bet · H801SfU21 · 2021-04-19 00:00:00 — Lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen avser att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar och omfattar enligt 1 § bidrag, ersättningar och lån för personligt ändamål som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmedlingen eller arbetslöshetskassorna. Underrättelseskyldigheten gäller även för och (2 §). omfattar underrättelseskyldigheten även pensioner och har utvidgats på samma sätt som bidragsbrottslagen. Vidare omfattar numera skyldigheten att underrätta även kommunerna. och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här benämnd dataskyddsförordningen, antogs . Förordningen innehåller regler som ska skydda fysiska personers grundläggande rättigheter och friheter, särskilt deras rätt till skydd för personuppgifter, och främja det fria flödet av personuppgifter inom unionen. Dataskyddsförordningen, som är direkt tillämplig i alla medlemsstater, ersatte fr.o.m. dataskyddsdirektiv och utgör numera den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU. trädde dataskyddslagen (2018:218) i kraft och upphävdes personuppgiftslagen (1998:204). Dataskyddslagen innehåller bestämmelser som kompletterar dataskyddsförordningen på ett generellt plan i svensk rätt. Inom ramen för det utrymme som dataskyddsförordningen ger reglerar lagen bl.a. frågor om rättslig grund för behandling av personuppgifter, känsliga personuppgifter, tillsynsmyndighetens handläggning och beslut samt skadestånd och överklagande. Dataskyddslagen är, på samma sätt som personuppgiftslagen var, subsidiär i förhållande till annan lag eller förordning. Det gör det möjligt att även fortsättningsvis ha avvikande bestämmelser i sektorsspecifika registerförfattningar. registerlagstiftning finns i 114 kap. SFB. Kapitlet reglerar bl.a. ändamål, känsliga personuppgifter, behandling av personuppgifter i den s.k. socialförsäkringsdatabasen, direktåtkomst, utlämnande på medium för automatisk behandling och säkerhetsåtgärder. (M) begär i motion 2020/21:1341 ett tillkännagivande om att ge skyldighet att underrätta försäkringsbolag vid förändringar av utbetalningar till försäkrade. Försäkringsbolag som betalar ut kompletterande ersättning riskerar att fortsätta betala ut ersättningen eftersom de inte får kännedom om beslut. I motion 2020/21:1707 av (M) begärs ett tillkännagivande om att den som ansöker om bidrag också ska godkänna att informationen delas med berörda myndigheter. Ett likalydande förslag finns i motion 2020/21:1863 av (M). I motion 2020/21:1941 av Boriana (M) begärs ett tillkännagivande om att skärpa kontrollen över välfärdsutbetalningarna. I motion 2020/21:2184 av (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en underrättelseplikt för vid misstanke om bidragsbrott och en möjlighet för att samverka med relevanta myndigheter. I motion 2020/21:2350 av Boriana (M) yrkandena 2 och 3 begärs tillkännagivanden om att ge befogenhet att kontrollera personliga assistenters kvalifikationer, arbetsinsatser och övriga förehavanden, samt att stoppa alla utbetalningar till assistansbolag som inte är godkända av Inspektionen för vård och omsorg (). (M) begär i motion 2020/21:2630 yrkande 2 ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att råda bot på gängkriminaliteten genom att stoppa utbetalningar från transfereringssystemen. I motion 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 37 begärs ett tillkännagivande om att bör få ytterligare verktyg för att dra in ersättningar som dömda gängmedlemmar tar emot. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2020/21:1832 yrkande 32 ett tillkännagivande om bidragsfusk och felaktiga utbetalningar. resurser och förutsättningar bör stärkas för att kunna förebygga och åtgärda fusk inom de familjepolitiska bidragen. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkande 32. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2020/21:1835 yrkande 4 ett tillkännagivande om tydligare nationella riktlinjer för att stoppa bidragsfusk. Regeringen bör skyndsamt ta fram riktlinjer till berörda myndigheter om brottsutredande verksamhet kopplat till bedrägeri och organiserad brottslighet. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om ökade resurser för att stoppa bidragsfusk. De ekonomiska förutsättningarna bör stärkas för att och ska kunna förebygga och stoppa felaktiga utbetalningar. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om skärpta rutiner för att stoppa felaktiga utbetalningar till andra länder. Myndigheterna behöver få göra fler stickprovskontroller och följa upp ärenden när flera personer är skrivna på samma adress för att säkerställa att personer som söker bosättningsbaserade förmåner fortsättningsvis ska vistas och bo i landet. , och bör vidare få åtkomst till uppgifter hos varandra. Förslaget i nämnda kommittémotion 2020/21:1835 yrkande 6 finns även i kommittémotion 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkande 9 och i motion 2020/21:11 av (SD) yrkandena 1 och 2. I motion 2020/21:519 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att införa fingeravtrycksläsare på för att hindra bedrägerier. (KD) begär i motion 2020/21:1002 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda omfattningen av bidragsfusk vid faderskapsprövning och vid behov lägga fram förslag för att motverka detta. I motion 2020/21:1685 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att öka kommunernas möjligheter att bidra till att motverka organiserad brottslighet riktad mot offentligt finansierad verksamhet. I motion 2020/21:1919 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att överväga sätt att underlätta för myndigheter att dela data med varandra. m.fl. (S) begär i motion 2020/21:2072 av ett tillkännagivande att förebygga, reglera och förhindra arbetslivskriminalitet. I motion 2020/21:3069 av m.fl. (MP) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att stärka arbetet mot välfärdsbrott och att fler aktörer som t.ex. kommuner, bör arbeta brottsförebyggande. Många välfärdsbrott begås inom den kommunala verksamheten, exempelvis assistansbrott. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3528 yrkande 6 ett tillkännagivande om att införa en bidragsbrottsenhet på och ge i uppdrag att åtala för bidragsbrott. bör få fler verktyg i sitt brottsbekämpande arbete för att kunna utföra oannonserade hembesök och vägra utbetalning vid skälig misstanke om brott. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att uppdra åt att öka och effektivisera samverkan med andra myndigheter i brottsbekämpande syfte. bör få i uppdrag att skapa en närmare samverkan med andra myndigheter för att utbyta information. I motion 2020/21:1706 av (M) begärs ett tillkännagivande om att överväga att införa en myndighet som genomför samtliga utbetalningar från välfärdssystemen. I motion 2020/21:2799 av (M) begärs ett tillkännagivande om att utreda om alla bidrag och ersättningar kan utbetalas genom en och samma myndighet, exempelvis via . I kommittémotion 2020/21:1835 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en ny myndighet för bidragskontroll. Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag i enlighet med vad som anges i utredningsbetänkandet Kontroll för ökad tilltro – en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (SOU 2020:35). I kommittémotion 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 41 begärs ett tillkännagivande om att inrätta en samordnad statlig utbetalningsfunktion kombinerat med en förstärkt utbetalningskontroll. Förslagen i utredningsbetänkandet Kontroll för ökad tilltro - en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (SOU 2020:35) bör genomföras. I motion 2020/21:1530 av (L) begärs ett tillkännagivande om ett enhetligt utbetalningssystem för all form av skattefinansierade bidrag, där den sökande per automatik intygar på heder och samvete att all information är korrekt och ger sitt medgivande till att myndigheterna får samköra alla relevanta register för att kontrollera om den ersättning som han eller hon ansöker om kan beviljas. I motion 2020/21:2034 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 begärs tillkännagivanden om att inrätta en ny enhet för utredning av brott enligt bidragsbrottslagen och om att den enheten bör inrättas som en särskild enhet hos enligt den modell som finns hos . I motion 2020/21:2350 av Boriana (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att överväga att avsevärt skärpa straffen för assistansbedrägerier. I kommittémotion 2020/21:1835 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om konsekvenser vid grova bidragsbrott. Påföljden vid grov bidragsbrottslighet bör vara rejäl och den försäkrade bör stängas av från välfärdssystemen . I motion 2020/21:3412 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3 begärs tillkännagivanden om en lagstiftning för att göra det möjligt att kräva återbetalning när bidrag utbetalas felaktigt, och om en generell justering av lagstiftningen för att undvika fusk. Utskottet anser att det är viktigt att myndigheterna har ändamålsenliga och effektiva metoder för att motverka förekomsten av fusk, regelöverträdelser och brottslighet i välfärdssystemen. Utskottet kan också konstatera att en rad åtgärder har vidtagits . lämnas uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen till för alla uppgiftsskyldiga. Uppgifterna behandlas i beskattningsdatabas. har åtkomst till uppgifter i beskattningsdatabas i ärenden om bestämmande av SGI, beräkning av bostadsbidrag och i ärenden om betalningsskyldighet för underhållsstöd. Även kommunerna har fått ökade möjligheter att bidra genom att även de numera omfattas av lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Utskottet noterar att och i en promemoria till regeringen föreslår vissa ändringar av bestämmelserna i 114 kap. SFB m.m. och anger som skäl att befintlig reglering är anpassad till de behov och förväntningar som finns på myndigheterna att utnyttja de digitala möjligheterna (dnr 2020/001747 och 2020/180). Beredning av förslagen pågår inom . Vidare föreslås i departementspromemorian Myndigheter i samverkan mot arbetslivskriminalitet (Ds 2021:1), att det tillsätts en utredning för att identifiera vilken information som behövs för myndigheternas samverkan och att utredningen bör se över möjligheterna att öka informationsdelning med stöd av lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Förslagen bereds inom . Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd – minskad skuldsättning och ökad träffsäkerhet ska lämna förslag om hur tillgång till inkomstuppgifter från kan öka träffsäkerheten med bostadsbidrag och underhållsstöd med särskilt fokus på hushållens marginaleffekter och hur incitamenten att arbeta kan förbättras (dir. 2018:97). Uppdraget ska redovisas . Vidare ska utredningen modernare och enklare regelverk för tillfällig föräldrapenning med minskad risk för felaktiga utbetalningar, lämna förslag som ska minska utrymmet för fusk och felaktiga utbetalningar samt stärka möjligheter till kontroll (dir. 2020:114). Uppdraget ska redovisas . När det gäller frågor om folkbokföring ska en utredning föreslå åtgärder för att minska förekomsten av oriktiga uppgifter i folkbokföringen och stärka systemets funktion (dir. 2019:54). Uppdraget ska redovisas . Vad gäller arbetslivskriminalitet har flera myndigheter, bl.a. , i uppdrag att bl.a. utveckla gemensamma metoder för att intensifiera arbetet och öka antalet kontroller för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet (A2021/00085). I sammanhanget kan nämnas att det i regeringens proposition 2020/21:160 Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen, föreslås att skyldigheten att underrätta om misstänkta fel i folkbokföringen ska utvidgas och i huvudsak omfatta samtliga myndigheter och gälla fler uppgifter. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Med beaktande av det arbete som pågår och att en del förslag är under beredning anser utskottet att det inte finns skäl att nu föreslå att ska göra tillkännagivanden med anledning av yrkanden om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Motionerna 2020/21:1707 (M), 2020/21:1863 (M), 2020/21:1941 (M), 2020/21:2184 (M) yrkande 3, 2020/21:2630 (M) yrkande 2, 2020/21:3302 (M) yrkande 37, 2020/21:3528 (M) yrkande 7, 2020/21:519 (SD), 2020/21:1834 (SD) yrkande 9, 2020/21:1835 (SD) yrkandena 4–6, 2020/21:1832 (SD) yrkande 32, 2020/21:2026 (SD) yrkande 32, 2020/21:11 (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1002 (KD), 2020/21:1685 (S), 2020/21:1919 (S) och 2020/21:2072 (S) avstyrks därmed. När det gäller assistansersättning konstaterar utskottet att det i departementspromemorian Utbetalning av ersättning för personlig assistans endast vid tillstånd föreslås att och kommunerna ska kunna få neka en assistansberättigad utbetalning av ersättning för personlig assistans som utförts inom en yrkesmässig verksamhet utan tillstånd (S2020/09872). och kommunerna föreslås vara skyldiga att informera när en enskild kan antas bedriva verksamhet med personlig assistans utan tillstånd. föreslås få en skyldighet att informera berörda kommuner när ett tillstånd att bedriva personlig assistans återkallas och större möjligheter att begära in information i tillsynsärenden. I en rapport till regeringen föreslår regeländringar för ett förbättrat informationsutbyte med andra myndigheter och utvecklade egna utredningsmetoder för att förhindra oseriösa assistansanordnare (2020-11). Vidare har hemställt om en lagändring i 110 kap. 14 § SFB för att myndigheten ska få möjlighet att göra en förfrågan för att få in uppgifter om en annan person än den försäkrade om uppgifterna behövs för bedömningen av frågan om ersättning eller i övrigt för tillämpningen av socialförsäkringsbalken (dnr 6346–2020). Enligt kan andra personers omständigheter, agerande och interagerande med den person som ansöker om eller är beviljad en ersättning, ha stor betydelse för personens rätt till ersättning. Den utökade utredningsmöjligheten behövs därför för att kunna förhindra felaktiga utbetalningar. Förslagen, rapporten och hemställan bereds inom . Mot bakgrund av pågående beredning anser utskottet inte att det finns skäl att föreslå att ska göra ett tillkännagivande om att ge befogenheter att kontrollera personliga assistenters förehavanden, att stoppa utbetalningar till bolag som inte godkänts av eller att ge kommuner ökade befogenheter. Motionerna 2020/21:2350 (M) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3069 (MP) yrkande 4 avstyrks därmed. Utskottet anser inte att kan vara skyldig att underrätta försäkringsbolag om att utbetalningar av ersättning till en försäkrad har upphört eller minskats. Det borde vara den försäkrades skyldighet att göra detta. Försäkringsbolaget bör vara skyldigt att informera den försäkrade om den skyldigheten. Motion 2020/21:1341 (M) avstyrks därmed. Utskottet konstaterar att bidragsutbetalande och brottsutredande myndigheter har utvecklat ändamålsenliga och effektiva metoder för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet mot välfärdssystemen. kommer myndigheternas samverkan mot felaktiga utbetalningar och fusk att utvecklas ytterligare genom godkända övergripande mål om att andelen felaktiga utbetalningar ska minska (bet. 2020/21:FiU2, rskr. 2020/21:150). Meningen är att få en helhetsbild av arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar och fusk inom välfärdssystemen. och flera andra myndigheter ska bidra till det övergripande målet i sina respektive verksamheter. följer upp målet samt stöder och bidrar till samordningen av arbetet. Myndigheterna har tillförts särskilda ekonomiska resurser för att utföra arbetet. I betänkandet av Utredningen organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden (SOU 2017:37) föreslås att det ska inrättas en särskild bidragsbrottsenhet hos . Utskottet noterar vidare att utredningen i det nämnda betänkande SOU 2020:35 föreslår att kontrollen över utbetalningarna ska samordnas och stärkas genom att en ny myndighet inrättas, Myndigheten för utbetalningskontroll, som ska förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar från de statliga välfärdssystemen. Förslagen bereds inom . När det gäller samverkan har bl.a. och flera andra myndigheter i uppdrag att samverka mot grov och organiserad brottslighet riktat till näringsverksamhet kopplat till organiserad brottslighet (JU2020/02483) och för att komma åt felaktig folkbokföring kopplat till organiserad brottslighet (Fi 2020/02991). och samordnar uppdragen och ska redovisa resultaten . Fortsatt samverkan mellan myndigheter pågår även för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet (A2021/00085). har i uppgift att samordna detta arbete. För att socialförsäkringen ska uppfattas som trovärdig krävs det enligt utskottet att ersättningar som betalas ut kommer rätt person till del. Det är därför synnerligen viktigt att alla former av felaktiga utbetalningar av statliga ersättningar motverkas. Särskilt allvarligt är det när missbruket är satt i system eller om det är kopplat till organiserad brottslighet. Förtroende för välfärdssystemen och för välfärdssamhället i stort måste upprätthållas. Syftet med godkända övergripande mål om att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen är vällovligt eftersom det kommer att ge en helhetsbild av det arbete som bedrivs och dess effekter. Som framgår pågår det ett arbete inom om ett enhetligare utbetalningssystem och kontroll samt för att stärka samverkan mellan myndigheter. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår. Utskottet vill inte föregripa pågående arbete och regeringens beredning. Därför avstyrks motionerna 2020/21:3528 (M) yrkande 6, 2020/21:1706 (M), 2020/21:2799 (M), 2020/21:1835 (SD) yrkande 3, 2020/21:3307 (KD) yrkande 41, 2020/21:1530 (L) och 2020/21:2034 (S) yrkandena 1 och 2. Bidragsbrottslagen (2007:612) omfattar numera alla offentliga bidrag, ersättningar och lån för personligt ändamål som beslutas av , , , , länsarbetsnämnderna, kommunerna och arbetslöshetskassorna. Det straffrättsliga skyddet för välfärdssystemen har stärkts, t.ex. har maximistraffet för grovt bidragsbrott skärpts. Lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen har utvidgats på samma sätt och omfattar dessutom pensioner. Underrättelseskyldigheten omfattar numera också kommunerna (prop. 2018/19:132, bet. 2019/20:SfU8, rskr. 2019/20:13). Utskottet är inte berett att ytterligare skärpa påföljderna eller föreslå en generell justering av lagstiftningen. Motionerna 2020/21:2350 (M) yrkande 1, 2020/21:1835 (SD) yrkande 2 och 2020/21:3412 (SD) yrkandena 2 och 3 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. flexibel sjukskrivning, psykisk ohälsa, rehabiliteringskedjan och socialförsäkringsadministrationen. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD), 17 (V), 18 (KD), 19 (SD, C, KD), 20 (SD, V), 21 (M), 22 (SD), 23 (C), 24 (V), 25 (KD), 26 (L), 27 (C) och 28 (V). Sjuk- och rehabiliteringspenning samt ersättnings- och förmånsnivåer En förutsättning för rätt till sjukpenning är att en SGI har fastställts för den försäkrade. SGI är den årsinkomst i pengar som en försäkrad kan förväntas få genom arbete (25 kap. 2 § SFB). SGI:n bestäms i samband med att en försäkrad ansöker om en förmån som grundas på SGI, t.ex. sjukpenning. För att en försäkrad ska ha rätt till sjukpenning krävs att hans eller hennes arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom. Sjukpenning lämnas enligt följande förmånsnivåer (27 kap. 45 § SFB): Hel sjukpenning lämnas för dag när den försäkrade saknar arbetsförmåga. Tre fjärdedels sjukpenning lämnas när den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minst tre fjärdedelar men inte saknas helt. Halv sjukpenning lämnas när den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minst hälften men inte med tre fjärdedelar. En fjärdedels sjukpenning lämnas när den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel men inte med hälften. Den försäkrades sjukpenning ska beräknas på ett underlag som för sjukpenning på normalnivå motsvarar av den försäkrades SGI och som för sjukpenning på fortsättningsnivå motsvarar av den försäkrades SGI (28 kap. 7 § SFB). Sjukpenning lämnas för dagar i en sjukperiod så länge den försäkrade uppfyller förutsättningarna för rätt till sjukpenning (27 kap. 20 § SFB). Förebyggande sjukpenning kan lämnas vid medicinsk behandling och rehabilitering i förebyggande syfte. Enligt 27 kap. 7 § SFB gäller att arbetsförmågan är nedsatt i den utsträckning som den försäkrade till följd av rehabiliteringen är förhindrad att förvärvsarbeta. Rehabiliteringsersättning utgår som rehabiliteringspenning och som särskilt bidrag. Rehabiliteringspenning lämnas till en försäkrad som deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering och särskilt bidrag lämnas till en försäkrad för kostnader som uppstår i samband med arbetslivsinriktad rehabilitering (31 kap. 2 § SFB). Avsikten med rehabiliteringen är att förkorta sjukdomstiden eller helt eller delvis förebygga eller häva nedsättningen av arbetsförmågan (31 kap. 3 SFB). Rehabiliteringspenningen lämnas på samma nivå som sjukpenningen, och även för försäkrade som får rehabiliteringspenning prövas arbetsförmågan enligt reglerna för rehabiliteringskedjan (31 kap. 8 § SFB). Den s.k. rehabiliteringskedjan styr när och i förhållande till vilket eller vilka arbeten som arbetsförmågan ska prövas. Bedömningen av rätt till sjukpenning görs utifrån fasta tidsgränser för försäkrade som har en anställning. av en sjukskrivning bedöms den försäkrades förmåga att klara sitt vanliga arbete eller annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder (27 kap. 46 § SFB). Från och med den 91:a dagen ska även beaktas om den försäkrade kan utföra något annat arbete hos arbetsgivaren (27 kap. 47 § SFB). gäller enligt 27 kap. 48 § SFB att fr.o.m. dag 181 ska beaktas om den försäkrade har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig själv genom sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Prövningen mot normalt förekommande arbete ska emellertid inte göras om övervägande skäl talar för att den försäkrade kan återgå i arbete i samma omfattning som före sjukskrivningen, före den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga , eller det i annat fall kan anses oskäligt att bedöma den försäkrades arbetsförmåga mot normalt förekommande arbete. De nya bestämmelserna tillämpas även på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. Bestämmelserna tillämpas dock första gången vid prövning av rätt till ersättning för dagar fr.o.m. ikraftträdandet. För den som drabbas av sjukdom under föräldraledighet eller deltar i arbetsmarknadspolitiska program finns särskilda regler. samordnar och utövar tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringen (30 kap. 8–11 §§ SFB). ska i samråd med den försäkrade se till att den försäkrades behov av rehabilitering klarläggs och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. ska, om den försäkrade medger det, samverka med arbetsgivaren, arbetstagarorganisationen, hälso- och sjukvården, , Arbetsförmedlingen och andra myndigheter som berörs. ska verka för att nämnda organisationer och myndigheter, var och en inom sitt område, vidtar de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. Slutligen ska se till att rehabiliteringsåtgärder påbörjas så tidigt som det är möjligt av medicinska och andra skäl. är arbetsgivaren skyldig att upprätta en plan för återgång i arbete för arbetstagare som kan antas ha en nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom under minst . Planen ska vara upprättad senast dag 30 i sjukperioden (30 kap. 6 § SFB).