bet · H901UbU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mer än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för fyra av anslagen. Utskottets förslag avviker från regeringens förslag när det gäller anslagen 1:1 , 1:2 , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen och tre motionsyrkanden. Övriga motioner avstyrks. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden samt ett lagförslag. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i olika avseenden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitets-forskning. Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 2 Statens budget inom utgiftsområde 16 Statens budget inom utgiftsområde 16 3 Barn- och ungdomsutbildning 4 vuxenutbildning och yrkeshögskola 5 Universitet och högskolor 7 Anslag för gemensamma ändamål 1.Statens budget inom utgiftsområde 16 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 16 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 16 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 16 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 16 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 16 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 16 punkt 7 och motionerna 2021/22:3892 av m.fl. (SD), 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4179 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3272 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3994 av m.fl. (L), 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:4126 av m.fl. (C), 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 34, 40, 49, 53, 68, 83, 92, 95, 97–100, 105–107, 111–113, 118, 121, 126 och 128–130, 2021/22:4170 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2021/22:4172 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2021/22:4179 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4–14, 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 8. antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 16 punkt 1. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. –2024 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst i Cancer , 2. bilda ett holdingbolag knutet till och för anslaget 2:32 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om kapitaltillskott till bolaget på högst , 3. för anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel, 4. för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS), 5. för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemsavgift till det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (Euro-HPC) på högst , 6. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 16 punkterna 2–6 och 8. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (L)*, (M), (S)*, (SD), (S)*, (V)*, (M), (S)*, (SD), (MP)*, (S)*, Noria Manouchi (M), (SD), (C)* och (KD). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1 och förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) i bilaga 5. I bilagorna 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns utskottets anslagsförslag. har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till 95 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner till ett gemensamt förslag. lämnade företrädare för () information inför beredningen av förslagen i propositionen och motionerna. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har, med bifall till finansutskottets förslag i betänkande 2021/22:FiU1 bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till 95 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). I detta ärende ska utbildningsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först (avsnitt 1). Därefter följer utskottets ställningstagande till anslagen m.m. och motioner inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 2). Utskottet redogör sedan för innehållet i propositionen och motionerna samt för utskottets ändringar i förhållande till regeringens förslag och för anslagsvillkor i de följande avsnitten, vilka är – 3 Barn- och ungdomsutbildning – 4 vuxenutbildning och yrkeshögskola – 5 Universitet och högskolor – 7 Anslag för gemensamma ändamål I avsnitten 3 och 5 redogörs också för de tillkännagivanden som regeringen redovisar i budgetpropositionen. 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 Utskottet har granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 i budgetpropositionen. Årets granskning omfattar hela resultatredovisningen för utgiftsområde 16, med särskilt fokus på att följa upp i vilken utsträckning regeringen har hörsammat de synpunkter om långsiktighet som utskottet lämnade i resultatredovisningen föregående år. I första hand kommenteras mål, indikatorer, resultat och måluppfyllelse på utgiftsområdets övergripande nivå. Därutöver berörs den särskilda resultatredovisningen av lärar- och förskollärarsituationen. Nedan återges propositionen kortfattat i här relevanta delar som rör resultatredovisningen. Därefter följer utskottets bedömning av resultatredovisningen och av regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Utgiftsområdet Utbildning och universitetsforskning omfattar områdena Barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning och yrkeshögskola, Universitet och högskolor samt Forskning. I utgiftsområdet ingår även myndigheter inom skolområdet, vuxenutbildningsområdet, det eftergymnasiala yrkesutbildnings- och högskoleområdet samt vissa myndigheter inom forskningsområdet. Vidare ingår medlemsavgifter till , verksamheten vid Svenska och finansieringen av internationella kunskapsmätningar och utbildningsstatistik. Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). De indikatorer som regeringen valt ut för att mäta måluppfyllelsen inom utbildningsområdet på en övergripande nivå är – andel barn i förskola – resultat i de internationella undersökningarna PIRLS, TIMSS och , – likvärdighet i svensk skola utifrån de internationella undersökningarna – befolkningens uppnådda utbildningsnivå – vuxnas deltagande i utbildning – andel unga som varken arbetar eller studerar – utbildningsinriktning bland kvinnor och män med eftergymnasial utbildning – sysselsättning efter avslutad utbildning. Indikatorerna för att mäta måluppfyllelsen på en övergripande nivå inom utbildningsområdet överensstämmer med föregående år och är åtta till antalet. Av de åtta indikatorerna infördes sju vid föregående års resultatredovisning. Dessa övergripande indikatorer kompletteras med ett antal mer specifika indikatorer som mäter måluppfyllelsen på verksamhetsnivå: områdena Barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning och yrkeshögskola, Universitet och högskolor respektive Forskning. För att beskriva de framsteg som görs mot den del av målet som handlar om att ska vara en framstående forskningsnation använder regeringen de indikatorer som används för området Forskning. Sedan föregående år har det inom området Forskning tillkommit en ny indikator om finansiering av forskning och utveckling. De resultat som redovisas i anknytning till indikatorn fanns även med föregående år, men är nu kopplade till en indikator. Inom övriga områden är indikatorerna desamma. Som komplement till ovannämnda indikatorer använder regeringen bedömningsgrunden en väl fungerande och hållbar kompetensförsörjning, som enligt regeringen är en förutsättning för att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation. infördes tre indikatorer för att följa utvecklingen av kompetensförsörjningen. – sambandet mellan andel arbetslösa och andelen lediga jobb – förvärvsgrad och matchad förvärvsgrad efter utbildningsnivå – arbetsgivarens bedömning av kompetensförsörjningen och framtida kompetensförsörjning. För att följa upp hur framstående är som kunskaps- och forskningsnation gör regeringen jämförelser med andra länder. Huvuddelen av de indikatorer som används för uppföljningen av det övergripande målet för utgiftsområdet bygger på internationell statistik, främst från och utveckling () och . Liksom föregående år finns det sex diagram i resultatredovisningen på den övergripande nivån som redovisar resultat i tidsserier som är eller längre. I övriga diagram har dock tidsserierna kompletterats med resultat . Även inom verksamhetsområdena Barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning och yrkeshögskola, Universitet och högskolor samt Forskning är det lika många tabeller och diagram med långa tidsserier som . Resultaten i tabeller och diagram presenteras i de flesta fall efter kön. De senaste uppgifterna avser 2018, 2019 eller 2020. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Från och med budgetpropositionen ändras namnet på rubriken och slutsatser till Regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Syftet med förändringen är enligt regeringen att rubriken tydligare ska återspegla det avsedda innehållet i avsnittet (2021/22:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, s. 169). I sin bedömning av måluppfyllelsen kommenterar regeringen de flesta indikatorer och resultat som redovisas på den övergripande nivån inom utbildningsområdet. Däremot kommenteras inte någon av de tre indikatorer som är kopplade till bedömningsgrunden en väl fungerande och hållbar kompetensförsörjning. I analysen berörs även vissa resultat som presenteras inom områdena Barn- och ungdomsutbildning, Universitet och högskolor samt Forskning. Regeringen bedömer sammantaget att i flera avseenden fortsatt är en framstående kunskaps- och forskningsnation. Regeringen framhåller bl.a. att andelen barn i förskolan är hög redan och att den senaste internationella studien 2019 bekräftar det positiva trendbrottet i svenska elevers resultat i matematik och naturvetenskap i årskurs 8. Jämfört med har fortsatt en högre utbildningsnivå, övergången till arbete är bättre och det är en mindre andel unga som varken arbetar eller studerar. Trots att i hög grad har påverkats av pandemin med bl.a. ökad arbetslöshet och minskat antal lediga jobb framhåller regeringen att fler har fått möjlighet att studera och att antalet studerande har ökat inom flera utbildningar som leder till s.k. bristyrken. finns det enligt regeringen anledning att uppmärksamma de utmaningar och stora förändringar som pandemin har inneburit för barn, elever, studenter och anställda inom utbildningssektorn, bl.a. i form av utbildning på distans. Huvudmännen bedömer att det finns risk för försämrad kunskapsutveckling i grund- och gymnasieskolan, vilket kan få negativa konsekvenser för likvärdigheten. Vissa grupper bedöms särskilt utsatta, däribland nyanlända elever och elever i social utsatthet. Enligt regeringen är fortsatta satsningar på stärkt likvärdighet därför viktiga. Vidare anger regeringen att fortsatt står inför utmaningar när det gäller regeringens mål om jämställd utbildning. Män har halkat efter kvinnor i utbildningsnivå och kvinnors och mäns val av utbildning skiljer sig fortfarande åt. Resultatredovisning och bedömning av måluppfyllelse av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet har tidigare framhållit att det är angeläget att få en samlad redovisning av skolans personalsituation (bet. 2014/15:UbU1). Regeringen lämnar därför i budgetpropositionen en särskild resultatredovisning av lärar- och förskollärarsituationen i de skolformer som ingår i skolväsendet, inklusive fritidshem. Även personalgruppen annan pedagogisk personal redovisas i utvalda delar. De indikatorer som regeringen använder i resultatredovisningen är desamma som föregående år; det är fyra indikatorer för personalens utbildning (andel som har pedagogisk högskoleexamen i olika skolformer), fyra indikatorer för lärares legitimation och behörighet (andel med legitimation och behörighet i olika skolformer), tre indikatorer för lärar- och förskollärarutbildning (söktryck, antal nybörjare och antal examinerade på olika utbildningar) samt två indikatorer för lärar- och förskollärarförsörjning (rekryteringsbehov, examinationsbehov, beräknad examination och andel arbetsgivare med personalbrist). Totalt används 13 indikatorer. Regeringen redovisar resultat för personalsituationen per skolform, utvecklingen för lärar- och förskollärarutbildningarna, och () prognoser över skolväsendets behov av lärare och förskollärare samt huvudmännens bedömning av personalsituationen. Regeringen redovisar också uppgifter om ett antal statliga insatser, bl.a. utbyggnad av kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) och yrkeslärarutbildningen, stärkt verksamhetsförlagd utbildning i lärarutbildningarna, en förlängning av Lärarlyftet, en fortsatt utveckling av professionsprogrammet och ett samlat statsbidrag till huvudmän som inrättar karriärsteg för lärare m.m. I avsnittet redovisas bl.a. tio diagram som visar utvecklingen inom lärar- och förskollärarförsörjningen . Uppgifterna i diagrammen bygger på statistik från , () och UKÄ. Sedan föregående år har flera av dessa diagram byggts på med och flera närmar sig tioåriga serier. Åtta diagram redovisar nu resultat för utvecklingen . I sin bedömning av måluppfyllelsen kommenterar regeringen flera av indikatorerna. Regeringens slutsats är bl.a. att indikatorerna visar en tudelad bild av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet. Enligt regeringen är lärarbristen fortfarande i högsta grad tydlig, men det finns sådant som tyder på en positiv utveckling . Antalet lärare och förskollärare är relativt jämfört med föregående år, som antalet lärare med en pedagogisk examen har ökat. Personalgruppen annan pedagogisk personal, exempelvis lärarassistenter och studiehandledare på modersmål, har fortsatt att öka, vilket enligt regeringen tyder på att huvudmännen hanterar lärarbristen genom att anställa annan personal som kan avlasta lärarna. Även antalet barn och elever har ökat marginellt, vilket innebär en oförändrad lärartäthet även om det utvecklas olika i olika verksamhetsformer. Vidare finns skillnader mellan skolor och kommuner i tillgången till utbildade lärare och förskollärare, och det finns även skillnader i andelen behöriga lärare mellan olika ämnen. Regeringen anser att det är angeläget att motverka denna brist på behöriga lärare och att de fortsatta satsningarna på fler lärare och en ökad attraktionskraft för läraryrket är mycket viktiga. Utskottet välkomnar den översyn och utveckling av resultatredovisningen för utgiftsområdet som har genomförts och ser positivt på det fortsatta arbetet med att utveckla mål- och resultatstyrningen i budgetpropositionen. Här kan särskilt nämnas den översyn av resultatindikatorerna inom verksamhetsområdet och högskolor som UKÄ har genomfört och som bereds inom . En tydlig och ändamålsenlig resultatredovisning är en viktig del i styrkedjan. Utskottet uppskattar en fortsatt dialog. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet gjort med anledning av resultatredovisningen i budgetpropositionen . Uppföljningen fokuserar särskilt på i vilken utsträckning regeringen har hörsammat de synpunkter om långsiktighet som utskottet lämnat i resultatredovisningen . Därutöver omfattar granskningen den särskilda resultatredovisningen av lärar- och förskollärarsituationen. Utskottet kan inledningsvis konstatera att regeringen har tillmötesgått förra årets påpekande om att rubriken utgiftsområdet saknades. Målet för utgiftsområde 16 är nu tydligt redovisat. Utskottets genomgång av resultatredovisningen har visat att det liksom föregående år är åtta indikatorer som används för att mäta måluppfyllelsen på övergripande nivå inom utbildningsområdet. Samtliga indikatorer är kopplade till internationell statistik eller undersökningar som tillhandahålls av . Utskottet ser positivt på att de indikatorer som används är desamma som . Långsiktighet vid framtagande och urval av indikatorer är av stor vikt för möjligheter att följa resultaten inom utbildningsområdet . Det är även positivt att de uppgifter som redovisas tydligt kan kopplas till indikatorerna. Utskottet noterar att samtliga tabeller i resultatredovisningsavsnittet som är övergripande för hela utgiftsområdet är desamma som föregående år, vilket skapar kontinuitet. Liksom föregående år är det fem av diagrammen som redovisar tidsserier eller längre. En motsvarande genomgång av resultatredovisningen inom respektive verksamhetsområde visar att redovisningen på dessa områden generellt är tydlig och att antalet indikatorer och diagram som redovisar resultat i långa tidsserier i huvudsak är detsamma som föregående år. Med anledning av denna genomgång vill utskottet återigen framhålla att det är önskvärt att – i de fall det är möjligt – fler av de tabeller och diagram som finns i resultatredovisningen är minst tioåriga. Utskottet har uppmärksammat att det helt saknas indikatorer för vissa skolformer, t.ex. sameskolan, specialskolan, fritidshemmet, grundsärskolan och gymnasiesärskolan. I regeringens resultatredovisning redovisas dock vissa uppgifter om eleverna och om verksamheternas kostnader. Utskottet noterar att det även saknas indikatorer för dessa skolformer. Det tycks ännu inte ha skett någon utveckling i denna del och som tidigare framförts skulle utskottet gärna se att regeringen utvecklar resultatredovisningen för dessa skolformer. Avslutningsvis har utskottet noterat att det inom området Barn- och ungdomsutbildning har tillkommit ett avsnitt om konsekvenserna av covid-19-pandemin. Utskottet är generellt positivt till att regeringen även redovisar vissa andra uppgifter än resultatindikatorer som beskriver utvecklingen inom områdena, vilket ger en bredare förståelse för området och för effekter av pandemin. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Utskottet noterar inledningsvis att det skett vissa ändringar av innehållet i avsnittet med den nya rubriken och att regeringen delvis har beaktat de synpunkter som lämnats föregående år. Utskottet är positivt till att indikatorer och resultat för verksamhetsområdena nu tydligare är kopplade till det övergripande målet för hela utgiftsområdet. Därutöver är det positivt att regeringen nu har kopplat samman resonemanget i avsnittet med de flesta indikatorer som valts ut för att mäta måluppfyllelsen på den övergripande nivån inom utbildningsområdet. I avsnittet sammankopplas nu mål, indikatorer, resultat och bedömning av måluppfyllelse på ett tydligare sätt . I avsnittet kommenteras även vissa indikatorer och resultat som presenteras inom verksamhetsområdena Barn- och ungdomsutbildning, Universitet och högskolor samt Forskning. Utskottet ser gärna att regeringen ytterligare utvecklar sin bedömning av måluppfyllelsen så att resultaten för verksamhetsområdena i än högre utsträckning integreras i bedömningen av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Utskottet noterar vidare att regeringen i sin bedömning av måluppfyllelsen i övrigt inte kommenterar någon av de tre indikatorer som är kopplade till bedömningsgrunden om en väl fungerande och hållbar kompetensförsörjning. Kompetensförsörjning är en relevant aspekt av målet för utgiftsområdet och därmed en viktig del i regeringens resultatredovisning till . Utskottet hade därför gärna sett att regeringen uttalat sig närmare om bedömningsgrunden i sin bedömning av måluppfyllelsen. När det gäller förra årets särskilda granskning av resultatredovisningen för området vuxenutbildning och yrkeshögskola kan utskottet konstatera att regeringen även endast kommenterar ett fåtal av de sju indikatorerna inom vuxenutbildning men båda indikatorerna inom området yrkeshögskola. I detta sammanhang vill utskottet liksom tidigare framhålla behovet av dels en utförlig bedömning av måluppfyllelsen, dels en tydlig koppling och en systematisk genomgång av utfallet för samtliga indikatorer i regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet vill också framhålla vikten av att en bedömning av måluppfyllelsen konsekvent redovisas för samtliga verksamhetsområden. En så omfattande och växande verksamhet som vuxenutbildning bör regeringen kommentera ytterligare, anser utskottet. När det sedan gäller den särskilda resultatredovisningen av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet vill utskottet anföra följande.