bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — Hänsynsmålet innebär bl.a. att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Vidare har beslutat om ett etappmål för inrikes transporter inom miljömålssystemet som innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Målet är även ett transportpolitiskt etappmål beslutat av regeringen (prop. 2019/20:1 utg.omr. Ett klimatpolitiskt ramverk antogs 2017 som består av klimatlagen (2017:720), ett klimatmål och ett klimatpolitiskt råd (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Det långsiktiga målet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045. Det finns även ett av regeringen fastställt etappmål för trafiksäkerhet som innebär att antalet omkomna till följd av trafikolyckor inom vägtrafiken, sjöfarten respektive luftfarten ska halveras till 2030. Antalet omkomna inom bantrafiken ska halveras till 2030. Antalet allvarligt skadade inom respektive trafikslag ska till 2030 minska med . Vidare kan nämnas att har beslutat om de transportpolitiska principerna (prop. 2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308). Dessa innebär att kunderna ska ges stor valfrihet att bestämma hur de vill resa och hur en transport ska utföras samt att beslut om transportproduktion bör fattas i decentraliserade former. Vidare ska samverkan inom och mellan olika trafikslag samt konkurrensen mellan olika trafikutövare och transportalternativ främjas. Trafikens samhällsekonomiska kostnader ska vara en utgångspunkt när transportpolitiska styrmedel utformas. I motion 2020/21:476 yrkande 3 pekar och (båda C) på behovet av att införa en genomlysning av besöksnäringens infrastruktur och transportbehov. Motionärerna menar att bör få i uppdrag att i samarbete med besöksnäringen undersöka förslag till relevanta infrastruktur- och transportsatsningar som matchar besöksnäringens behov. I motion 2020/21:635 föreslår Alireza Akhondi (C) att det ska tillsättas en översyn om hur lever upp till sitt uppdrag att upprätthålla en god vägstandard i hela . Motionären menar att det svenska vägnätet håller en låg standard och det är hög tid att ta ett helhetsgrepp kring det svenska vägnätet för att möta regelverket från EU och för att vi ska kunna behålla en svensk fordonsindustri i teknologisk framkant, där utvecklingen av eldrivna och självkörande fordon kräver hög standard på vägnätet. I kommittémotion 2020/21:660 yrkande 2 framhåller m.fl. (SD) att det behövs ett större fokus på industrins villkor i infrastrukturplaneringen. Motionärerna pekar på stålindustrins beroende av stabila och tillförlitliga leveranser av råvara och behovet av ett robust och väl fungerande transportsystem för de färdiga produkterna. Ett tillräckligt underhåll av järnvägsnäten är nödvändigt, och flaskhalsar i systemet behöver byggas bort. I kommittémotion 2020/21:663 yrkande 10 betonar m.fl. (SD) att industrins villkor måste prioriteras inom infrastrukturplaneringen. För tillverkningsindustrins del är transportinfrastrukturen avgörande för frakt av gods, men infrastrukturen måste också fungera tillfredsställande för arbetskraften. Tyngre lastbilar ska kunna trafikera fler sträckor, varför underhållsförhöjande åtgärder av t.ex. vissa broar bör prioriteras. I kommittémotion 2020/21:700 yrkande 1 lyfter m.fl. (SD) fram behovet av att stärka landsbygdsperspektivet vad gäller resor, transportkostnader och infrastruktur. Motionärerna betonar att effektiva transporter, inklusive med bil, är av grundläggande vikt för att utanför storstäderna ska utvecklas. Genom satsningar på upprustningar i hela landet skulle enligt motionärerna en större transportnytta nås, inte minst för företag och boende på landsbygden. I kommittémotion 2020/21:701 yrkande 2 framför m.fl. (SD) att infrastrukturen kopplad till gruvnäringens behov behöver stärkas. Malmbrytningen sker oftast i norra inland, och väl fungerande transportsystem är därför helt centrala för att ska kunna vara med och konkurrera på världsmarknaden. Det är därför viktigt att i infrastrukturplaneringen särskilt betona den tunga industrins behov. Även i kommittémotion 2020/21:705 yrkande 3 tar m.fl. (SD) upp frågor om infrastruktur. Motionärerna betonar att en väl utbyggd och fungerande infrastruktur utgör grunden för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet, och de framför att det finns ett ökat behov av såväl vidmakthållande som utveckling, bl.a. vad gäller vägunderhåll och spårkapacitet. I motion 2020/21:1638 uppmärksammar och (båda S) behovet av att verka för trafiksäkra och hållbara vägar. Motionärerna betonar att det ska vara möjligt att bo, leva, verka och växa i alla delar av landet och en förutsättning för detta är väl fungerande, säkra och effektiva person- och godstransporter. I motion 2020/21:1808 uppmärksammar och (båda S) behovet av att se över fördelningsmodellen mellan länstransportplanerna. Motionärerna menar att både fördelningsmodellen mellan länstransportplanerna och prioriteringen av medel för investeringar och underhåll via den nationella planen behöver ses över. Motionärerna menar att såväl omfattningen av vägnätet som den faktiska trafikmängden måste tillmätas större vikt och bl.a. besöksnäringen och skogsnäringen tydligare vägas in. I motion 2020/21:1838 betonar m.fl. (S) vägunderhållets betydelse för jobb och tillväxt i hela landet (yrkande 1). Motionärerna framför att dåliga vägar ökar klyftan mellan stad och landsbygd och pekar särskilt på att norra har de sämsta vägarna i landet. Dåliga vägar innebär ökade kostnader för såväl företagens som hushållens transporter. Motionärerna betonar vidare vikten av att beakta klimat och miljö samt stränga vintrar vid planeringen av vägunderhåll (yrkande 2). Motionärerna betonar att nedprioriteringar och otillräckliga resurser till vägarna ökar den avståndsproblematik som redan finns i glesbygd och på landsbygden, särskilt i norra . I motion 2020/21:1879 påtalar (M) behovet av att säkra och prioritera riksvägarna i gles- och landsbygdsområden. Motionären betonar att riksvägarnas kvalitet är av central betydelse för gles- och landsbygdslänen och menar att förutsättningarna för att i högre grad värna och utveckla landets riksvägar i gles- och landsbygdsområden bör utredas. I motion 2020/21:2040 tar och (båda S) upp frågan om ökat statligt ansvar för infrastruktur med riksintresse. Transporter till och från sker till stor del via vår struktur av hamnar för att sedan lastas om för vidare transport. Motionärerna konstaterar att transportkedjan aldrig kommer att bli starkare än den svagaste länken, och därför behövs det ett nationellt stöd och ansvar för infrastrukturen, framför allt infrastruktur av riksintresse. I kommittémotion 2020/21:2211 yrkande 9 framför m.fl. (SD) att bör göra en översyn av trafikflöden i hamnar. Motionärerna menar att infrastrukturen i och runt hamnarna är en grundförutsättning för god sjöfart. I kommittémotion 2020/21:2217 tar m.fl. (SD) upp godstrafikens behov av upprustade bansträckor (yrkande 13). Motionärerna menar att flera sträckningar måste anpassas för järnvägsgodsets behov och pekar på att det finns behov av att rusta upp flera rangerbangårdar. Vidare menar motionärerna att skogs- och gruvindustrins behov av nya järnvägsspår i norra bör utredas (yrkande 14). Motionärerna menar att genom att stärka järnvägsnätet kan större mängder gods inom skogs- och gruvindustrin flyttas över från väg till järnväg, vilket dock måste ställas mot andra investeringar och samhällsnytta samt vara ekonomiskt försvarbart. Även tillgången till hamnar och industrier som kan förädla varorna bör beaktas. Vidare föreslår motionärerna att ska sluta rikta svenska skattemedel via EU till andra länders infrastruktur (yrkande 16). Motionärerna framhåller att mål för den europeiska järnvägsinfrastrukturen i sin helhet ska vara realistiska och ekonomiskt förankrade, och lagstiftningsförslag bör vara mer transparenta för att generera en långsiktig trovärdighet. Motionärerna betonar att svenska skattemedel ska gå till att stärka den svenska infrastrukturen. De tar även upp frågan om att ge bättre förutsättningar för regionala järnvägsnät (yrkande 30). Motionärerna menar att goda kommunikationer med regionaltåg är en förutsättning för att arbetspendling ska fungera, och en utveckling av det regionala nätet och resandet görs bäst i dialog med olika regioner och trafikhuvudmän. Vidare understryker motionärerna att bör ha en positiv grundsyn på olika regioners önskemål om nya stationer (yrkande 31). I de fall mindre orter med tillräckligt underlag för tågresande önskar att en station byggs bör detta utredas i samråd mellan kommunen, regionen och . I kommittémotion 2020/21:2218 framför m.fl. (SD) att Europavägarna i landet bör hålla lägst fyrfältsstandard (yrkande 14). Motionärerna betonar vikten av en rimlig säkerhetsnivå. Motionärerna pekar vidare på behovet av att utöka antalet rastplatser med tillhörande övervakning (yrkande 21). Det konstateras att utbudet av rastplatser utmed landets vägar är för litet och att platserna dessutom ofta är upptagna. Motionärerna menar att det även finns behov av övervakning av den maximala parkeringstiden, nedskräpning och grövre brottslighet. Slutligen betonar motionärerna behovet av att åtgärda brister på befintliga rastplatser (yrkande 72). Motionärerna konstaterar att det händer att förare tvingas att köra vidare för att rastplatser är nedsmutsade, vandaliserade och utsatta för stöld av sanitetsutrustning, varför måste göra insatser för att säkerställa rastplatsernas viktiga funktion för trafiksäkerheten. I motion 2020/21:2544 föreslår Per Åsling och (båda C) att ges i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna. Motionärerna konstaterar att antalet besökare varierar över året och att det därför är problem att klara trycket på befintlig infrastruktur samt att det är orimligt att anslag till stor del fördelas utifrån länens befolkning. I kommittémotion 2020/21:2809 uppmärksammar m.fl. (KD) resurserna till väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden (yrkande 21). Motionärerna menar att väg- och järnvägsunderhåll på landsbygden bör öka för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. Vidare framför motionärerna att en strategisk plan för hamnverksamhet bör utredas och tas fram i samverkan mellan hamnarna och andra berörda aktörer (yrkande 37). Motionärerna nämner exempel på olika problem, bl.a. möjligheten att ta emot containerfartyg, muddring och det statliga inflytandet över planering, lokalisering och utveckling av hamnar, och menar att det finns anledning att göra en översyn i en ny hamnutredning där man stärker det nationella perspektivet och granskar hamnarnas strategiska roller. I motion 2020/21:2851 framhåller och (båda M) behovet av att se över möjligheterna till en översyn av vägnätet för att utjämna skillnaderna i landet och förbättra vägnätet för en bättre miljö. Motionärerna lyfter bl.a. fram trafiksäkerhetsaspekter, att jämna och kontinuerligt underhållna vägar minskar utsläppen av växthusgaser och att det är påtagligt sämre vägar i skogs- och glesbygdslänen. I kommittémotion 2020/21:2926 yrkande 10 tar m.fl. (C) upp behovet av en infrastruktur som gör att den tekniska utvecklingen kommer hela landet till del och som gör det möjligt att driva företag i hela landet. I kommittémotion 2020/21:2948 understryker m.fl. (C) behovet av en konkurrenskraftig infrastruktur för basindustrin (yrkande 3). Motionärerna betonar att pålitliga och miljövänliga transporter blir allt viktigare och att företag snabbare måste kunna få leveranser och skicka ut sina produkter. För att säkra svensk industriexport samt import av komponenter till industrin måste infrastrukturen förbättras. Dessutom anför motionärerna att bör anslå medel till järnvägsunderhåll av viktiga lokala och regionala industrispår (yrkande 8). Motionärerna vill öronmärka en del av järnvägsunderhållet till upprustning av lokala banor på landsbygden med viktig godstransportfunktion som har stor betydelse för basindustrin och därmed jobb och tillväxt. Vidare påtalar motionärerna att regeringen bör ta fram en nationell strategi för hamnverksamheten i syfte att öka hamnarnas kapacitet och betydelse (yrkande 11). Motionärerna menar att en sådan strategi bör tas fram i samverkan mellan godstransportköparna, hamnarna och andra berörda aktörer. En sådan strategi skulle bl.a. ta upp hur hamnnätet kan bli en viktigare del av logistikkedjan och infrastrukturen. I kommittémotion 2020/21:2949 yrkande 3 pekar m.fl. (C) på behovet av att införa en genomlysning av besöksnäringens infrastruktur och transportbehov. Motionärerna påminner om att besöksnäringens utveckling är beroende av att besökare kan ta sig till och från platser, och därför bör få i uppdrag att i samarbete med besöksnäringen undersöka förslag till relevanta infrastruktur- och transportsatsningar som matchar besöksnäringens behov. I kommittémotion 2020/21:3172 framför m.fl. (C) att regeringen bör ta fram en nationell strategi för hamnverksamheten i syfte att öka hamnarnas kapacitet och betydelse (yrkande 19). Vidare föreslår motionärerna att hamnverksamheten i kraft av sin strategiska betydelse i större utsträckning ska ingå som en del i det nationella transportsystemet (yrkande 20). Motionärerna konstaterar att den svenska hamnutbyggnaden inte sker samordnat ur ett nationellt perspektiv och betonar att den totala marknaden för hamnarna kan öka om de ges större utrymme och uppmärksamhet inom ramen för en nationell infrastrukturplanering. Dessutom uppmärksammar motionärerna behovet av att se över åtgärder för att minska underhållsskulden i järnvägssystemet (yrkande 27). Motionärerna betonar att de brister som finns i järnvägsnätet behöver åtgärdas och att det inte är rätt väg att gå att centralisera det basunderhåll som bedrivs av flera företag. Vidare menar motionärerna att bör anslå medel till järnvägsunderhåll av lokala banor (yrkande 29). Motionärerna menar att det regionala och lokala järnvägsnätet har prioriterats ned, trots att flera av banorna är mycket viktiga ur ett regionalt utvecklingsperspektiv. Slutligen framför motionärerna att begreppet ”lägsta godtagbar vägstandard” bör införas (yrkande 40). Motionärerna understryker att det finmaskiga vägnätet måste ha en hållbar och bra standard och vill att det på det finmaskiga statliga vägnätet, vägklass 5–6, införs en lägsta godtagbar vägstandard. I kommittémotion 2020/21:3235 uppmärksammar m.fl. (L) behovet av en infrastruktur för utveckling och tillväxt i hela landet (yrkande 1). Motionärerna lyfter fram vikten av en modern infrastruktur och betonar vikten av att infrastrukturinvesteringar analyseras långsiktigt och ur ett helhetsperspektiv. Det är enligt motionärerna avgörande att vårda den befintliga infrastrukturen som nya satsningar görs för att öka kapaciteten och punktligheten i transportsystemet. Vidare framför motionärerna att det bör ske en strategisk utbyggnad av infrastrukturen runt våra hamnar för att underlätta omlastning (yrkande 9). Motionärerna understryker att det behövs en god tillgänglighet till hamnarna för att sjöfarten ska bli mer konkurrenskraftig och att det är viktigt att uppmärksamma hamnarnas strategiska roll som naturliga knutpunkter där gods, människor och transportslag möts och effektiva logistiklösningar uppstår. I kommittémotion 2020/21:3262 yrkande 11 påtalar m.fl. (L) vikten av att prioritera transporter för att säkerställa företagens konkurrenskraft och jobben och för att säkra tillväxt i hela . För att företagen i ska kunna växa behövs enligt motionärerna en god infrastruktur, och den strategiskt viktiga infrastrukturen måste prioriteras och utvecklas för att möta både invånarnas och näringslivets behov. I kommittémotion 2020/21:3467 uppmärksammar m.fl. (M) behovet av bättre godsflöden (yrkande 12). Motionärerna menar att regeringen bör initiera en utredning som ser över godsflödena kopplat till företagande och ekonomi över hela landet samt hur staten bättre kan samordna arbetet med kommuner och regioner. I kommittémotion 2020/21:3469 yrkande 4 pekar m.fl. (M) på vikten av att säkerställa en väl fungerande infrastruktur till och från hamnarna. Motionärerna konstaterar att staten ansvarar för vägar och farleder till sjöss medan hamnar och anslutning till dessa är ett kommunalt ansvar och menar att en översyn bör göras av samarbetsrutiner mellan staten och de kommuner som ansvarar för infrastrukturen till och från hamnarna. I kommittémotion 2020/21:3499 framhåller m.fl. (KD) att resurserna till upprustning och underhåll av vägar och mindre järnvägsspår på landsbygden bör ökas (yrkande 13). Motionärerna konstaterar att järnvägssystemet är överbelastat och drabbas av förseningar, varför det krävs bl.a. bättre järnvägsunderhåll. Även de små järnvägsspårens underhåll lyfts fram, liksom vikten av att investera i vägunderhållet för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. Vidare menar motionärerna att basindustrins rälskapacitet bör prioriteras i den nationella infrastrukturplaneringen (yrkande 14). När godstrafiken blir försenad kan det enligt motionärerna innebära stora ekonomiska förluster, och det krävs därför bättre förebyggande järnvägsunderhåll och utökad rälskapacitet för speciellt basindustrin. Motionärerna menar dessutom att möjligheten till kombiterminaler och kombitransporter bör tas med i planeringen för regional tillväxt (yrkande 15). Enligt motionärerna är längre och tyngre godståg och lastbilar den mest effektiva åtgärden för att öka kapaciteten för godstransporter, och det ger dessutom lägre transportkostnader. Att dessa två transportslag kan kombineras genom regionala kombiterminaler för omlastning är enligt motionärerna viktigt för den regionala utvecklingen. Slutligen menar motionärerna att staten bör initiera ett samtal mellan de branscher som har de tyngsta transportbehoven för bättre nyttjande av befintlig infrastruktur (yrkande 16). Motionärerna menar att samverkan behöver ske mellan de branscher som har de tyngsta transportbehoven för att se den sammanlagda infrastrukturen för transporter och få en mer effektiv användning. I kommittémotion 2020/21:4042 tar m.fl. (M) upp behovet av fler, längre och tyngre tåg (yrkande 15). Motionärerna menar att sådana tåg ökar tågets konkurrenskraft genom förbättrad lönsamhet och effektivitet eftersom samma mängd gods kan transporteras av färre tåg och pendlingstågen kan köras med fler vagnar. Regeringen bör ge i uppdrag att prioritera frågan om att bygga om stationer för att kunna ta emot längre och tyngre tåg. Motionärerna pekar även på vikten av att ta fram en plan för att återställa hastigheten på de statliga vägar där hastigheten har sänkts på grund av dåligt underhåll (yrkande 18). Motionärerna menar att vägnätet behöver rustas och prioriteras, och i det korta perspektivet är det mest akut att rusta för att återställa hastigheter över hela landet. Motionärerna pekar vidare på vikten av att säkerställa en väl fungerande infrastruktur till och från hamnar (yrkande 25). Motionärerna uppmärksammar att det behövs tydliga avtal och att regeringen bör se över samarbetsrutiner mellan staten och de kommuner som ansvarar för infrastrukturen till och från svenska hamnar. Ett transportsystem för medborgare och företag Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande transportpolitiska målet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Utskottet betonar att hela ska ges goda förutsättningar att växa, leva och utvecklas och att transportsystemet är en viktig förutsättning för det. Utskottet delar regeringens bedömning i infrastrukturpropositionen att vi även i en alltmer digitaliserad värld kommer att vara fortsatt beroende av att människor kan resa och mötas och att varor kan transporteras på ett hållbart och klimatsmart sätt. En god tillgänglighet regionalt, nationellt och internationellt har stor betydelse för medborgare och näringsliv, för konkurrenskraft, ekonomisk utveckling och välfärd. Utskottet vill liksom regeringen betona att drift och underhåll av vägar och järnvägar är en förutsättning för att säkra den statliga transportinfrastrukturens funktion och tillförlitlighet och därmed är viktigt för såväl landets invånare som företag. Den nu gällande nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 fastställdes av regeringen . Utskottet välkomnar att regeringen uppger att den har för avsikt att noga följa upp genomförandet och effekterna av den nationella planen för transportsystemet 2018–2029. Regeringen har i beslutet om nationell plan bl.a. gett i uppdrag att i samband med årsredovisningen, på en övergripande nivå, redovisa effekterna, däribland den samhällsekonomiska nyttan, av de åtgärder som genomförs för att upprätthålla kvaliteten och tillgängligheten på väg- och järnvägsnäten samt kostnaderna för åtgärderna. Detta nuläge ska jämföras med de tre senaste årens leveranskvalitet. Utskottet vill uppmärksamma att regeringen i infrastrukturpropositionen informerar om att det har tagits ett stort antal initiativ med bäring på infrastruktur för transporter på väg och järnväg och med sjöfart och luftfart. Utskottet delar regeringens bedömning att initiativen och åtgärderna, som har effekt på såväl kort som lång sikt, bidrar till en utveckling där de transportpolitiska målen och därtill hörande etappmål nås. är ett avlångt land med olika befolkningstäthet i olika delar av landet, och de geografiska tillgänglighetsskillnaderna har ökat . Utskottet vill betona att transportinfrastrukturen har stor betydelse för bl.a. näringsliv, tillväxt, bostadsförsörjning och regional utveckling i hela landet. I budgetpropositionen bedömer regeringen att genomförda investeringar, reinvesteringar och underhållsåtgärder har bidragit positivt till de transportpolitiska målen genom förbättrad punktlighet, kapacitet, robusthet, användbarhet, trafiksäkerhet samt miljö och hälsa. Utskottet delar regeringens bedömning att transportsystemets standard och tillförlitlighet har förbättrats. Utskottet noterar att när det gäller tillgängligheten för godstransporterna är regeringens bild dock att den sammantaget inte har förbättrats sedan de transportpolitiska målen antogs 2009 utan snarare försämrats något. Utskottet delar regeringens bedömning att arbetet med att öka tillgängligheten för godstransporter därför behöver fortsätta. som svensk infrastruktur för godstransporter sammantaget fungerar relativt väl bedömer utskottet att det finns utrymme för förbättringar framför allt när det gäller hur järnvägen fungerar. Annat som kan förbättras är vägarnas standard, andelen totalstopp för vägtrafiken och den tillgänglighet som sjöfarten kan erbjuda. Utskottet kan liksom regeringen konstatera att det finns tydliga tecken på geografiska tillgänglighetsskillnader som dessutom ökar . Områden med en relativt god tillgänglighet utvecklas positivt, medan områden med sämre tillgänglighet utvecklas negativt eller positivt i en lägre hastighet. Godstransporter och näringslivets behov Utskottet delar regeringens bedömning i infrastrukturpropositionen att transportinfrastrukturen behöver underhållas och utvecklas och bli ännu mer robust för att näringslivets konkurrenskraft ska kunna fortsätta att stärkas. Det behövs en effektiv transportinfrastruktur som bidrar till ökad intermodalitet och underlättar för trafikslagen att samverka med varandra. Det gäller såväl järnvägar som vägar, flygplatser och hamnar.