bet · H801UU4 · 2021-05-24 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelsen från delegation till och regeringens skrivelse om nordiskt samarbete till handlingarna. Utskottet föreslår också att avstyrker samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet. Betänkandet behandlar ett antal motionsyrkanden om hur covid-19-pandemin påverkat det nordiska samarbetet. Vidare behandlas motionsyrkanden om sakfrågor inom såsom miljö-, klimat- och transportfrågor, det nordiska ländernas regionala samarbeten samt och . I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, C, V, KD). Skrivelse 2020/21:90 Nordiskt samarbete Redogörelse /21:NR1 svenska delegations redogörelse om verksamheten Ca 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 Ca 40 yrkanden i tre följdmotioner Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin De nordiska ländernas regionala samarbeten Motioner som bereds förenklat 1.Nordiskt samarbete m.m., punkt 1 (M) 2.Nordiskt samarbete m.m., punkt 1 (SD) 3.Nordiskt samarbete m.m., punkt 1 (C) 4.Nordiskt samarbete m.m., punkt 1 (V) 5.Nordiskt samarbete m.m., punkt 1 (KD) 6.Ministerråd för infrastruktur- och transportfrågor, punkt 2 (M, C, V) 7.Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 3 (M) 8.Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 3 (SD) 9.Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 3 (C) 10.Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 3 (V) 11.Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 3 (KD) 12.En nordisk coronakommission och utvärdering, punkt 4 (M, C, V) 13.Samarbetet inom och , punkt 5 (M) 14.Samarbetet inom och , punkt 5 (SD) 15.Samarbetet inom och , punkt 5 (C) 16.De nordiska ländernas regionala samarbeten, punkt 6 (M) 17.De nordiska ländernas regionala samarbeten, punkt 6 (SD) 18.De nordiska ländernas regionala samarbeten, punkt 6 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2020/21:90 Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:163 av Per Lodenius (C), 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 26, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 18, 20 och 21, 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 6 samt 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 6. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Ministerråd för infrastruktur- och transportfrågor 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 4. Reservation 6 (M, C, V) Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin 2020/21:415 av (C) yrkandena 2, 3 och 8, 2020/21:438 av (KD), 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 5 och 9, 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkandena 2, 4 och 7, 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 16 samt 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 1. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) Reservation 11 (KD) En nordisk coronakommission och utvärdering 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 19, 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 2. Reservation 12 (M, C, V) 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkandena 22–24, 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2020/21:3959 av och (båda C) yrkande 5. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) De nordiska ländernas regionala samarbeten 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 13, 14, 27 och 28, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3947 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:3954 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2020/21:90 och redogörelse /21:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:90 Nordiskt samarbete och svenska delegations redogörelse om verksamheten , 2020/21:NR1. Utskottet behandlar även 28 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21, och 38 yrkanden i tre följdmotioner som bl.a. berör nordiskt och nordiskt-baltiskt samarbete, nordiskt samarbete under covid-19-pandemin samt nordområdessamarbetet. Av motionsyrkandena från allmänna motionstiden /21 behandlas 19 stycken i förenklad ordning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . mötte utrikesutskott via videolänk och utenriks- og forsvarskomité . deltog utrikesutskottets ordförande i ett möte i det nordisk-baltiska formatet NB8. mötte utrikesutskottet utrikesutskott. och informerade nordisk samarbetsminister om det nordiska samarbetet under covid-19-pandemin. Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll I skrivelse 2020/21:90 redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar , med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Vidare innehåller skrivelsen information om det nordiska samarbetet under covid-19-pandemin samt nordområdessamarbetet i och . I svenska delegations berättelse om verksamheten (redog. 2020/21:NR1) redogörs för huvuddragen i verksamhet under det isländska ordförandeskapet 2020, det nordiska samarbetet under covid-19-pandemin, digitala session den 29–, samt en översikt över rådets övriga verksamhet . Berättelsen omfattar också redogörelser för de svenska riksdagsdelegationernas verksamhet i den parlamentariska , den arktiska parlamentarikerkonferensen och den parlamentariska . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det nordiska samarbetet i frågor som miljö-, klimat och transport, försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete, diskriminering, EU-direktiv, barn och ungdomsfrågor samt och den nordiska passunionen Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (M, C, V). I kommittémotion 2020/21:3954 yrkande 2 av m.fl. (M) anförs att regeringen bör verka för att fördjupa samarbete kring ekonomi och innovationer inom ramen för nordiskt samarbete. Vidare anförs i yrkande 3 att regeringen bör verka för ett ministerråd för infrastruktur och transport. I yrkande 4 anförs att regeringen bör verka för ett nordiskt ledarskap inom EU i den gröna omställningen och utformningen av taxonomin. I yrkande 6 anförs betydelsen av ökad nordisk samverkan när det gäller totalförsvar och cybersäkerhet för att ska kunna leverera trygghet. I kommittémotion 2020/21:3947 yrkande 3 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör utreda möjligheten att samordna nordiskt genomförande av EU-direktiv. I yrkande 18 anförs att regeringen ska slopa avfallsskatten och underlätta handel med avfall inom . I yrkande 20 anför motionärerna att regeringen ska arbeta för att förstärka samarbetet inom vad gäller kvalitetssäkring av förutsägelser om effekter av havsförsurning bl.a. genom gemensamma forskningsmiljöer. I yrkande 21 anförs att regeringen ska anpassa den svenska klimatpolitiken efter Nordiska ministerrådets slutsatser om de sätt på vilka bäst kan bidra till klimatförbättring. I kommittémotion 2020/21:3959 yrkande 4 av och (C) anförs att regeringen bör verka för inrättande av ett ministerråd för transportfrågor. I yrkande 6 anförs att regeringen bör verka för ökad långsiktighet vad gäller stöd som riktar sig till barn- och ungdomsorganisationer. I kommittémotion 2020/21:2942 yrkande 15 av m.fl. (C) anför motionärerna att regeringen bör fortsätta att verka för att fördjupa och utveckla det nordiska samarbetet. I kommittémotion 2020/21:2943 av m.fl. (C) anförs i yrkande 1 att regeringen bör arbeta för att göra till den mest integrerade och klimatsmarta regionen i världen. I motion 2020/21:163 av Per Lodenius (C) anförs att regeringen och bör uppmärksamma att det 2021 är Ålandsöverenskommelsen. I kommittémotion 2020/21:597 yrkande 2 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör uppmärksamma den nordiska passunionens 70-årsjubileum . I yrkande 26 anför motionärerna att regeringen inom det nordiska samarbetet ska verka för att man i samarbetet med de baltiska staterna ska lyfta fram frågor avseende sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könskarakteristika. I kommittémotion 2020/21:2776 yrkande 31 av m.fl. (KD) anför motionärerna att regeringen bör verka för att det nordiska samarbetet bör fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt lösa de gränshinder som försvårar för den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder. Samarbetet mellan de nordiska länderna är ett av de äldsta och mest omfattande regionala samarbetena i världen. Den nordiska modellen har blivit framgångsrik dels på grund av en hög samhällelig tillit, dels på grund av de nordiska ländernas starka och delvis unika demokrati- och folkrörelsetraditioner. Oavsett land kännetecknas av en djup respekt för demokrati, rättsstaten, jämställdhet och mänskliga rättigheter. De gemensamma värderingarna bidrar till att förstärka position som en av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga regioner. Utgångspunkten för det nordiska samarbetet är att det ska fokusera på områden där en gemensam nordisk insats skapar ett mervärde för de nordiska länderna och deras medborgare – det som även kallas nordisk nytta. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, om erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och om att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. Miljö, klimat, innovation och transportfrågor Den nordiska regionen ses som en förebild på miljö- och klimatområdet. En viktig orsak är den långa traditionen av politiskt samarbete inom detta område. Utmaningar framöver gör att samarbetet blir ännu viktigare. I regeringens skrivelse redogörs för de nordiska ländernas gemensamma vision, Vår vision 2030. Visionen slår fast att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. antogs den handlingsplan som definierar hur arbetet för att nå visionen ska se ut –2024. står bakom ambitionen att stärka samarbetet ytterligare. Den nordiska expertgruppen för hållbar utveckling ska säkerställa en tydlig koppling mellan arbetet med hållbar utveckling i och Agenda 2030 med tillhörande globala mål för hållbar utveckling. En av huvudprioriteringarna i visionen är ett konkurrenskraftigt med fokus på att främja grön tillväxt i baserat på kunskap, innovation, mobilitet och digital integration. Ambitionen är att nordiska företag inom life science och hälsoteknik ska vara ledande i världen. Detta ska uppnås bl.a. via samarbete kring en gemensam nordisk marknadsföring. har antagit både en strategi och en handlingsplan för en cirkulär ekonomi där avfall ses som en resurs. Att främja och uppnå giftfria och resurseffektiva kretslopp är en prioritet för regeringen. är avfallshierarkin införd i för att reglera hur avfallsinnehavare ska hantera sitt avfall för att öka resurseffektiviteten. Bestämmelser och målsättningar med avfallshantering grundar sig på EU-gemensamma beslut och den marknad för avfallshantering som finns inom unionen. Dessa mål och bestämmelser utgör även för övriga nordiska länder grunden i avfallshanteringen. Regeringen har beslutat om etappmål för återanvändning av förpackningar, minskat matsvinn och ökad förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall, enligt interpellationssvar. Utskottet anser att havsförsurning är en mycket oroande effekt av utsläppen av koldioxid från fossila bränslen som riskerar försämra havens förmåga att bidra till livsmedelproduktion och det syre vi andas. Endast ambitiösa klimatmål och en aktiv omställning för att fasa ut användningen av fossila bränslen kan åtgärda havsförsurningen. Det är av vikt att minska de negativa effekterna på de ekosystemen från faktorer som avfallshantering, övergödning, farliga ämnen, fiske och fysisk störning. Därmed stärks ekosystemets motståndskraft mot effekterna av klimatförändringen. arbetar tillsammans med våra grannländer inom EU, det nordiska samarbetet och inom Helcom och Ospar för ett ambitiöst åtgärdsarbete på alla dessa områden. Övervakning, indikatorutveckling och modellering är en naturlig del av detta samarbete. När det gäller forskning och innovation finns det stor potential i EU-samarbetet. Det nya EU-ramprogrammet Horisont innebär goda möjligheter för nordiska forskare att medverka i utlysningar på det området, inklusive havsförsurning, enligt interpellationssvar. EU:s taxonomi är ett gemensamt klassificeringssystem för miljömässigt hållbara ekonomiska verksamheter. Syftet med taxonomin är att hjälpa investerare att identifiera och jämföra miljömässigt hållbara investeringar. Inom ramen för det nordiska samarbetet leder samarbetet om klimatomställning i näringslivet. för ekonomi- och finanspolitik leder även ett fyraårigt tvärsektoriellt projekt om inkluderande ekonomisk tillväxt i arbetet med den gröna omställningen. En av de danska ordförandeskapsprioriteringarna ”Ett konkurrenskraftigt ” – fokuserade på främjandet av grön tillväxt i baserad på kunskap, innovation, mobilitet och digital integration. Det har förts diskussioner i nordiska sammanhang om behovet av ett ministerråd för transport- och infrastrukturfrågor. har rekommenderat att inrätta ett sådant ministerråd i budgeten och handlingsplaner –2024. Ett annat område som prioriteras högt av är samhällssäkerhet. Vid sessionen 2019 antog enhälligt en strategi för samarbete kring samhällssäkerhet, och rådets presidium vill att förslagen i strategin också finns med i handlingsplanerna för . Väl fungerande transporter i hela landet är viktiga för människors möjligheter att ta sig till jobb och skola och för effektiva transporter av industrins varor. Gränsöverskridande transportinfrastruktur har en stor betydelse både för tillväxt och tillgänglighet i våra respektive länder. Utskottet anser att det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen mellan de nordiska länderna gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna och gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan länderna och vidare ut i . Utskottet noterar att det finns ett existerande ad hoc-samarbete på transportområdet mellan de nordiska länderna inom ramen för . Nordiskt försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete Det nordiska försvarssamarbetet, Nordic Defence Cooperation (Nordefco), fortsatte att vidareutvecklas i enlighet med det strategiska styrdokumentet Vision 2025. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är av stor betydelse att det nordiska försvarssamarbetet utvecklas till att omfatta samarbete i fred, kris och konflikt inom överenskomna områden (bet. 2020/21:UFöU4). En sådan utvidgning av samarbetet har ett säkerhetspolitiskt värde som det bidrar till effektivare resursanvändning och ökad operativ förmåga. Utskottet anser, liksom i betänkande UFöU4, att Nordefco kan utgöra ett ramverk för konsultationer och informationsutbyte om bilaterala och trilaterala samarbeten mellan de nordiska länderna. Som regeringen anger i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) har en sådan utvidgning av samarbetet ett säkerhetspolitiskt värde som det bidrar till effektivare resursanvändning och ökad operativ förmåga. De nordiska försvarsministrarna nyttjade den mekanism för kriskonsultationer och informationsutbyte mellan försvarsdepartementen som etablerades föregående år, bl.a. för att utbyta information om konsekvenser av covid-19 inom försvarsområdet. Arbetsgrupper inom cybersäkerhet och de militära delarna av totalförsvaret presenterade rekommendationer kring utbyte av lärdomar och möjliga samarbetsområden. Inom materielområdet anslöt sig till underavtalet om försörjningstrygghet. Ett underavtal inom exportkontroll ingicks av försvarsministrarna i , , och . Arbetet med en gemensam upphandling av ett nordiskt stridsuniformssystem, Nordic Combat Uniform, togs vidare enligt regeringens skrivelse. Nordiskt samarbete kring diskriminering , i vilket alla nordiska länder ingår, antog 2010 en rekommendation med riktlinjer för hur medlemsstaternas lagar och regler ska förbättras när det gäller hbtqi-personer. Utskottet understryker, liksom i betänkande 2016/17:UU3, vikten av att såväl i nordisk-baltiska samarbeten som bilateralt med nordiska och baltiska länder fortsätter att uppmana regeringar att förhindra diskriminering och att arbeta för en attitydförändring gentemot hbtqi-personer. Utskottet förutsätter att regeringen inom internationella forum såsom fortsätter att aktivt arbeta för att utöka skyddet mot diskriminering. Nordiskt genomförande av EU-direktiv Utskottet noterar, liksom i betänkande 2015/16:UU18, att det danska ordförandeskapet i påbörjade en undersökning av formerna för en gemensam genomgång av kommande EU-rättsakter. Utskottet noterar att rekommenderade att införa som en fast praxis att ordförandelandet löpande går igenom kommande EU-rättsakter. Ordförandelandet gör sedan en prioritetsordning av dessa utifrån direktivens uppskattade betydelse för den fria rörligheten i samt bjuder in till nordiska samråd kring tolkning, process och genomförande. Samarbetsministrarna beslutade vid sitt möte om ett pilotprojekt där utökade former för samarbete kring genomförande av EU-rättsakter ska utforskas. har det finska ordförandeskapet tagit över arbetet med att etablera pilotprojekt där ministerrådet för justitiefrågor kommer att diskutera lämpliga rättsakter vid sitt nästkommande möte . fortsatte Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk) att genomföra den tvärsektoriella strategin för barn och unga i –2022. Målet är att ska vara den bästa platsen i världen för barn och unga att växa upp i. De övergripande målen för strategin är att hela , i större utsträckning, ska integrera ett barnrätts- och ungdomsperspektiv i sitt arbete och därmed i högre grad belysa och beakta barn och ungas egna röster. Nordbuks stödprogram 0–30 riktar sig till barn och unga upp till och fördelar stöd till projekt, initiativ och nätverk av politisk, social eller kulturell karaktär. Utskottet konstaterar att stödprogrammet beviljade medel till omkring 30 projekt. Enligt Nordiska ministerrådets regelverk kan beviljade medel för projekten användas inom ramen . Utskottet noterar att och Nordiska barn och ungdomskommittén ökat budgeten för 0–30 med start och de kommande 4 åren med ca . Kommittén arbetar nu också på att förbättra tillgängligheten och sänka trösklarna för de organisationer som söker projektstöd. Utskottet noterar vidare att det finska ordförandeskapet verkar för att ett barn- och ungdomsperspektiv ska genomsyra hela det nordiska samarbetet. Ålandsöverenskommelsen och nordiska passunionen 70 år är en del av republiken men har ett eget självstyrande parlament. Inom de områden har sin egen lagstiftning fungerar ögruppen i praktiken som en egen nation. enligt internationella avtal är en demilitariserad zon och även neutraliserat . värnar om speciella status och den demilitariseringsregim som reglerat området . Att är demilitariserat innebär att militära styrkor, anläggningar och befästningar inte får förekomma. Neutraliseringen av innebär att inga krigshandlingar får äga rum inom . är förpliktat att garantera att denna status upprätthålls. Har ett angrepp trots allt riktats mot eller genom öarna mot fasta har inte bara rätt utan även skyldighet att försvara neutralisering. firar sitt 100-årsjubileum –22. Under det finska ordförandeskapsåret kommer man att särskilt belysa , och deltagande i det nordiska samarbetet, och visa hur det stärker den demokratiska hållbarheten i . , och arrangerar en internationell konferens kring temat . Svensk-åländska parlamentariska vänskapsföreningen i riksdag anordnar, i samarbete med och lagting, ett digitalt Ålandsseminarium för att uppmärksamma 100-årsfirandet. talman och talmannen för lagting deltar i seminariet. statsminister och statsminister har även bjudits in att delta vid ett hundraårsjubileum på . Talman och är även inbjudna att besöka i samband med självstyrelsedagens firande . Då även båda ländernas statschefer är inbjudna. Utskottet konstaterar att varken eller regeringen har planer på att uppmärksamma den nordiska passunionens 70-årsjubileum. Mot bakgrund av ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2776 yrkande 31, 2020/21:2942 yrkande 15, 2020/21:2943 yrkande 1, 2020/21:3947 yrkande 3, 18, 20 och 21, 2020/21:3959 yrkande 4 och 6, 2020/21: 3954 yrkande 2–4 och 6, samt 2020/21:597 yrkande 2 och 26. Motionsyrkandet om att regeringen och bör uppmärksamma kan mot det ovanstående anses vara tillgodosett och ett tillkännagivande riktat till regeringen respektive riksdagsstyrelsen är således inte behövligt. Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden kring nordiskt samarbete under covid-19-pandemin och gränshinderfrågor. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD), 9 (C), 10 (V), 11 (KD) och 12 (M, C, V). I kommittémotion 2020/21:3206 yrkande 3 av m.fl. (M) framförs att regeringen bör göra en utvärdering av det nordiska samarbetet under krisen. I kommittémotion 2020/21:3954 yrkande 1 av m.fl. (M) anförs att regeringen bör verka för en utvärdering av det nordiska samarbetet under krisen i en nordisk coronakommission. I kommittémotion 2020/21:3947 yrkande 1 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör ta initiativ till en nordisk krisberedskapskommitté under respektive nordisk statsminister. I yrkande 2 anförs att regeringen bör verka för att initiera ett statsministrarnas samråd under ledning av ordförandelandet i . I yrkande 16 anförs att regeringen bör samordna en nordisk krisberedskap och se över möjligheten till gemensamma nordiska beredskapslager. I kommittémotion 2020/21:3959 av och (C) anförs i yrkande 1 att regeringen bör verka för att analysera hur gränshinder kan motverkas och hur gränsstängningar i kan förhindras vid krissituationer. I yrkande anförs att regeringen bör verka för en utvärdering av de nordiska ländernas hantering av covid-19-pandemin. I kommittémotion 2020/21:2943 m.fl. (C) yrkande 2 anförs att regeringen bör verka för en utvärdering av hur gränshinder bättre kan motverkas och hur stängandet av gränser i kan förhindras. I yrkande 4 av anför motionärerna att regeringen bör verka för ökat nordiskt samarbete för att hantera framtida kriser Vidare anförs i yrkande 7 att regeringen bör belysa hur gränshindersproblematik drabbar jämställdheten. I motion 2020/21:415 av (C) anförs i yrkande 2 att regeringen måste säkra att gränspendlare inte faller mellan stolarna vid kriser. I yrkande 3 anförs att den ska ta initiativ till att de nordiska regeringarna etablerar kommunikations- och samarbetsstrukturer för kristillfällen. I yrkande 8 anförs att de nordiska regeringarna bör ta fram en ny gränshinderstrategi. I kommittémotion 2020/21:597 yrkande 1 av m.fl. (V) anför motionärerna att regeringen bör verka för att gränserna mellan de nordiska länderna ska hållas öppna utan gränskontroller av nordiska medborgare. I yrkande 3 anförs att regeringen bör verka för att den nordiska integrationen ska öka och att gränshinder ska tas bort. I yrkande 5 anförs att regeringen bör arbeta för bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns i det egna landets statistik. Vidare anförs i yrkande 9 att ska arbeta för ett integrerat med så få hinder som möjligt mellan de länder som är medlemmar i och de som inte är det. I kommittémotion 2020/21:250 yrkande 19 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör tillsätta en kommission med uppdrag att utvärdera de nordiska ländernas agerande samt utarbeta en strategi för ökat samarbete vid kommande gemensamma kriser.