bet · H801SoU9 · 2021-02-26 00:00:00 — I motion 2020/21:1055 av (M) yrkandena 1 och 2 föreslås tillkännagivanden om att höja kvaliteten i äldreomsorgen och om att lämplig myndighet bör ges i uppdrag att med social utvärderings (SBU) kartläggning som grund vidta lämpliga åtgärder för att höja kvaliteten i svensk äldreomsorg. I kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att kvalitet alltid ska gå före pris vid upphandling på entreprenad inom äldreomsorgen. I yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att investeringsstödet bör ändras till ett allmänt stöd för kommunerna för att tillgodose stora och skiftande behov av åtgärder för att förbättra äldreomsorgen. I motion 2020/21:3592 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt utreda hur en reformering av äldreomsorgen bör genomföras. Motionären anför att situationen är oerhört alarmerande och att åtgärder för att förbättra äldres vardag måste vidtas . I motion 2020/21:264 av (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att se över behovet av en central samordning av äldreomsorgen. Stärkt medicinsk kompetens inom äldreomsorgen I partimotion 2020/21:3369 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att stärka vårdkompetensen inom äldreomsorgen. Likalydande förslag finns i kommittémotionerna 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 18. I kommittémotion 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag åt kommuner att se till att rätt utbildad och kompetent personal samt medicinsk utrustning såsom syrgas, dropp och intravenös antibiotikabehandling ska finnas tillgängliga på äldreboenden. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 15. I motion 2020/21:458 av (C) föreslås ett tillkännagivande om insatser för stärkt kvalitet i äldreomsorgen. Motionären anför bl.a. att tillgången på medicintekniska hjälpmedel på vård- och omsorgsboenden måste förbättras. I kommittémotion 2020/21:1310 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om hur en högre medicinsk kompetens inom äldreomsorgen ska kunna säkerställas. I partimotion 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att hälso- och sjukvård bör förstärkas. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att alla nödvändiga kompetenser ska finnas tillgängliga i den kommunala hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen. I motion 2020/21:912 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att beakta behovet av hälso- och sjukvård inom äldreomsorgen för att öka kvalitet och säkerhet. Motionären anför bl.a. att mer hälso- och sjukvårdsinsatser av legitimerad personal behövs i äldreomsorgen. Kommuners rätt att anställa läkare I motion 2020/21:1180 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att ge kommunerna rätt att anställa läkare och i motion 2020/21:1983 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda rätten för kommunerna att anställa läkare inom äldrevården. I motion 2020/21:2170 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att kommuner ska få anställa läkare. I partimotion 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att förbudet mot att anställa läkare i kommuner bör tas bort. I kommittémotion 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att kommunerna ska kunna anställa geriatriker. Motionärerna anför att geriatriker och allmänläkare borde kunna anställas av äldreboenden eller av kommunen. Motionärerna anför även att kommuner som vill bör kunna anställa personer som har funktionen chefsläkare. Övriga frågor om hälso- och sjukvård i äldreomsorgen I kommittémotion 2020/21:3137 (M) av m.fl. (M) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till ett särskilt försök att utveckla samarbete och samordningen mellan kommuner och regioner när det gäller äldrevården och äldreomsorgen. I kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag åt kommuner att se till att tillräckligt många sjuksköterskor inom omsorgen anställs för att ge äldre en god och tillräcklig medicinsk vård. I yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag åt regionen i samverkan med kommunerna att se till att en platsknuten läkarkontakt ska finnas på äldreboenden. I yrkande 37 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att det införs fler äldrevårdscentraler med speciellt ansvar för hälsofrämjande och förebyggande verksamhet. I kommittémotion 2020/21:1310 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär ökade befogenheter för medicinskt ansvarig sjuksköterska () att inspektera kommunala och privata vårdgivare. I partimotion 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkandena 7–9 och 11 föreslår motionärerna tillkännagivanden om insatser som behövs i hälso- och sjukvård: ytterligare 2 000 sjuksköterskor, en medicinskt ansvarig för rehabilitering i varje kommun (), förstärkt tillgång till läkare inom den kommunala vården samt försöksverksamhet med äldreöverläkare. I partimotion 2020/21:3543 av m.fl. (KD) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om satsningar på stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet, bl.a. i enlighet med motionen ovan. Vistelsekommuners ansvar för socialtjänstinsatser I motion 2020/21:442 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda hur utförande kommun kan få möjlighet att få del av de skatteintäkter som är tänkta för den enskildes omsorg. Hälso- och sjukvården ska enligt 3 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, arbeta för att förebygga ohälsa. Varje kommun ska enligt 12 kap. 1 § HSL erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som efter beslut av kommunen bor i en sådan boendeform eller bostad som avses i SoL 5 kap. 5 § andra stycket (rör äldre personer), 5 kap. 7 § tredje stycket SoL (rör personer med funktionsnedsättning) eller motsvarande tillståndspliktig boendeform eller bostad som avses i 7 kap. 1 § första stycket 2 SoL (sådana boendeformer som drivs i enskild regi). I 12 kap. 2 § HSL anges att kommunen får erbjuda den som vistas i kommunen hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård) i ordinärt boende och i sådant särskilt boende som avses i 5 kap. 5 § tredje stycket SoL. Av 14 kap. 1 § HSL framgår att regionen till en kommun inom regionen får överlåta skyldigheten att erbjuda hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård) i ordinärt boende och i sådant särskilt boende som avses i 5 kap. 5 § tredje stycket SoL, om regionen och kommunen kommer överens om det. Överenskommelsen får inte avse ansvar för hälso- och sjukvård som ges av läkare. Regionen får lämna sådant ekonomiskt bidrag till kommunen som motiveras av överlåtelsen. Av 16 kap. 1 § HSL framgår att regionen ska avsätta de läkarresurser som behövs till kommunerna inom regionen för att enskilda ska kunna erbjudas en god hälso- och sjukvård i särskilt boende och i dagverksamhet enligt 12 kap. 1 §. Detsamma gäller hemsjukvård i ordinärt boende och i sådant särskilt boende som avses i 5 kap. 5 § tredje stycket SoL, om en kommun ansvarar för vården enligt 14 kap. 1 §. Regionen ska sluta avtal med kommunerna inom regionen om omfattningen av och formerna för läkarmedverkan. Enligt 16 kap. 4 § HSL ska regioner och kommuner upprätta en individuell plan för att en enskild person när han eller hon har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från ska få sina behov tillgodosedda (jfr 2 kap. 7 § SoL). Planen ska, när det är möjligt, upprättas tillsammans med den enskilde. Närstående ska ges möjlighet att delta i arbetet med planen, om det är lämpligt och den enskilde inte motsätter sig det. Av planen ska det framgå vilka insatser som behövs, vilka insatser som respektive huvudman ska svara för, vilka åtgärder som ska vidtas av någon annan än regionen eller kommunen och vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. Bestämmelser om ansvarsfördelning mellan kommuner i fråga om stöd och hjälp enligt socialtjänstlagen finns i 2 a kap. SoL. Av 2 a kap. 6 § SoL följer att när en enskild avser att vistas i en annan kommun än bosättningskommunen, och till följd av hög ålder, funktionsnedsättning eller allvarlig sjukdom behöver stöd och hjälp för detta, är vistelsekommunen skyldig att på begäran bistå med den utredning som bosättningskommunen behöver för att kunna pröva den enskildes behov av stöd och hjälp verkställa bosättningskommunens beslut. Vidare följer av 2 a kap. 7 § SoL att om en bosättningskommun har begärt verkställighet enligt 6 § 2, ska bosättningskommunen ersätta vistelsekommunen för verkställighetskostnaderna. Ersättningen ska betalas enligt den ersättningsnivå som bosättningskommunen tillämpar för motsvarande insatser. Lagen om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård I lagen (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård finns bestämmelser om samverkan vid planering av insatser för enskilda som efter att de skrivits ut från sluten vård kan komma att behöva insatser från , den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården eller den regionfinansierade öppna vården hur insatserna ska planeras för enskilda som efter utskrivning behöver insatser från flera berörda enheter inom de aktuella verksamheterna kommunens betalningsansvar för vissa utskrivningsklara patienter. Lagen syftar till att främja en god vård och en socialtjänst av god kvalitet för enskilda som efter utskrivning från sluten vård behöver insatser från , den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården eller den regionfinansierade öppna vården (1 kap. 2 §). I detta syfte ska lagen särskilt främja att en patient med behov av insatser skrivs ut från den slutna vården efter det att den behandlande läkaren bedömt att patienten är utskrivningsklar. infördes lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Med valfrihetssystem enligt denna lag avses ett förfarande där den enskilde har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som en upphandlande myndighet godkänt och tecknat kontrakt med. Den upphandlande myndigheten behöver inte tillämpa samma valfrihetssystem inom alla berörda områden (1 kap. 1 §). Av 1 kap 2 § framgår att den upphandlande myndigheten ska behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt. Den upphandlande myndigheten ska följa principerna om öppenhet, ömsesidigt erkännande och proportionalitet när den tillämpar valfrihetssystem. Av 4 kap 2 § framgår att den upphandlande myndigheten får ställa särskilda sociala, miljömässiga och andra villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras. Samtliga villkor ska anges i annonsen om valfrihetssystem eller i förfrågningsunderlaget. Bakgrund och pågående arbete I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, ingick 2019, det s.k. januariavtalet, anger de fyra partierna bl.a. att kvalitetskraven i all sjukvård och äldreomsorg ska förstärkas. Konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare, vad gäller såväl ekonomiska villkor och en fungerande tillståndsgivning, som kvalitetskrav. Vidare ska det finnas en fast omsorgskontakt i . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9) föreslår regeringen att kommunerna ska ges ett resurstillskott med 4 . Det handlar om ett bidrag som fördelas med en fördelningsnyckel där hänsyn tas till andelen äldre i respektive kommun. Regeringen föreslår att sammanlagt 9 anvisas till anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet . ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156, prot. 2020/21:56). utsåg regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över och lämna förslag på hur en fast omsorgskontakt kan införas i (dir. 2019:52). Till den fasta omsorgskontakten ska en äldre person kunna vända sig för att exempelvis få stöd och svar på frågor om sina insatser och sin omsorg. Syftet med att införa en fast omsorgskontakt i är att öka delaktigheten och självbestämmandet för äldre personer som har hemtjänst samt att öka tryggheten både för de äldre och för deras anhöriga. överlämnade utredningen sitt betänkande Fast omsorgskontakt i (SOU 2020:70). Utredningen föreslår att det i lag ska införas ett krav på en fast omsorgskontakt. Förslaget innebär att äldre som har beviljats hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt i syfte att tillgodose deras behov av kontinuitet, trygghet, individanpassad omsorg och samordning. Enligt förslaget ska den fasta omsorgskontakten ha yrkestiteln undersköterska. Betänkandet har remitterats. Sista dag att svara på remissen är . inrättade regeringen en välfärdskommission som ska identifiera och analysera konkreta åtgärder för att stärka kommunsektorns förmåga att tillhandahålla välfärdstjänster av god kvalitet . Kommissionen samlar företrädare för staten, kommunerna, regionerna och centrala arbetstagarorganisationer. kommer särskilt att prioritera åtgärder inom följande fyra områden: – förbättrad styrning av välfärden – effektivt nyttjande av offentliga resurser – hållbar kompetensförsörjning och en god arbetsmiljö i välfärdssektorn – digitaliseringens möjligheter att frigöra resurser till välfärden. I arbetet ska kommissionen särskilt beakta att kommuner och regioner har olika förutsättningar och utgångsläge i olika delar av landet. ska redovisa hur arbetet har bedrivits. beslutade regeringen att inrätta ett råd där forskare med särskild kompetens inom äldreområdet ska ingå. Syftet med rådet är att främja dialog mellan regeringen och forskare inom området. Ett äldreforskarråd gör det möjligt för socialministern att kontinuerligt föra en dialog med forskare om situationen inom äldre- och omsorgsområdet. Det handlar om hur utmaningarna kan mötas och välfärden utvecklas. Rådet består av 15 ledamöter och kommer att sammanträda . Äldreguiden är stängd tills vidare. Myndigheten arbetar med att hitta ett annat sätt att jämföra hemtjänst och äldreboenden. Fram till dess hänvisar till undersökningarna som varit underlag till Äldreguiden: Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? (2020) och Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård (2019). SBU:s rapport för bedömning och insatser inom äldreomsorgen SBU har i rapporten för bedömning och insatser inom äldreomsorgen – Identifiering av vetenskaplig kunskap och kunskapsluckor utifrån systematiska översikter (rapport 306, publicerad ) kartlagt välgjorda systematiska översikter som visar nyttan av olika bedömningsmetoder eller insatser inom äldreomsorgen. Kartläggningen visar på ett stort behov av nya och välgjorda systematiska litteraturöversikter inom äldreomsorgens samtliga kunskapsområden. Åtgärdsplan för kommunalt finansierad hälso- och sjukvård I regleringsbrevet fick i uppdrag att stärka stödet till den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården (S2019/04518/FS). Den åtgärdsplan som redovisas i finansierad hälso- och sjukvård – förstudie är utgångspunkt för uppdraget. Åtgärdsplanen innehåller sju utvecklingsområden där kan förbättra stödet till hälso- och sjukvård. Stöden, som ska anpassas till kommunernas behov, ska omfatta både kunskap som behövs för att utveckla vården på systemnivå och kunskap som behövs för att säkerställa en god kvalitet i möten med patienten. De insatser som görs behöver gå i takt med förslag från utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01). I uppdraget ska föra en dialog med SKR. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . En delredovisning presenterades . I delredovisningen redogörs för de insatser som påbörjats inom respektive utvecklingsområde (Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård – delredovisning, 2020). De sju utvecklingsområdena är följande: beskrivning av de regler som styr den kommunala hälso- och sjukvården synliggöra hälso- och sjukvård i beskrivningarna av hälso- och sjukvården stöd till att utveckla mål och nyckeltal för en god hälso- och sjukvård stöd för kunskapsbaserad omvårdnad, prevention, rehabilitering och habilitering m.m. stöd till vård vid diagnoser där det finns nationella riktlinjer stöd till kompetensutveckling. Samordnad utveckling för god och nära vård Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) stödja regionerna, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården (dir. 2017:24). Utredningen tog namnet Samordnad utveckling för god och nära vård (S 2017:01). Utredningen har överlämnat tre delbetänkanden (SOU 2017:53, SOU 2018:39 och SOU 2019:29) och fått tre tilläggsdirektiv (dir. 2017:97, dir. 2018:90 och dir. 2019:49). lämnade utredningen sitt huvudbetänkande God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19). När det gäller den kommunala hälso- och sjukvården föreslår utredningen bl.a. att begreppet hemsjukvård ska ersättas med begreppet hälso- och sjukvård i hemmet för att tydliggöra att den hälso- och sjukvård som utförs i hemmet är likställd övrig vård och att det enda som särskiljer den är platsen som vården utförs på (s. 153). Utredningen föreslår även att samverkan mellan huvudmännen ska stärkas. För att tydliggöra kraven på samverkan ska regioners och kommuners särskilda samverkansansvar med varandra vid planering och utveckling av hälso- och sjukvården förtydligas (s. 160). Utredningen föreslår vidare att regioner och kommuner för utformningen av hälso- och sjukvård på primärvårdsnivå ska upprätta en övergripande gemensam plan (s. 162). Utredningen har valt att inte gå vidare med förslaget från betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) att om kommunen om kommunen och regionen är överens får kommunen överta skyldigheten att erbjuda läkarvård i samband med hälso- och sjukvård som ges till personer som bor i särskilt boende eller har hemsjukvård (s. 152). Utredningen har i ett tidigare delbetänkande föreslagit författningsändringar för att stärka patientens möjlighet att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt i primärvården. Relationen till en fast läkarkontakt i primärvården i kombination med utredningens andra förslag stärker enligt utredningens bedömning kontinuiteten för alla patienter. Inte minst för dem som får insatser från både region och kommun bedöms kontinuiteten ofta vara särskilt viktig. Betänkandet bereds inom . Strategi för äldreomsorg är ett projekt som drivs av SKR med syftet att ge kommuner ett konkret stöd för att möta behoven i framtidens äldreomsorg. Flera olika frågor ingår i projektet, t.ex. personalförsörjning, välfärdsteknik, civilsamhällets roll, anhöriga och förebyggande insatser för att stärka egna förmågor. Det handlar om behov av förändrade arbetssätt, digitalisering, kompetensförsörjning, arbetsmiljö, effektivisering, omställning till nära vård och stärkt samverkan mellan sjukvård och omsorg. Projektet ska ta fram rekommendationer till landets kommuner med konkreta förslag för att utveckla äldreomsorgen inom flera områden. Arbetet pågår fram . Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har regeringens uppdrag att följa genomförandet av den nya lagen om samverkan vid utskrivning för sluten hälso- och sjukvård. I rapporten efter läge – Uppföljning av lagen om samverkan vid utskrivning från slutenvården (rapport 2020:4) konstaterar myndigheten att patienter skrivs ut snabbare från sjukhusen sedan lagen infördes . Myndigheten menar att det finns ett behov av att fortsätta utveckla samverkan mellan och inom huvudmännen, både före, under och efter utskrivningen. Myndigheten framhåller vidare att utskrivningsprocessen behöver utvecklas ytterligare och att det behövs mer kunskap om hur lagen påverkar vård- och omsorgskvaliteten för patienter och brukare. Läkarmedverkan i hemsjukvård – från hemsjukvård till hälso- och sjukvård i hemmet publicerade SKR rapporten i hemsjukvård – från hemsjukvård till hälso- och sjukvård i hemmet. Syftet med studien var att särskilt fånga in erfarenheter och kunskaper om hur läkarstödet till hemsjukvård kan förbättras. Efter att utskrivningsprocessen har förbättrats har fokus för utvecklingsarbetet enligt rapporten flyttats till den fortsatta vården och omsorgen i hemmet. Rapporten avslutas med rekommendationer om hur ett mer systematiskt och hållbart stöd kan ges i utvecklingsarbetet med att skapa en hemsjukvård som är bättre för målgrupperna. Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 gav regeringen ett uppdrag åt en kommission att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter (dir. 2020:74). När det gäller smittspridning inom vård och omsorg om äldre ska kommissionen bl.a. utvärdera om det funnits brister i utbildning och kompetens, arbetsorganisation, arbetsmiljö och anställningsförhållanden eller liknande som kan ha försvårat äldreomsorgens förmåga att hantera smittspridningen och lämna de förslag på åtgärder som kommissionens iakttagelser ger anledning till. Uppdraget ska slutredovisas . En första delredovisning, som avser deluppdraget om smittspridning inom vård och omsorg om äldre, överlämnades till regeringen . I delbetänkandet Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) pekar kommissionen bl.a. på följande strukturella brister i äldreomsorgens beredskap: – Fragmenterad organisation (s. 246). Kommissionen gör bl.a. bedömningen att en fungerande samordning och samverkan mellan kommuner och regioner är av yttersta vikt om nuvarande ansvarsfördelning ska bestå. En god samverkan ställer krav på verktyg och upparbetade kanaler som säkerställer en operationell och kontinuerlig samordning mellan regioner och kommuner där varje aktör förmår se till helheten och investerar i tillräckligt med resurser. Detta kräver enligt kommissionen sannolikt genomgripande förändringar i styrningen av äldreomsorgen inklusive den medicinska vården. – Behov av högre bemanning, ökad kompetens och rimliga arbetsförhållanden (se vidare under avsnittet Äldreomsorgens personal i detta betänkande). – Kommuners möjlighet att anställa läkare och tillgång till medicinsk utrustning (s. 259). Det bör enligt kommissionen vara möjligt för kommuner att anställa läkare. Även om kommunerna får denna befogenhet är det nödvändigt att regionerna säkerställer tillgång till de läkarresurser som äldreomsorgen kräver, inom ramen för primärvården, genom mobila läkarteam eller på annat sätt. Vidare måste kommunerna bli en bättre kravställare gentemot regionerna i fråga om tillgången till läkarinsatser i äldreomsorgen, och regionerna måste bli bättre på att leva upp till sina skyldigheter. – Tillgång till medicinsk utrustning behöver säkerställas (s. 260). Kommissionen anför att det vid varje särskilt boende bör finnas tillgång till medicinsk utrustning så att nödvändiga medicinska insatser och en god palliativ vård kan ges på plats. En förutsättning för att nyttja sådan medicinsk utrustning är dock att det finns närvarande medicinsk kompetens. Utredning om en äldreomsorgslag (S 2020:16) Som nämnts ovan tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag (dir. 2020:142). Utredaren ska överväga och lämna förslag på hur medicinsk kompetens kan stärkas i verksamheten och – om det behövs – inom den kommunala ledningen. Målet är att få till stånd långsiktiga förutsättningar för äldreomsorgen, tydliggöra äldreomsorgens uppdrag och innehåll samt säkerställa tillgången till god hälso- och sjukvård och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. – föreslå en äldreomsorgslag som kompletterar socialtjänstlagen med särskilda bestämmelser om vård och omsorg om äldre och som bl.a. innehåller bestämmelser om en nationell omsorgsplan