bet · H901TU1 · 2021-12-03 00:00:00 — Detta system ska göra det lättare för fler att välja kollektivtrafiken, också om man åker i flera regioner eller vill åka kollektivtrafik någon annanstans än i sin hemort. Jag hoppas att den nya regeringen tar detta vidare och att vi får ett system på plats som är enkelt och som fungerar för alla resenärer. är i mycket stort behov av långsiktiga investeringar. är det trångt på våra spår. behöver mer kapacitet för att möjliggöra hållbart resande för fler. Det finns väldigt stora investeringsbehov. Men det finns också saker vi kan göra här och , med nuvarande infrastruktur, för att förbättra järnvägen och underlätta hållbart resande. Därför valde den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen att i budgetpropositionen satsa 1 miljard på järnvägsunderhåll. Jag vill också lyfta fram den satsning som regeringen föreslår att göra på vägunderhåll. Som miljöpartist är jag av klimatskäl väldigt skeptisk till att göra nyinvesteringar i väginfrastruktur. Men att underhålla de befintliga vägar vi har är en viktig fråga, inte minst för landsbygd och glesbygd. Det ska vara möjligt och säkert att ta sig fram i vårt vägnät. I den nationella infrastrukturpolitiken och i den här typen av debatter är det på tok för lite fokus på cykeln. Cykeln är ett alldeles utmärkt transportmedel för flexibilitet i vardagen, för vårt klimat och för folkhälsan. Cykeln har väldigt god potential att konkurrera ut bilresor, inte minst på kortare sträckor. Ungefär hälften av de bilresor som sker i är kortare än , en sträcka som för de allra flesta går alldeles utmärkt att cykla. Ändå glöms cykeln ofta bort i debatter som denna. Jag är väldigt stolt och glad över mycket av den cykelpolitik som genomförde i regeringsställning. Jag är också glad att den dåvarande S-MP-regeringen i budgetpropositionen föreslog en förstärkning av stadsmiljöavtalet för att finansiera cykelsatsningar. Det möjliggör för fler kommuner att kraftigt förstärka infrastrukturen för cykel, vilket ger fler möjlighet att välja detta transportmedel. Det som skedde var att , presenterade ett gemensamt budgetförslag som därpå röstades igenom i denna kammare. Den budgeten är faktiskt ett dråpslag mot klimatarbetet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande vad gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 22. Vi har också ett särskilt yttrande tillsammans med Socialdemokraterna. Det genomförs visserligen inga förändringar på detta utgiftsområde, men det är nära sammankopplat med flera andra utgiftsområden. Trafikpolitiken bör ses som en helhet, ett sammanhängande politikområde där infrastruktur, skatteregler, subventioner och andra styrmedel alla spelar roll. För oss är det övergripande målet med trafikpolitiken att minska klimatutsläppen. Vi kan göra hur många bra investeringar i infrastruktur som helst, men gör vi inte rätt saker på de andra områdena är inte mycket vunnet. Att göra det billigare att släppa ut, som , valde att göra, kommer att motverka våra klimatmål. Det går inte att förbise i denna debatt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Klimatet är vår tids ödesfråga, och detta utgiftsområde i statens budget är mycket viktigt för att vi ska lyckas minska utsläppen och klara . Jag är stolt över att vi under våra dryga i regeringsställning har kommit en bit på vägen. Men mycket återstår fortfarande. Jag känner både hopp och oro. Jag känner hopp när jag hör delar av denna debatt och en del av de förslag som presenteras, också från andra partier. Men jag känner också stor oro över att nu kommer att styras på en statsbudget som är frammejslad av partier som uppenbarligen inte alls ser de utmaningar vi har framför oss, som inte ser behovet av att kraftigt minska trafikens utsläpp och som med enkelhet genomför en dyr reform för att öka trafikens utsläpp mitt i en klimatkris. Jag hade hoppats att vi hade kommit längre. Jag hade hoppats att de rapporter som har kommit från bland annat IPCC hade fått effekter också i riksdag. Detta visar på vikten av grön politik. Det visar på vikten av att fortsätta göra stora reformer för att bygga ett klimatsmart transportsystem, för att satsa på hållbara alternativ och för att minska de ohållbara transporterna. När vi diskuterar utgiftsområde 22 berör frågorna själva blodomloppet för tillväxt, sysselsättning och miljö. Jobb, pendling och omställning från fossil till fossilfritt förutsätter fungerande och hållbara transporter. Givet det kan det tyckas märkligt att vi i vår budget inte ändrar i regeringens förslag. Är vi helt överens över blockgränserna med S och MP om infrastrukturen och budgeten , kan någon möjligen undra. Mitt svar är: Nej, så enkelt är det inte. Vi har av pandemi bakom oss, en period som har drabbat transportsektorn hårt. har regeringen presenterat sin infrastrukturpolitiska proposition och pekat ut riktningen för vad vi ska göra med . kom med sitt förslag till plan. har presenterat åtta olika rapporter med förödande kritik av hanteringen av svensk infrastruktur. Detta är kritik som regeringen har gjort väldigt lite åt. Mycket kan man säga om den politiska processen inom TU:s område , men det sista man kan säga är att vi i denna kammare skulle vara överens. vill efter valet bilda en borgerlig regering. Den regeringen bör bygga sin infrastrukturpolitik på vissa grundläggande principer. För dessa principer finns det faktiskt ganska mycket stöd i denna kammare, vilket ett antal tillkännagivanden har visat, inte minst avseende den av regeringen misskötta frågan om . Efter valet har vi möjligheter att i grunden förändra politiken mot att stärka gods- och pendlingsflöden på ett hållbart sätt för att hela ska kunna leva och utvecklas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer En ny regering bör inse att utvecklingen mot fossilfria motorer gör stora framsteg. Vi befinner oss mitt i ett paradigmskifte - kommer alla trafikslag troligtvis att vara fossilfria. Fokus måste vara på att skapa ett effektivt transportsystem där samhällsekonomisk lönsamhet och tillväxt står i fokus. De svenska utsläppen minskar för långsamt för att vi ska kunna nå målet om nettonollutsläpp . med en rödgrön regering ser målet ut att missas med så mycket som en tredjedel av samlade utsläpp. Det motsvarar utsläppen från hela den svenska transportsektorn. Ska vi ha en chans att klara av att vända utvecklingen måste de klimatsatsningar vi gör faktiskt göra nytta. Det måste ställas höga krav på effektivitet. För att snabbt minska utsläppen satsar vi i den gemensamma budgeten mer pengar på att fånga in och lagra koldioxid. Denna teknik kan kraftigt minska utsläppen. Vi satsar 36 miljarder i vår budget. Detta ligger i och för sig inte inom TU:s område, men det påverkar utsläppen i hög grad. En annan sak som är oerhört viktig för att människor ska våga köpa en elbil eller en laddbar bil är att laddningen kan tryggas över hela . Där vill vi satsa mer pengar. I MJU:s budget ligger 600 miljoner för att bygga ut laddmöjligheterna. Denna satsning ska gälla , för det är viktigt att laddinfrastrukturen kan säkras i hela landet. En ny regering bör också värna och rusta den infrastruktur vi redan har. När man läser underlag är det väldigt tydligt att vårt vägnät kommer att förfalla under den kommande planperioden. Vi vill lägga mer pengar på att underhålla både järnväg och väg. Detta är det samhällsekonomiskt mest lönsamma man kan göra. Vi vill se en större satsning på att underhålla det vi har i stället för de dyra prestigeprojekt som den här regeringen vill satsa på. Det duger inte att vägstandarden fortsätter att sjunka och att man måste sänka hastigheterna för att öka trafiksäkerheten. En viktig del i vår finansiering för att kunna bygga på det som redan har är att vi säger nej till höghastighetsjärnväg. fick vi i trafikutskottet en dragning av alla de svårigheter som ser med att komma framåt med den här byggnationen. Frågan är när detta blir klart och om det någonsin blir klart, med tanke på hur situationen ser ut. Man prioriterar att korta restiden något mellan och samt mellan och i stället för att satsa på att människor ska kunna ta sig till och från jobbet på ett effektivt sätt. Det finns många andra projekt som vi anser är mer angelägna än att satsa på höghastighetsjärnväg. En fråga där vi skiljer oss åt när det gäller infrastrukturen är synen på flyget. tycker att mobilitet och rörlighet är någonting positivt och någonting som ska bejakas. Det är inte detta vi ska angripa när vi ska nå våra klimatmål, utan det är utsläppen. Vi vill gärna att människor ska kunna flyga, men de ska kunna flyga fossilfritt. För att detta ska lyckas är det viktigt att byggs ut så att det finns goda förutsättningar där. Det ska finnas laddinfrastruktur på flygplatserna så att elflygplanen kan laddas på alla flygplatser runt om i när de kommer 2025. En annan viktig fråga för oss moderater, som kommer att vara vägledande nästa mandatperiod, är att få ordning på kostnadskontroll och hur man planerar och investerar i såväl ny infrastruktur som underhåll. Det har, som sagt, kommit åtta rapporter från . Kritiken är förödande, och vi har en regering som faktiskt inte har gjort särskilt mycket för att komma åt de här problemen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det är miljardrullning vi pratar om. Detta leder dessutom till kraftiga förseningar av viktiga infrastrukturprojekt, vilket är väldigt allvarligt. Frågan om är kanske inte något som kommer att debatteras i själva valrörelsen, men av alla frågor inom vårt område är just detta den fråga som känns mest angelägen när en ny borgerlig regering tar över makten. Vi behöver se till att de 800 miljarder som ska satsas under nästa planperiod verkligen gör nytta och att projekten blir verklighet. Med detta, herr ålderspresident, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. Man blir nästan lite full i skratt när ledamoten står här och pratar om reformer i deras budgetförslag som de inte röstar på. De röstar ju faktiskt på ett gemensamt förslag från Socialdemokraterna och . Jag tycker att det är lite spännande. Jag skulle vilja ställa en fråga: Varför röstar ni inte på den budget som du, , står här och pratar om? Sedan fortsatte att prata om att partierna inte alls är överens. Vi hade ju en ganska ingående debatt här om , och så sent som gick partiledare ut och bjöd upp till dans gällande just att säkra kapaciteten på och därmed kunna lägga ned . På vilket sätt är partierna då inte överens? Detta är ju viktiga frågor för svensk tillväxt och konkurrenskraft. Man blir lite fundersam. Om det nu är så att ni i har en massa bra förslag, inte röstar på dem och sedan hävdar att vi inte är överens när ni röstar på just Socialdemokraternas och budgetförslag - eller numera , och förslag på utgiftsområde 26 - får du gärna definiera var vi inte är överens här i kammaren . Jag skulle vilja förtydliga en sak. I den intervju som gjordes med i säger han någonting som vi alltid har stått för, nämligen att vi vill att ska utvecklas till ledande flygplats och att det krävs beslut. Vi behöver lyfta upp och inleda en ny Arlandaförhandling för att säkra utveckling. Allt detta ska ske innan vi över huvud taget är beredda att diskutera framtid. Vi är alltså inte överens med denna regering om att lägga ned i det här läget, utan vi vill att man först säkrar utvecklingen av . Sedan kan vi ta en diskussion om . När det gäller fördelningen av pengarna är vi om möjligt överens, eftersom våra budgetar ser likadana ut när det gäller UO22. När det gäller inriktningen på infrastrukturpolitiken framöver är det dock väldigt tydligt att det är väldigt lite som vi faktiskt är överens om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag vill bara förtydliga att Socialdemokraterna alldeles hade partikongress, och vi beslutade just om att vi vill säkra kapaciteten på . Det möjliggör en nedläggning av . Jag har svårt att se varför vi inte är överens om det. Men är välkomna att dansa på den planhalvan också. nämnde lite andra problematiska saker i sitt anförande, inte minst frågor om infrastrukturpropositionen. Jag vill förtydliga vad som faktiskt ligger i de planerna när det kommer till höghastighetsjärnvägen. Det handlar nämligen om ändarna. Man säger att man är emot höghastighetsjärnvägen och vill flytta nyinvesteringar i järnväg till andra delar. Vad är det som ska bort? Är det , eller ? Det är nämligen vad det handlar om. Man kan inte ta bort resurserna för de delarna och tro att det inte får effekt. Något måste man välja bort. Jag vill än en gång förtydliga att vi vill se en utveckling av innan vi ens är intresserade av att diskutera framtid. Det stämmer över huvud taget inte överens med det beslut på som redogjorde för. Det har uppdagats problem när det gäller höghastighetsjärnvägen. På trafikutskottets sammanträde var det tydligt att problemen är enorma när det gäller dragningar. Det har att göra med att man vill köra i hög hastighet och att man inte vill lägga till stationer som skulle underlätta för pendling. Det finns mycket att göra där för att få ned kostnaderna, till exempel att dra järnvägen i närheten av befintlig järnväg och att sänka hastigheten. Där finns det möjlighet att minska kostnaderna. Vi ser också att det finns behov av de sträckningarna. Men det går att göra på ett annat sätt än det är planerat enligt höghastighetsjärnvägsprojektet. Den dragning som refererar till ägde rum på trafikutskottet och handlade snarare om att det är moderatledda kommuner som motsätter sig ny järnväg. Inte undra på att det går lite långsammare, när moderatledda kommuner obstruerar. På tal om att vissa saker går lite långsamt var det intressant att höra om klimatpolitik, som snabbt skymtade förbi i anförande. Bland annat nämndes stora satsningar på koldioxidlagring, så kallad CCS. Jag tyckte att nämnde siffran till det syftet. är en gigantisk summa, ifall det är så mycket pengar vill lägga på koldioxidlagring. Eftersom är måna om att få snabb effekt av klimatpolitiken skulle jag vilja veta vad plan är för de stora satsningarna på koldioxidlagring. När kan det med plan börja lagras koldioxid inom ramen för den koldioxidlagring som de vill satsa på? Alla vet ju att det är en teknik som inte finns eller fungerar . Många tror också att det kan ta väldigt innan vi kan få någon nytta av eventuell koldioxidlagring. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Min andra fråga rör den bränsleskatt som nu har röstat igenom med SD och KD. Den leder till något billigare bränsle, men utsläppen kommer att öka. Jag har hört från forskare att utsläppen kommer att öka med koldioxid . Är det effektiv klimatpolitik, ? Det här med att ta gäller inte minst höghastighetsjärnvägen, som också ska vara ett miljö- och klimatprojekt men som tyvärr inte verkar bli klar till 2045, och då lär alla trafikslag vara fossilfria. Det finns alltså ingen möjlighet att hämta hem den koldioxidskuld man bygger upp man bygger järnvägen. När det gäller de kommunalråd som motsätter sig det här, vilket i och för sig inte bara är moderata kommunalråd, handlar det om väldigt stor påverkan på kommunerna. Det är både att jungfrulig mark tas i anspråk och att det är stora projekt under en del av deras tätorter. Men de får ingen glädje av det, eftersom det inte blir någon station som möjliggör för bättre pendling för deras invånare. Jag har full förståelse för att kommunalråd i de kommunerna inte kan ställa sig bakom det här. Det blir stor påverkan på den enskilda kommunen, men kommunen får väldigt lite tillbaka. Man behöver titta på hur man kan dra järnvägen på ett annat sätt. Det viktiga är framför allt hur vi kan underlätta för pendling med tåg. Som projektet ser ut nu finns inte den inriktningen över huvud taget. Det är där vi kan se inte minst stora klimatvinster men också samhällsekonomiska vinster. Som höghastighetsjärnvägsprojektet ser ut nu är det kraftigt olönsamt. Det finns många andra åtgärder som skulle ge större påverkan på klimatet än just höghastighetsjärnvägen, som kostar ofantliga summor. Jag ställde två konkreta frågor i min förra replik. Jag får repetera dem. Det gäller den koldioxidlagringssatsning som talade om i sitt anförande. När kan dra nytta av den, apropå snabbt resultat av klimatpolitiken? Min andra fråga gäller om vi kommer att ställa om snabbare eller långsammare ifall man sänker bensin- och dieselskatten, som nu har röstat för. Vill man säkerställa att människor ska känna sig trygga med att skaffa en laddbar bil behöver man satsa på att bygga ut laddinfrastrukturen. Vi måste också se till att det finns ren el att tillgå, så att vi inte använder oljekraftstillverkad el i våra system för att ladda bilarna. Det är klart att det ändå blir vissa miljövinster, men det blir mer begränsat. Det viktiga för att få igång klimatomställningen av personbilstransporterna är alltså att säkerställa att vi har laddinfrastruktur så att människor vågar lita på att de kan ladda bilen. Det ska i sin tur inte kosta en förmögenhet, vilket det gör - tack vare att man har stängt fullt fungerande kärnkraftverk och därmed äventyrat vår tillgång till ren el i alla delar av . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det är positivt att talade om hållbarhet i anförandet. Men det handlar väldigt mycket om tekniska lösningar. Det är elflyg, som ska vara här 2025, och det är storskalig koldioxidinlagring. Men det är väldigt lite politik och väldigt mycket förhoppningar. Det är som att teknikoptimismen som ideologi ska minska utsläppen, som att ju mer hoppas på häftiga tekniska lösningar, desto snabbare kommer utsläppen att minska. Sanningen är att utsläppen måste minska otroligt snabbt, och tekniken finns inte där, vare sig vad gäller elflyg eller vad gäller koldioxidinlagring. Jag blir därför nyfiken på om det finns någonting som tycker att vi måste sluta med. Finns det någonting som ska minska, till exempel flygande eller bilism? Eller ska vi bara göra mer och mer av allt och sitta och hoppas på att de nya tekniska lösningarna snart kommer, så att alla våra problem kommer att försvinna? Det finns all anledning att vara teknikoptimist. Jag klev in och tog över ansvaret för infrastrukturfrågorna för del. Då var det ingen som trodde att tunga transporter skulle kunna gå på batteridrift. ser vi de första lastbilarna börja rulla ut. Det är en fantastisk utveckling som vi ska bejaka. Det är viktigt att vi skapar ett effektivt transportsystem så att de transporter vi behöver, oavsett om det gäller av personer eller gods, sker så effektivt som möjligt. Tyvärr har vi framför oss en infrastrukturplan där en stor del äts upp av en höghastighetsjärnväg. Den kommer inte att skapa effektivitet i vårt transportsystem eller bygga bort de flaskhalsar vi har i både järnvägssystemet och vägsystemet. Det finns även ett tillkännagivande om att satsa på isbrytare för att säkerställa att norra kan lita på att transporter fungerar sjövägen även . Det finns alltså oerhört mycket vi kan göra för att effektivisera vårt transportsystem och därmed minska behovet av antalet rörelser. Men jag tycker inte att själva mobiliteten är något vi ska begränsa. Om det är mobilitet man eftersträvar är höghastighetståg i allra högsta grad något positivt. De gör det enklare och snabbare för människor att resa. säger att biltrafiken måste minska om vi ska nå 2030-målet och att det inte räcker med biobränslen och elektrifiering. Vi måste också köra mindre bil. Men det kommer inte att ske av sig självt. För att det ska vara möjligt krävs politik. Då måste vi ha politiska förslag som minskar bilismen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag vill därför fråga vilka politiska förslag har för att minska bilismen, vilket är nödvändigt om vi ska nå 2030-målet. Jag tror att lösningen finns i mer elektrifiering och biobränslen. Där har vi ett problem med tanke på att vi inte klarar av att leverera tillräckligt med ren el. Människor vågar inte lita på att det går att ladda bilen med ren el. Just nu körs till exempel , där man bränner olja . Vi behöver säkerställa att vi har fossilfri el framöver för att kunna ladda våra bilar. Vi behöver också skapa ett effektivt transportsystem och bejaka den teknikutveckling som vi ser inom delningsekonomin. Genom det skulle människor ha möjlighet att dela resurser och mobilitet på ett sätt som inte är möjligt . Jag tycker fortfarande att teknikutveckling för bränsle och för att skapa ett effektivt transportsystem i form av olika delningsmöjligheter är vägen framåt, inte att hindra människors resande. Vi hanterar nu trafikutskottets betänkande nummer 1, Utgiftsområde 22 Kommunikationer. står bakom betänkandet, och jag yrkar således bifall till förslaget i betänkandet. En väl fungerande infrastruktur är nödvändig i vårt moderna samhälle. Både gods- och persontransporter är beroende av vägar, järnvägar, flyg och sjöfart. Det har diskuterats här att vi måste begränsa det ena och det andra. Jag är ingenjör i botten, så jag kan se både barn och barnbarn i ögonen och säga att vi kommer att lösa det här. Vad som är viktigt är att ha fokus på att det är teknikneutralt. Målet måste vara att minska utsläppen, inte att begränsa rörligheten, för då blir det galet. är ett avlångt land, och det innebär naturligtvis att gods transporteras långa sträckor för att sedan exporteras ut i övriga världen. Det finns inget motsatsförhållande mellan de olika transportslagen, utan de är snarare beroende av varandra. Lastbilen är ofta en förutsättning för att godset ska nå en järnväg eller en hamn. Samma förhållande gäller när godset kommer med båt eller tåg. Då tar lastbilen över godset för att slutligen leverera till kund. För oss sverigedemokrater är det viktigt att utveckla infrastrukturen i hela landet. presenterade sin infrastrukturplan för . Vi ska inte behandla denna plan i det här betänkandet, men det finns ändå en hel del anmärkningsvärda påståenden i planen. Den infrastrukturplan som föreslagits kommer att slå undan benen för en stor del av landets små och medelstora företag. Det är oftast just dessa företag som använder och är beroende av det finmaskiga vägnätet. Om detta vägnät skriver följande i sitt förslag: "Risken för mindre störningar och tillfälliga restriktioner kommer att öka på denna del av vägnätet. kommer att säkerställa att vägarna inte blir så dåliga att framkomligheten för lätt trafik påverkas." Fundera över formuleringen i sista meningen! Det är den lätta trafiken som ska prioriteras. Det är ett synnerligen märkligt uttalande från den väghållare som ansvarar för att vägnätet ska vara farbart i hela landet. I det finmaskiga nätet sker omfattande transporter med tunga fordon, eftersom merparten av vår matproduktion och skogsindustri finns där. Om vägnätet börjar bli så dåligt att matproduktionen hotas är situationen allvarlig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Lika illa är det på järnvägssidan. Låt mig än en gång citera ur texten: "De lägre trafikerade banorna kommer att få ett försämrat tekniskt tillstånd, med försämrad robusthet, ökad risk för trafikpåverkan och tillfälliga hastighetsnedsättningar." Det här går stick i stäv med det vi vill uppnå. Det är anmärkningsvärt. Låt mig ge två exempel av flera som har som förslag för att utveckla infrastrukturen. vill bygga fyrspår mellan och , det vill säga ytterligare ett dubbelspår. En sådan utbyggnad skulle innebära en dramatisk förbättring för trafiken på Västra stambanan. Dessutom får man det till avsevärt lägre kostnad än en höghastighetsjärnväg. Vi vill även att rustas upp. sträcker sig från i norr till i söder. Sträckningen mellan och är nedlagd . Mellan och Daglösen sker viss trafik, något som kallas vagnuttagning. Mellan och är trafiken i full gång. Genom förstärkningar av nuvarande bansträckning och återstart av den nedlagda delen av får vi ett väl fungerande stråk för gods genom inlandet, och kan man återuppta persontrafik. För godsets del finns tre olika alternativ för vidare färd söderut: väster sida av ned mot hamnarna i och omlastning i till båt öster sida om ned mot kontinenten.