bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — Huvudsyftet är att färdplanen ska vara ett kommunikationsunderlag inom som översiktligt beskriver hur kommer att prioritera och genomföra åtgärderna samt ett styr- och planeringsunderlag för verksamhet som tydliggör vilka aktiviteter som ska genomföras, när de ska vara klara och var ansvaret ligger. Vidare vill utskottet peka på att inom ramen för den nationella godstransportstrategin har tillsatt en nationell samordnare för sjöfart. Samordnaren ska bl.a. förbättra förutsättningarna för överflyttning av godstransporter från väg. För att främja hållbara stadsmiljöer får enligt förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer ge stöd till kommuner och regioner för åtgärder i städer som leder till ökad andel persontransporter med kollektivtrafik eller cykeltrafik eller till hållbara godstransportlösningar. Utskottet konstaterar att åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö nås. Stödet bör särskilt främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för kollektivtrafik, cykeltrafik eller godstransporter. Utskottet välkomnar att stadsmiljöavtalen även omfattar godstransportlösningar. I gällande plan finns avsatta för stadsmiljöavtalen. Utöver det har stadsmiljöavtalen getts en tillfällig förstärkning med särskilt fokus på cykling med respektive . Utskottet noterar att det framgår av budgetpropositionen att fattade beslut om stöd för stadsmiljöavtal på , vilket var lägre än regeringens satsning om , totalt . uppgick summan för stöd för stadsmiljöavtal till . –2019 beviljade stöd om ca fördelat på 65 olika kommuner och regioner, vilket ger ett genomsnitt på ca . beviljade ansökningar om stöd för stadsmiljöavtal på ca . Utskottet konstaterar att kommuner och regioner genom stadsmiljöavtalen kan få statlig medfinansiering till infrastruktur för kollektivtrafik och cykling men också till godstransportlösningar, som kommunen eller regionen förbinder sig att göra motprestationer i form av åtgärder som kan bidra till ökad andel hållbara transporter eller ökat bostadsbyggande. Motprestationer kan t.ex. vara införande av parkeringsstrategier, kommunala transportplaner, förtätning av bebyggelse eller ökade satsningar på cykel- och gångtrafik. Regeringen konstaterar i infrastrukturpropositionen att och kommunerna samverkar om innovativa och yteffektiva förbättringar i städernas transportsystem genom stadsmiljöavtalen. Regeringen noterar att det finns en stor och till viss del ojämn spridning över landet av hur mycket medel har beviljat för stadsmiljöavtal till olika kommuner. Regeringen bedömer att stadsmiljöavtalen behöver utvecklas och effektiviseras. Utskottet delar denna bedömning. När det gäller motioner om vätgas vill utskottet inledningsvis uppmärksamma att energi- och digitaliseringsministern i sitt svar på fråga 2020/21:983 framförde att vätgas är en av många energibärare med potential att bidra till minskade växthusgasutsläpp och en viktig pusselbit i att nå nettonollutsläpp till 2045. Statsrådet konstaterade att intresset för vätgas växer inom EU, inte minst i länder med väl utvecklad naturgasinfrastruktur. Flera medlemsstater i EU har också, eller håller på att ta fram, nationella vätgasstrategier. I har både industrins intresse och statens satsningar fokuserat på vätgastillämpningar där andra fossilfria lösningar inte är ett alternativ. stöder vätgasutvecklingen genom både forskning och industriellt orienterade program. Utskottet konstaterar att vätgas dessutom ingår både i den elektrifieringsstrategi som regeringen tar fram och i den som är tillsatt. Initiativet Fossilfritt tog fram en vätgasstrategi för att identifiera de frågor och utmaningar som kräver nationell samordning så att olika värdekedjor och sektorer ska kunna accelerera utvecklingen mot att göra till ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Av strategin framgår att vätgas har en stor potential att bidra till klimatomställningen i många branscher på samma gång som det öppnar för nya affärs- och exportmöjligheter. Utskottet vill vidare peka på att energi- och digitaliseringsministern har framfört att han är övertygad om att vätgasteknik också i fortsättningen kommer att vara en av många tekniker som fortsätter utvecklas. Mycket arbete pågår redan, och regeringen analyserar fortlöpande vilka ytterligare åtgärder som kan behövas för att utveckla möjligheterna att tillvarata vätgasens potential. Utskottet kan konstatera att regeringen gav i uppdrag att ta fram ett förslag till en övergripande strategi för vätgas. Målet med strategin och åtgärdsförslagen är att utveckla och tillvarata möjligheterna med vätgas och elektrobränslen och underlätta omställningen till fossilfrihet. Energi- och digitaliseringsministern betonade i samband med att uppdraget gavs att ska öka den inhemska produktionen och ta till vara vätgasens möjligheter för energilagring, gröna transporter och fossilfri stålproduktion. Enligt regeringen är vätgas en av flera tekniker som kommer att krävas för att uppnå klimatneutralitet. Utskottet konstaterar att regeringens klimatpolitiska handlingsplan anger att vätgas kan komma att få en större roll vad gäller bl.a. bränsleceller i fordon. Att framställa, lagra och frakta vätgas på ett hållbart sätt kommer att vara viktigt i flera branscher. I uppdraget till ingår att analysera och kvantifiera potentialen för ökad produktion, lagring, transport och användning av vätgas, elektrobränslen och ammoniak i olika sektorer i och att översiktligt inventera möjligheterna till samarbete med andra länder och aktörer i . Uppdraget ska redovisas . När det gäller motionsförslag om transportplaner vill utskottet påminna om att regeringen beslutade om ett kommittédirektiv om samordningen mellan berörda parter i samhällsbyggnadsprocessen i kommuner med särskilt komplexa planeringsförutsättningar (dir. 2017:126). Utredaren redovisade därefter för- och nackdelar med att införa en möjlighet till krav på transportplaner i detaljplanering för nyetablering av bostäder i delbetänkandet om bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling (SOU 2019:17). Utredningen anförde bl.a. att den anser att fördelarna med en sådan lagstadgad rätt för nämnda krav överväger de nackdelar som finns. Enligt utredningens bedömning bör det göras ändringar i (2010:900), förkortad PBL, som bl.a. främjar likvärdig tillgång för olika trafikslag och som stärker översiktsplanernas strategiska betydelse när det gäller transportsystemets koppling till regional och nationell sektorsplanering. Utredningen anförde att kraven på transportplaner bör ställas på kommuner och att det inte är lämpligt att införa en bestämmelse i PBL om kommuners rätt att ställa krav på byggaktörer. Utskottet har noterat att utredaren fick i tilläggsuppdrag att även se över delar av PBL för att genom ändringar i regelverket stärka förutsättningarna för transporteffektivitet och tillgänglighet genom hållbara transporter samt utveckla möjligheterna att främja långsiktigt hållbara stadsmiljöer (dir. 2020:15). Syftet med uppdraget var att skapa förutsättningar för en samhällsplanering som främjar hållbara livsmiljöer med minskad miljö- och klimatpåverkan. I uppdraget ingick att lämna nödvändiga författningsförslag. Denna del av uppdraget skulle redovisas . I direktiven framhåller regeringen att det finns större förutsättningar att öka transporteffektiviteten och tillgängligheten i en tät och sammanhållen stadsbebyggelse än i en utglesad stadsbebyggelse. Regeringen anser att det är angeläget att samhällsplaneringen i ökad utsträckning främjar en transporteffektiv samhällsstruktur som bidrar till hållbara livsmiljöer med minskad miljö- och klimatpåverkan. Regeringen bedömer att planering i högre grad behöver främja en bebyggelsestruktur som leder till ökad transporteffektivitet. Detta kan ske genom att möjligheterna att gå, cykla och åka kollektivt samt åtgärder som kan påverka behov av transporter och val av transportsätt och som effektiviserar nyttjandet av befintlig infrastruktur uppmärksammas i högre grad vid planläggningen än vad som vanligtvis sker . Den kommunala planeringen bör medverka till att gång-, cykel- och kollektivtrafik samt hållbara godstransporter ges bättre förutsättningar att utvecklas. redovisade utredningen sitt betänkande Stärkt planering för en hållbar utveckling (SOU 2021:23). Där lämnas bl.a. ett antal förslag till ändringar i PBL som syftar till att stärka förutsättningarna för transporteffektivitet. I utredningsbetänkandet konstateras bl.a. att många kommuner arbetar med trafik- och transportplaner, vilka har som målsättning att förändra fördelningen av andelen personer som reser med olika färdmedel. Tillämpningen varierar dock över landet. Slutligen vill utskottet ta upp frågan om ekobonus. Utskottet kan konstatera att ekobonus beviljas i enlighet med förordningen (2018:1867) om miljökompensation för överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart. Miljökompensationen riktar sig till redare och ska stimulera till nya sjötransportupplägg och förbättringar i befintliga sjötransportupplägg. Syftet med stödet är att avlasta det svenska vägnätet och minska utsläppen av luftföroreningar och växthusgaser. Redare kunde fram till ansöka om miljökompensation för satsningar på transporter på sjön i stället för på väg. har tilldelat fyra sjöfartsprojekt ekobonus för att de bidrar till att gods som går på väg flyttas över till sjöfart. Totalt har ekobonus på beviljats. betonar att transporter på sjön i stället för på väg i många fall medför en betydande miljönytta, och det bidrar till ett bättre energiutnyttjande inom transportsektorn. Det innebär också ett minskat slitage på vägarna och ökad trafiksäkerhet i transportsystemet. Utskottet noterar att Trafikanalys har haft regeringens uppdrag att analysera behovet av att främja intermodala godstransporter och hur det kan ske. I redovisningen av uppdraget (rapport 2019:1) föreslår myndigheten en ny breddad ekobonus för att minska kostnader för omlastning och stimulera till uppstart av nya transportlösningar som bidrar till överflyttning av gods till sjöfart och järnväg. För att stimulera överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart och minska utsläpp av luftföroreningar och växthusgaser har efter förslag från regeringen förlängt satsningen på en ekobonus till 2022 (prop. 2020/21:1 utg.omr. Utskottet vill sammanfattningsvis betona att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningar som transportpolitiken står inför. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Utskottet understryker att transportsystemets utformning har stor betydelse för en långsiktigt hållbar utveckling. Utskottet välkomnar därför att regeringen intensifierar arbetet med att minska utsläppen från transportsektorn. Det behövs kraftfulla åtgärder för att utsläppen från transporter ska minska i snabbare takt än , för att i princip vara nere på noll 2045. Graden av elektrifiering, energieffektivisering, andelen hållbara förnybara drivmedel och trafikarbetets utveckling är de faktorer som har störst betydelse för hur utsläppen av växthusgaser från transportsektorn utvecklas till 2030 och 2045. Utskottet välkomnar att frågan om hållbara transporter har mycket hög prioritet för regeringen och ser mycket positivt på regeringens ambition att kraftigt minska transportsektorns miljöpåverkan och utsläpp. Utskottet avser att följa utvecklingen mycket noga även i fortsättningen. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:863 (S), 2020/21:1313 (V) yrkandena 1, 3, 8, 12 och 16, 2020/21:2218 (SD) yrkande 7, 2020/21:2695 (MP) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2809 (KD) yrkande 15, 2020/21:2922 (C) yrkande 11, 2020/21:3048 (MP) yrkande 2, 2020/21:3055 (MP) yrkandena 36 och 40, 2020/21:3171 (C) yrkandena 1, 18 och 29, 2020/21:3172 (C) yrkandena 21 och 23, 2020/21:3612 (M) yrkande 4, 2020/21:3679 (L) yrkande 2, 2020/21:4037 (V) yrkandena 5, 8, 10 och 11 samt 2020/21:4042 (M) yrkande 39. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur arbetet med forskning och innovation ska bedrivas. Utskottet understryker att arbetet med innovationer på transportområdet är avgörande för möjligheterna att nå klimatmålen och framhåller att ett effektivt och tillgängligt transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar. Utskottet betonar vikten av att ligger i framkant i utvecklingsfrågor och att detta innebär en stor konkurrensfördel för svenska företag. Utskottet lyfter fram att digitaliseringen påverkar hela samhället och konstaterar att utvecklingen går fort också inom fordons- och transportindustrin. Jämför reservation 13 (M), 14 (SD), 15 (C) och 16 (L). ska genom sin forsknings- och innovationsverksamhet bidra till att stärka svensk forskning och innovation inom transportområdet så att dessa bidrar till att de transportpolitiska målen inklusive klimatmålen kan nås. forsknings- och innovationsplan beskriver de övergripande målsättningarna, de aktuella prioriteringarna och de processer och regler som gäller. Enligt den innevarande nationella planen för transportsystemet 2018–2029 avsätts ca för transportforskning och innovation. beräknar att den årliga budgeten uppgår till 600–. Horisont är EU:s nionde ramprogram för forskning och innovation –2027. Syftet med programmet är att skapa tillväxt och nya jobb i genom att öka vetenskaplig kunskap inom EU, hitta lösningar på globala utmaningar, stärka industrins konkurrenskraft och stödja utveckling av ny teknologi och innovationer. Horisont har en budget på ca . I motion 2020/21:1088 anför (M) att möjligheterna att genomföra ett fullskaletest med moderna transportlösningar i någon eller några av landets större städer bör övervägas. Motionären pekar på att ligger i framkant av fordonsutvecklingen och nämner bl.a. utvecklingen av självkörande fordon och utmaningar med artificiell intelligens (AI) inom transportområdet. I kommittémotion 2020/21:2217 lyfter m.fl. (SD) fram att utvecklingen av nya byggmetoder för järnväg bör öka (yrkande 56). Motionärerna pekar på att järnväg kan byggas på bropelare för att nyttja marken runt järnvägen mer effektivt och bl.a. slippa barriäreffekter. Denna teknik bör beaktas vid planering av nya stambanor i . Motionärerna menar dessutom att utvecklingen inom sektorn förarlösa tåg bör uppmuntras (yrkande 57). Utvecklingen av förarlösa tåg bör enligt motionärerna fortskrida, och förarlösa tåg kan sänka kostnaderna för tågoperatörerna och därmed även för resenärerna. Vidare framför motionärerna att utvecklingen i fråga om maglevtåg bör bevakas (yrkande 58). Motionärerna konstaterar att allteftersom tekniken har blivit billigare har kostnaden för maglevtåg minskat. Motionärerna begär dessutom att utvecklingen i fråga om hyperloop bör bevakas (yrkande 59). I kommittémotion 2020/21:3172 yrkande 46 pekar m.fl. (C) på behovet av åtgärder för att främja autonomi och teknikutveckling inom transportsystemet, förbättra mobilitetstjänster över hela landet samt att lagstiftningen bör följa teknikutvecklingen och inriktas på funktionalitet framför teknikspecifika krav. Motionärerna menar att utvecklingen med autonoma fordon och en ökad digitalisering kan få en genomgripande effekt på hela transportsystemet. För att säkerställa att ligger i framkant och för att främja samhällsutvecklingen bör det tas fram en nationell strategi för autonoma fordon och transporter, och det är viktigt att lagstiftningen inte hindrar teknikutvecklingen utan inriktas mer på funktionalitet i stället för att ställa teknikspecifika krav som lätt blir omoderna. I kommittémotion 2020/21:3235 framhåller m.fl. (L) att lagstiftningen bör göras teknikneutral och inriktas på funktionalitet (yrkande 2). Motionärerna pekar på tydliga trender inom framtidens teknik för infrastrukturen – elektrifiering, klimathänsyn, digitalisering och uppkoppling, delningsekonomi, autonomi och nya affärsmodeller – och understryker vikten av att lagstiftningen är teknikneutral och inte hindrar teknikutvecklingen samt att funktionalitet måste gå före krav på specifik utrustning. Vidare lyfter motionärerna fram att man i större utsträckning bör använda geostaket (geofencing) för att kunna utnyttja vägnätet mer effektivt (yrkande 27). Motionärerna menar att metoden bör utvärderas för t.ex. tillämpningar där olika väganvändare kan få prioriterat tillträde till en och samma plats under olika delar av dygnet för att därigenom få ett mer effektivt utnyttjande av vår befintliga infrastruktur. I kommittémotion 2020/21:3243 påtalar m.fl. (L) behovet av att påskynda utvecklingen av digitala lösningar för ett effektivare, mer trafiksäkert och klimatvänligt utnyttjande av infrastrukturen inom transportområdet (yrkande 10). Motionärerna menar att det är viktigt att politiken tar hänsyn till ny teknik och utvecklar en lagstiftning som anpassas därefter. Vidare framför motionärerna att det bör utredas vilka data som är högst prioriterade för att underlätta effektiv planering av nya infrastrukturprojekt samt för infrastrukturens underhåll (yrkande 11). Motionärerna påminner om att digitaliseringen möjliggör lösningar som gör trafiken mer användarvänlig och hållbar och betonar att framtidens infrastruktur i högre utsträckning bör kunna planeras utifrån smarta data, vilket skulle kunna sänka kostnader och förkorta tiden för nya infrastrukturprojekt. I kommittémotion 2020/21:3467 yrkande 6 understryker m.fl. (M) behovet av att inkludera ny transportteknik i den framtida infrastrukturplaneringen. Motionärerna betonar att produktiviteten ska öka, att forskning och innovation på ett tydligare sätt ska inkluderas och att arbetet med att fasa ut fossila bränslen ska intensifieras. bör därför få i uppdrag att kartlägga möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar i syfte att snabbt inkludera ny transportteknik i den framtida infrastrukturplaneringen. I kommittémotion 2020/21:3468 yrkande 9 begär m.fl. (M) en utredning av hur transportsystem kan användas mer effektivt. Motionärerna uppmärksammar att de tekniska framstegen innebär nya och förbättrade möjligheter att nyttja vägarna på ett effektivare sätt. Långsiktigt behöver svenska vägar nyttjas bättre under dygnets alla timmar, vilket förutsätter en genomarbetad strategi. I kommittémotion 2020/21:4042 uppmärksammar m.fl. (M) vikten av ett effektivt och hållbart transportsystem som inkluderar alla trafikslag (yrkande 9). Motionärerna menar att de transportpolitiska målen måste förstås och värderas utifrån pågående tekniska framsteg, bl.a. vad gäller elbilar, elflygplan och vätgasbatterier, och framhåller att forskning och innovation kommer att göra alla färdslag fossilfria och därmed klimatneutrala. Motionärerna framför vidare att ny transportteknik behöver inkluderas i den framtida infrastrukturplaneringen (yrkande 37). Motionärerna menar att ska ligga i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. Slutligen pekar motionärerna på behovet av att bejaka möjligheterna och förebygga riskerna med autonoma fordon (yrkande 44). Motionärerna betonar att den tekniska utvecklingen med ökad automatisering innebär stora möjligheter, men forskare varnar också för att förarlösa fordon innebär risker i form av förändrat beteende i trafiken. En utredning som brett tittar på alla aspekter av frågan med dess möjligheter och utmaningar bör därför tillsättas. Forskning och innovation inom transportområdet Utskottet vill inledningsvis slå fast att arbetet med innovationer på transportområdet är avgörande för möjligheterna att nå klimatmålen. Ny kunskap behövs för att ska kunna bli världens första fossilfria välfärdsland, och en omställning av transportsektorn spelar då en central roll. I infrastrukturpropositionen betonar regeringen att det behövs forskning och innovation i fråga om alla de tre ben som omställningen behöver stå på: ett mer transporteffektivt samhälle, energieffektiva fordon och farkoster samt högre andel förnybara drivmedel. ska genom sin forsknings- och innovationsverksamhet bidra till att stärka svensk forskning och innovation inom transportområdet. Regeringen redovisar att teknikutvecklingen enligt förväntas leda till mer kostnads- och energieffektiva, tillgängliga transportlösningar med mindre miljöpåverkan, vilket ytterligare kan driva på transportefterfrågan. beskriver att framför allt digitaliseringen kan leda till en minskad efterfrågan på vissa typer av transporter. noterar att forskningsläget visar att det råder stor osäkerhet om vilka systemeffekter den tekniska och digitala utvecklingen kan leda till. Vidare nämner regeringen bl.a. att den har gett i uppdrag att verka för ett utökat och breddat stöd till forskning och innovation på sjöfartsområdet, vilket utskottet välkomnar. Utskottet delar regeringens bedömning att användningen av ny teknik som uppkopplade, samverkande och automatiserade fordon, fartyg och system, liksom en utbyggnad av elvägar, kommer att medföra förändrade krav på transportinfrastrukturen. Ett väl fungerande och effektivt transportsystem innebär att trafikslagen samverkar och rätt transportsätt används för varje del av transportkedjan. Utskottet vill påminna om att regeringen i proposition 2020/21:60 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för presenterar forskningspolitiken –2024. När det gäller samhällsutmaningen klimat och miljö betonar regeringen att klimatförändringarna är vår tids ödesfråga och att ska vara ledande i klimatomställningen och bli ett fossilfritt föregångsland. Regeringen lyfter fram att utmaningarna är stora inom bl.a. transportsektorn. När det gäller olika satsningar på innovation framför regeringen att innovationssystemet ska stärkas. Regeringen betonar att är ett av världens mest innovativa länder men att det behövs fortsatta investeringar för att behålla och utveckla innovationssystemet och konkurrenskraften. I propositionen nämns flera olika satsningar, varav flera återfinns inom transportområdet. Ett exempel är de strategiska innovationsprogrammen, och ambitionen är att nästa generations program i större omfattning ska ta sig an områden med bred samhällsrelevans utifrån Agenda , bl.a. med tydligare fokus på fossilfrihet. Ett annat exempel är programmet Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) som är en avtalsreglerad samverkan mellan fordonsindustrin och staten genom . I yttrande 2020/21:TU4y välkomnade utskottet regeringens besked att innovationssystemet ska stärkas med satsningar som avser bl.a. strategiska innovationsprogram, forskningsinstitut, test- och demonstrationsmiljöer samt sänkta trösklar för nyttiggörande och kommersialisering. Utskottet lyfte fram att utmaningarna är särskilt stora inom transportsektorn. Det är därför av stor betydelse att forsknings- och innovationspolitiken bidrar till ökad kunskap för att kunna skapa ett system med fossilfria och resurseffektiva transporter och resor. Utskottet uppmärksammade behovet av ökad forskning och innovation när det gäller hållbara och gröna bränslen, såsom biobränslen, vätgas och biogas, för att transportsektorn ska kunna klara etappmålet för inrikes transporter och minska flygets klimatpåverkan. Utskottet konstaterade att regeringen i budgetpropositionen har framfört att bl.a. ökad användning av biodrivmedel, val av andra trafikslag samt utveckling av elflyg kan spela viktiga roller för att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Utskottet lyfte fram behovet av forskning om hållbara resmönster och betonade behovet av forskning som tillämpar ett trafikslagsövergripande perspektiv. Utskottet kunde konstatera att det inom ett antal transportområden finns särskilt stora behov av ökad forskning, inte minst i fråga om cykling och järnväg. Utskottet lyfte även fram att det är viktigt med forskning om bl.a. hur olika transportsätt och tjänster kan kombineras för att möta förändrade beteenden och krav från resenärerna.