bet · H801CU17 · 2021-05-21 00:00:00 — Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i bl.a. och till en ny lag om informationssamtal. Lagändringarna och den nya lagen syftar bl.a. till att stärka barnrättsperspektivet i vårdnadsprocessen, skapa bättre förutsättningar för föräldrar att nå samförståndslösningar och stärka skyddet för barn som riskerar att fara illa. Genom bl.a. den nya lagen om informationssamtal införs ett krav på att föräldrar, som huvudregel, ska ha deltagit i ett sådant samtal hos socialnämnden innan de framställer ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge i domstol. Lagändringarna som syftar till att stärka barnrättsperspektivet i vårdnadsprocessen innebär att • barnets bästa ska vara avgörande för alla frågor om vårdnad, boende och umgänge • barnets rätt till information och att komma till tals i förfarandet lyfts fram och tydliggörs samt att fler och yngre barn ska ges möjlighet att delta i förfarandet • socialnämnden i ett förfarande om vårdnad, boende eller umgänge ska få höra ett barn utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande. Vidare ska domstolen i fortsättningen fästa avseende särskilt vid föräldrarnas förmåga att sätta barnets behov främst och ta ett gemensamt ansvar när den avgör om föräldrarna ska ha gemensam vårdnad. Om det är bäst för barnet ska en domstol få besluta om gemensam vårdnad även om föräldrarna motsätter sig det. Det införs också en lagstadgad tidsgräns för utredningar i frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Dessutom införs det nya kompetenskrav för medlare och ett stärkt sekretesskydd för uppgifter som lämnas till en medlare. Lagändringarna som syftar till att stärka skyddet för barn som riskerar att fara illa innebär bl.a. att en domstol i vissa situationer ska kunna flytta vårdnaden om ett barn till en tillfällig vårdnadshavare. Vidare ska socialnämnden i fler fall kunna hämta in sekretesskyddade uppgifter från en annan socialnämnd. Det införs även nya regler om behörig domstol för bl.a. mål om vårdnad, boende och umgänge när barn eller föräldrar har skyddade personuppgifter. Lagen om informationssamtal träder i kraft , medan kravet på att ha deltagit i ett samtal för att få framställa ett tvistigt yrkande träder i kraft . Lagändringarna i övrigt träder i kraft . Vidare föreslår utskottet tre tillkännagivanden till regeringen. Enligt utskottet bör regeringen göra en översyn i syfte att tillgodose det övergripande behovet av kunskapshöjning hos yrkesverksamma i arbetet med familjerättsliga frågor. Regeringen bör också se över frågan om utökade möjligheter för socialnämnden att hämta in uppgifter utan en vårdnadshavares samtycke i förfaranden om bl.a. vårdnad. Dessutom bör regeringen se över hur vårdnadsutredningar kan kvalitetssäkras även i övrigt och hur man kan säkerställa att enhetliga och evidensbaserade utredningsmetoder används. Utskottets förslag grundas på förslag i motioner. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 22 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I fyra av reservationerna (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Proposition 2020/21:150 Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister. Cirka 30 yrkanden i följdmotioner. 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Biträde m.m. för barn Automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar Barnets bästa och kriterier i fråga om vårdnad Vissa frågor om vårdnad och umgänge vid våld i familjen Vårdnad och umgänge i förhållande till bl.a. sociala föräldrar Möjligheter att hämta in uppgifter utan vårdnadshavares samtycke Andra frågor om kvalitetssäkring och domstolens beslutsunderlag Övriga frågor om lagstiftningens framtida utformning 1.Regeringens lagförslag, punkt 1 (L) 2.Obligatoriskt medlingsförfarande m.m., punkt 2 (M, C, KD) 3.Obligatoriskt medlingsförfarande m.m., punkt 2 (SD) 4.Obligatoriskt medlingsförfarande m.m., punkt 2 (V) 5.Tidsfristen för talan vid domstol, punkt 3 (M, KD) 6.Tidsfristen för talan vid domstol, punkt 3 (C) 7.Rättegångskostnader i vårdnadsmål, punkt 4 (C) 8.Biträde m.m. för barn, punkt 5 (V, KD, L) 9.Biträde m.m. för barn, punkt 5 (SD) 10.Automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar, punkt 6 (SD, C, L) 11.Barnets bästa och kriterier i fråga om vårdnad, punkt 7 (SD) 12.Barnets bästa och kriterier i fråga om vårdnad, punkt 7 (V) 13.Vissa frågor om vårdnad och umgänge vid våld i familjen, punkt 8 (C) 14.Vissa frågor om vårdnad och umgänge vid våld i familjen, punkt 8 (L) 15.Vårdnad och umgänge i förhållande till bl.a. sociala föräldrar, punkt 9 (M, C, L) 16.Vårdnad och umgänge i förhållande till bl.a. sociala föräldrar, punkt 9 (SD, KD) 17.Kompetensfrågor, punkt 10 (S, V, MP) 18.Möjligheter att hämta in uppgifter utan vårdnadshavares samtycke, punkt 11 (S, V, MP) 19.Andra frågor om kvalitetssäkring och domstolens beslutsunderlag, punkt 12 (S, MP) 20.Andra frågor om kvalitetssäkring och domstolens beslutsunderlag, punkt 12 (V) 21.Övriga frågor om lagstiftningens framtida utformning, punkt 13 (C) 22.Övriga frågor om lagstiftningens framtida utformning, punkt 13 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2020/21:SoU6y Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 4. lag om informationssamtal, 5. lag om ändring i , 6. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2020/21:150 punkterna 1–6 och avslår motionerna 2020/21:1400 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2020/21:1471 av m.fl. (S), 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 20 i denna del, 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 7.2 i denna del och 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 1 (L) 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:3953 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del och 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 2 (M, C, KD) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Tidsfristen för talan vid domstol 2020/21:3953 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del och 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 5 (M, KD) Reservation 6 (C) 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 7 (C) Biträde m.m. för barn 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 40 i denna del, 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 22, 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3969 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 8 (V, KD, L) Reservation 9 (SD) Automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 10 (SD, C, L) Barnets bästa och kriterier i fråga om vårdnad 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) Vissa frågor om vårdnad och umgänge vid våld i familjen 2020/21:1400 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2020/21:1538 av (M), 2020/21:2085 av och (båda S), 2020/21:2620 av (M), 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkandena 21, 22 och 29, 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 25, 2020/21:3379 av m.fl. (SD) och 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 13 (C) Reservation 14 (L) Vårdnad och umgänge i förhållande till bl.a. sociala föräldrar 2020/21:1016 av (C), 2020/21:1713 av (M), 2020/21:2130 av m.fl. (S), 2020/21:2667 av (L), 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 42, 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkande 7.2 i denna del, 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 15 (M, C, L) Reservation 16 (SD, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om kompetensfrågor och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 40 i denna del, 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 17 (S, V, MP) Möjligheter att hämta in uppgifter utan vårdnadshavares samtycke ställer sig bakom det som utskottet anför om möjligheter att hämta in uppgifter utan en vårdnadshavares samtycke och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 20 i denna del och 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 18 (S, V, MP) Andra frågor om kvalitetssäkring och domstolens beslutsunderlag ställer sig bakom det som utskottet anför om kvalitetssäkring och domstolens beslutsunderlag i övrigt och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3922 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:3928 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 19 (S, MP) Reservation 20 (V) Övriga frågor om lagstiftningens framtida utformning 2020/21:508 av (-), 2020/21:3603 av (SD) yrkandena 1, 6 och 8, 2020/21:3938 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3960 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 21 (C) Reservation 22 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S), (V) och (C). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2020/21:150 Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. 6 motioner med sammanlagt 32 yrkanden har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar utskottet även 17 motioner med 30 yrkanden från allmänna motionstiden /21. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. riktade ett tillkännagivande till regeringen om vad den särskilt bör beakta i lagstiftningsarbetet med anledning av vårdnadsutredning (bet. 2016/17:CU10, rskr. 2016/17:189). I betänkandet behandlas även den redovisning av hanteringen av tillkännagivandet som regeringen gör i propositionen. har gett socialutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och följdmotionerna i de delar som berör socialutskottets beredningsområde. Yttrandet återges i bilaga 3. Rättsförhållandet mellan barn och föräldrar regleras i . Denna lagstiftning har under genomgått betydande förändringar när det gäller regelverket för när föräldrar separerar och föräldrarna inte kan komma överens om hur deras barn ska ha det. De senaste större ändringarna i vårdnadsreglerna beslutades av och trädde i kraft (prop. 2005/06:99, bet. 2005/06:LU27, rskr. 2005/06:309). Ändringarna syftade framför allt till att stärka barnperspektivet i lagstiftningen och innebar bl.a. att betydelsen av barnets bästa kommer till klarare uttryck i lagen och att barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge. Genom lagändringarna markerades ytterligare i lagtexten den betydelse som risken för att barnet far illa måste få vid beslut om vårdnad, boende och umgänge. och domstolen ska vid bedömningen av barnets bästa fästa avseende särskilt vid risken att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller far illa på något annat sätt. Vidare lyftes barnets behov av umgänge med sina mor- och farföräldrar och andra som står barnet särskilt nära fram i lagtexten. Ändringarna innebar också att det infördes en generell skyldighet för dom-stolen att, om det är lämpligt, verka för samförståndslösningar i s.k. indispositiva tvistemål. I mål om vårdnad, boende och umgänge innebär det att domstolen ska verka för att föräldrarna når en samförståndslösning som är förenlig med barnets bästa. Domstolen kan också ge en medlare i uppdrag att försöka få föräldrarna att nå en samförståndslösning för barnets bästa. Regleringen om vårdnad m.m. Bestämmelserna om vårdnad, boende och umgänge finns intagna i 6 kap. . Regleringen innebär, utöver vad som beskrivs ovan om barnets bästa m.m., bl.a. följande. Barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Barn ska vidare behandlas med aktning för sin person och egenart och får inte utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling. (Se 1 §.) Ett barn står under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem, om inte rätten har anförtrott vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vårdnads-havare. (Se 2 §.) Om barnet står under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem och någon av föräldrarna vill få ändring i vårdnaden, ska rätten besluta att föräldrarna ska ha gemensam vårdnad eller att en av dem ska ha ensam vårdnad. Vid bedömningen av om föräldrarna ska ha gemensam vårdnad eller om en av dem ska ha ensam vårdnad ska rätten fästa avseende särskilt vid föräldrarnas förmåga att samarbeta i frågor som rör barnet. Domstolen får besluta om gemensam vårdnad även mot en förälders vilja, men inte om båda föräldrarna motsätter sig det. Föräldrarna kan vidare avtala om att vårdnaden ska vara gemensam eller att en av dem ska ha vårdnaden om barnet. Ett sådant avtal gäller om det är skriftligt och socialnämnden har godkänt det. (Se 5 och 6 §§.) Om båda föräldrarna är vårdnadshavare och en av dem dör, får den andra föräldern automatiskt ensam vårdnad om barnet (9 §). kan föra talan vid domstol om att vårdnaden ska fråntas en förälder och antingen anförtros den andra föräldern ensam eller en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Domstolen kan också på eget initiativ i mål om äktenskapsskillnad mellan föräldrarna eller i annat mål om vårdnad som väckts av föräldrarna förordna om överflyttning av vårdnaden. (Se 7 och 8 §§.) En vårdnadshavare har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter (11 §). Om barnet har två vårdnadshavare ska dessa utöva sina rättigheter och skyldigheter mot barnet tillsammans (13 §). Barnet ska ha rätt till umgänge med en förälder som det inte bor tillsammans med. Umgänget kan ske genom att barnet och föräldern träffar varandra eller genom att de har annan kontakt. (Se 15 § första stycket.) När rätten beslutar om umgänge med en sådan förälder får rätten, om barnet har behov av det, besluta att en person som utses av socialnämnden ska medverka vid umgänget, s.k. umgängesstöd (15 c §). I 21 kap. finns bestämmelser om verkställighet av bl.a. domar och beslut om vårdnad, boende eller umgänge. Utgångspunkten för regleringen är att avgöranden om vårdnad m.m. i princip ska följas. Vid verkställighet ska dock barnets bästa komma i främsta rummet, och hänsyn ska tas till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad (1 §). tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att utvärdera vårdnadsreform. Utredningen skulle även kartlägga och analysera de faktorer som kan ha bidragit till att antalet vårdnadsmål i domstol ökat . Utredningen skulle vidare utreda vissa andra frågor om vårdnad, boende och umgänge, däribland hur föräldrars möjligheter att nå en samförståndslösning kan utvecklas och förbättras. Utredningen, som antog namnet vårdnadsutredning, överlämnade betänkandet Se barnet! (SOU 2017:6) riktade ett tillkännagivande till regeringen om vad den särskilt bör beakta i lagstiftningsarbetet med anledning av vårdnadsutredning (bet. 2016/17:CU10, rskr. 2016/17:189). I tillkännagivandet underströk betydelsen av att reglerna om vårdnad, boende och umgänge är utformade för att säkerställa barnets bästa och för att minska risken för långvariga konflikter till skada för barnet. Enligt tillkännagivandet bör regleringen justeras på ett sätt som innebär att barn- och barnrättsperspektivet stärks. Fokus måste flyttas från föräldrarna och deras konflikter till barnet och barnets behov, och de konfliktdrivande inslagen i regleringen måste tas bort. Vidare måste den nya regleringen på området motverka s.k. umgängessabotage. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om bl.a. ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister, bättre förutsättningar för föräldrar att nå samförståndslösningar och ett stärkt skydd för barn som riskerar att fara illa. Vidare avslår motionsyrkanden som får anses tillgodosedda genom lagförslagen. avslår också ett motionsyrkande om att ska göra ett motivuttalande i fråga om gemensam vårdnad mot föräldrarnas vilja. Jämför reservation 1 (L). Regeringen lämnar i propositionen förslag på ändringar som bl.a. syftar till att stärka barnrättsperspektivet i vårdnadsprocessen, skapa bättre förutsättningar för föräldrar att nå samförståndslösningar och stärka skyddet för barn som riskerar att fara illa. Regeringen föreslår att det ska tydliggöras i att barnets bästa ska vara avgörande för alla frågor om vårdnad, boende och umgänge, inte bara vid beslut i sådana frågor. Regeringen föreslår att förutsättningarna för barns delaktighet i frågor om vårdnad, boende och umgänge ska förbättras. En ny bestämmelse om barnets rätt att få information och komma till tals i frågor om vårdnad, boende och umgänge ska införas i . Barnets rätt att komma till tals ska vidare stärkas genom att det klargörs i lagen att rätten inte är begränsad till en rätt att uttrycka sin vilja eller inställning i en viss fråga utan innebär en rätt att framföra åsikter i en vidare bemärkelse. Därigenom ska fler och yngre barn ges möjlighet att delta. Även i verkställighetsärenden ska barnets rätt att komma till tals tydliggöras på motsvarande sätt. Det ska därutöver klargöras att socialnämnden som utgångspunkt ska tala med barnet inom ramen för sitt arbete med utredningar i mål om vårdnad, boende eller umgänge, dvs. inte försöka klarlägga barnets åsikter på något annat sätt. Även en socialnämnd som ska lämna s.k. snabbupplysningar ska – om det inte är olämpligt (i stället för, som , bara om det är lämpligt) – höra barnet och föräldrarna. Det ska också bli möjligt för socialnämnden att i ett förfarande om vårdnad, boende eller umgänge höra barnet utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande. Obligatoriska informationssamtal före en domstolsprocess Regeringen föreslår att föräldrar som överväger att inleda en tvist i domstol i frågor som rör vårdnad, boende eller umgänge ska få relevant information vid ett informationssamtal som syftar till att hitta den lösning som är bäst för barnet. Föräldrarna ska också erbjudas samarbetssamtal, om det inte är olämpligt, och efter behov erbjudas eller vägledas till stöd och hjälp i annan form. Föräldrarna ska som utgångspunkt delta i ett informationssamtal. Enskilda samtal ska dock hållas om det finns särskilda skäl för det eller om någon av föräldrarna begär det. När föräldrarna inte är överens i frågor om vårdnad, boende eller umgänge ska en förälder som framställer ett yrkande om någon av dessa frågor ha deltagit i ett informationssamtal för att domstolen ska få ta upp ett yrkande om vårdnad, boende eller umgänge till prövning. Samtalet ska ha ägt rum före det att yrkandet framställs. Kravet på deltagande i informationssamtal ska dock inte gälla när ett yrkande om vårdnad, boende eller umgänge redan är upptaget till prövning i målet eller om det finns särskilda skäl. Domstolens beslut att ta upp ett yrkande till prövning trots att en förälder inte har deltagit i informationssamtal ska inte få överklagas. Regeringen föreslår att kommunen ska ansvara för att informationssamtal under sakkunnig ledning kan hållas med föräldrar som överväger att inleda en tvist om vårdnad, boende eller umgänge. Den kommun där barnet är folkbokfört ansvarar för att informationssamtal kan hållas. Om barnet inte är folkbokfört i landet ska den kommun där någon av föräldrarna är folkbokförd ansvara för sådana samtal. Om en förälder begär informationssamtal ska socialnämnden erbjuda föräldrarna samtal. Informationssamtal ska hållas så snart det är möjligt och senast från begäran. Om det finns särskilda skäl får socialnämnden erbjuda en senare tid för samtalet. ska utfärda ett samtalsintyg till en förälder som har deltagit i ett informationssamtal. Uppgifter om föräldrarna, vem som har deltagit i samtalet och när det ägde rum ska framgå av intyget. Ändrade kriterier i fråga om vårdnad Regeringen föreslår att reglering ska ändras i fråga om vad domstolen ska fästa avseende särskilt vid när frågan om huruvida vårdnaden ska vara gemensam eller inte avgörs. Särskilt avseende ska i fortsättningen fästas vid föräldrarnas förmåga att sätta barnets behov främst och ta ett gemensamt ansvar i frågor om barnet i stället för, som , vid föräldrarnas förmåga att samarbeta i frågor som rör barnet. Den befintliga regleringen förefaller enligt regeringen i vissa fall vara konfliktdrivande. Ändringen syftar till att flytta fokus från föräldrarna och deras samarbete till barnet och föräldrarnas gemensamma ansvar för barnet, och därigenom stärks enligt regeringen också barn- och barnrättsperspektivet i regleringen. Vidare föreslås att domstolen ska kunna besluta om gemensam vårdnad även om båda föräldrarna motsätter sig den vårdnadsformen. Syftet är att markera att det alltid är barnets bästa som i varje enskilt fall ska vara avgörande – inte föräldrarnas inställning i målet. Regeringen framhåller i denna del att redan möjligheten att döma till gemensam vårdnad mot en förälders vilja måste användas med stor försiktighet och lyhördhet. Enligt regeringen är det också självfallet så att det i en situation där det förekommit våld eller andra former av övergrepp från en förälders sida i princip alltid är bäst för barnet att den föräldern inte får del i vårdnaden. Det är nämligen knappast möjligt att tillgodose barnets behov av trygghet och omsorg inom ramen för en gemensam vårdnad om den ena föräldern gör sig skyldig till övergrepp mot den andra föräldern eller någon annan i familjen. Regeringen framhåller vidare att utrymmet att besluta om gemensam vårdnad när båda föräldrarna motsätter sig den vårdnadsformen i praktiken kommer att vara litet. Det kommer att krävas att det tydligt framgår av omständigheterna i målet att föräldrarna i praktiken har förmåga att ta gemensamt ansvar i frågor som måste lösas. Det kan handla om situationer där de meningsskiljaktigheter som finns rör annat än sådant som är direkt kopplat till vårdnadsansvaret – som föräldrarna båda värnar barnets bästa och, trots att de misstror varandra, visar prov på att de kan fatta nödvändiga beslut tillsammans. Beslut om gemensam vårdnad mot båda föräldrarnas vilja kommer därför enligt regeringen främst att kunna komma i fråga i situationer där föräldrarna redan har gemensam vårdnad och domstolen anser att det är bäst för barnet att den gemensamma vårdnaden består. Medling i mål om vårdnad, boende eller umgänge I syfte att skapa förutsättningar för fler lyckade medlingsuppdrag och därmed fler samförståndslösningar föreslår regeringen nya kompetenskrav för medlare genom att det ska framgå av lagen att en medlare ska ha relevant utbildning och yrkeserfarenhet och vara lämplig för uppdraget. I samma syfte föreslås också ett stärkt sekretesskydd för uppgifter som lämnas till en medlare. Regeringen lämnar förslag som syftar till att säkerställa en snabb vårdnadsöverflyttning när en förälder uppsåtligen har dödat eller allvarligt skadat den andra föräldern. En domstol ska, på talan av socialnämnden, kunna flytta över vårdnaden om ett barn till en tillfällig vårdnadshavare. En tillfällig vårdnadshavare ska, om det finns särskilda skäl, få utses om det finns behov av en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet men det saknas en lämplig person att förordna. I uppdraget som tillfällig vårdnadshavare ska det inte ingå att tillgodose den faktiska vården om barnet. Till tillfällig vårdnadshavare ska den som på grund av sina kunskaper och erfarenheter och även i övrigt är särskilt lämplig för uppdraget få utses.