationell samordnare som ska främja en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. Regeringen vill även införa en skyddad yrkestitel för undersköterskor i syfte att stärka kvaliteten och säkerheten inom vård och omsorg. Lagrådsremissen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket lämnades till Lagrådet . Regeringen och har således vidtagit flertalet åtgärder inom detta område, enligt utskottet. Utskottet utesluter inte att det kan komma att behövas ytterligare åtgärder men anser mot ovanstående bakgrund att finansutskottet nu bör avstyrka förslaget i den del som avser fler yrkeshögskoleplatser för specialistundersköterskor, inklusive studiestöd, med fokus på äldrevård och demensvård. I yttrandet finns en avvikande mening (M, SD, V, KD), där det anförs att finansutskottet bör tillstyrka förslaget i den del som avser fler yrkeshögskoleplatser för specialistundersköterskor, inklusive studiestöd, med fokus på äldrevård och demensvård. Coronaviruset har slagit hårt mot . Särskilt äldre har drabbats. De höga dödstalen bland äldre har sin grund i den höga allmänna smittspridningen och strukturella brister inom äldreomsorgen, enligt bedömning. ger tydliga rekommendationer om åtgärder. Det handlar bl.a. om att kraftigt minska andelen timanställda och stärka den medicinska kompetensen. Därtill finns andra problem inom äldreomsorgen som varit kända , bl.a. om en brist på anpassade boenden för äldre. I detta betänkande tas initiativ till ett antal förslag för att börja åtgärda de akuta brister som pekar på, men också för att åtgärda de strukturella brister som varit kända . Det handlar om ökad medicinsk kompetens, färre timanställningar och ökad personalkontinuitet samt ökade möjligheter till tryggt boende för äldre. De åtgärder som presenteras nedan behöver vidtas här och . Sammantaget tillförs 2021 till äldreomsorgen utöver nu liggande budget. skulle dessa förslag medföra ytterligare utgifter på nära . Den ändringsbudget som föreslås förväntas öka utgifterna på statens budget, försvaga det finansiella sparandet och öka det statliga lånebehovet med . Detta anser utskottet vara motiverat i den krissituation som befinner sig i. Sammantaget medför förslagen ökade utgifter enligt fördelningen nedan. Nytt prestationsbaserat stöd för att minska andelen timanställningar inom äldreomsorgen Nytt stöd för att utöka läkarkompetensen inom äldreomsorgen Nytt prestationsbaserat stöd för att utöka sjuksköterskebemanningen inom äldreomsorgen Fler yrkeshögskoleplatser för specialistundersköterskor med fokus på äldrevård och demensvård Utökat investeringsstöd för äldrebostäder Färre timanställningar och ökad personalkontinuitet inom äldreomsorgen bedömer att arbetsgivarna i äldreomsorgen måste förbättra anställningstryggheten och personalkontinuiteten samt kraftigt minska andelen personal med timanställning. Andelen tidsbegränsat anställda inom äldreomsorgen har ökat . hade av de anställda inom vård och omsorg tidsbegränsade anställningar. hade av de anställda inom vård och omsorg en tidsbegränsad anställning enligt SKR:s personalstatistik. Motsvarande siffra för hela arbetsmarknaden är . Den långsiktiga ambition som utskottet ställer sig bakom är att andelen tidsbegränsade anställningar inom äldreomsorgen ska halveras, i huvudsak genom att omvandlas till tillsvidareanställningar på heltid. är tydlig med att arbetsförhållandena och anställningstryggheten inom äldreomsorgen måste förbättras. En ökad personalkontinuitet skulle stärka kvaliteten och öka tryggheten i omsorgen då det förbättrar möjligheten till goda relationer mellan de äldre och personalen. Det främjar även fler tillsvidareanställningar framför timanställningar, vilket gör att fler orkar och vill arbeta kvar inom äldreomsorgen, vilket i sin tur förstärker kontinuiteten ytterligare. För att få fler att vilja söka anställning inom och därmed öka kontinuiteten behöver de ofrivilliga delade turerna motverkas och avskaffas. Utskottet vill framhålla att arbetet med omvandling av timanställningar och tidsbegränsade anställningar till tillsvidareanställningar behöver förstärkas omgående. För detta ändamål behövs till budgetperiodens slut . Ambitionen är att arbetet ska vara kontinuerligt och långsiktigt för att undvika att vi hamnar i samma situation igen. För att arbetet ska vara långsiktigt hållbart bör samråd ske med och arbetstagarorganisationerna. Utskottet anser att regeringen ska ta fram en handlingsplan/modell för att minska andelen timanställningar och visstidsanställningar, enligt vilken de budgeterade medel som föreslås i detta betänkande ska fördelas till kommunerna. Modellen bör utformas i enlighet med följande principer: • Den ska vara prestationsbaserad – stödet ska utgå till de kommuner som kan uppvisa en minskning i andelen timanställda. Om kommunerna redovisar en förbättring från föregående år betalas stödet ut som generella medel. • Även de kommuner som redan har uppnått en god nivå när det gäller timanställda i förhållande till tillsvidareanställda bör få ta del av stödet. • Modellen bör bygga på att förbättringen uttrycks procentuellt, eller någon annan likvärdig modell, med en tydligt definierad förbättring utifrån nuvarande prestation. • Samtliga kommuner som lever upp till kraven (och över) får en tredjedel av statsbidraget att dela på. Resterande två tredjedelar går till de kommuner som gör tydliga förbättringar. • Det ska vara lätt för kommunerna att ta del av det statliga bidraget. Resultatet ska kunna följas upp exempelvis genom redan befintlig statistik från SKR:s databas eller genom kommunernas egna personalbokslut. • Kraven för att få ta del av stödet ska gälla all kommunfinansierad äldreomsorgsverksamhet, även privat driven men offentligt finanseriad omsorg. Utskottet anser att andelen timanställningar och ovissa anställningar inom äldreomsorgen behöver minskas omgående. För detta avsätts i statens budget . Resurserna fördelas till kommunerna i enlighet med en modell som regeringen får i uppdrag att ta fram utifrån de principer som redovisats ovan. Detta ska börja gälla . Utskottet bedömer att bör avsättas även i fortsättningen för att minska andelen timanställningar och ovissa anställningar. Till att börja med gäller det utöver det regeringen aviserat för innevarande budgetperiod, dvs. Ökad medicinsk kompetens inom äldreomsorgen har visat på stora brister när det gäller den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen. Bristen på medicinsk kompetens inom äldreomsorgen har dock skapat problem redan före pandemin. Det är viktigt att en långsiktig plan för hur tillgången till behandlande läkare i äldreomsorgen kan stärkas och för hur dygnet runt-bemanning av sjuksköterskor som huvudregel ska uppnås på särskilda boenden tas fram skyndsamt. Utskottets förslag i detta betänkande innebär att det arbetet påbörjas. Den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen behöver stärkas omgående. Utskottet föreslår därför att gör följande: • Avsätter i statens budget för att utöka läkarkompetensen inom äldreomsorgen. Medlen bör fördelas till regionerna för att utöka tillgången till läkare inom äldreomsorgen, och fördelas efter andel äldre . • Avsätter i statens budget , motsvarande en förstärkning om ca 1 600 sjukskötersketjänster, i ett prestationsbaserat stöd till de kommuner som kan uppvisa en förbättring i antal sjuksköterskor per plats i särskilt boende, vardagar respektive . Även de kommuner som redan har en god sjuksköterskebemanning bör få ta del av stödet. Kriterierna kan t.ex. följas upp genom utvärdering av den statistik som samlas in inom ramen för Äldreguiden. Om kommunerna redovisar en förbättring från föregående, eller senast inrapporterade, år betalas stödet ut som generella medel. Eftersom tillgången till sjuksköterskekompetens skiljer sig över landet bör även de kommuner som kan uppvisa en förbättring i form av påbörjad vidareutbildning till sjuksköterska (från undersköterska) för nuvarande personal få del av stödet. Förbättring kan även uppnås genom att kommunerna anställer specialistundersköterskor eller medicinskt ansvariga läkare (). • Avsätter i statens budget för att göra det möjligt för fler undersköterskor att via utbilda sig till specialistundersköterskor med fokus på äldrevård och demensvård. Specialistundersköterskor är en viktig länk mellan undersköterskan och sjuksköterskan, och kan i den rollen avlasta sjuksköterskorna inom äldreomsorgen. Studierna ska bedrivas på deltid vid sidan av jobbet som undersköterska. Satsningen motsvarar ca 500 platser (250 årsplatser) lön (där staten står för av lönen och arbetsgivaren för de som undersköterskan fortsätter att arbeta). Satsningen är dimensionerad utifrån att det funnits flera sökande per utbildningsplats. Tiden för att ansöka om och förbereda start av utbildning är mycket kort för anordnarna. MYH behöver genomföra en extra ansökan och bör därför kunna ha möjlighet att förkorta och förenkla hela proceduren av praktiska skäl, om utbildningar ska kunna komma till stånd 2021. Regeringen bör, om så behövs, ge MYH möjlighet att begränsa vilka som kan ansöka om att bedriva utbildning i en extra ansökan. De medel, , som avsätts för att göra det möjligt för fler undersköterskor att via utbilda sig till specialistundersköterskor med fokus på äldrevård och demensvård fördelas enligt följande: avsätts till anslaget 4:5 inom utgiftsområde 9 till kommunerna för lönekostnader, 4,2 respektive avsätts för studiemedel respektive avsättning för kreditförluster till anslaget 1:2 Studiemedel respektive 1:3 Avsättning för kreditförluster inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Slutligen avsätts i statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning till anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utskottet anser att det även i fortsättningen ska anvisas för att öka läkar- och sjuksköterskekompetensen inom äldreomsorgen, samt respektive 2023 för att utbilda fler specialistundersköterskor, utöver det som regeringen redan har aviserat inom respektive område för innevarande budgetperiod, dvs. Ökade möjligheter till tryggt boende för äldre Det råder brist på anpassade boenden för äldre. Nästan hälften av landets kommuner har ett underskott på biståndsbedömda bostäder för äldre. För att fler äldre ska få tillgång till anpassade boenden snabbare, behövs fler och olika typer av äldreboenden. Genom att t.ex. möjliggöra flytt till ett trygghetsboende tidigare i livet, kan även pressen på platserna i särskilt boende dämpas, då en eventuell flytt till dessa mer resurskrävande och dyrare boenden kan skjutas upp. Dessvärre råder brist på trygghetsboenden i flera kommuner. Dessutom blir boendekostnaden ofta högre i en lägenhet i ett trygghetsboende än i det befintliga hemmet. Många äldre, och framför allt de med svagast ekonomi, är därför hänvisade till att bo kvar hemma – utan anpassningar. Många äldre upplever också ensamhet och blir isolerade i det egna hemmet. För att bryta ensamheten och öka tryggheten vill många därför flytta till ett s.k. trygghetsboende. Där finns det möjlighet till social gemenskap, och inte sällan finns det personal som kan stödja de boende med enklare sysslor. Boende på trygghetsboende vittnar om minskad psykisk ohälsa, en känsla av gemenskap och höjd livskvalitet. Det befintliga statliga stödet till bostäder för äldre personer, som hanteras av och länsstyrelserna, har visat sig vara en viktig faktor för byggandet av trygghetsboenden och särskilda boenden. Detta beror bl.a. på att krav på extra brandskydd, stora badrum och gemensamhetslokal drar upp kostnaderna för byggandet. Stödet täcker en del av byggkostnaden för att bygga eller bygga om bostäder för äldre personer (65+). Det handlar om både trygghetsboenden (inklusive biståndsbedömda) och särskilda boenden. För byggandet av ej biståndsbedömda trygghetsboenden beviljas medel inom det som i förordningen (2016:848) kallas ”hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden”. Stödet kan också användas till att anpassa t.ex. entréer, trapphus eller tvättstugor i hus med hyresrätter och bostadsrätter, så att de fungerar bättre för äldre personer. Den största delen av stödet går till byggandet av särskilda boenden. uppgick stödet till . beslutade i samband med budgetbeslutet att höja anslaget till . I budgetpropositionen sänkte regeringen dock anslaget igen till en nivå på , trots att stödet varit översökt sedan det instiftades 2016. Det har visat sig att stödet tog slut , och att ansökningar blivit liggande i kö. Väntetiden är nu uppe och efterfrågar en utökning av stödet. Förutom att det råder stor brist på anpassade boenden för äldre, finns det nu ledig kapacitet i byggsektorn på grund av den ekonomiska nedgången i pandemins spår. Att investera i byggandet av fler äldrebostäder nu är därmed också en konjunkturellt riktig åtgärd. Genom att skjuta till mer medel kan den kö som byggts upp betas av och investeringsplaner tidigareläggas. Utskottet anser att investeringsstödet för äldrebostäder bör utökas. bör därför ta ställning för att: • Utöka det befintliga statliga stödet till bostäder för äldre personer med i statens budget , där merparten av dessa tillkommande medel öronmärks för ej biståndsbedömda trygghetsbostäder och liknande bostäder, genom att de fördelas inom den kategori som kallas ”hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden”. Resten av stödet kan fördelas till andra typer av äldrebostäder. och länsstyrelserna bör tilldelas medel av dessa för att hantera stödet. Beställningsbemyndigandet bör utökas proportionerligt för att utökade ekonomiska åtaganden inom anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ska kunna ingås, som tidigare gjorda åtaganden uppfylls. • Presentera åtgärder för att komma till rätta med det stora eftersatta behovet av äldrebostäder på . Utskottet anser att det i fortsättningen bör anvisas till investeringsstödet för äldrebostäder utöver vad regeringen har aviserat för innevarande budgetperiod, dvs. Tidsperiod för utbetalning och användande av medel I de fall alla medel inte hinner betalas ut till kommunerna , vilket kan vara fallet t.ex. på grund av att den statistik som ligger till grund för bedömning av kommunernas prestation och därmed fördelning av medlen inkommer först , uppstår ett anslagssparande under utgiftsområde 9, anslaget 4:5. Detta anslagssparande ska i så fall fördelas enligt samma principer som gäller och som är beskrivna i detta initiativ – stödet ska alltså även fortsättningsvis belöna förbättringar mellan 2020 – eller senast inrapporterade år – och 2021, alternativt en god nivå 2021. Detta innebär att regeringen har att, med stöd av anslagsförordningen, fatta ett särskilt beslut om att anslagssparandet i berörd del ska föras över till 2022 och får disponeras . De prestationsbaserade stöd som ingår i detta initiativ innebär att kommuner som lever upp till ett antal krav om förbättring mellan 2020 – eller senast inrapporterade år – och 2021, alternativt en redan god nivå , får medel utbetalade som generella medel. Eftersom det inte finns några krav på vilka ändamål generella medel ska gå till, ska inte några återkrav av medel ske. Det ska därmed stå kommunerna fritt att använda medlen även under efterföljande år. Även övriga medel som ingår i detta initiativ bör, i de fall kommunerna och regionerna inte hinner använda dem , kunna användas även . Regeringen bör således avisera kommunerna och berörda myndigheter att de medel som inte kan användas ska kunna föras över till 2022. Det yttrande som socialutskottet gjort om återbetalning av medel till äldreomsorgen i betänkande 2020/21:SoU28 och som beslutat gäller därmed inte de medel som är del av detta initiativ. Förslagen innebär att de beställningsbemyndiganden som beslutat om för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning bör höjas. Den tid när de åtaganden som görs avseende anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ska infrias bör avse 2022–2024, dvs. längre än vad beslut med anledning av budgetpropositionen innebar. Utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns utskottets förslag till ändrade beställningsbemyndiganden . Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: Vi välkomnar att fler partier i riksdag ser behovet av att investera i vår gemensamma välfärd. Det har funnits behov av ökade resurser till välfärden i allmänhet och till äldreomsorgen i synnerhet. För att öka kvaliteten i äldreomsorgen behövs bättre anställningsvillkor, färre timanställda och fler fasta heltidsanställningar. Utskottsmajoriteten motiverar sitt förslag om ytterligare åtgärder och resurser bland annat mot bakgrund av betänkande. Vi vill därutöver betona att vi står inför kraftigt ökande behov inom äldreomsorgen på grund av de demografiska förändringarna. För att åstadkomma varaktiga förändringar inom äldreomsorgen är det särskilt viktigt att ge långsiktiga och stabila planeringsförutsättningar. Regeringen, och Liberalerna föreslog därför i budgetpropositionen en bred permanent resursförstärkning till kommunernas äldreomsorg om . Regeringen har även presenterat ett äldreomsorgslyft som syftar till att förbättra personalförsörjningen och ge fler fasta anställningar genom att möjliggöra kompetenshöjande åtgärder under arbetstid för undersköterskor, vårdbiträden och första linjens chefer inom äldreomsorgen. Satsningen omfattar sammanlagt 2021. Dessutom har regeringen tillfört kommuner och regioner i generella statsbidrag 2021, varav är en permanent höjning. Regeringen har vid upprepade tillfällen aviserat att förstärkningen av de allmänna bidragen till kommunsektorn ska fortsätta under hela mandatperioden. Äldreomsorgen i behöver en långsiktigt trygg finansiering för att vi ska kunna bygga ut den, höja kvaliteten och förbättra arbetsvillkoren. Vi är därför kritiska till att utskottsmajoriteten väljer att behandla den här frågan utanför den ordnade och sammanhållna budgetprocessen. Bakgrunden till den nya budgetlagen var budgetsaneringen som innebar ett hårt slag mot den svenska välfärden. Den ordnade och sammanhållna budgetprocessen har tjänat oss väl och har även varit en förutsättning för att vi kunde möta coronapandemin med den lägsta statsskulden . Det är oroväckande att man nu frångår en process som haft grundmurat stöd i oavsett politisk inriktning och genomför den största avvikelsen för beslut om statens budget sedan den infördes . Ett viktigt syfte med den sammanhållna budgetprocessen att olika angelägna ändamål ska mätas mot varandra i relation till det budgetutrymme som finns. Det är en princip som sätts ur spel om det går att samla olika majoriteter för ökade utgifter i enskilda frågor.