bet · H801SfU29 · 2021-06-16 00:00:00 — Testning vid verkställighet av utvisningsbeslut Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om möjlighet att testa en utlänning för att kunna verkställa ett beslut om avvisning eller utvisning och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår också att ställer sig bakom det som utskottet anför om nödvändiga lagändringar för att säkerställa att polisen ges förutsättningar att verkställa beslut om avvisning eller utvisning och tillkännager detta för regeringen. Utskottet anser att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag som gör det möjligt att testa personer i de fall detta krävs för att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna verkställas. Regeringen bör även utreda och vid behov föreslå andra nödvändiga förändringar i lagstiftningen för att säkerställa att polisen har förutsättningar att agera när en utlänning hindrar och försvårar polisens verkställighetsarbete. I betänkandet finns två reservationer (S, V, MP) där det föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Utskottet lägger på eget initiativ fram förslagen till tillkännagivanden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Testning vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut 1.Testning vid verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning, punkt 1 (S, V, MP) 2.Förutsättningar att verkställa beslut om avvisning eller utvisning, punkt 2 (S, V, MP) Utskottets förslag till riksdagsbeslut Testning vid verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning ställer sig bakom det som utskottet anför om möjlighet att testa en utlänning för att kunna verkställa ett beslut om avvisning eller utvisning och tillkännager detta för regeringen. Reservation 1 (S, V, MP) Förutsättningar att verkställa beslut om avvisning eller utvisning ställer sig bakom det som utskottet anför om nödvändiga lagändringar för att säkerställa att polisen ges förutsättningar att verkställa beslut om avvisning eller utvisning och tillkännager detta för regeringen. Reservation 2 (S, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (M), (SD), (KD), i (SD), (M), (S), (M), (SD), (C), (V), (L), (MP) och (S). Inom utskottet har det väckts en fråga om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ska ta initiativ till ett tillkännagivande om testning vid verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut (prot. 2020/21:37). Migrationsminister informerade i frågan vid utskottets sammanträde . Testning vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om möjlighet att testa en utlänning för att kunna verkställa ett beslut om avvisning eller utvisning. gör också ett tillkännagivande till regeringen om nödvändiga lagändringar för att säkerställa att polisen ges förutsättningar att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Jämför reservation 1 (S, V, MP) och 2 (S, V, MP). De grundläggande bestämmelserna om utlänningars rätt att vistas i och om avvisning och utvisning av utlänningar som av olika skäl inte får vistas i finns i utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL. Enligt 8 kap. 1 och 2 §§ UtlL kan avvisning bl.a. ske om utlänningen saknar pass, visering eller uppehållstillstånd eller om det kan antas att han eller hon kommer att begå brott i . När det gäller utvisning finns det närmare bestämmelser i 8 kap. 6 § och 8 a kap. UtlL. Utvisning får bl.a. ske om utlänningen saknar pass eller de tillstånd som krävs för att få uppehålla sig i landet eller på grund av brott. Ett beslut om avvisning eller utvisning ska enligt 8 kap. 21 § UtlL innehålla en tidsfrist inom vilken utlänningen frivilligt ska lämna landet i enlighet med beslutet (tidsfrist för frivillig avresa). Enligt 12 kap. 14 § UtlL är den myndighet som enligt huvudregeln verkställer avvisnings- och utvisningsbeslut. får lämna över ett avvisnings- eller utvisningsärende för verkställighet till om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan och inte kan anträffas utan medverkan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Säkerhetspolisen verkställer beslut om avvisning eller utvisning i säkerhetsärenden om inte annat anges av eller domstol. ska även verkställa beslut från en allmän domstol om utvisning på grund av brott. Som ett led i förfarandet att avlägsna en utlänning ur landet får utlänningen under vissa förutsättningar tas i förvar (10 kap. 1 § UtlL). Enligt 10 kap. 4 § UtlL får en utlänning inte hållas i förvar för verkställighet för att förbereda eller genomföra verkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning än , om det inte finns synnerliga skäl för . Även om det finns sådana synnerliga skäl får utlänningen inte hållas i förvar än eller, om det är sannolikt att verkställigheten kommer att ta på grund av bristande samarbete från utlänningen eller det tar tid att införskaffa nödvändiga handlingar, än . Tidsgränserna om tre och gäller inte om utlänningen av allmän domstol utvisats på grund av brott. Enligt 10 kap. 9 § UtlL ska ett beslut om förvar med tidsgränser prövas på nytt från den dag då det började verkställas. I de fall det finns beslut om avvisning eller utvisning ska beslutet om förvar prövas på nytt från den dag då det började verkställas. Om utlänningen hålls kvar i förvar, ska ny prövning fortlöpande ske inom samma tider. Ett beslut om förvar ska upphävas, om det inte längre finns skäl för beslutet. I budgetpropositionen anger regeringen att antalet förvarsplatser ökade med 111 genom att en ny förvarsanläggning öppnades samt genom förtätning på de befintliga anläggningarna. Vid utgången av uppgick antalet platser till 528, vilket är drygt en 100-procentig ökning sedan utbyggnaden av förvarsverksamheten påbörjades. I regleringsbrev respektive 2021 har regeringen angett att antalet förvarsplatser ska uppgå till minst 520. I 9 kap. utlänningslagen finns bestämmelser om vissa kontroll- och tvångsåtgärder som får vidtas gentemot utlänningar, t.ex. omhändertagande av pass och resehandlingar, fotografering, tagande av fingeravtryck och omhändertagande av utlänningen för att verkställa ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. och Säkerhetspolisen får för att verkställa ett beslut om avvisning eller utvisning omhänderta en utlänning om det är nödvändigt för att förbereda eller genomföra verkställigheten. Utlänningen får omhändertas under högst eller om det finns särskilda skäl (9 kap. 12 § UtlL). När en utlänning har omhändertagits eller har tagits i förvar för att förbereda eller genomföra verkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning får eller Säkerhetspolisen, om det är lämpligt, vidta sådana åtgärder som behövs för att utlänningen ska få nödvändiga handlingar för verkställigheten eller för att utlänningens identitet eller medborgarskap ska kunna klarläggas (9 kap. 13 § UtlL). I 1 kap. 1 § smittskyddslagen (2004:168) anges att samhällets smittskydd ska tillgodose befolkningens behov av skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar. Enligt 1 kap. 3 § avses med allmänfarliga sjukdomar smittsamma sjukdomar som kan vara livshotande, innebära långvarig sjukdom eller svårt lidande eller medföra andra allvarliga konsekvenser och där det finns möjlighet att förebygga smittspridning genom åtgärder som riktas till den smittade. De allmänfarliga sjukdomarna och vissa andra smittsamma sjukdomar ska anmälas eller bli föremål för smittspårning enligt bestämmelserna i lagen. Sådana sjukdomar benämns anmälningspliktiga sjukdomar respektive smittspårningspliktiga sjukdomar. De allmänfarliga sjukdomarna anges i bilaga 1 till lagen. Enligt 3 kap. 2 § får förvaltningsrätten på ansökan av smittskyddsläkaren besluta om tvångsundersökning om någon som med fog kan misstänkas bära på en allmänfarlig sjukdom motsätter sig den undersökning som behövs för att konstatera om smittsamhet föreligger. Beslut om sådan undersökning får meddelas endast om det finns en påtaglig risk för att andra människor kan smittas. Vid undersökningen får det inte förekomma ingrepp som kan förorsaka annat än obetydligt men. Den läkare som utfört undersökningen ska underrätta smittskyddsläkaren om resultatet av denna. anges covid-19 som en allmänfarlig sjukdom i bilaga 1 till smittskyddslagen. Invandringen till är reglerad, vilket innebär att det finns regler för vilka som får resa in i och vistas i landet. Den som har nekats uppehållstillstånd i ett slutligt beslut ska återvända till sitt hemland. När en utlänning med ett avvisnings- eller utvisningsbeslut inte självmant lämnar landet inom utsatt tid får under vissa förutsättningar överlämna ärendet till polisen för verkställighet av beslutet. ska även verkställa ett beslut från allmän domstol om utvisning på grund av brott. Under pandemin har vissa personer med avvisnings- eller utvisningsbeslut vägrat att låta sig testas för covid-19. Detta försvårar verkställighetsarbetet eftersom, flera länder kräver ett genomfört PCR-test med negativt testsvar för inresa i landet. Även bl.a. Frontex (Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån), transitflygplatser och flygbolag kräver PCR-test med negativt testsvar för att genomföra transporter m.m. Migrationsminister meddelade i ett svar på två skriftliga frågor samt vid utskottets sammanträde att han inte är beredd att överväga tvångstestning. I stället hänvisar han bl.a. till en intensifierad dialog med mottagarländerna. Utskottet konstaterar att denna dialog inte lett till att ett beslut om avvisning eller utvisning har kunnat verkställas i dessa fall. Utskottet kan också konstatera att vägran att låta sig testas leder till att utlänningar som ska utvisas på grund av brott blir kvar i landet och därmed upptar plats på förvarsanläggning. Detta sker i då antalet förvarsplatser, på grund av pandemin och upprustningsbehov på förvaren, minskat med . Det finns även uppgifter om att en utlänning som utvisats på grund av brott inte längre kunnat hållas i förvar. I dessa fall kan inte heller bortses från brottsoffrens lidande och risken för att brottsutvisade begår nya brott. Vid verkställighet på grund av ett beslut om nekat uppehållstillstånd vill utskottet understryka att vägran att låta sig testas och på så sätt hindra verkställigheten innebär ett flagrant missbruk av systemet och medför påfrestningar på samhället samt även en minskad tilltro till den svenska migrationslagstiftningen. Utskottet vill peka på att ett ökat antal personer som vistas utan tillstånd i landet också bidrar till ett växande skuggsamhälle. Utskottet är medvetet om att tvångstestning aktualiserar grundlagsfrågor och avvägningar i fråga om ingrepp i den personliga integriteten. Även frågan om hur en testning genomförs, vilken effekt testet har på den enskildes fysiska hälsa och vilka svar ett test kan ge, måste beaktas. Dessa frågor måste enligt utskottets mening hanteras mycket varsamt. Liknande avvägningar har gjorts i andra sammanhang tidigare. Exempelvis finns det enligt smittskyddslagen möjlighet att under vissa förutsättningar tvångsundersöka en person för att konstatera om smittsamhet av en allmänfarlig sjukdom föreligger. Ett väl fungerande återvändande är enligt utskottet en fråga som måste få hög prioritet. Utskottet välkomnar även att regeringen i regleringsbrev gett polisen i uppdrag att prioritera verkställighet av beslut om utvisning på grund av brott. Utskottet anser dock att antalet verkställda beslut om avvisning och utvisning behöver öka ytterligare. För att polisen ska kunna nå framgång med uppdraget behöver myndigheten få förutsättningar för att kunna verkställa besluten med hjälp av tvångsmedel. Pandemin är långtifrån över, och mycket talar för att nya virus kan komma att få spridning i och påverka samhället . Behovet av lagstiftning är därför enligt utskottets mening inte temporärt. Utskottet anser att regeringen skyndsamt bör utreda hur tvångstestning kan möjliggöras i de ovan beskrivna situationerna. Utskottet förutsätter att frågor om den personliga integriteten samt grundlags- och smittskyddsfrågor kommer att belysas i den fortsatta beredningen av ärendet. Det saknas således skäl att i detta ärende inhämta yttranden från och socialutskottet. Som utskottet anför krävs även en skyndsam hantering i denna fråga. Vidare anser utskottet att det bör utredas om det finns behov av ytterligare förändringar för att säkerställa att polisen ges tillräckliga befogenheter i verkställighetsarbetet i de fall den som ska lämna landet hindrar och försvårar för polisen. Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag som möjliggör testning av en utlänning för att kunna verkställa ett beslut om avvisning samt att regeringen utreder och återkommer med nödvändiga lagändringar för att säkerställa att polisen ges förutsättningar att verkställa beslut om avvisning eller utvisning och tillkännager detta för regeringen. Testning vid verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning, punkt 1 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (V), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Regeringen arbetar aktivt med återvändandefrågorna, bl.a. genom en intensifierad dialog med mottagarländerna. Inom ramen för den dialogen förs också diskussioner om alternativ till covid19-testning innan utresan. Återvändandet fortgår således men liksom för andra EU-länder med de begränsningar som är en ofrånkomlig följd av en pågående pandemi. Regeringens pågående dialog med mottagarländerna bör avvaktas. Vidare kan det inte anses motiverat att lagstifta i fråga om tvångstestning i dessa situationer under den begränsade tid som ett behov faktiskt kan komma att finnas. Förslaget är utformat som ett tvångsingripande riktat mot en särskild grupp och innebär att polisen skulle ges långtgående befogenheter. Det kan ifrågasättas om förslaget kan anses förenligt med grundlagsskyddade fri- och rättigheter samt proportionalitetsprincipen. Det hade därför varit önskvärt att i detta ärende inhämta yttrande från och socialutskottet. bör med det anförda inte besluta om ett tillkännagivande till regeringen om tvångstestning. Utskottets förslag bör därför avslås. Förutsättningar att verkställa beslut om avvisning eller utvisning, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (V), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Polisen har förutsättningar att agera när en utlänning hindrar eller försvårar polisens verkställighetsarbete. Ett förvarsbeslut bottnar generellt sett i att det finns risk för att en utlänning som ska avvisas eller utvisas kommer att avvika och inte medverka till myndigheternas beslut att lämna landet. Utlänningar som ska utvisas eller avvisas kan hållas i förvar och brottsdömda utlänningar som ska utvisas kan hållas kvar . bör således inte göra något tillkännagivande till regeringen om att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att polisen har förutsättningar att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Utskottets förslag bör avslås. Testning vid verkställighet av utvisningsbeslut Vi ska nu debattera socialförsäkringsutskottets betänkande 29 Testning vid verkställighet av utvisningsbeslut. Jag börjar med att yrka bifall till Socialdemokraterna med fleras reservation nummer 1. De grundläggande bestämmelserna om utlänningars rätt att vistas i och om avvisning och utvisning om man av olika skäl inte får vistas i finns i utlänningslagen, som precis har debatterats här i kammaren i stort sett . I utlänningslagen finns bestämmelser om vissa kontroll- och tvångsåtgärder som får vidtas gentemot utlänningar, till exempel omhändertagande av pass och resehandlingar, fotografering, tagande av fingeravtryck och omhändertagande av utlänningen för att verkställa ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. och Säkerhetspolisen får för att verkställa ett beslut om avvisning eller utvisning också omhänderta en utlänning om det är nödvändigt för att förbereda eller genomföra verkställigheten. I smittskyddslagen anges att samhällets smittskydd ska tillgodose befolkningens behov av skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar. Förvaltningsrätten får på ansökan av smittskyddsläkaren besluta om tvångsundersökning om någon som med fog kan misstänkas bära på en allmänfarlig sjukdom motsätter sig den undersökning som behövs för att konstatera om smittsamhet föreligger. Beslut om sådan undersökning får meddelas endast om det finns en påtaglig risk för att andra människor kan smittas. Vid undersökningen får det inte förekomma ingrepp som kan förorsaka annat än obetydligt men. Den läkare som utfört undersökningen ska underrätta smittskyddsläkaren om resultatet av denna. anges också covid-19 som en allmänfarlig sjukdom i bilaga 1 till smittskyddslagen. När det gäller återvändande arbetar regeringen aktivt med det, bland annat genom en intensifierad dialog med mottagarländerna. kunde vi också höra migrationsminister ta upp detta. Han angav även flera länder som han i närtid hade haft kontakt med, bland annat . Dialog förs också om alternativ till covid-19-testning innan utresan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Testning vid verkställighet av utvisningsbeslut Återvändandet fortgår således, men liksom för andra EU-länder med de begränsningar som är en ofrånkomlig följd av en pågående pandemi. Trots dessa finns det alltså både ett självmant återvändande och också utvisning och avvisning. Normala år uppgår det till det cirka 12 000 , men även 2020 var det faktiskt över 7 000 som återvände. Därför anser vi att något tillkännagivande inte behövs, beroende på regeringens pågående dialog med mottagarländerna, som jag tog upp. Vidare kan det inte anses motiverat att lagstifta i fråga om tvångstestning i dessa situationer under den begränsade tid som ett behov faktiskt kan komma att finnas. Vi hoppas såklart att den blir så kort som möjligt, att pandemin faktiskt avklingar så att vi har ett bättre läge i närtid. Förslaget är utformat som ett tvångsingripande riktat mot en särskild grupp och innebär att polisen skulle ges långtgående befogenheter. Det kan ifrågasättas om förslaget kan anses förenligt med grundlagsskyddade fri och rättigheter samt proportionalitetsprincipen. Vi hade velat att detta hade fått beredas av och socialutskottet. Vi ansåg inte att vi själva hade den kunskapen och hade velat inhämta ett yttrande från dem innan detta blev ett betänkande, för att också belysa de frågor som andra utskott äger. Polisen har förutsättningar att agera när en utlänning hindrar eller försvårar polisens verkställighetsarbete. Utlänningar som ska utvisas eller avvisas kan hållas i förvar , och brottsdömda utlänningar som ska utvisas kan hållas kvar . Det har i flera debatter låtit som att det inte skulle vara möjligt, men det är det. Regelverket ser ut på det sättet: Handlar det om brottsdömda är det obegränsad tid i förvar. En förutsättning för den reglerade invandringen är att beslut följs. Har man fått ja på sin asylansökan ska man också ges en verklig chans att komma in i samhället och bygga sig ett nytt liv här. Man ska få ett ja på riktigt. Men har man fått nej ska man återvända. Ett nej ska vara ett nej på riktigt. När det inte är så, när det inte fungerar, undermineras den reglerade invandringen. Invandringen ökar, och i förlängningen får vi faktiskt minskade möjligheter att hjälpa dem med allra störst behov. Bara hälften som ska återvända gör det frivilligt, trots att det är deras skyldighet. I stället för att följa ett lagakraftvunnet beslut väljer ett stort antal personer att avvika och gå under jorden. Antalet personer som lever utan tillstånd i har av en utredning bedömts uppgå till uppemot 50 000. Gränspoliser tror på det dubbla. Regeringen säger sig gång på gång prioritera återvändandet men vägrar konsekvent att ge myndigheterna de verktyg som de behöver: fler förvarsplatser, längre preskriptionstider och ökade visitationsmöjligheter, för att nämna några. Och så , mitt i pandemin, sätter så många som nio av tio som redan borde ha lämnat landet i system att vägra låta sig testas för covid-19, som flygbolag och mottagandeländer kräver ett negativt test. Vips kan de i praktiken själva avgöra om de ska utvisas eller inte. Det handlar om dem som har nekats asyl, men det handlar också om dem som ska utvisas på grund av brott. Det gör mig faktiskt heligt förbannad att det har gått så långt att personer som dömts för grova sexualbrott har släppts fria för att de inte kunnat utvisas på grund av detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Testning vid verkställighet av utvisningsbeslut uppmärksammade jag på den här problematiken genom en skriftlig fråga. hade jag en debatt med honom om möjligheten att ändra lagen så att man kan genomföra tvångstestningar. Då sa han att han skulle lösa frågan genom diplomati. Men problemen bara förvärrades, och ingenting hände. Det var i själva verket först när skrivit om ett fall med två män från som dömts för våldtäkt på en 14-åring, men som inte kunde utvisas, som tog kontakt med ambassadör . Jag är väl medveten om att tvångstestning aktualiserar avvägningar gällande den personliga integriteten, och sådana frågor måste hanteras mycket varsamt. går det inte att bortse från brottsoffers lidande eller risken för att brottsutvisade begår nya brott om de släpps ut. Inte heller går det att bortse från att fler personer utan tillstånd att befinna sig i bidrar till ett växande skuggsamhälle där människor far illa. Det frestar också på den sargade tilltron till det svenska migrationssystemet när personer genom att vägra ta ett test som miljoner andra människor tar frivilligt kan förhindra sin egen utvisning. Det handlar om ett flagrant sätt att missbruka situationen och om att sätta sig över beslut meddelade av svenska myndigheter. De som våldtar borde få en enkel biljett hem, och den borde inte vara ombokningsbar. Andra länder är i vanlig ordning mer snabbfotade än . genomförs tvångstestning i och i av dem som ska utvisas. hade inte heller den lagliga möjligheten tidigare, men man agerade, till skillnad från den här regeringen, direkt när problematiken uppdagades. har de möjligheten på plats. Tvångstestning är inte heller något främmande för . finns i smittskyddslagen möjlighet att under vissa förutsättningar tvångsundersöka en person, men då krävs konkret misstanke om smitta. Lagstiftaren har alltså redan gjort avvägningen att det finns situationer där den personliga integriteten faktiskt får stå tillbaka för att man ska kunna undersöka om en person bär på en farlig sjukdom. behöver vi utvidga tillämpningen så att tvångstestning kan aktualiseras även i de situationer där de krävs för utvisning. Jag är mycket glad att en tydlig majoritet i socialförsäkringsutskottet har ställt sig bakom förslag till lagändring. måste regeringen skyndsamt återkomma med förslag på hur tvångstestning kan möjliggöras när det behövs för att säkerställa en av- eller utvisning. Dessutom kräver utskottet att regeringen ska se över om det finns behov av andra förändringar för att säkerställa att polisen har förutsättningar att agera när de som ska utvisas hindrar och försvårar för polisen. Socialdemokraterna, och är emot förslaget om tvångstestning av dem som ska utvisas. Jag har helt ärligt väldigt svårt att förstå det. Det tror jag att många har. Hur kan man se våldtäktsoffren i ögonen och säga att man hellre släpper ut förövarna än tvingar dem att ta ett enkelt test? Svaret är att man kanske inte riktigt kan det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Testning vid verkställighet av utvisningsbeslut När P1 ville ha en debatt i frågan var det ingen från Socialdemokraterna, , som är de som säger nej till det här förslaget, som ville ställa upp på debatt. Jag tycker att det är ganska lågt. Man får gärna tycka annorlunda, men jag tycker att man ska ta debatten.