bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — Utskottet kan konstatera att fått i uppdrag att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. I uppdraget ingår att ta fram förslag på en vägledning, exempelvis i form av en märkning som väger in energianvändning och koldioxidutsläpp och som tar hänsyn till fordonets hela livscykel. Även luftföroreningar ska beaktas. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser därför inte heller i detta fall något skäl för att göra ett tillkännagivande. Utskottet vill med anledning av det som förordas i motion 2020/21:388 (V) yrkande 17 om att se över möjligheten till offentligt producerad energi utöver framhålla att det finns ett behov av att energi produceras på fler platser, vilket gynnar effektbalansen. Utskottet anser dock inte att det är en uppgift för att peka ut vem som ska producera energin. bör därför avslå förslaget. När det gäller förslaget i yrkande 16 i den nämnda motionen om att SGU bör redovisa vilka kritiska som behövs och är tillgängliga i för omställningen har utskottet i det föregående redovisat flera avslutade och pågående uppdrag på området bl.a. till SGU. Utskottet anser att dessa väl svarar upp mot det som efterfrågas i motionen och bör därför avslå förslaget. I motion 2020/21:3484 (M) yrkande 14 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska se över samtliga stöd som utgår till svensk energiproduktion samt genomföra en konsekvensanalys av stödens effektivitet. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om vikten av att statliga stöd följs upp för att säkerställa att skattebetalarnas medel används så effektivt som möjligt. Detta är också något som fastställs i budgetlagens (2011:203) inledande bestämmelser. Enligt 1 kap. 3 § ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Regeringen ska i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Utskottet ser inte något behov av en särskild översyn enligt det som efterfrågas i motionen och bör därför avslå förslaget. När det gäller förslaget om att ska studera scenariot att konsumtionen av energi – inte bara el – kan komma att öka i i motion 2020/21:3679 (L) yrkande 1 anser utskottet att även bör lämna detta förslag utan åtgärd. Utskottet menar att inte bör detaljstyra myndigheten i dess arbete med att ta fram scenarion utan att myndigheten bör ta utgångspunkt i den av beslutade energipolitiska inriktningen, EU:s klimat- och energipolitik och de trender som myndigheten i egenskap av expertmyndighet bedömer kan ha påverkan på utvecklingen. Liknande förslag om torv som finns i motionerna 2020/21:662 (SD) yrkandena 25 och 26 samt 2020/21:700 (SD) yrkande 42 har avstyrkts av utskottet vid åtskilliga tidigare tillfällen. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det inte ser svensk torv som ett hållbart förstahandsalternativ för att ersätta importerade fossila bränslen. Användningen av fossila bränslen inom värmesektorn är begränsad, och torv är en marginell företeelse inom ramen för elcertifikatssystemet. är inte heller en råvara som lämpar sig särskilt väl för produktion av drivmedel. Liksom tidigare anser utskottet således att bör avslå dessa förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Mål om en fossilfri elproduktion, punkt 1 (M, SD, KD, L) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2626 av och (båda M) yrkande 1, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 32, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 28, 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 27. är ett av energipolitiska mål att elproduktionen ska vara förnybar till 2040. Även om målet inte innebär ett strikt förbud mot livstidsförlängd eller ny kärnkraft bortom detta år, menar vi att målet skickar olyckliga styrsignaler till marknaden och till myndigheter om hur kärnkraftens framtid betraktas på politisk nivå. I praktiken har målet kommit att tolkas som ett förnybart elsystem, utan hänsyn till det viktiga tillägget om kärnkraft. Vi kan också konstatera att regeringen inte gjort nödvändiga förtydliganden och att myndigheter gjort feltolkningar av målets ursprungliga formulering. Målet riskerar därmed att bli en hämsko för investeringar. Elförsörjningen kan rätt hanterad utgöra en svensk konkurrensfördel som för hög industriell investeringsvilja och etableringar av nya företag. Det förutsätter dock att faktorer som har byggt svensk energiförsörjning stark inte omotiverat omkullkastas. Vi anser att svensk elproduktion bör vila på kraftslag som tillsammans kan skänka stabilitet och effektivitet och som har en grön profil. Alla fossilfria kraftslag måste få vara en viktig del av det svenska energisystemet för att klara av att leverera den stora mängd el som krävs för att stärka konkurrenskraft, ställa om samhället och nå klimatmålen. behöver således anta ett nytt mål om ett fossilfritt elsystem 2040. Ett reviderat mål gör också att den redan nu nästan helt fossilfria elproduktionen inte ställs mot den förnybara produktionen. Bara för att ett kraftslag är förnybart är det inte en garanti för att det inte orsakar utsläpp av t.ex. växthusgaser för elproduktionen. Tvärtom kan och är utsläppen för vissa förnybara energikällor högre än för t.ex. kärnkraft. Det viktiga är då att politiken har ett mål som styr mot det som man vill uppnå. Vi ser inget värde i en målsättning om att pressa undan klimatfrämjande kärnkraftsel till förmån för förnybar, ofta variabel, elproduktion. Kärnkraften bidrar med trygghet i systemet genom en hög kapacitetsfaktor och kvalitetsbringande systemtjänster som svårligen kan kompenseras för. Ett kärnkraftsinkluderande system är vidare av allt att döma mer kostnadsoptimalt än ett förnybart. Ur klimatperspektiv är det centrala att minimera utsläppen av växthusgaser, och här talar livscykelanalyser för att kärnkraft har lägre utsläpp än flera förnybara alternativ. I praktiken har varit mycket nära en helt fossilfri elproduktion . När de fossila bränslena nu ska fasas ut och i stor utsträckning – direkt eller indirekt – ersättas med el menar vi att det är viktigt att slå fast fossilfriheten som ett av beslutat tydligt mål för energipolitiken som inte kan misstolkas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En ny , punkt 2 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:3025 av m.fl. (M). har betydande utmaningar kopplat till energiförsörjningen. Problem finns med att klara elförsörjningen då numera har ett underskott i kraftbalansen – detta som storstadsregionerna möter en alltmer tilltagande elbrist då överföringskapaciteten inte är tillräcklig. Detta är något som riskerar att äventyra bostadsprojekt, företagsetableringar och utbyggnad av elektrifierad kollektivtrafik. Vi anser att den nu rådande energipolitiska inriktningen saknar svar på hur ska ta sig an centrala frågeställningar om framtidens energiförsörjning. Tillgång till el i den omfattning den behövs, när den behövs och till konkurrenskraftiga priser är grundläggande för ekonomiska utveckling. Vi vet från beräkningar i en rad rapporter, bl.a. från , att elanvändningen väntas öka markant om branschernas planer på fossilfrihet ska förverkligas och klimatmålen ska bli verklighet. Vi anser därför att det bör tillsättas en ny . Denna bör vara parlamentariskt sammansatt och ha som uppgift att tillsammans med relevant expertis utarbeta underlag för en ny bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Inriktningen bör vara att den långsiktiga energiförsörjningen ska upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och driftssäkerhet, som beroendet av fossila kraftkällor minimeras – en hållbar och effektiv energipolitik som möter industrins, hushållens och övriga samhällets behov. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. EU:s mål för förnybar energi 2030, punkt 3 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 29. Vi har tidigare uttalat behovet av ett nytt mål om fossilfri elproduktion i . EU har ett mål om att av energin ska vara förnybar 2030. Vi menar att det är bra att EU har höga ambitioner på energiområdet men tycker inte heller i detta fall att målet ska vara begränsat till förnybar energi. Vi anser därför att regeringen bör verka för att EU ersätter målet för förnybar energi till 2030 med ett mål om fossilfri energi. Målet bör då dessutom höjas så att av energin ska komma från fossilfria källor 2030. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Energisystemet och näringslivets konkurrenskraft, punkt 4 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 27. Svensk industri bidrar genom sin export till globala utsläppsminskningar. Varor producerade klimateffektivt i ersätter på världsmarknaden varor tillverkade i andra länder med ett större klimatavtryck och minskar därmed de totala utsläppen. Detta beror i huvudsak på att exporterar varor som tillverkas med fossilfri el, varor som ersätter produkter från kolkraftsbaserad industri. Detta förhållande är emellertid ingen naturlag och svensk industriproduktion har minskat . Det är en sämre utveckling än EU-snittet. För oss är det centralt att politiken hjälper industrin att ställa om utan att konkurrenskraften för svensk industri försämras. Vi anser att bör tydliggöra för regeringen att inriktningen för politiken bör vara att ett fungerande fossilfritt energisystem är avgörande för näringslivets konkurrenskraft och centralt för klimatomställningen. Vi kan konstatera att energisystem står inför stora utmaningar som måste lösas, både för att ska klara klimatomställningen och nå de ambitiösa klimatmålen och för att möjliggöra ett robust elsystem som inte minst behövs för att förse svenska företag och industrier med el. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 19, 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkande 3 och 2020/21:660 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:720 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:996 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2020/21:2098 av och (båda S), 2020/21:2176 av (M), 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 22, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:3301 av (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 28. Vi vill framhålla lagringens växande betydelse i energisystemet. har länge nyttjat den möjlighet till lagring som vattenkraften ger. Det finns dock åtskilliga andra kompletterande lösningar för att lagra energi. Batterier i hushåll, användning av elbilar för flexibilitet och produktion av vätgas är tre exempel. Vi anser att dagens arbete med lagring är spretigt och att regeringen därför bör ta fram en strategi för energilagring. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:660 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:720 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2020/21:996 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2020/21:2098 av och (båda S), 2020/21:2176 av (M), 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkande 3, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 22, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:3301 av (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 19, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 28. Vår grundläggande inställning är att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushållen som näringslivet. Den politik vi står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Vi anser att en hög grad av självförsörjning ska prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Detta förhållningssätt utesluter emellertid inte att energisystem kan delas över nationsgränser, men då företrädesvis med länder i närområde. Vattenkraften utgör tillsammans med kärnkraften basen i det svenska energisystemet. Dessa energikällor har tjänat väl, och vi företräder därför denna industrivänliga linje där det skapas förutsättningar för att successivt bygga ut och vidareutveckla kärnkraften. Vi strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, som vi menar måste vila på leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och hög miljöprestanda. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaden menar vi raserar förutsättningarna för att ens nå något av dessa mål. Regeringen behöver därför ta initiativ till att lägga om energipolitikens inriktning med hänsyn till industrin och den svenska nationens behov. Vi vill särskilt betona vikten av att uppmärksamma den svenska basindustrins, och i synnerhet stål- och gruvindustrins, behov som är starkt beroende av en stabil och säker tillgång till el. En politik som riktas in på att byta ut det som har fungerat mot kostnadsdrivande och opålitlig väderberoende elproduktion utgör därför ett stort orosmoln för stål- och gruvföretagen. Den svenska stål- och gruvindustrins produktioner går till stor del på export och är därför i behov av goda villkor relativt konkurrerande företag på världsmarknaden. Utifrån det vi har anfört anser vi också att för förnybar energi bör ses över och anpassas efter rådande förhållanden på såväl den svenska som den europeiska energimarknaden. Relativt låga energipriser och lågt värde på utsläppsrätter i kombination med ett enormt investeringsbehov i infrastruktur bl.a. till följd av uppförande av vindkraft kommer att resultera i långsiktigt ökade kostnader, ekonomisk osäkerhet och sviktande lönsamhet. Det kommer i sin tur att medföra ökade kostnader för staten och en negativ inverkan på svensk industris konkurrenskraft. Elmarknaderna i norra är delvis integrerade, vilket är naturligt, men bör undvika att göra sig långsiktigt beroende av importerad el. Vi vill bl.a. därför varna för en övertro på väderberoende energislag som vindkraft och solceller eftersom dessa måste kombineras med baskraft av något slag. Förutom att vi anser att strategi för förnybar energi bör ses över bör bolaget även flytta fokus från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. När det gäller energieffektivisering anser vi att det ska vara en självklar del i energipolitikens inriktning. Vi menar dock att den nuvarande målsättningen leder fel. Målet utgår från mängden tillförd energi, vilket gör att målet kan nås genom att kärnkraftsreaktorer stängs eller genom att fjärrvärmekunder kopplar bort sig från fjärrvärmenätet och i stället skaffar sig en värmepump. En målsättning som kan få denna typ av oönskade konsekvenser måste enligt vår uppfattning onekligen ses över. Vi förordar i stället ett mål för energieffektivisering om att energianvändningen 2030 ska vara effektivare än 2005, uttryckt i termer av använd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). För oss är det vidare centralt att bindande mål för att minska utsläppen av växthusgaser ska uppnås utan att äventyra vare sig de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi. Vi anser att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi. Vi menar att det är märkligt att kärnkraftens betydelse inte alls finns med i diskussionerna och hamnar helt vid sidan av det som betecknas förnybart trots att den är klimatneutral. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 22 samt 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2020/21:660 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:720 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:996 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2020/21:2098 av och (båda S), 2020/21:2176 av (M), 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkande 3, 2020/21:3301 av (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 19, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 28. Vi vill inledningsvis framhålla att fortfarande står bakom energiöverenskommelsen . Enligt vår uppfattning utgör den en stabil grund och är ett viktigt verktyg för svensk energipolitik. Energiöverenskommelsen ger de långsiktiga förutsättningar som krävs för att nå ett helt förnybart energisystem. De väderberoende energikällorna ställer likväl krav på nya tekniska lösningar då elpriserna blir känsligare för upp- och nedgångar. Förnybar energiproduktion svarar inte mot ett användarbehov, vilket kan skapa perioder av såväl överskott som underskott i förhållande till efterfrågan. Vi ser därför att det finns behov energilagring på medellång och lång sikt samt effektutjämning i omställningen till alltmer väderberoende energikällor. Mellanlagring är viktig för att effektutjämna, och vid längre lagring kan t.ex. solens strålar ge energi under det mörkare vinterhalvåret. När det kommer till att balansera det förnybara systemet kan vätgas komma att spela en viktig roll. Vätgas kan också användas vid säsongslagring av energi. Vi kan konstatera att det finns en rad tekniska lösningar som möjliggör ett förnybart energisystem. Vi vill därför att det tas fram en integrerad strategi som inkluderar energilagring på medellång och lång sikt samt nätbalansering i syfte att ska ha ett helt förnybart energisystem 2040. Vidare ser vi att det finns ett behov av att bygga ut överföringskapacitet och genomföra satsningar på småskalig och förnybar energiproduktion, smarta elnät och ökad användarflexibilitet. Vi kan konstatera att omställningen till ett förnybart elsystem går snabbt och de förnybara källorna konkurrerar ut de fossila. Vi ser att det finns goda förutsättningar för ett helt förnybart elsystem, vilket också gör oss oberoende av oroliga förändringar på världsmarknaden eller i omvärlden som blir påtagliga inte minst under en kris. Ett av de stora problemen i det svenska elsystemet är inte tillgången på energi utan att elen inte når dit där den behövs allra mest. Vi ser redan begynnande problem såväl i storstadsområden som på mindre orter på grund av att elnätet inte är tillräckligt utbyggt och att lokal produktion inne i städer läggs ned eller inte expanderar i samma omfattning som behoven ökar. För att avhjälpa dessa problem behövs nya lösningar. Att bygga storskalig elproduktion, som kärnkraft, menar vi inte är lösningen då problemet är flaskhalsar i näten in till städerna och brist på elproduktion lokalt. I stället behöver den lokala kraftproduktionen öka, överföringskapaciteten stärkas och tillståndsprocesserna för nya ledningar och nya produktionsanläggningar förkortas. Tekniken måste också användas smartare. Elnätsregleringen och lagstiftningen behöver anpassas till rådande läge och det behöver bli mer lönsamt med kraftvärme och annan lokal elproduktion. Ny teknik med batterier, vätgas och bränsleceller samt digitalisering ger vidare förutsättningar och lösningar för effektivisering, energilagring, flexibel användning och smarta elnät. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2020/21:660 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:720 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:996 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2020/21:2098 av och (båda S), 2020/21:2176 av (M), 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkande 3, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 22, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:3301 av (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 28. välstånd bygger i grunden på en framgångsrik industri som kan konkurrera på världsmarknaden. Det gäller därför för att vara attraktivt för investeringar i industriell verksamhet. Stora brister i elförsörjningen, som blivit en del av industrins vardag, skapar oro och påverkar framtidstron i så hög grad att jag menar att behöver vidta kraftfulla åtgärder. Fler företag gör en omställning och går mot en elektrifiering och digitalisering. Om inget görs kommer fler företag att tvingas ompröva huruvida ger dem de bästa förutsättningarna. Regeringen behöver ta larmrapporterna på allvar och analysera energipolitikens inverkan på industrins konkurrenskraft på kort och . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2020/21:660 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:720 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:996 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2020/21:2098 av och (båda S), 2020/21:2176 av (M), 2020/21:2725 av och (båda MP) yrkande 3, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 22, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:3301 av (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 23. Den ökande andelen väderberoende elproduktion driver på handelsutbytet med grannländerna. Jag ser positivt på detta eftersom handeln med el leder till ett bättre resursutnyttjande i hela norra , men när produktionen i de väderberoende kraftslagen ökar, ökar också behovet av reglerförmåga i planerbara kraftverk. Jag menar att det är angeläget att undvika att utbyggnaden av väderberoende elproduktion låser fast i ett beroende av fossil reglerkraft.