bet · H901NU4 · 2021-12-22 00:00:00 — av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 16. förvärvade , där bl.a. TV4 och C ingår. Staten är i särklass största ägare i . Vi menar att det finns skäl att anföra mot att svenska staten är ägare i ett kommersiellt telekomföretag. finns det också starka skäl för staten att äga för att på så sätt skydda statens behov av säkra kommunikationer inom bl.a. försvarsmakten och . Efter ett tillkännagivande från om att överväga ett minskat statlig ägande i gjordes en omfattande analys om vad ett minskat statligt ägande skulle innebära. Vi kan dock konstatera att det inte har gjorts en analys av en s.k. funktionell uppdelning av verksamheten i två delar – i nät- respektive innehållstjänster – för att se om det är möjligt att ta bort statens medverkan på telekommarknaden. Regeringen bör därför initiera en sådan utredning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. AB:s uppdrag och mål, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:397 av (SD) yrkande 3 och 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2021/22:397 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkande 4, 2021/22:2822 av (M) och 2021/22:3539 av (M). Vi anser att strategi i fråga om förnybar energi bör ses över och anpassas till rådande förhållanden på den svenska och europeiska energimarknaden. Relativt låga energipriser och ett lågt pris på utsläppsrätter i kombination med ett enormt investeringsbehov i infrastruktur, bl.a. till följd av uppförandet av väderberoende kraftproduktion, menar vi kommer att resultera i långsiktigt ökade kostnader och ekonomisk osäkerhet när det gäller bolagets lönsamhet. En utveckling som troligtvis kommer att medföra ökade kostnader för staten och dessutom innebära en negativ inverkan på svensk industris konkurrenskraft. Rimlig lönsamhet genom sund ekonomisk konkurrens mellan energislagen utan subventioner som snedvrider marknader är behövligt. Vi förordar emellertid ett system för elproduktion i som i möjligaste mån är oberoende av fossil energi. Elmarknaderna i norra är delvis integrerade, vilket är naturligt, men vi anser att bör undvika att göra sig långsiktigt beroende av importerad el. Det får därför inte finnas en övertro på väderberoende energislag som t.ex. vindkraft och solceller, eftersom dessa måste kombineras med baskraft av något slag. Förutom att vi med utgångspunkt i det vi har anfört menar att strategi i fråga om förnybar energi bör ses över anser vi även att bolagets fokus bör flyttas från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. AB:s uppdrag och mål, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2021/22:397 av (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2822 av (M) och 2021/22:3539 av (M). Jag anser att ska gå före i omställningen till ett förnybart energisystem och som land ta ansvar för kommande generationer. AB:s centrala roll i det svenska energisystemet är av stor betydelse för miljö- och klimatomställningen i . lönsamhetskrav bör därför stå i bättre samklang med de miljömål som har fastställt. Bolaget är helägt av staten och regeringen bör därför se till att för in följande portalparagraf i bolagsordningen: ska fortsätta att vara ett helstatligt bolag. och dess dotterbolag ska bedriva energiproduktion som står i överensstämmelse med de av antagna miljömålen. ska vara det ledande energiföretaget i omställningen till en ekologisk och ekonomiskt affärsmässigt uthållig energiförsörjning inom samtliga de geografiska områden där bolaget är verksamt. ska genomföra en övergång till hållbar energiproduktion baserad på förnybara energikällor. uppdrag är att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar energiproduktion. Jag menar att det finns en motsättning mellan kraven på marknadsmässighet och hållbarhet. Ett exempel på när den s.k. affärsmässigheten har gått före samhällsnyttan menar jag är beslut om Letsi kraftstation som ligger mellan och Vuollerim. För att utnyttja en högre fallhöjd och därmed öka effekten har tidigare valt att leda om vattnet genom en tunnel i berget. Ett beklagansvärt resultat av denna åtgärd är uppkomsten av en av längsta torrlagda flodfåror . Jag menar att det emellertid finns goda möjligheter att med relativt små medel återföra ett par procent av det totala vattenflödet ovan jord och på så sätt ge liv åt älvfåran igen. Då skulle den biologiska mångfalden och fiskbeståndet kunna återskapas, vilket skulle gynna lokalsamhället. Jag anser därför att regeringen bör se till att utreder investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Därtill anser jag att bör få i uppdrag att utveckla energilagring i vätgas i samband med bolagets investeringar i förnybar energi. Detta gäller i synnerhet vid utbyggnad av vindkraft. Elbehovet väntas öka kraftigt i takt med att olika samhällssektorer, t.ex. industrier och transporter, elektrifieras. Eftersom produktionen av förnybar energi är väderberoende kommer det finnas stora behov av energilagring för att uppnå en bra effektbalans. Energilagring är fortfarande en utmaning och vätgas kommer att kunna spela en viktig roll . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Visit Sweden AB:s uppdrag, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 24. Visit har som huvudsakligt uppdrag att marknadsföra för utländska turister. Även om den utländska turismen riskerar att vara begränsad i närtid menar vi att det är centralt att främjandet fortsätter. Vi anser därför att Visit ska få i uppdrag att stärka sina marknadsföringsinsatser för att minimera de ekonomiska konsekvenserna av den minskade utländska turismen. Det kan t.ex. handla om att stärka marknadsföringen av pandemianpassade delar av besöksnäringen, som naturturism, i stater som inte har infört reserestriktioner till . Det kan även handla om att bygga upp ett intresse för utomlands som kan generera en ökad turism längre fram när det återigen är möjligt. Vi anser att Visit måste vara väl rustat för att marknadsföra som besöksnation när resandet ökar igen och det finns en möjlighet att stimulera den viktiga turism- och besöksnäringen. Under pandemin har Visit även fått i uppdrag att marknadsföra nationellt, det s.k. svemesteruppdraget. Uppdraget har visserligen förlängts till 2022 men vi anser att uppdraget ska permanentas för att även fortsättningsvis stärka den inhemska besöksnäringen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Visit Sweden AB:s uppdrag, punkt 20 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 24 samt 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11. Coronapandemin har påverkat resandet över hela världen, och den utländska turismen har till stor del ersatts av hemmasemestrandet. Det är bra ur många aspekter men är vi övertygade om att människor kommer att vilja resa över landsgränserna igen och upptäcka nya kulturer och miljöer. har uppmärksammats i internationell press eftersom smittbekämpningsmodell har avvikit från många andra länders. Vi menar att en konsekvens av detta är att riskerar att tappa i attraktionskraft. Därför är det av vikt att staten via sina egna bolag nu kraftsamlar för att främja bilden av som besöksland. Regeringen bör därför genom sin styrning av Visit se till att detta blir en prioriterad uppgift. attraktionskraft som besöksland bör helst öka och i vart fall bibehållas. Regeringen bör vidare överväga att öka det statliga basanslaget till Visit för att uppnå en ändamålsenlig och effektiv marknadsföring av utomlands. Den globala turismen präglas av hård konkurrens och andra länder marknadsför sina länder offensivt. Vi vill understryka vikten av att inte halkar efter i det avseendet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens ägande och förvaltning av vissa övriga företag, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 10–14 och 16 samt 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:257 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4. Utöver det jag har framfört tidigare i betänkandet anser jag även att det är påkallat med åtgärder när det gäller de statligt helägda bolagen , , Akademiska Hus och Jernhusen enligt följande. Jag anser att i stället för att avveckla sin utlåning till stora delar av landet bör komplettera marknadens bristande utlåning på landsbygden. bör därför ändras så att banken åläggs att upprätthålla en god service och goda villkor i hela landet. bör också få i uppdrag att se över hur banken kan bidra till att finansiera lån för företag på landsbygden och vilka särskilda aspekter som då bör beaktas. Dessutom bör få i uppdrag att aktivt arbeta med att utveckla lösningar och produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att utgöra ett komplement till marknaden och stödja hållbara investeringar. Detta kan göra t.ex. genom paket- och lånelösningar inom FoU-området, vilket ofta är svårt för små och medelstora företag att få finansierat från annat håll. Vidare vill jag uppmärksamma att det har förekommit uppgifter om brister i det systematiska arbetsmiljöarbetet hos . Det har bl.a. handlat om bristande riskbedömningar när det gäller smittspridningen av coronaviruset. Skyddsombud vittnar om stora brister i arbetsmiljöarbetet och arbetsgivarens arbetsmiljöansvar. Jag konstaterar att detta inte rimmar väl med regeringens ambitionsnivå för hållbart företagande och är oroande. Regeringen behöver göra en analys av metodiken på området hållbart företagande i relation till arbetsmiljö och olycksfallsstatisk och därefter återrapportera analysen till . Vidare har flera kritiker pekat på att avkastningskrav skapar en press inom bolaget som kan leda till att syftet med verksamheten förfelas. Det förekommer bl.a. uppgifter om att personer med funktionsnedsättning väljs bort från , trots att bolaget har ett samhällsuppdrag att skapa arbeten åt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Enligt mig finns förklaringen till denna utveckling i bolagets förändrade inriktning från ett statligt bolag med socialt ansvar till ett bemanningsföretag som verkar enligt marknadens principer. Det är en förändring som inneburit att krav på lönsamhet, kundfokus och affärsmässighet väger tyngre än medarbetarnas hälsa och utveckling. För att komma till rätta med problemet menar jag att uppdrag behöver förändras i grunden. bör således ändras så att kravet på affärsmässighet tas bort. Akademiska Hus har till uppgift att äga, utveckla och förvalta fastigheter vid landets universitet och högskolor. Den övervägande majoriteten av hyresgäster är lärosäten, dvs. myndigheter som befinner sig på samma plats och i regel samma lokaler . Lärosäten är därmed inte som vilka hyresgäster som helst, med en verksamhet som enkelt kan välja lokaler på en fri marknad. Jag menar att det inte är rimligt att hyreskostnader till Akademiska Hus utgör en så stor del av lärosätenas kostnad som . Ett alternativ vore att vinsten från Akademiska Hus i stället återförs till akademin i form av fria projektbidrag eller liknande. Regeringen bör utreda hur ägardirektiven för Akademiska Hus kan ändras eller hur staten på annat sätt kan minska hyreskostnaderna för högskolor och universitet. För att få fler att resa med kollektiva färdmedel måste resandet vara enkelt för resenären. Stationer och deras funktion är av stor betydelse för att så ska vara fallet. Jernhusen förvaltar ett stort antal järnvägsstationer. Jag kan konstatera att det förekommer flera brister på stationerna t.ex. när det gäller information och service. Bolagets fokus på att utveckla kommersiella lokaler på järnvägsstationer har lett till kommersialisering av stationsutrymmena och att avgiftsfria väntsalar har tagits bort. Fler åtgärder behöver vidtas för att komma till rätta med dessa problem. En av dem är att regeringen bör återkomma med ett sänkt avkastningskrav för Jernhusen senast till bolagsstämman 2023. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. , punkt 15 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Som framgår av utskottets ställningstagande kommer företrädare för de olika partierna i utskottet i ett yttrande till miljö- och jordbruksutskottet att utveckla sin syn på de förslag som finns om såväl i proposition 2021/22:58 som i motionerna. Vi vill dock i detta sammanhang framhålla följande. Som utskottet konstaterade är största skogsägare och bolaget är därmed en viktig del av den svenska skogspolitiken. För oss är det viktigt att åtgärder för att ska ha en växande skogsnäring och ökad hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen prioriteras. har också ett ansvar internationellt och för kommande generationer att bevara, restaurera och utveckla den biologiska mångfalden och också nationella och internationella åtaganden inom detta område. äger av produktiva skogsmark och har ett stort antal medarbetare runt om i landet. Bolagets verksamhet har därmed stor betydelse för den lokala sysselsättningen såväl genom anställda som genom entreprenörer och kunder. Dessutom spelar en viktig roll som uppköpare av virke från många enskilda mindre skogsägare för råvarans avsättning och en fungerande virkesmarknad. uppdrag som en oberoende aktör medför också att bolaget i många fall är en mycket viktig leverantör till mindre och mellanstora kunder utan egen integrerad skogs- och industriverksamhet. kan därtill genom av särskilt beslutade samhällsuppdrag i form av markförsäljningsprogram ge människor bättre förutsättningar att leva och verka i glesbygd. Vi vill även framhålla vikten av att staten är en föregångare i hållbart skogsbruk och tar stor natur- och kulturmiljöhänsyn samt hänsyn till rennäringen. Vi anser att verksamhet även i fortsättningen ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. finns det ett behov av att skydda värdefull natur. Här ser vi att nya ersättningsmarker som överförs från till staten kan bidra till ett snabbt skydd av värdefull natur som det möjliggör ett fortsatt brukande av skog för den enskilda markägare som inte längre tillåts bruka sin skog. En stark ägande- och brukanderätt menar vi är grunden för att i ökad utsträckning kunna ta tillvara skogens potential för ekonomi, klimat och miljö. , punkt 15 (M) (M), (M) och (M) anför: Som framgår av utskottets ställningstagande kommer företrädare för de olika partierna i utskottet i ett yttrande till miljö- och jordbruksutskottet att utveckla sin syn på de förslag som finns om såväl i proposition 2021/22:58 som i motionerna. Vi vill dock i detta sammanhang framhålla följande. Skogen är en av viktigaste naturtillgångar och skogsnäringen är en viktig del av svensk ekonomi. Den svenska skogens betydelse för hela landet kan inte nog understrykas. Skogen ger jobb, skatteintäkter och är väsentlig för handel med andra länder. Skogsindustrin sysselsätter ca 115 000 personer totalt och exportvärdet är . är skogen en av de viktigaste tillgångarna för omställningen till ett fossiloberoende samhälle. Det statligt helägda äger av skogsmark och är därmed största skogsägare. Vår principiella uppfattning är att de statliga innehaven av skogsmark ska minska. Genom att ge fler människor möjlighet att äga skogsmark menar vi att förutsättningarna för människor att bo och verka på landsbygderna stärks. Med fler skogsägare som långsiktigt förvaltar sin egen skog kan en hög virkesproduktion kombineras med värnandet av värdefull natur och den biologiska mångfalden i hela landet. Vi är övertygande om att äganderätten och förvaltarskapstanken – att man vårdar det man äger till nytta även för kommande generationer – för ett ansvarsfullt förvaltande av skogen, till gagn för både skogsproduktionen och miljön. har över 300 000 enskilda skogsägare som tillsammans bidrar till produkter till klimatomställningen, naturvård och den biologiska mångfalden. Vi vill att antalet skogsägare ska bli ännu fler och menar att ett nytt markförsäljningsprogram inom ramen för kan öka antalet skogsägare och bidra till lokal utveckling och naturvård i hela landet. Vi kan dock konstatera att försäljningarna inom det nuvarande markförsäljningsprogrammet inte alltid levt upp till målsättningen att utveckla landsbygden. Vid utformningen av ett nytt markförsäljningsprogram bör därför staten säkerställa att landsbygdens utveckling och den enskilde skogsägaren värnas. Detta menar vi bl.a. kan göras genom att försäljningen omfattar många mindre fastigheter. Vi vill också framhålla vikten av att ett nytt markförsäljningsprogram utvärderas av en extern aktör. Vi anser också att markägare ska ha möjlighet att byta bort skogar med höga naturvärden för att i stället få produktionsskogar av staten. Vi anser att frivillighet ska råda vid avsättningar till formellt skydd och menar att det finns grundläggande problem i dagens lagstiftning och miljömål som leder till avsteg från frivilligheten. Grundläggande för all skogsproduktion menar vi är äganderätten. Äganderätten ska omfatta rätten att bruka mark och upprätthålla principen om frihet under ansvar. Vår uppfattning är att den totala mängden svensk skogsmark som är tagen ur produktion inte ska öka. Vi ser vidare fördelar med att tidsbegränsa och ompröva det formella skyddet med jämna mellanrum för att säkerställa att skyddet är ändamålsenligt, bygger på aktuella förutsättningar och motsvarar ett faktiskt behov av skydd. , punkt 15 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Som framgår av utskottets ställningstagande kommer företrädare för de olika partierna i utskottet i ett yttrande till miljö- och jordbruksutskottet att utveckla sin syn på de förslag som finns om såväl i proposition 2021/22:58 som i motionerna. Vi vill dock i detta sammanhang framhålla följande. Det hävdas från vissa håll att statens marker i mycket högre grad än bör tas i anspråk för totalskydd av skog. Vi instämmer i att om en viss typ av skog behöver skyddas för att rädda en akut hotad art, så bör alternativet att skydda redan statligt ägd mark föredras framför att ta enskilt ägd skog ur brukande. När statlig mark undantas från brukande anser vi att motsvarande arealer där nyttan av nuvarande skydd är lägre bör återföras till brukande. Vidare bedömer vi att behovet av ytterligare skyddad skog är mycket litet. Vi vill i stället framhålla roll för att utveckla skogsbruket. När trakthyggesbruket infördes i stor skala i var det på statsskogarna som metoden utvecklades. har sedan bolaget bildades ägnat mycket tid och resurser åt att bli ett föredöme bland svenska skogsföretag genom att utveckla det aktiva skogsbruket med metoder för vardagshänsyn. Metoder som sedan kan spridas till andra markägare. Vi kan konstatera att detta arbete är högst relevant eftersom trycket på staten att öka andelen s.k. kontinuitetsskogsbruk blivit större. Den historiska erfarenheten i av kontinuitetsskogsbruk har dessvärre till stor del varit negativ och behovet av metodutveckling är därför stort för att nya misstag ska undvikas. Vi menar att här har en viktig roll att spela eftersom det är rimligt att metoderna först testas på statlig mark för att se under vilka förutsättningar det faktiskt fungerar. Vi motsätter oss större förändringar av innehav, åtminstone utan synnerligen noggranna analyser i förväg. Som vi anfört ovan bör i första hand användas för att bedriva kommersiellt skogsbruk och därvidlag utveckla metoderna för vardagshänsyn i skogsbruket. När man nu från vissa håll talar om att skogar ska undantas från skötsel, bör man hålla i minnet inte bara att en stor del redan är undantagna från skötsel, utan också att de mest skyddsvärda skogarna redan tidigare överförts till och . Bolagets försäljning av mark inom ramen för ett framtida markförsäljningsprogram bör därför enligt vår uppfattning hållas låg. anser vi att det är rimligt att staten använder en mindre del av sin egen mark för att kompensera enskilda skogsägare vars mark behöver skyddas. Vi vill dock framhålla vikten av att säkerställa att brukandet inte minskar i olika delar av landet t.ex. genom att staten väljer ut ersättningsmark i närområdet av den enskilda skogsägarens ursprungliga mark. , punkt 15 (C) (C) och (C) anför: Som framgår av utskottets ställningstagande kommer företrädare för de olika partierna i utskottet i ett yttrande till miljö- och jordbruksutskottet att utveckla sin syn på de förslag som finns om såväl i proposition 2021/22:58 som i motionerna. Vi vill dock i detta sammanhang framhålla följande. Skogen är oerhört viktig för svensk ekonomi och skapar jobb på landsbygden. Den ger också förnybar energi som behövs för att möta klimathoten. Vi menar att ägande, ansvar och befogenheter går hand i hand. Det som man äger, det förvaltar och vårdar man också. För oss är äganderätten en grundmurad rättighet och en vägledande princip. Därför anser vi att den svenska skogen även i fortsättningen ska vårdas och brukas enligt principen ”frihet under ansvar”. ser vi att insatserna för den biologiska mångfalden och hotade arter i skog och mark behöver öka. För att åstadkomma en ökad uppslutning för formella avsättningar av skog anser vi att initiativet till formellt skydd av skog i första hand ska tas av markägaren. Vi menar att ett kostnadseffektivt sätt att skydda mark är att använda statligt ägd produktiv skogsmark, t.ex. från , som ersättningsmark vid bildade av naturskyddsområden. För oss är det en viktig princip att markägare som tvingas avstå från att bruka sin mark ska få en rimlig ersättning. Ersättningsmark kan vara ett attraktivt alternativ för enskilda markägare som vill fortsätta bedriva aktivt skogsbruk men inte ser möjligheter att förvärva mark på den öppna marknaden i samband med en process för bildande av naturreservat eller nationalpark. Vi är därför positiva till att överföra produktiv skogsmark från till staten i form av ett program för ersättningsmark, ett s.k. Sveaskogsprogram. Ett sådant program skulle stärka äganderätten som det kan bidra positivt till det strategiska arbetet med skydd av värdefull natur. Vi menar att det finns brister i nuvarande samhällsuppdrag om markförsäljning eftersom försäljningarna inte alltid gynnat glesbygden på det sätt som det var tänkt. Vi är därför positiva till ett reviderat och utökat markförsäljningsprogram där det finns möjlighet för enskilda skogsmarkägare att få produktiv skogsmark i utbyte mot skyddsvärd mark. Syftet med ett nytt markförsäljningsprogram bör vara att främja skogsbruket i glesbygd och naturvärden i så måtto att det fortsättningsvis finns möjlighet att bedriva ett aktivt skogsbruk till nytta för lokalsamhället.