bet · H801SfU28 · 2021-06-21 00:00:00 — Ett nytt sådant tillstånd för beviljas efter ansökan. Utskottet noterar att ett uppehållstillstånd vid hinder mot verkställighet enligt 12 kap. 18 § UtlL tidsbegränsas enligt tillfälliga lagen. Regeringen föreslår i propositionen att ett uppehållstillstånd som beviljas även i fortsättningen ska vara tidsbegränsat och att uppehållstillstånd vid det första beslutstillfället ska gälla i som längst 13 månader. När det handlar om förföljelse ska dock giltighetstiden vid ett första uppehållstillstånd bestämmas till om inte tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. Giltighetstiden får dock inte vara kortare än . Utskottet anser att regeringens förslag om tidsbegränsning och giltighetstider för ett uppehållstillstånd som beviljas en utlänning vid verkställighetshinder är väl avvägda. Utskottet avstyrker motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 3 och 2020/21:4073 (SD) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att tillgången till studiestöd bör begränsas. Jämför reservation 50 (SD). Staten lämnar studiestöd enligt studiestödslagen i form av studiehjälp och studiemedel. Studiehjälp består enligt 2 kap. 1 § studiestödslagen av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Studiehjälp får enligt 2 kap. 4 § studiestödslagen lämnas till studerande som är svenska medborgare. Studiehjälp får också lämnas till studerande som inte är svenska medborgare, om de studerande är bosatta i och har permanent uppehållstillstånd här, och har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Kravet på permanent uppehållstillstånd i andra stycket 1 gäller inte för personer som har fått en varaktig anknytning till och som är utländska medborgare med uppehållsrätt enligt 3 a kap. 3 eller 4 § utlänningslagen (2005:716), schweiziska medborgare med uppehållstillstånd, eller familjemedlemmar till schweiziska medborgare och själva har uppehållstillstånd. Studiehjälp får lämnas även om kravet på permanent uppehållstillstånd inte är uppfyllt, om den studerande har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen eller har beviljats ett uppehållstillstånd enligt den lagen eller om det finns särskilda skäl för att lämna studiehjälp. Vidare finns i 1 kap. 4–7 §§ bestämmelser om att vissa utländska medborgare ska jämställas med svenska medborgare. Det handlar exempelvis om utländska medborgare som på grund av anställning kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från . Av 2 kap. 4 a § studiestödslagen följer att studiehjälp får lämnas till studerande som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd även efter det att tillståndet har upphört att gälla om den studerande har ansökt om ett fortsatt tillstånd på samma grund eller om ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i tillfälliga lagen och ansökan har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Om ansökan avslås får studiehjälp lämnas till dess att utlänningens tidsfrist för frivillig avresa enligt 8 kap. 21 § första stycket UtlL har löpt ut. Om avslagsbeslutet inte innehåller någon tidsfrist för frivillig avresa får studiehjälp lämnas till dess att beslutet har fått laga kraft. Enligt 3 kap. 1 § studiestödslagen består studiemedel av studiebidrag och studielån. Studiemedel får liksom studiehjälp lämnas till studerande som är svenska medborgare (3 kap. 4 § studiestödslagen). Studiemedel får också lämnas till studerande som inte är svenska medborgare, om de studerande är bosatta i och har permanent uppehållstillstånd här, och har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Kravet på permanent uppehållstillstånd gäller inte för personer som har en varaktig anknytning till och som är utländska medborgare med uppehållsrätt enligt 3 a kap. 3 eller 4 § UtlL, schweiziska medborgare med uppehållstillstånd, eller familjemedlemmar till schweiziska medborgare och själva har uppehållstillstånd. Studiemedel får lämnas även om kravet på permanent uppehållstillstånd inte är uppfyllt, om den studerande har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen eller har beviljats ett uppehållstillstånd enligt den lagen eller om det finns särskilda skäl för att lämna studiemedel. I 1 kap. 4–6 §§ samma lag finns bestämmelser om att vissa utländska medborgare ska jämställas med svenska medborgare. Enligt 3 kap. 4 a § studiestödslagen får studiemedel lämnas till studerande som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd även efter det att tillståndet har upphört att gälla om den studerande har ansökt om ett fortsatt tillstånd på samma grund eller om ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i tillfälliga lagen och ansökan har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Om ansökan avslås får studiemedel lämnas till dess att utlänningens tidsfrist för frivillig avresa enligt 8 kap. 21 § första stycket UtlL har löpt ut. Om avslagsbeslutet inte innehåller någon tidsfrist för frivillig avresa får studiemedel lämnas till dess att beslutet har fått laga kraft. Regeringen anför att kretsen av studiestödsberättigade bör vara densamma som enligt gällande regelverk. Regeringen föreslår därför ändringar i studiestödslagen (1999:1395) som innebär att studiehjälp och studiemedel ska få lämnas även om kravet på permanent uppehållstillstånd inte är uppfyllt om den studerande har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande. Samma ska gälla om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd har beviljats på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter. Även personer som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder som grundar sig i skyddsskäl omfattas. Detsamma ska gälla för personer som beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning. Även en studerande som tillhör någon av de personkategorier som beviljas uppehållstillstånd som tidsbegränsas med stöd av tillfälliga lagen men som framöver kommer att omfattas av den nya regleringen i utlänningslagen även fortsättningsvis ha möjlighet att få studiestöd. Även sådana studerande som omfattas av det s.k. gymnasieregelverket i tillfälliga lagen och på den grunden har möjlighet att få studiestöd men som från i stället kommer att omfattas av motsvarande bestämmelser i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå bör fortsatt ha den möjligheten. Regeringen föreslår vidare att studiehjälp och studiemedel ska få lämnas till en studerande efter det att ett tidsbegränsat tillstånd har upphört att gälla om den studerande har ansökt om ett fortsatt tillstånd på samma grund eller ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå och ansökan har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Regeringen anför att de ändringar som föreslås i 3 kap. 4 § fjärde stycket och 4 a § studiestödslagen på motsvarande sätt kommer att gälla för studiestartsstöd, genom hänvisningen i lagen (2017:527) om studiestartsstöd till dessa bestämmelser i studiestödslagen. m.fl. (SD) begär i partimotion 2020/21:4073 yrkande 28 ett tillkännagivande om tillgång till studiestöd. Utlänningars rätt till studiestöd bör, med förbehåll för vissa unionsrättsliga förpliktelser, kraftigt begränsats genom krav på kvalificering. Det kan också vara aktuellt att ytterligare begränsa rätten till studiestöd till att endast gälla vissa utbildningar som är kritiska för den svenska ekonomin och inom vilka det råder brist som inte kan tillgodoses på annat vis. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i studiestödslagen. Utskottet anser inte att det finns anledning att kraftigt begränsa utlänningars rätt till studiestöd och införa krav på kvalificering. Utskottet ser därför inte skäl för att göra ett tillkännagivande om tillgång till studiestöd. Motion 2020/21:4073 (SD) yrkande 28 avstyrks därför. Förlängning av tillfälliga lagen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förlängning av tillfälliga lagen. Jämför reservation 51 (M, SD, KD). m.fl. begär i kommittémotion 2020/21:4063 (M) yrkande 17 ett tillkännagivande om att förlänga lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i till . För det fall avslår samtliga förslag i utskottsinitiativet och samtliga våra yrkanden i följdmotionen bör lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i fortsätta att gälla till . Utskottet finner inte skäl för att göra ett tillkännagivande om att förlänga lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i till . Motion 2020/21:4063 (M) yrkande 17 avstyrks därmed. Förslaget till ändring av regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Paragrafen innehåller bestämmelser om uppehållstillstånd på grund av anknytning. Av tredje stycket framgår att ett uppehållstillstånd enligt första stycket 1 eller 2 ska beviljas om anknytningspersonen har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande eller på grund av humanitära skäl enligt 5 kap. 6 § eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 §. En förutsättning för att uppehållstillstånd på grund av anknytning ska beviljas i dessa fall är att anknytningspersonen bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd som beviljas med stöd av första stycket 4 och 5 förutsätter inte att barnets uppehållstillstånd är permanent och påverkas således inte av att tidsbegränsade uppehållstillstånd nu blir huvudregel (jfr prop. 2015/16:174 s. 40). Bedömningen av om en flykting eller alternativt skyddsbehövande har välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd ska göras utifrån hur troligt det är att skyddsbehovet kvarstår då den skyddsbehövande kan ansöka om ett permanent uppehållstillstånd, dvs. Även möjligheten att få uppehållstillstånd på grund av arbete eller att kvalificera sig som varaktigt bosatt kan innebära att anknytningspersonen har välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd. Begreppet ”varaktigt uppehållstillstånd” markerar att det vid bedömningen inte ska beaktas om anknytningspersonen har några utsikter att uppfylla de särskilda krav som enligt 5 kap. 7 § krävs för ett permanent uppehållstillstånd. En flykting torde i normalfallet ha välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd (jfr prop. 2015/16:174 s. 74). Vid bedömningen av hur troligt det är att skyddsbehovet kvarstår för en alternativt skyddsbehövande måste både de individuella skyddsskälen och aktuell landinformation beaktas (jfr prop. 2018/19:128 s. 59 f.). Till skillnad från flyktingar och alternativt skyddsbehövande har utlänningar som beviljas uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl enligt 5 kap. 6 § eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § ingen skyddsstatus som kan ligga till grund för bedömningen av om det finns välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd. Bedömningen får i stället göras utifrån hur troligt det är att det fortsatt finns en grund för uppehållstillstånd då personen kan ansöka om ett permanent uppehållstillstånd, dvs. En person som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § som inte är bestående kan normalt inte anses ha välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd. Inga ändringar i sak utöver den i tredje stycket är avsedda. Regeringens författningskommentar till övriga ändringar i paragrafen finns i proposition 2020/21:191 s. 160 f. Paragrafen innehåller bestämmelser om uppehållstillstånd på grund av anknytning och ändras till följd av ändringen i 3 §. Av första stycket 1 b) och 2 framgår således att en förutsättning för att uppehållstillstånd på grund av anknytning ska beviljas i dessa fall är att anknytningspersonen bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd. Vad som avses med rekvisitet ”välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd” framgår av kommentaren till 3 §. Inga ändringar i sak utöver den nyssnämnda är avsedda. Regeringens författningskommentar till övriga ändringar i paragrafen finns i proposition 2020/21:191 s. 161 f. Paragrafen innehåller bestämmelser som begränsar tillämpningsområdet för huvudregeln om försörjningskrav vid anhöriginvandring när anknytningspersonen är en flykting. Av första punkten framgår att försörjningskravet gäller om utlänningen ansöker om uppehållstillstånd senare än efter det att anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller förklarats vara flykting. Om en ansökan görs får försörjningskrav ställas i två olika situationer. Den ena situationen regleras i andra punkten och innebär att ett försörjningskrav gäller när familjeåterförening kan ske i ett land utanför EU om familjen har en särskild anknytning till detta land. Den andra situationen regleras i tredje punkten, enligt vilken ett försörjningskrav gäller när utlänningen och anknytningspersonen inte har sammanbott utomlands och det inte heller på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Paragrafen ger möjlighet att helt eller delvis medge undantag från huvudregeln om försörjningskrav vid anhöriginvandring. Enligt bestämmelsen får undantag från försörjningskravet medges om det finns synnerliga skäl. De omständigheter som kan utgöra skäl för undantag hänför sig till situationer där det inte framstår som lämpligt eller rimligt att ställa upp ett försörjningskrav. Det kan t.ex. gälla personer som är äldre och har lämnat arbetsmarknaden och har svårt att påverka sin inkomst. Även personer med funktionsnedsättning och som saknar försörjningsförmåga bör undantas. Det kan vidare finnas skäl att medge undantag från försörjningskraven med hänsyn till att anknytningspersonen är arbetsoförmögen på grund av sjukdom som inte endast är tillfällig eller på grund av annan varaktig fysisk eller psykisk funktionsnedsättning. I de fall en anknytningsperson är delvis arbetsoförmögen kan det finnas skäl att delvis efterge försörjningskravet. Ventilen bör tillämpas restriktivt efter en prövning av om det i det enskilda fallet med beaktande av samtliga omständigheter föreligger synnerliga skäl. I fall som rör barn ska portalparagrafen om barnets bästa i 1 kap. 10 § UtlL och artikel 3 i dessutom beaktas. Det bör inte finnas något utrymme för att i ett enskilt fall upprätthålla huvudregeln om försörjningskrav om det skulle strida mot eller ett svenskt konventionsåtagande. Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd enligt första stycket beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet särskilt beaktas. Enligt andra stycket får barn beviljas uppehållstillstånd enligt första stycket även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. Det framgår av tredje stycket att ett uppehållstillstånd som beviljas enligt första stycket ska vara tidsbegränsat och gälla . Varje nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd som därefter beviljas ska gälla . En ansökan om permanent uppehållstillstånd får, när giltighetstiden för ett uppe hållstillstånd löper ut, beviljas om utlänningen har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd och förutsättningarna för uppehållstillstånd med stöd av första stycket och de särskilda kraven i 7 § är uppfyllda. Paragrafen överensstämmer med den reglering som infördes utlänningslag. De överväganden som gjordes i samband med införandet av lagen och den praxis som har vuxit fram avseende bestämmelsen i den dåvarande lydelsen ska ge vägledning även . Paragrafen innehåller bestämmelser om när undantag kan göras från kraven för permanent uppehållstillstånd. Av första stycket 3 framgår att undantag från försörjningskravet kan göras om det finns synnerliga skäl. Undantag ska vara möjligt i situationer där det inte framstår som rimligt för en enskild att nå kraven. En person med långvarig nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan kan t.ex. ha svårt att uppfylla försörjningskravet. Detsamma kan gälla en person som är nära pensionsålder och som därför har svårt att få en anställning. Möjligheten till undantag kan även användas i de fall det inte är rimligt att uppställa ett försörjningskrav för permanent uppehållstillstånd, t.ex. när en nunna eller munk ska beviljas permanent uppehållstillstånd med stöd av 5 § andra stycket. En annan aspekt som kan vägas in är hur länge den enskilde vistats i med tidsbegränsade uppehållstillstånd. En person som vistats här utan att ha kunnat nå de föreskrivna kraven ska kunna undantas på grund av synnerliga skäl. Någon bestämd tidsgräns bör inte anges utan det blir fråga om bedömningar i enskilda fall. Det kan vara så att det finns olika faktorer som samverkar och som vid en samlad bedömning gör att undantag ska medges. Inga ändringar i sak utöver de nämnda är avsedda. Regeringens författningskommentar till övriga ändringar i paragrafen finns i proposition 2020/21:191 s. 169 f. Paragrafen innehåller bestämmelser om när uppehållstillstånd enligt 3 § får vägras. Andra stycket 3 ändras på så sätt att uppehållstillstånd får vägras för anknytningspersonens make eller sambo om någon av makarna eller samborna är . Detta följer regleringen i familjeåterföreningsdirektivet som anger att medlemsstaterna för att garantera en bättre integration och förhindra tvångsäktenskap får kräva att anknytningspersonen och dennes make ska ha uppnått en viss lägsta ålder, högst , innan maken kan återförenas med anknytningspersonen. Inga ändringar i sak utöver den nyssnämnda är avsedda. Regeringens författningskommentar till övriga ändringar i paragrafen finns i proposition 2020/21:191 s. 171 f. Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Paragrafen innehåller bestämmelser om de särskilda krav som ska vara uppfyllda för att ett permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas. I paragrafen införs särskilda krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap som ska vara uppfyllda för att ett permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas. Som huvudregel gäller kraven alla utlänningar som ansöker om permanent uppehållstillstånd. I 8 § finns bestämmelser om undantag från kunskapskraven. Att utlänningen ska uppfylla krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap framgår av första punkten. Den närmare regleringen av utformningen och kontrollen av språk- och samhällskunskapskraven ska kunna meddelas genom föreskrifter. Ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter finns i 24 §. Inga ändringar i sak utöver den nyssnämnda är avsedda. Regeringens författningskommentar till övriga ändringar i paragrafen finns i proposition 2020/21:191 s. 168 f. Det framgår av regeringens förslag till 14 kap. 3 a § UtlL att beslut om avslag på en ansökan om permanent uppehållstillstånd får överklagas till en migrationsdomstol om ansökan avslås för att de särskilda kraven i 5 kap. 7 § inte är uppfyllda. Paragrafen innehåller bestämmelser om när undantag kan göras från kraven för permanent uppehållstillstånd. Paragrafens första stycke ändras till följd av ändringen i 7 § och för att motsvarande möjligheter till undantag ska finnas från kunskapskraven som från försörjningskravet. Enligt första stycket 1 är barn undantagna från försörjningskravet och kunskapskraven. Med barn avses en person som är (jfr 1 kap. 2 §). Av första stycket 2 framgår att personer som har rätt att uppbära inkomstgrundad ålderspension, garantipension eller äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken är undantagna från försörjningskravet och kunskapskraven. Det är rätten att ta ut förmånerna i fråga som styr om en person omfattas av undantaget. Av första stycket 3 framgår att undantag från försörjningskravet och kunskapskraven kan göras om det finns synnerliga skäl. Undantag ska vara möjligt i situationer där det inte framstår som rimligt för en enskild att nå kraven. Personer som söker skydd i kan ha genomgått traumatiska upplevelser som gör att förmågan att tillgodogöra sig undervisning väsentligen försämrats och att det inte kan krävas att de uppfyller kunskapskraven. Paragrafens tredje stycke ändras till följd av ändringen i 7 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utformning och kontroll av språk- och samhällskunskapskrav samt om försörjningsförmåga enligt 7 §. Paragrafen ändras för att bemyndiga regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter även om utformning och kontroll av språk- och samhällskunskapskrav enligt 7 §. Avslag på propositionen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2020/21:4064 av m.fl. (V) yrkande 1. Förslagen i propositionen innebär den kraftigaste omsvängningen av svensk migrationslagstiftning någonsin, med undantag av några mindre ändringar, nu ska göras permanent. föreslås få en lagstiftning som är näst intill så sträng den kan vara, utan att bryta mot de konventioner och den EU-rätt är bundet att följa. Denna förändring kommer att dramatiskt försämra förutsättningarna för de som söker skydd i , för integrationen och för samhället i stort. Förslagen som läggs fram kommer inte att leda till förbättringar av den asyllagstiftning som finns i den ordinarie utlänningslagen, som åter börjar gälla när begränsningslagen löper ut. Inte heller kommer förslagen göra asyllagstiftningen mer långsiktigt hållbar, human, effektiv och rättssäker, snarare tvärtom. Därför bör propositionen avslås. Krav på välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd vid anknytning, punkt 2 (S, C, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (C) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: a) avslår utskottets förslag om att 5 kap. 3 och 3 a §§ regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, b) antar 5 kap. 3 och 3 a §§ regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). Därmed bifaller proposition 2020/21:191 punkt 1 i denna del. Frågan är om det för uppehållstillstånd på grund av anknytning i vissa fall enligt 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL ska krävas att anknytningspersonen bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas uppehållstillstånd (regeringens förslag) eller om det ska krävas att anknytningspersonen bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas varaktigt uppehållstillstånd (utskottets förslag). Av samma skäl som redovisas i propositionen (s. 83) anser vi att paragraferna bör utformas enligt regeringens förslag. Utskottets förslag till ändrad lydelse bör följaktligen avslås och propositionen bifallas i denna del. Försörjningskrav för anhöriga till alternativt skyddsbehövande, kvotflyktingar och vid etablerade förhållanden, punkt 3 (S, C, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (C) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: a) avslår utskottets förslag om att 5 kap. 3 d § regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, b) antar 5 kap 3 d § regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). Därmed bifaller proposition 2020/21:191 punkt 1 i denna del.