bet · H901NU1 · 2021-12-09 00:00:00 — Utskottet anser att det är positivt att det i redovisningen för samtliga delmål inledningsvis påminns om vilka indikatorer som används för att bedöma måluppfyllelsen. Utskottet noterar också att flera tabellrubriker har ändrats så att det tydligare framgår att de innehåller en redovisning av indikatorer. betonade utskottet vikten av att redogörelsen för indikatorerna för samtliga delmål är tydlig och att det är något som regeringen bör beakta i det fortsatta arbetet med att utveckla resultatredovisningen. Utskottet noterar vissa förbättringar när det gäller avsnitten Stärka handelspolitiska intressen och Effektivisera den inre marknaden. I det sistnämnda avsnittet har det tillkommit två tabeller med tidsserier –2020 och utöver längre tidsserier innehåller tabellerna mer information i jämförelse med de uppgifter som redovisades . Utskottet saknar dock en redovisning av indikatorerna genomförandet av EU-lagstiftning och genomförandet av grön omställning. Utskottet kan inte heller finna en förklaring till varför dessa inte redovisas. Utskottet noterar att det i avsnittet En väl fungerande europeisk och internationell kvalitetsinfrastruktur numera finns underrubriker som till största del speglar indikatorerna, vilket är positivt. Avsnittet innehåller dock en del vaga resultatbeskrivningar och om det är möjligt vore det önskvärt om regeringen framöver kunde vara lite mer utförlig t.ex. i fråga om vad en intensifierad samverkan konkret innebär. När det gäller avsnittet Regeringens bedömning har utskottet tidigare uttryckt att det vore önskvärt om regeringen på ett tydligare sätt kunde relatera analys och slutsatser till utfallet på indikatorerna, på motsvarande sätt som regeringen gjorde för näringspolitiken. Utskottet framhöll även vikten av att regeringen reflekterar över om, och i så fall i vilken utsträckning, graden av måluppfyllelse har ett samband med statliga insatser eller främst är ett resultat av andra faktorer. Utskottet noterar att regeringen även gör en bedömning av mål, men anser att det inte lika tydligt som framgår bedömningar av samtliga delmål. Utskottet menar att det inte heller är tydligt hur regeringen har kommit fram till alla bedömningar. Givet den nya rubriken vill utskottet framhålla betydelsen av att avsnittet innehåller regeringens analys av utfallet på indikatorer och andra bedömningsgrunder utöver själva bedömningen av måluppfyllelsen. Utskottet ser gärna att regeringen beaktar detta i det fortsatta arbetet med att utveckla redovisningen till , inte minst eftersom detta skulle tydliggöra kopplingen mellan målet och delmålen samt valda indikatorer och bedömningsgrunder. Avslutningsvis noterar utskottet att regeringens bedömning även är att tillkännagivande om resultatredovisningen inte är färdigbehandlat. Som framgår av utskottets bedömning har det enligt utskottets uppfattning skett flera förbättringar i förhållande till . Utskottet välkomnar det arbete som regeringen har gjort och ser positivt på regeringens målsättning att resultatredovisningen under en fortsatt dialog med näringsutskottet ska ge en tydligare redogörelse för hur regeringen anser att insatserna inom området relaterar och bidrar till områdets mål i stort. I samband med att behandlade regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen framhöll att berört utskott lämpligen bör redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande (bet. 2016/17:KU21). Vidare påpekade att om regeringen har redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött invändningar bör den, inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har invändningar mot den hantering som redovisats. I budgetpropositionen, utgiftsområde 24, redogör regeringen för sammanlagt sju tillkännagivanden som samtliga tillkommit på förslag av näringsutskottet. Regeringen anger att tre av tillkännagivandena är slutbehandlade. Tillkännagivande om regeringens styrning av tillkännagav för regeringen att den bör säkerställa och följa upp att åtgärder vidtas vid för att en väl fungerande konkurrenstillsyn utifrån rekommendationer uppnås samt att regeringen bör återrapportera vidtagna åtgärder och slutsatser till (bet. 2019/20:NU17 punkt 2, rskr. 2019/20:288). I budgetpropositionen redogör regeringen för de åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivandet och uppger bl.a. att rekommendationer har resulterat i flera åtgärder vid myndigheten. Regeringen anger därmed tillkännagivandet som slutbehandlat. Fyra tillkännagivanden som rör gruv- och mineralnäringen I propositionen redogör regeringen för sin bedömning när det gäller fyra tillkännagivanden som rör gruv- och mineralnäringen och som beslutat om mellan och . Det första tillkännagivandet innebär att uppmanade regeringen att vidta nödvändiga åtgärder för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen (bet. 2018/19:NU11). I det andra tillkännagivandet, , anförde utskottet att regeringen senast i samband med tidpunkten för avlämnandet av budgetpropositionen skulle redovisa för vilka konkreta åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivande om gruv- och mineralnäringens tillståndsprocesser (bet. 2019/20:NU11). beslutade om ett tredje tillkännagivande om gruv- och mineralnäringen (bet. 2020/21:NU16, rskr. 2020/21:257). Utskottet anförde i tillkännagivandet att regeringen , dock , bör återkomma med förslag som innebär att det görs tydligt att prövningen i de fall det krävs ett Natura 2000-tillstånd ska göras i samband med prövningen av tillstånd enligt . Det fjärde tillkännagivandet som rör den nämnda näringen beslutades även det av (bet. 2020/21:NU18, rskr. 2020/21:228). Utskottet anförde att regeringen ska återkomma till med konkreta förslag på förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen. När det gäller de nyssnämnda tillkännagivandena anför regeringen i budgetpropositionen att den i föregående års budgetproposition redovisat att regeringen beslutat om ett kommittédirektiv till en utredning som ska se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning (prop. 2020/21:1 utg.omr. Uppdraget ska redovisas . Regeringen uppger vidare att den beslutade om ett kommittédirektiv till en utredning som ska se över prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och . Uppdraget ska redovisas . Mot denna bakgrund bedömer regeringen att tillkännagivande (bet. 2019/20:NU11 punkt 1, rskr. 2019/20:183) är slutbehandlat. Övriga tillkännagivanden anges ännu inte vara slutbehandlade. Tillkännagivande om företag med statligt ägande och vissa konkurrensfrågor beslutade om ett tillkännagivande som rörde företag med statligt ägande och vissa konkurrensfrågor (bet. 2020/21:NU4). I budgetpropositionen anför regeringen bl.a. att gällande lagstiftning, både i och på EU-nivå, i kombination med den kravställning som ingår i statens ägarpolicy utgör ett tillfredsställande ramverk för att säkerställa att en sund konkurrens upprätthålls mellan statligt ägda och privat ägda bolag. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Tillkännagivande om tydligare resultatredovisning och ett mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande beslutade om ett tillkännagivande där utskottet uppmanade regeringen att den dels bör utveckla en tydligare resultatredovisning för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande dels senast i budgetpropositionen bör återkomma med ett förslag till om ett mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (bet. 2019/20:NU1, rskr. 2019/20:123). I budgetpropositionen anger regeringen att ett mål för området behandlades i budgetpropositionen och godkändes av samt att tillkännagivande är tillgodosett i denna del. Regeringen framhåller vidare att utvecklingen av resultatredovisningen är ett pågående arbete och att tillkännagivandet i sin helhet inte kan anses som slutbehandlat. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen, utgiftsområde 24 Näringsliv, lämnar en redogörelse för sju tillkännagivanden. Som framgår av det föregående redovisar regeringen tre av dessa som slutbehandlade. Utskottet har inte något att invända mot regeringens bedömningar när det gäller tillkännagivandena. Statens budget inom utgiftsområde 24 Utskottets förslag i korthet anvisar, med de villkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 24 enligt utskottets förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. godkänner därutöver regeringens förslag till förändrat uppdrag till . Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). beslutade om statsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena . biföll finansutskottets förslag om utgiftsramar för utgiftsområdena , vilket innebar att genom att delvis bifalla motionerna 2021/22:3938 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:4040 av och (båda M) yrkande 2 och 2021/22:4221 av m.fl. (KD) yrkande 3 fastställde ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 9 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Beslutet innebar även att avslog regeringens förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden . Tabell Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv 2022 (föreslagen utgiftsram) 2023 (utgiftsberäkning) 2024 (utgiftsberäkning) Av tabellen ovan framgår regeringens och motionärernas förslag till ram för utgiftsområde 24 Näringsliv och motsvarande beräkningar –2024. Andra uppfattningar än regeringens om utgiftsramarnas storlek har redovisats i partimotionerna 2021/22:4040 (M), 2021/22:3938 (SD), 2021/22:4121 (C), 2021/22:3278 (V), 2021/22:4221 (KD) och 2021/22:4181 (L). beslutade att ge övriga utskott möjlighet att yttra sig över budgetpropositionen samt eventuella motioner om inkomster och utgiftsramar som berör respektive utskotts beredningsområde. beslutade näringsutskottet att yttra sig till finansutskottet. Yttrandet från näringsutskottet till finansutskottet justerades (yttr. 2021/22:NU1y). justerade betänkandet om utgiftsramarna (bet. 2021/22:FiU1) . I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Utgångspunkten för beredningen är att ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv är fastställd till 9 . Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. Den utgiftsram som regeringen föreslår fördelas på 30 anslag. I bilagan redovisas också de förslag som finns i motionerna 2021/22:4012 (M), 2021/22:3890 (SD), 2021/22:4133 (C), 2021/22:3184 (V), 2021/22:4217 (KD) och 2021/22:3955 (L). Enligt förslaget i propositionen kompletteras fyra av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter , vilket framgår av bilaga 3. I det följande redovisas inledningsvis vad regeringen anför om politikens inriktning. Därefter redogörs för regeringens överväganden om vart och ett av de 30 anslagen inom utgiftsområdet och de föreslagna bemyndiganden som är kopplade till anslagen samt regeringens förslag om uppdraget för . Därefter refereras de motioner som innehåller alternativa förslag till anslag samt det gemensamma förslaget till anslagsfördelning från , . Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar områdena Näringspolitik samt Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. I budgetpropositionen redogör regeringen för inriktningen för näringspolitiken under . Regeringen anför att pandemin har skapat ett påtagligt omvandlingstryck på samhällsekonomin och näringslivet. Regeringen påminner om att omfattande offentliga insatser har genomförts för att skapa förutsättningar för näringslivet att hantera förändringar på marknaden mot bakgrund av efterfråge- och intäktsbortfall och konkurser, som svenska företag genomfört rationaliseringar och utvecklat både befintliga och nya verksamheter för att bättre möta samhällets behov. Regeringen anför vidare att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Behoven av grön omställning, digital strukturomvandling och långsiktig kompetensförsörjning har ökat och är strategiskt viktiga områden. De stora utmaningar samhället står inför kräver en såväl mångsidig som fördjupad samverkan mellan näringsliv, universitet och högskola, civilsamhälle och offentliga aktörer. Regeringen framhåller att det nationella innovationsrådet som leds av statsministern är ett verktyg för att identifiera centrala frågeställningar och konkretisera svar på strategiska framtidsfrågor för att möta olika samhällsutmaningar. Regeringen framhåller vidare att har en stark industri som bidrar till lösningar för grön omställning, vilket både skapar jobb i hela landet och stärker förutsättningarna för svenskt näringsliv att lyckas på globala marknader. Unga innovativa företag anges vidare vara viktiga för omställning och stärkt konkurrenskraft. Regeringen uppger även att den fortsätter att verka för att kunskap om strategisk hantering av immateriella tillgångar ska öka i näringslivet. Regeringen anför att i av stora samhällsutmaningar och behov av snabb omställning till ett fossilfritt välfärdsland behöver använda sin position som världsledande inom innovation för att fortsätta stärka konkurrenskraft och svensk exports kapacitet att växa på nya marknader. För att säkerställa en grön omställning och återuppbyggnad efter pandemin anför regeringen att arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi behöver fortsätta att påskyndas. För att ska behålla sin plats som ett av världens mest innovativa länder skriver regeringen i propositionen att behöver fortsätta fördjupa relationerna med andra länder som är framstående på innovationsområdet. För att kompensera för utträde från Europeiska unionen har också en särskild EU-fond inrättats. När det gäller området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande framhåller regeringen att målsättningarna för regeringens export- och investeringsstrategi ligger fast och utgör huvudinriktningen för politiken tillsammans med Plattformen för internationellt hållbart företagande. Regeringen anger vidare att den avser att vara fortsatt aktiv med export- och investeringsfrämjande åtgärder samt pådrivande för en fri, hållbar och rättvis internationell handel och att stärka och utveckla EU:s inre marknad. En satsning genomförs även på exportfrämjande, vilket regeringen beskriver i budgetpropositionen. Där ingår t.ex. att Business stärker sin regionala närvaro för att alla regioner ska kunna få tillgång till likvärdiga tjänster till stöd för internationalisering och export. Systemet med statsstödda exportkrediter som hanteras av AB anges vidare vara centralt för möjligheten att erbjuda exportfinansiering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. När det gäller den internationella handelspolitiken anför regeringen bl.a. att ska verka för en fri, hållbar och rättvis internationell handel där har en grundläggande roll. Handelspolitiken ska bidra till hållbar utveckling och grön omställning och till att uppnå klimatmålen enligt . ska driva på för att ta bort handelshinder generellt, inklusive för miljövaror och miljötjänster. Regeringen anger även att ska fortsätta att driva på för en feministisk handelspolitik. En välfungerande inre marknad anges vidare vara en viktig förutsättning för den ekonomiska återhämtningen efter pandemin och för den digitala och gröna omställningen. Regeringen uppger att den konsekvent verkar för att den inre marknaden ska fungera väl, också i tider av kris. Regeringen föreslår att 9 anvisas till utgiftsområde 24 Näringsliv . Hur beloppet fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan och av bilaga 2. För fyra av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås ökas med 2022 för att finansiera ökade kostnader till följd av att antalet uppdrag har ökat. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling får användas för utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget får även användas för statsbidrag till () för riksmätplatser. Anslaget föreslås ökas med för att finansiera ökad forskning om byggmaterial och minskas med för att finansiera ökningen av anslaget 1:1 Verket för innovationssystem. Regeringen föreslår att totalt anvisas till anslaget. Vidare begär regeringen ett bemyndigande om att för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Enligt regeringen behövs bemyndigandet för att de åtgärder som beslutas och bedrivs ska kunna genomföras långsiktigt. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel får användas för utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten inom och under , liksom utgifter för Rises verksamhet, samt vissa omstruktureringsutgifter för Rise-instituten. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget Anslaget 1:4 får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för uppdrag att svara för utgifter för lokaler, ekonomi- och personaladministration samt övrig administrativ service åt . Anslaget minskas med 2022 till följd av att uppgifter kopplade till handläggning av stöd till korttidsarbete föreslås tas över av fr.o.m. . Anslaget föreslås ökas med dels för att finansiera arbete med omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring, dels för en långsiktig förstärkning av grundfinansieringen av , och dels för att fullfölja hanteringen av stöd för korttidsarbete som inletts under framför allt senare delen av 2021. Regeringen anger att den avser att återkomma med en proposition om en möjlighet till ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete och ett nytt förfarande vid sen anmälan om avstämning. De kostnader som uppstår för hanteringen av förslaget anges ingå i anslagsökningen. Anslaget ökas även med 2022 för att myndigheten ska kunna återställa sitt ärendehanteringssystem efter hantering av stöd vid korttidsarbete. Regeringen föreslår att anvisas totalt till anslaget. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling får användas för näringslivsfrämjande åtgärder. Anslaget ökas med 2022 för insatser för näringslivets omställning. Vidare ökas anslaget med 2022 för att möjliggöra deltagande i viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse (IPCEI). Regeringen föreslår även att anslaget ökas med 2022 för fortsatta insatser för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring. Anslaget minskas med 2022 för att finansiera en ökning av anslaget 1:11 med och en ökning om av anslaget 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer. Regeringen föreslår att anvisas totalt till anslaget. Vidare begär regeringen ett bemyndigande om att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2027. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser får användas för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:7 Turistfrämjande får användas för kostnader för statens aktieägartillskott till V.S. Anslaget föreslås ökas med 2022. Ökningen avser fortsatta insatser för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring. Regeringen föreslår att anvisas totalt till anslaget. Anslaget 1:8 geologiska undersökning får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås ökas med 2022 för arbete enligt förordningen (2020:1187) med kompletterande bestämmelser till EU:s konfliktmineralförordning. Ökningen finansieras genom att anslaget 2:2 och anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan minskas med respektive . Anslaget ökas vidare med 2022 för myndighetens arbete med sanering och efterbehandling samt med för arbete med att identifiera åtgärder som kan öka tillgången på, och underlätta tillhandahållandet av alternativa bindemedel till betong från s.k. materialbanker, till exempel i befintliga byggnader. Regeringen föreslår att totalt anvisas till anslaget. Anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning får användas för utgifter för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Vidare begär regeringen ett bemyndigande om att för anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024. Anslaget 1:10 Miljösäkring av oljelagringsanläggningar får användas för utgifter för efterbehandling av tömda oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i , kommun, inklusive miljö- och funktionskontroll, förvaltning och nödvändiga underhålls- och miljösäkrande åtgärder vid efterbehandlade anläggningar. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:11 får användas för utgifter för likvidatorer och för associationsrättsliga ärenden, förvaltning och utveckling av teknisk infrastruktur för förenklat uppgiftslämnande, förvaltning och utveckling av register för rapportering av betalningstider, utveckling av en nationell ombudstjänst för företag och fysiska personer samt för att utöka analyskapacitet och samverkan i arbetet mot ekonomisk brottslighet och finansiering av terrorism. Anslaget ökas med 2022 för att finansiera ökade kostnader för arbete med att hantera krav på rapportering av betalningstider. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med motsvarande belopp. Regeringen anger att den avser att återkomma med en proposition om krav på rapportering av betalningstider. Anslaget förslås också ökas med 2022 för att finansiera ökade kostnader för arbetet med att utveckla en nationell ombudstjänst för företag och fysiska personer. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med motsvarande belopp. Vidare föreslås anslaget ökas med 2022 för att finansiera ökade kostnader för arbetet mot ekonomisk brottslighet. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med motsvarande belopp. Anslaget föreslås även ökas med 2022 för en långsiktig förstärkning av grundfinansieringen av . Regeringen föreslår att totalt anvisas till anslaget. Anslaget 1:12 Bidrag till Kungl. får användas för utgifter för statsbidrag till Kungliga (Iva) grundläggande verksamhet. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:13 får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Anslaget 1:14 Konkurrensforskning får användas för utgifter för forskning med anknytning till verksamhetsområde med forskare företrädesvis vid universitet och högskolor. Anslaget får även användas för utgifter för uppdragsforskning, seminarier och informationsinsatser på konkurrens- och upphandlingsområdet. Anslaget får också användas för utgifter för arvoden till ledamöter i rådet för forskningsfrågor. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget. Regeringen begär även ett bemyndigande om att för anslaget 1:14 Konkurrensforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025.