bet · H801NU20 · 2021-04-30 00:00:00 — 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 26 och 41. För mig är företagandet både ett uttryck för individens möjlighet att förverkliga sina drömmar och en grundförutsättning för vårt gemensamma samhällsbygge. Det är genom företagens möjlighet att växa som jobb skapas. Fler jobb i växande företag betyder nya livschanser för individer, minskat utanförskap och i förlängningen ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar den gemensamma välfärden. Jag anser att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Det är företagande och ekonomisk utveckling som är grunden för välståndet. Därför måste människor och företag över hela landet ges möjligheter att växa och utvecklas. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Liberalerna, Socialdemokraterna, , det s.k. januariavtalet, har de fyra partierna enats om flera förslag som innebär goda förutsättningar för att ge hela möjlighet att utvecklas och för att skapa ett bättre företagsklimat. Det handlar exempelvis om förbättrade kommunikationer, ett mer flexibelt strandskydd, förändringar i företagsbeskattningen, ett utvidgat rut-avdrag, minskat krångel för företagare och digital infrastruktur i hela landet. Men mer måste göras. behöver fler liberala reformer som stärker landets konkurrenskraft och skapar förutsättningar för fler företag att växa. Regeringen behöver därför identifiera de hinder som finns för att driva företag i hela landet. Kooperationen, med sina liberala rötter, har bidragit till en positiv samhällsförändring och med en affärsmodell som bygger på demokratiska fundament gjort ekonomisk och social nytta såväl för sina medlemmar som för samhället. Utifrån en internationell jämförelse utgör kooperationen en liten del av det svenska näringslivet. Allmän okunskap om associationsformen, bristande förutsättningar samt avsaknaden av en samlad politik och nationella mål för den kooperativa sektorn lyfts fram som hinder. Upphandlingsregler som missgynnar kooperativa och sociala företag, lagstiftning som begränsar den ömsesidiga bolagsformen till försäkringsbolag och avsaknaden av kreditgarantier och förlagslån, framför allt när det gäller nystart av kooperativa företag, försvårar utvecklingen som ska utveckla den resurseffektiva, cirkulära och biobaserade ekonomin. När traditionella ekonomiska modeller i delningsekonomins anda omprövas kan den kooperativa affärsmodellen vara ett hållbart alternativ. Den kooperativa företagsformen passar väl in när flera vill dela på arbete och ägande för att styra och dela risker gemensamt. Den kan spela en viktig roll i näringslivets tillväxt. Det är därför angeläget att lägga fast långsiktigt goda förutsättningar för företagsutvecklingen. Således anser jag att regeringen bör se över förutsättningarna för kooperationen och det sociala företagandet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Riktade insatser, punkt 7 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 26–29 samt 2020/21:3283 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 4 och 2020/21:549 av (SD), 2020/21:619 av (C) yrkandena 1–3, 2020/21:1535 av (M), 2020/21:1799 av (M) yrkande 1, 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 5, 2020/21:2832 av m.fl. (M), 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2961 av (M) och 2020/21:3016 av och (båda M) yrkandena 1–3. Ekonomisk makt och ett ökat ägande är centrala delar i arbetet för ett mer jämställt samhälle. Det har skett framsteg, men kvinnors möjlighet att starta och driva företag behöver stärkas ytterligare. Det handlar bl.a. om att kvinnodominerade branscher behöver vara öppna för företagande och att forskningsresurser behöver gå till kvinnodominerade branscher i lika hög grad som till mansdominerade. Kvinnor behöver också ges likvärdiga möjligheter att ta sig in i branscher som är mansdominerade. Därtill finns en föreställning om att kvinnor skulle vara mindre risktagande och mindre framgångsrika än män, vilket påverkar finansiärers bedömning av vilka företag som har potential att lyckas. Detta är också en av orsakerna till att färre kvinnor än män väljer att bli entreprenörer. Trenden är en del av ett större problem där samhällets syn på vad män och kvinnor är lämpade för att klara av skiljer sig åt. För att vända denna trend behövs en helhetssyn på frågan och åtgärder på flera områden. Som ett led i detta anser vi att ska tydliggöra för regeringen att den bör arbeta för att statens insatser för företagande i form av riskkapital, rådgivning och stöd ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Även kriterierna för de generella företagsstöden behöver ses över av regeringen för att premiera jämställdhet och främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor. Det är även vår uppfattning att regeringen bör ge i uppdrag åt att utvärdera och se över möjligheten att återinrätta driftsstödet till Winnet . För många kvinnor som kommer hit från andra länder kan företagande vara den enda möjligheten att få ett jobb. Många kvinnor har inte kunskap om de olika insatser som finns för att stödja kvinnors företagande och behöver därför extra stöd och hjälp. Mot denna bakgrund ser vi behov av en särskild satsning på kvinnor med utländsk bakgrund för att de lättare ska kunna välja företagande som ett sätt att få ett jobb. Ett av de största hindren för de flesta nyanlända som vill starta företag är kontakter med finansiärer och kapitalanskaffning, där nya svenskar helt enkelt inte har samma förutsättningar som de företagare som bott länge i . Att då vara kvinna och ny i minskar med andra ord chansen att få finansiering betydligt. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheten att återupprätta och utöka programmet Investera i invandrarkvinnor. Vidare vill vi här uppmärksamma fördelningen av ägandet när det gäller aktier, bolag, fastigheter, mark och skog. När det gäller mark äger män i långt mer än dubbelt så mycket som kvinnor. På bolagssidan är skillnaderna ännu större. Detta ojämställda ägande är ett strukturellt och ekonomiskt jämställdhetsproblem, varför vi anser att regeringen bör arbeta för fler kvinnor på ledande positioner genom att skapa goda förutsättningar för kvinnors företagande. Till och med tillgången till fakta och statistik om kvinnors företagande, kvinnors ledning av företag och kvinnors ägande av företag är bristfällig, vilket leder till ett osynliggörande som måste åtgärdas. För att förbättra förutsättningarna för kvinnor när det gäller företagande, ledarskap och ägande behöver faktaunderlaget utvecklas. Regeringen behöver därför förbättra dels kunskapen om kvinnors ledning och ägande av företag, dels förutsättningarna för kvinnors företagande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Företagens kapitalförsörjning, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 7 samt 2020/21:548 av (SD), 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2020/21:903 av Per Åsling (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 12, 2020/21:3144 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 28. Vi anser att den statliga riskkapitalfinansieringen i högre grad än nu bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Statens insatser på detta område bör inte heller begränsas till enbart riskkapital, lån eller bidrag utan bör även involvera s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer. Överlag anser vi att den statliga riskkapitalfinansieringen ska styras mer mot de förkommersiella faserna. Investeraravdraget syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i mindre bolag och riktar sig enbart till fysiska personer. Avdraget innebär att den som köper aktier i mindre företag i enlighet med vissa förutsättningar vid bildandet eller vid en nyutgivning får göra ett avdrag för hälften av summan som investeras . Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag som annars troligen hade varit mindre intressanta att investera i utan avdraget. Vi menar att investeraravdraget bör vidareutvecklas med beaktande av nivån på avdraget samt möjligheten för juridiska personer att nyttja avdraget och att låta allmänheten använda sig av det för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag. För att även öka intresset för avdraget bör enligt vår mening i större omfattning bjuda in allmänheten att investera i de företag som bolaget avser att investera i, vilket i nästa steg medför rätt till investeraravdrag. Det är även vår uppfattning att industriföretag i avfolkningsorter genom riktade satsningar bör få hjälp med att expandera och utveckla sina verksamheter. En generell trend är att bankerna tar mindre risker än tidigare vid företagslån, vilket drabbar företag i avfolkningsorter särskilt hårt. Detta tenderar att ytterligare förstärka utflyttningen från dessa orter. För att komma till rätta med denna snedvridning av utlåningen förordar vi att det inrättas en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav. Syftet med fonden ska vara att kapital riktas mot investeringar i avfolkningskommuner, eftersom det är där riskerna är extra stora vid fastighetsinvesteringar och bankerna därmed är ovilliga att ge rimliga lånevillkor. Ett kriterium bör vara att kapitalet riktas till fastighetsexpansion kopplat till industriell verksamhet. Med en industriell expansion i avfolkningskommuner med hög arbetslöshet blir samhällsvinsten extra stor. Regeringen bör därför utreda möjligheten att införa en särskild statlig fond för expansionslån i avfolkningsorter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Företagens kapitalförsörjning, punkt 8 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 12 samt 2020/21:548 av (SD), 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 7, 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2020/21:903 av Per Åsling (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:3144 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 28. I hela landet omvandlas idéer till små och växande företag som skapar jobb. Många av mer dynamiska orter finns utanför storstadsområdena, vilket visar att hela kan växa med rätt förutsättningar. är förutsättningarna att få fram kapital för investeringar och nya affärsidéer ofta bristfälliga. Vi ser det dock som nödvändigt att hela landet har tillgång till såväl privat lånekapital som det offentliga riskkapitalet. För att komma till rätta med missförhållandena och stärka förutsättningarna för privat och offentligt kapital att samverka behöver regelverket för kapitalförsörjning moderniseras. Det offentliga riskkapitalet behöver också effektiviseras. För att nå mindre och växande företag menar vi att det statliga riskkapitalet bör samverka mer än med privata fonder genom s.k. fond-i-fond-lösningar. För att undvika undanträngning av privat kapital bör de statliga fonderna också främst riktas mot företagens tidiga utvecklingsfaser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Företagens kapitalförsörjning, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:3144 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 28 samt 2020/21:548 av (SD), 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 7, 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2020/21:903 av Per Åsling (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 12 samt 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 2. har en väl utbyggd sektor för riskkapitalförsörjning för företag, där staten fyller en marknadskompletterande roll. För att såväl det offentliga som det privata riskkapitalet ska ge bästa möjliga effekt i investeringar, och för att uppfinnare, innovatörer och entreprenörer i olika skeden ska hitta de medel som finns tillgängliga, krävs dock en tydligare organisering av aktörerna i innovationssystemet. Det behövs också ett förstärkt finansieringsstöd i mycket tidiga faser i form av bidrag, lån och ägarkapital samt en god tillgång till lånekapital till små och medelstora företag. Därutöver behövs finansieringsinsatser i kapitalintervallet 5–. Alla delar i kapitalförsörjningskedjan behöver fungera för att nyföretagandet ska stimuleras och för att landets företag ska ges möjlighet att expandera både produktmässigt och geografiskt. Jag anser därför att bör tydliggöra för regeringen att det statliga riskkapitalet dels bör utvecklas i syfte att nå företag i en tidig fas, dels i högre grad bör matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar. Många saknar de medel som krävs för att kunna starta ett företag, vilket är särskilt tydligt på landsbygden. behöver trösklarna för att starta och utveckla företag sänkas. Därför menar jag att regeringen bör genomföra en översyn av de finansieringsmöjligheter som finns för privatpersoner, företag och andra aktörer att investera i lokal företagsutveckling. Syftet med en sådan översyn skulle vara att underlätta investeringar och återinvesteringar på landsbygden. Därutöver menar jag att bör uppmärksamma regeringen på det behov som finns av långsiktiga förutsättningar för att stimulera investeringar i utvecklingsfasen för s.k. gröna företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Företagens kapitalförsörjning, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:548 av (SD), 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 7, 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2020/21:903 av Per Åsling (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 12, 2020/21:3144 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 28. Ett av de främsta hindren för företagare som vill expandera eller nyanställa är svårigheten att få finansiering som ett fungerande finansieringssystem för små och medelstora företag som står inför en expansion skapar både jobb, tillväxt och ökade intäkter till den gemensamma välfärden. Privat kapital är helt avgörande för att kunna starta, driva och utveckla ett företag, men i vissa fall kan det statliga riskkapitalet behövas för att komplettera det privata kapitalet. Det gäller särskilt när marknaden av ett eller annat skäl inte fungerar eller där glesbygd och geografiska utmaningar försvårar företagens kapitalförsörjning. Den statliga verksamheten bör således riktas mot att stärka just de aktörer som marknaden inte satsar på, vilket kan handla om nystartade företag utan kapital eller där näringsidkaren inte har något eget kapital som kan fungera som säkerhet för ett eventuellt lån. Det är därför viktigt att det statliga riskkapitalet är tillgängligt i hela landet så att alla företag ges goda förutsättningar. I de fall det är motiverat med statligt riskkapital anser jag att en s.k. fond-i-fond-lösning är att föredra, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av delningsekonomin, punkt 9 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9 samt 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7 och 8, 2020/21:2014 av m.fl. (S) och 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 20. Delningsekonomin växer snabbt och är ett fenomen som uppstått i digitaliseringens kölvatten. Några av de stora fördelarna med en växande delningsekonomi är att resurser kan användas effektivare, varor och tjänster kan komma fler till del och det finns stora potentiella miljövinster av att dela och utnyttja resurserna bättre. För att delta i denna utveckling krävs dock en god uppkoppling men framför allt också kunskap och intresse. Delningsekonomin förändrar och utmanar också traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare samt hur framtidens skattesystem ska utformas. Vi anser att som ett teknikvänligt samhälle med en hög grad av digitalisering har en fördel jämfört med andra länder när det gäller delningsekonomin. För att styra denna utveckling mot ett mer sammanhållet och resurseffektivt anser vi att regeringen bör ta fram en strategi för att upplysa och förmedla kunskap om delningsekonomin. Vi anser även att det finns ett behov av tydliga spelregler som bejakar delningsekonomins möjligheter och säkerställer konkurrens på rättvisa villkor. I har politiken och lagstiftningen dessvärre ännu inte hunnit anpassa sig. Det är allvarligt eftersom det riskerar att skapa ett glapp mellan gällande lagstiftning och den allmänna rättsuppfattningen, men också för att det riskerar att stoppa de fördelar som skapas när alla kan köpa, sälja, hyra och dela med ett minimum av administration. Vi anser således att regeringen bör förenkla och anpassa regelverken till ett digitaliserat och delande samhälle. Alla branscher som berörs är olika, varför regelverken enligt vår mening även behöver förenklas och utredas sektorsvis och därefter utformas utifrån branschspecifika behov. Regeringen bör således genomföra separata utredningar för de berörda branscherna i syfte att släppa in digitalisering och delningsekonomi på ett rättssäkert, ansvarsfullt och för branscherna välanpassat sätt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av delningsekonomin, punkt 9 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 20 samt 2020/21:2014 av m.fl. (S), 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9 samt 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7 och 8. Dagens snabba teknikutveckling, inte minst kring digitalisering och olika applikationer av AI, skapar nya spännande möjligheter som kan underlätta för en mer cirkulär ekonomi där kunskapen och medvetenheten om produkters miljöpåverkan även ökar hos konsumenten. Digitaliseringen möjliggör också framväxten av nya företag och tjänster som specialiserar sig på reparation, återbruk, uthyrning och delning av produkter. behöver exempelvis inte alla hushåll äga en egen borrmaskin utan kan hyra en, med eller utan hantverkare, genom några knapptryckningar på telefonen. Det både skapar nya jobb och gynnar miljön genom att minska inköp av produkter som bara används någon enstaka gång. Vi vill se att politiken fortsätter att skapa goda förutsättningar och undanröjer hinder för en digitaliserad delningsekonomi som bygger på cirkulära affärsmodeller och gör det enkelt och lönsamt för individer att vara miljövänliga. Vi vill därför att regeringen skapar bättre förutsättningar för en delningsekonomi där tjänster för återbruk, reparation och delning av produkter ökar och tar vara på moderna digitala lösningar för att främja en konkurrenskraftig delningsekonomi. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regelverk för besöksnäringen, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:587 av (C), 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 10. Den svenska besöksnäringen är satt under hård press, inte minst i spåren av coronapandemins effekter på samhället i stort och på näringslivet. På många platser, både i städer och i mindre samhällen, är besöksnäringen helt avgörande och bidrar till ett stort antal arbetstillfällen. Den svenska besöksnäringen måste stärkas i hela landet. Det kräver en bred palett av reformer bestående av allt från samordning mellan myndigheter till konkreta regelförenklingar. Vi anser att regeringen bör genomföra omfattande regelförenklingar för att ge restaurang- och besöksnäringen rätt förutsättningar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regelverk för besöksnäringen, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:587 av (C), 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 5. Trots att är en turistnation med en i normala fall relativt välmående besöksnäring finns det regler och tillämpningar av desamma som är obsoleta eller rent av hämmande. Ett exempel på en sådan bestämmelse är det s.k. danstillståndet som innebär att det är förbjudet att börja dansa på ett uteställe om ägaren saknar tillstånd för dans. Ett annat exempel är den lagstiftning som föreskriver att företagare som vill bedriva hotell- eller pensionatrörelse med minst fem rum eller nio gäster måste göra en ansökan om tillstånd hos enligt lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse, eller det s.k. cateringtillståndet där regelverket är svårtolkat när det gäller om det finns krav på en lokal inomhus eller inte för att alkoholservering ska kunna medges. Ett annat exempel på regelverk som uppfattas som omodern är kravet på hur en meny ska vara utformad för att en restaurang ska kunna få alkoholtillstånd. uppfattas regelverken för personalliggare och kassaregister i hotell- och restaurangbranschen som fyrkantiga och höga sanktionsavgifter tas ut för oavsiktliga småfel trots att det är uppenbart att fusk i egentlig mening inte bedrivits. Detsamma gäller för campingplatser där bygglov måste finnas om en och samma husvagn står på samma plats medan bygglov inte behövs om samma plats är ständigt uthyrd men till olika . Logiken är inte glasklar och den försvårar för näringen. Vi menar att besöksnäringen måste ges förutsättningar att fortsätta växa, generera arbetstillfällen och ge ökade skatteintäkter. Då finns det inte utrymme för otidsenliga regler, såsom danstillstånd, cateringtillstånd och personalliggare. De regelverk som reglerar näringen bör istället vara utformade så att de uppfattas som rimliga och lätta att förhålla sig till för såväl näringen som besökarna. Vi menar därför att regeringen bör se över de hämmande och obsoleta regelverk som reglerar besöksnäringen för att ytterligare stimulera turist- och besöksnäringen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regelverk för besöksnäringen, punkt 10 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2020/21:587 av (C), 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 2 och