bet · H801FiU34 · 2021-03-12 00:00:00 — Äldre behöver en individanpassad kost, energi- och proteinrik mat, i vissa fall kompletterad med mellanmål och kosttillskott med exempelvis energidrycker. Många människor drabbas av dysfagi, dvs. sväljsvårigheter, som påverkar måltidssituationen. Kommuner och regioner har ansvar för maten i skolor, på äldreboenden och på sjukhus men motionärerna anser att bör få i uppdrag att upplysa om möjligheterna att behoven hos personer som fått dysfagi inkluderas vid upphandlingar och att det görs genom nationella riktlinjer. Utskottet har tidigare behandlat frågor om smakprovning, senast i betänkande 2019/20:FiU34. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med motiveringen att tillhandahåller stöd kopplat till det som yrkas i motionen. Vidare konstaterade utskottet att myndigheten fått i uppdrag att förstärka kompetensen när det gäller upphandling av livsmedel och måltidstjänster. Med anledning av det arbete som bedrevs inom området ansåg utskottet att det då inte fanns något skäl för att ta några initiativ i frågan. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkandet. Det finns stöd kopplat till denna typ av frågeställning. Det handlar dels om hur upphandlaren kan arbeta med behovsanalys och formulera sina krav och önskemål i funktionella termer, dels om frågor som är specifika för upphandling av livsmedel och måltidstjänster. och har även tillsammans tagit fram en checklista om måltidskvalitet. Ett av kvalitetsområdena är att maten ska vara god. Vidare har information om bra måltider i äldreomsorgen. Den utökade checklista om måltidskvalitet som och tagit fram tillsammans är nu under revision och målsättningen är att checklistan för måltidskvalitet ska integreras i ett kommande reviderat stöd för måltidstjänster. Stödet för måltidskvalitet kan även användas som ett stöd i den strategiska inköpsprocessen för livsmedelsprodukter. Utskottet konstaterar att det finns stöd kopplat till det som yrkas i motionen. Den checklista om måltidskvalitet som och gemensamt tagit fram kan enligt utskottet förväntas öka kompetensen på området. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om lagen om valfrihetssystem. Utskottet hänvisar till det arbete som pågår inom . m.fl. (S) anser i motion 2020/21:1642 att lagen om valfrihetssystem (LOV) inneburit en hel del svårigheter med etableringar på landsbygden men framförallt med dåliga arbetsvillkor och utnyttjande av systemet. För att värna välfärden och för att resurserna inom välfärden ska fördelas efter behov och därmed mer rättvist bör etableringsrätten begränsas och regleras samt lagen om valfrihetssystem upphävas inom de områden där missbruket är som störst. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 19 anser motionärerna att LOV bör främjas på alla de områden som lagstiftningen ger utrymme för. ansvarar för valfrihetswebben där valfrihets-system ska annonseras enligt LOV, men får få frågor om tillämpningen av LOV i sin frågeservice. har gett professor i uppdrag att göra en sammanställning av den nationalekonomiska forskning som rör vissa centrala vägval i upphandlingar, däribland valet mellan upphandling och valfrihetssystem. Denna rapport kommer sannolikt publiceras . Vidare har myndigheten i ett remissvar ansett att upphandlande myndigheter vad gäller vissa vårdtjänster bör få möjlighet att själv välja mellan om tjänsterna ska tillhandahållas genom upphandling, genom valfrihetsystem, eller på annat sätt. har också i flera sammanhang påtalat att det finns ett behov av ett generellt fördjupat stöd vid upphandling av vårdtjänster. har gett en utredare i uppdrag att göra en sammanställning av den nationalekonomiska forskning som rör vissa centrala vägval i upphandlingar, däribland valet mellan upphandling och valfrihetssystem. Utskottet välkomnar en sådan utredning. Ett sådant underlag kan enligt utskottet ge myndigheter och upphandlande enheter bättre förutsättningar att tillämpa den tillgängliga lagstiftningen. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motionsyrkandena. Tillämpningen av , punkt 1 (M) av (M), (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 27, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 54 samt 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:156 av (KD), 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 15, 2020/21:411 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:815 av (S) yrkande 1, 2020/21:910 av (S), 2020/21:1001 av (M) yrkande 2, 2020/21:1070 av (M) yrkande 3, 2020/21:1398 av (M), 2020/21:1432 av (S), 2020/21:1455 av (L), 2020/21:1461 av (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2602 av (M) yrkande 2, 2020/21:2708 av och (båda MP) yrkande 3, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 10–12 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 16–18. För att kunna göra rätt val behöver det bli lättare att få kunskap om produkters miljö- och klimatpåverkan. Livscykelanalyser har blivit kraftfulla verktyg för att ge en helhetsbild av den miljöpåverkan som en produkt har under hela sin livslängd. I en sådan analys ingår en bedömning av den miljöpåverkan som sker i samband med bl.a. råvaruuttag, tillverknings-process och avfallshantering kopplat till produkten. Genom livscykelanalyser kan vi få en mer rättvisande bild av olika produkters miljöpåverkan, exempelvis elbilar och bensinbilar, och bättre möjligheter att jämföra dem med varandra. Dessutom ger livscykelanalyser producenter möjlighet att rikta sina miljöinsatser mot de områden där deras produkter har som störst negativ miljöpåverkan. Med den nya lagen om offentlig upphandling finns tydligare utrymme att ställa krav på miljöhänsyn. Bland annat finns det möjlighet att värdera ett anbud utifrån en livscykelanalys. Därför bör få i uppdrag att särskilt sprida kunskap om möjligheten att inkludera en livscykelanalys som en bedömningsfaktor vid värderingen av olika anbud och på vilket sätt detta kan ske i praktiken. De allmännyttiga bostadsbolagens upphandlingar står för av produktionen av hyresrätter. Att antalet anbud är få och att spridningen bland vilka aktörer som vinner är liten uppges vara en följd av att kostnaderna för att delta i upphandlingarna är höga samt att konkurrensen från andra marknadssegment är stor. Beroende på konjunktur kan det t.ex. vara mer lönsamt att bygga bostadsrätter. Därtill uppfattas som krånglig, särskilt för mindre företag som inte har så stora administrativa resurser. Projekten är dessutom ofta stora, särskilt när kommunerna upphandlar totalentreprenad, vilket gör det svårare för mindre företag att delta. Vi förespråkar en översyn av med syfte att förenkla lagstiftningen och därmed göra det enklare också för mindre företag att lägga anbud. Inom svensk offentlig förvaltning görs stora inköp av datasystem för att stödja och utveckla verksamheten. Det krävs stor kunskap för att upphandla denna sorts system och många liknande system med samma eller snarlika uppgifter upphandlas av flera olika aktörer med försämrade samverkansförutsättningar som följd. Staten som stor inköpare har goda möjligheter att genom sin samlade storlek skapa god kostnadseffektivitet och möjliggöra standardiserade lösningar som gör det enkelt för myndigheters olika IT-miljöer att kommunicera med varandra. Detta är en samordningsvinst som behöver belysas mer och om möjligt utnyttjas till fördel för såväl statliga som kommunala myndigheter. Därför bör regeringen ta initiativ till att se över möjligheten att göra fler centrala upphandlingar med möjlighet till avrop av standardiserade IT-system och verktyg för statliga myndigheter och kommuner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tillämpningen av , punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:156 av (KD), 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 15, 2020/21:411 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:815 av (S) yrkande 1, 2020/21:910 av (S), 2020/21:1001 av (M) yrkande 2, 2020/21:1070 av (M) yrkande 3, 2020/21:1398 av (M), 2020/21:1432 av (S), 2020/21:1455 av (L), 2020/21:1461 av (S), 2020/21:2602 av (M) yrkande 2, 2020/21:2708 av och (båda MP) yrkande 3, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 10–12, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 16–18, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 27, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 54 samt 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkande 6. Utbyggnaden av 5G-nätet innebär nya tekniska möjligheter. har inte laglig möjlighet att stoppa ett bolag som har ansvar för mobiltelefonsystem från att delta i utbyggnaden, inte ens med hänsyn till rikets säkerhet. Den nya 5G-tekniken kommer att integreras i stort sett i alla delar av samhället, därmed kommer även den som har tillgång till systemen ges utökade möjligheter att ta del av teknisk- och allmänkänslig information. Detta innebär en oacceptabel risk för . Det är regeringens uppgift att säkerställa att alla produkter och tjänster upphandlas på ett sådant sätt att rikets säkerhet inte åsidosätts. Upphandlingsförfarandet behöver därför ses över för att säkerställa att informationsflöden och funktioner inte faller i orätta händer och att vissa bolag faktiskt kan exkluderas ifrån upphandlingar. Coronakrisen har aktualiserat att även kan drabbas av kriser, däribland störningar av handelsflöden. Torkan visade också att samhället kan ha behov av att stödköpa svenska produkter tillfälligt för att undvika konkurser på grund av tillfällig kris. Som en del i krisberedskapen bör lagstiftningen som styr upphandling ses över så att tillämpliga undantag finns för ändrade inköpsmönster till följd av kriser. Tillämpningen av , punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 10–12 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 16–18 och 2020/21:156 av (KD), 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 15, 2020/21:411 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:815 av (S) yrkande 1, 2020/21:910 av (S), 2020/21:1001 av (M) yrkande 2, 2020/21:1070 av (M) yrkande 3, 2020/21:1398 av (M), 2020/21:1432 av (S), 2020/21:1455 av (L), 2020/21:1461 av (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2602 av (M) yrkande 2, 2020/21:2708 av och (båda MP) yrkande 3, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 27, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 54 samt 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkande 6. Offentlig upphandling kan, rätt använd, fungera som ett kraftfullt verktyg för att åstadkomma bl.a. lägre klimatutsläpp och mindre gifter i vår vardag och driva utvecklingen mot cirkulära system. Jag anser att all offentlig upphandling ska genomsyras av likvärdiga, rättvisa och transparenta villkor för alla företag oavsett storlek. En grundläggande förutsättning för ett välfungerande upphandlingsregelverk är en förenkling av reglerna för upphandlingar under EU:s tröskelvärden och att direktupphandlingsgränsen ses över. Det är enligt min mening viktigt att regelverket präglas av effektiva och verkningsfulla bestämmelser som främjar en likvärdig, rättvis och välfungerande upphandlingsprocess. Jag anser därför att effekterna av den nya upphandlingslagstiftningen bör utvärderas. Tillämpningen av , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2020/21:156 av (KD), 2020/21:411 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:815 av (S) yrkande 1, 2020/21:910 av (S), 2020/21:1001 av (M) yrkande 2, 2020/21:1070 av (M) yrkande 3, 2020/21:1398 av (M), 2020/21:1432 av (S), 2020/21:1455 av (L), 2020/21:1461 av (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2602 av (M) yrkande 2, 2020/21:2708 av och (båda MP) yrkande 3, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 10–12, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 16–18, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 27, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 54 samt 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkande 6. har frågan om skatteflykt och offentlig upphandling debatterats en hel del. Detta är föga förvånande med tanke på att den offentliga sektorn handlar upp varor och tjänster för . Flera svenska kommuner har önskat ställa krav på att deras leverantörer inte ska få ha någon koppling till företag som är baserade i s.k. skatteparadis. Dessvärre har förhindrat kommun och kommun att ställa sådana krav i sin upphandling med hänvisning till . Regeringen bör därför driva på inom EU för regeländringar som möjliggör för offentliga aktörer att ställa skatteetiska krav på anbudsgivare vid offentlig upphandling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3144 av m.fl. (KD) yrkandena 4–7 och 2020/21:601 av (SD) yrkande 15, 2020/21:1597 av m.fl. (S) och 2020/21:3532 av m.fl. (M) yrkande 2. Jag anser att en mångfald av aktörer i välfärdssektorn är en självklarhet. Mångfalden ska utgöras av offentliga och privata aktörer samt civilsamhällets aktörer som tillsammans skapar en bred bas av idéer och valmöjligheter för brukare och elever. skiljer ut sig avsevärt gentemot övriga västvärlden när det gäller inslagen av icke vinstdrivande aktörer inom vård och omsorg. En betydligt lägre andel av aktörerna i vårt land drivs av icke vinstdrivande ideella aktörer än i nästan varje jämförbart land. Jag anser därför att det är viktigt att regelverket tar särskild hänsyn till dessa aktörer och att ändringar av regelverket underlättar för ideella aktörer att verka. Mot bakgrund av det anförda bör regeringen följa upp och granska konsekvenserna av proposition 2017/18:158 om ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden eftersom det är osäkert om förändringarna kommer att förbättra ideella aktörers möjligheter på marknaden. Regeringen bör också genomföra en utvärdering av förslaget om att upphandlingar av välfärdstjänster som understiger EU:s tröskelvärde ska undantas från ordinarie regler i och enbart underställas ett fåtal regler. Utvärderingen bör gälla vad reglerna för förenklade upphandlingar av välfärdstjänster under tröskelvärdet har haft för effekt för den idéburna sektorns möjligheter att delta i upphandlingar och de mervärden som de idéburnas medverkan medför. Visar det sig att förändringarna inneburit små eller inga förbättringar för sektorn bör det enligt min mening övervägas om inte upphandlingar av välfärdstjänster under det tröskelvärde som anges i propositionen helt kan undantas från . ersätts då av generella förvaltningsrättsliga principer, som principen om objektivitet och förbudet mot att gynna enskilda näringsidkare. Intentionerna med att reservera upphandlingar är goda men jag anser att det också finns problem med förslaget. Ett kontrakt får bara gälla , och den aktör som har fått ett kontrakt för en viss tjänst ska inte på nytt kunna få ett kontrakt för en sådan tjänst tilldelad. Jag menar att det är viktigt att de föreslagna bestämmelserna utvärderas med fokus på vilka effekter de reserverade kontrakten har på den idéburna sektorn, särskilt effekterna av treårsregeln. Skulle det visa sig att regeln behöver ändras bör regeringen, enligt min mening, driva frågan i ett EU-sammanhang. Små och medelstora företag, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 15 samt 2020/21:1001 av (M) yrkande 1 och 2020/21:1463 av (S). Jag anser att upphandlingar ska genomsyras av likvärdiga, rättvisa och transparenta villkor för alla företag, oavsett storlek. är det alltför få mindre företag som är med och lägger anbud inom den offentliga upphandlingen. I många fall riskerar ett ogenomtänkt kravställande att exkludera mindre företag. Ett krångligt regelverk som inte skapar annat än administrativt merarbete innebär ofta att småföretag avstår från att delta i en upphandling. Detta är olyckligt av många skäl och riskerar att snedvrida konkurrensen och minska effektiviteten i upphandlingarna. Kravställandet bör därför användas med omdöme och eftertanke för att inte riskera att allt färre små och medelstora företag deltar i offentliga upphandlingar . Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (M) av (M), (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2020/21:19 av (SD) yrkande 4, 2020/21:312 av (C), 2020/21:384 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:578 av (C), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:1001 av (M) yrkande 3, 2020/21:1779 av (M), 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2020/21:3574 av (M). Lagstiftningen och andra regelverk innebär hårda krav när det gäller miljö och djurskydd som måste följas av svenska producenter. är det fortfarande vanligt att delar av den offentliga sektorn, vid upphandling av livsmedel, inte ställer motsvarande krav. I praktiken betyder det att har stiftat lagar som svenska producenter måste följa, som den offentligt upphandlade livsmedelskonsumtionen ofta sker utan att motsvarande krav ställs. I stället köps det in billigare och sämre alternativ, producerade i länder utan våra hårda krav. Det är en orimlig ordning. Det är inte försvarbart att en del av den offentliga sektorn ställer krav i lagstiftning som en annan del av den offentliga sektorn inte anser sig förpliktigad att följa när inköp görs. Kommuner och regioner är stora aktörer på livsmedelsmarknaden och har därmed stora möjligheter att påverka den. Hur offentliga upphandlingar genomförs är därför viktigt för konsumenter som inte kan välja själva, såsom elever, boende i äldreomsorgen och patienter i sjukvården, och som också har rätt till bra kvalitet. Upphandlingslagstiftningen ger numera goda möjligheter att ställa exempelvis miljökrav, och tillhandahåller på sin webbplats verktyg som gör att även små upphandlingsenheter kan ställa rimliga krav, utan att riskera att göra fel. Om offentliga upphandlare i större utsträckning skulle ställa krav motsvarande svenska djurskydds- och miljökrav skulle det innebära att konkurrensvillkoren blir mer likvärdiga mellan svenska och utländska producenter. Vi anser därför att regeringen tydligare bör uppmuntra kommuner och regioner att ta ett större ansvar för, att det i offentlig upphandling ställs tydligare krav på att livsmedel som upphandlas ska produceras i enlighet med de krav på djurskydd och miljöhänsyn som gäller för svenska jordbrukare. Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:19 av (SD) yrkande 4, 2020/21:384 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2020/21:312 av (C), 2020/21:578 av (C), 2020/21:1001 av (M) yrkande 3, 2020/21:1779 av (M), 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 26, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2020/21:3574 av (M). är lyckligtvis ett föregångsland när det kommer till djurhållning och slakt. Vi anser dock att mycket mer kan göras för att säkerställa fullgod djurhållning både i och i övriga världen. I är det förbjudet att utföra ritualslakt utan föregående bedövning men många svenskar äter kött från djur som halal- eller kosherslaktats utan att de själva vet om det eftersom köttet säljs som vanligt kött. Att kött som producerats på ett sätt som bryter mot svensk lag kan säljas i är enligt vår mening tvivelaktigt. Som en följd av nuvarande EU-regler är svenska politiker bakbundna från att fullt ut agera. Vi anser dock att ska inta en stark hållning gentemot EU och att regeringen ska säkerställa att det garanteras att all mat som upphandlas är producerad på ett sätt som inte strider mot den svenska djurskyddslagstiftningen. bör inom EU arbeta för generella förbud mot denna typ av slakt inom hela unionen och söka undantag i EU för att ska kunna förbjuda import av kött som producerats på ett sätt som inte ryms inom svensk djurskyddslagstiftning. Vidare bör regeringen verka för att allt kött som slaktats utan bedövning ska märkas med en varningstext. Många kommuner och landsting köper in livsmedel som är olagliga att producera i enligt gällande miljö- och djurskyddslagstiftning. Samtliga livsmedel som upphandlas offentligt ska vara producerade enligt gällande svensk miljö- och djurskyddslagstiftning när det är möjligt. Den offentliga sektorn är en stor kund till jordbruket. En satsning bör göras för att i första hand öka andelen närproducerade livsmedel, som gärna också kan vara ekologiska, i de offentliga upphandlingarna. De inköpsregler som den offentliga sektorn fastslår ska i första hand gynna närproducerad mat. De krav på andelen ekomärkt mat i offentliga kök som många kommuner satt upp överstiger i många fall den mängd lokalt producerad ekomärkt mat som finns. Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2020/21:19 av (SD) yrkande 4, 2020/21:312 av (C), 2020/21:384 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:578 av (C), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:1001 av (M) yrkande 3, 2020/21:1779 av (M), 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2020/21:3574 av (M). tillhör en liten skara länder i världen som har högst djurskydd och ligger långt över hur det ser ut i övriga länder i EU. Vi ställer höga krav på våra lantbrukare vilket också ger resultat. Vi har också friskaste djur och använder i särklass minst antibiotika till djur i EU. Våra kor får gå ute och beta och grisar får röra sig fritt. Det goda djurskyddet lönar sig. Men när lagstiftare ställer krav på producenterna att hålla en hög nivå sett till kvalitet, djurvälfärd och dylikt måste det även avspeglas i upphandlingsledet. För att ytterligare stärka de svenska producenternas möjligheter att leverera mat till det offentliga vill vi att kraven vid offentlig upphandling ska främja miljöhänsyn och djurskyddsregler motsvarande svensk nivå. Detta är inte enbart en fråga om att värna det svenska lantbruket utan också en om att se till mervärdena bakom: arbetstillfällen som skapas, spårbarhet i livsmedelskedjan samt vetskap om låg risk för utveckling av antibiotikaresistens och hög vetskap om fynd av andra ämnen. Det är inte bara en fråga om djurskydd utan även en fråga om folkhälsa och möjligheten att fortfarande bota sjukdomar med antibiotika . Miljökrav, punkt 5 (M) av (M), (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:2056 av (S), 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 30. diskuteras om det bör införas krav på en viss andel återvunnet material i nya produkter.