bet · H901MJU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Gruppen anser därför att det vore önskvärt om regeringen kunde utveckla sådana analyser i kommande resultatredovisningar, t.ex. vilka effekter åtgärder inom miljökvalitetsmålet har på livsmedelsproduktionen. Utskottets uppföljning av lantbrukets sårbarhet Gruppen vill informera regeringen om att miljö- och jordbruksutskottet har publicerat en uppföljning av lantbrukets sårbarhet. Slutsatserna i den uppföljningen berör miljökvalitetsmålet, och gruppen anser därför att det skulle ha varit önskvärt om den hade nämnts i resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet. 7 Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden ska bevaras och användas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska skyddas. Arter ska leva kvar i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. De bedömningsgrunder som används utgörs av preciseringarna[32] av målet, vilka är – gynnsam bevarandestatus och genetisk variation – påverkan av klimatförändringar – ekosystemtjänster och resiliens – genetiskt modifierade organismer – främmande arter och genotyper – värdefull tätortsnära natur. Kopplingar som finns mellan miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv och Agenda 2030-målen återfinns i en tabell i början av avsnittet Miljöpolitik. Underrubrikerna i avsnittet utgörs av bedömningsgrunderna. Som komplement till bedömningsgrunderna hänvisar regeringen till två indikatorer som redovisas i budgetpropositionerna . Indikatorn Bevarandestatus för naturtyper och arter i art- och habitatdirektivet uppdateras . Indikatorn Rödlisteindex uppdateras . För indikatorn Rödlisteindex redovisas ett kompletterande diagram för vissa artgrupper 2000–2020. På Miljömålsportalen redovisas förutom dessa indikatorer även indikatorn Skyddad produktiv skog. Regeringen lämnar en bedömning av miljökvalitetsmålet och etappmålen i avsnittet om regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Regeringen beskriver i resultatredovisningsavsnittet även vilka insatser och åtgärder som har genomförts samt i flera fall även vilka resultat dessa har lett till. 7.2.2 Redovisade resultat och bedömningar Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen bedömer att etappmålet för skydd av områden inte har uppnåtts. Det behövs enligt regeringen ett kompletterat och förstärkt skyddsarbete samt en kunskapsuppbyggnad om värdefull natur för att hitta representativt utvalda områden som bildar ett ekologiskt representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden. Brist på kunskap innebär en risk för negativ påverkan vid brukande. Etappmålets delar om skydd av areal samt kvalitetskriterier för skog och våtmarker har inte kunnat tillgodoses med befintliga styrmedel. En väsentlig del av målet att skydda myrskyddsplanens objekt hade inte nåtts . För värdefulla skogar har varken arealmålet för formellt skyddade eller frivilliga avsättningar uppnåtts och de frivilliga avsättningarna har oklar varaktighet och kvalitet. För områden och sötvatten uppfylls mål om formellt skydd men inte kvalitetskriterier. Stärkta ekologiska samband i landskapet har motverkats, dels på grund av att betydande arealer skogar med höga naturvärden har avverkats, dels på grund av att andelen hänsynskrävande biotoper som påverkats negativt av skogsbruk –uppgick till . Miljömålsberedningen har i betänkandet Havet och människan (SOU 2020:83) lagt fram ett förslag på nytt etappmål för marint områdesskydd till 2030 som regeringen bereder. Regeringen bedömer att etappmålet om genetisk mångfald har uppnåtts. Kunskap om genetisk variation har stor betydelse för det långsiktiga arbetet med att övervaka och bevara den biologiska mångfalden. Gynnsam bevarandestatus, genetisk variation samt påverkan av klimatförändringar Över tid är förändringarna små för rödlistade arter. Artgrupper med tydlig positiv utveckling är grod- och kräldjur samt däggdjur. Försämring syns för mossor och fåglar. Fåglar följt av bin är de artgrupper som har störst andel hotade arter. Resultat visar att de faktorer som påverkar flest rödlistade arter och naturtyper i är markanvändning för jord- och skogsbruket, främst avverkning av skog och igenväxning av naturbetesgräsmarker. Andra viktiga påverkansfaktorer är klimatförändringar, exploatering, torrläggning av våtmarker, vattenreglering, svampsjukdomar på alm och ask, konkurrens från främmande invasiva arter och fiske, t.ex. bottentrålning. Drygt 700 arter i flera olika artgrupper påverkas negativt av klimatförändringar, vilket innebär förändringar i artsammansättningen för olika naturtyper och ekosystem. inrättades 164 nya och utökade statliga naturreservat som totalt omfattar knappt värdefulla naturområden. Förlusten av rödlistade arter fortgick –2020. Kunskapen om var i skogslandskapet höga skogliga naturvärden finns är enligt regeringen fortfarande bristfällig. För att minska inavelsgraden och upprätthålla en gynnsam bevarandestatus för den svenska vargstammen behöver enligt regeringen inavelsgraden minska. Ekosystemtjänster, resiliens och grön infrastruktur Värdet av ekosystemtjänster integreras inte i verksamheter och beslut. Därför går det enligt regeringen inte att följa upp hur ekosystemtjänsternas värde förändras . Pollinering är en viktig ekosystemtjänst, men situationen för vilda pollinatörer är allvarlig. Till exempel visar rödlisteindex att bin är den artgrupp som har näst störst andel hotade arter. Inom ramen för den lokala naturvårdssatsningen () har nya våtmarksprojekt beviljats medel. av de fördelade medlen för åtgärder för värdefull natur går till skötsel av natur. beviljades medel för projektet för perioden –2027 från . Syftet med projektet är att restaurera skötselkrävande naturtyper i behov av hävd inom Natura 2000-områden, vilket innebär en ökad förmåga att leverera ekosystemtjänster och funktioner för grön infrastruktur. Genomförda åtgärder för att nå uppsatta miljömål kopplade till ekosystemtjänster är enligt regeringen inte tillräckliga. Regeringen bedömer att arbetssätt, kommunikation, vägledning och uppföljning kan utvecklas till att också omfatta nyttan av ekosystemtjänster och grön infrastruktur, inklusive friluftsliv, och kopplingen till den biologiska mångfalden. Regeringen bedömer att påbörjade och genomförda åtgärder för vilda pollinatörer är värdefulla. Regeringen bedömer även att de regionala handlingsplanerna om grön infrastruktur är viktiga planerings- och beslutsunderlag i arbetet med grön infrastruktur. Det saknas tillräcklig kunskap om nyttan av att arbeta utifrån ett landskapsperspektiv. Ny kunskap är inte tillräckligt införlivad i arbetet med kartläggning av ekosystemtjänster. Grön infrastruktur förväntas leda till utvecklade ekologiska samband i landskapet, underlätta klimatanpassning samt stärka förutsättningarna för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Det saknas enligt regeringen tillräcklig kunskap för att upptäcka och förutsäga vad som är effekter av klimatförändringar och vad som är effekter av dagens markanvändning. Främmande arter och genotyper samt genetiskt modifierade organismer Antalet inrapporterade fynd av invasiva främmande arter i Artportalen har fyrdubblats . Genetiskt modifierade organismer har introducerats i miljön i väldigt liten utsträckning. Det finns inga uppgifter om eventuell oavsiktlig introduktion och spridning av genetiskt modifierade organismer från t.ex. fältförsök. Ingen genetiskt modifierad växt odlades kommersiellt i . För vattenlevande organismer finns ett fåtal aktuella tillstånd om att använda genetiskt modifierad zebrafisk för forskningsverksamhet i inneslutna system. Biologiskt kulturarv och värdefull tätortsnära natur Det finns ingen vedertagen definition av tätortsnära natur och det saknas heltäckande statistik på området, vilket försvårar förvaltningen och uppföljningen. , , och har därför påbörjat ett arbete för att utveckla statistik kring avverkningar, krontäckning kopplad till människors hälsa, tillgång till antal grönområden samt teoretiskt tryck på grönområden. En majoritet av kommunerna () uppger att de arbetar med att bevara, utveckla och restaurera bostadsnära natur. Andelen av befolkningen som bor inom ett avstånd av från nationalparker, naturreservat eller naturvårdsområden ökar och uppgick jämfört 2013. Av åtgärderna inom 2020 genomfördes i tätortsnära områden och omfattade grönstrukturplaner, friluftsplaner, naturvårdsprogram och skötselplaner. Samtliga syftade till att förbättra naturvärdena i den tätortsnära naturen och stärka förutsättningarna för friluftslivet. Uppföljningen av strecksatserna under etappmålet om skydd av områden visar att var av land- och sötvattensområdena och av de områdena formellt skyddade. –ökade arealen formellt skyddade skogar nedan fjällnära skog med produktiv skogsmark och frivilliga avsättningar ökade med ca . Det återstår att formellt skydda produktiv skogsmark och ca genom frivilliga avsättningar. Skydd av myrskyddsplanens områden har ökat med , vilket innebär att det återstår att formellt skydda . Det formella skyddet av sjöar och vattendrag är uppnått. Men skyddet utgörs bara av ett fåtal . Det formella skyddet av av områden är uppnått. Utpekanden av ett fåtal stora 2000-områden har haft stor betydelse för måluppfyllelsen som 100 naturreservat totalt har inrättats. inrättades ett nytt kulturreservat, Stensjö by i län. 7.3 Utskottets tidigare bedömningar 7.3.1 bedömningar av redovisningens struktur I avsnittet redovisade regeringen inte några längre tidsserier , och jämförelserna längre tillbaka i tiden var få. Utskottet önskade därför att regeringen såg över möjligheten att utöka redovisningen med längre tidsserier och fler jämförelser längre tillbaka i tiden. Bedömningar av etappmålen återfanns inte i de avsnitt som tillhörde miljökvalitetsmålet, utan endast i den övergripande tabellen till kapitlet. Utskottet efterfrågade därför ett förtydligande av bedömningen av etappmålen i dessa avsnitt alternativt att en hänvisning görs till den övergripande tabellen. 7.3.2 bedömningar av resultat Regeringen redovisade många insatser utan att redovisa vad dessa gett för resultat. Utskottet noterade också att det saknades en hel del statistik som behövs för att kunna följa upp preciseringen värdefull tätortsnära natur. Utskottet hade förståelse för att det kan vara svårt att redovisa resultat av statliga insatser inom området men ville peka på möjligheten att belysa utvecklingen av statliga resultat genom exempel även om detta inte ger en fullständig bild. Utskottet noterade att regeringen bedömde såväl att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet som att etappmålet Skydd av landområden, sötvattensområden och områden inte kommer att nås. Det vore enligt utskottet därför önskvärt om regeringen i nästa budgetproposition nämner om den avser att vidta några åtgärder för att uppnå dessa mål, och i så fall vilka. 7.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 7.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Uppföljnings- och utvärderingsgruppen noterar att regeringen har återinfört underrubriker som motsvarar preciseringarna av miljökvalitetsmålet. Gruppen välkomnar förändringen som gjort att det är enklare att följa utvecklingen av varje precisering. Tidsserier för rödlistade arter Regeringen har i årets resultatredovisning tagit med en längre tidsserie över rödlisteindex. Gruppen välkomnar förändringen och uppmuntrar regeringen att även i kommande budgetpropositioner redovisa längre tidsserier och att fortsätta att utöka jämförelserna över en längre tidsperiod. Dock anser gruppen att regeringen bör förtydliga hur den har använt och tolkat indexet i sin bedömning av miljökvalitetsmålet. Förbättrad redovisning av regeringens bedömning av etappmålen Regeringens bedömning av etappmålen redovisas i resultatredovisningen och en hänvisning ges till den tabell där samtliga etappmål redovisas. Gruppen anser nu att bedömningen av etappmålen redovisas tydligt och bra. 7.3.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Positivt att ny statistik utvecklas för att följa upp tätortsnära natur Gruppen noterar att det saknas en heltäckande statistik för att kunna följa upp preciseringen värdefull tätortsnära natur och att arbete pågår för att utveckla statistik. Gruppen är positiv till detta arbete och ser fram emot att ta del av ny statistik på området . I sammanhanget kan nämnas att kulturutskottet genomför en uppföljning av delar av den svenska friluftslivspolitiken, däribland målet om attraktiv tätortsnära natur. Uppföljningen planeras vara klar . Följ upp det kommande nya etappmålet i resultatredovisningen Gruppen noterar att regeringen bereder ett nytt förslag till etappmål för marint områdesskydd till 2030. Gruppen vill därför påminna om vikten av att regeringen redovisar vilka åtgärder som ska genomföras för att uppnå det målet samt vilka resultat dessa åtgärder får i kommande budgetpropositioner. [1] I propositionen anges perioden till till . Enligt uppgift från () är det rätteligen perioden till som avses. [2] förslag till beställningsbemyndigande för anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS avser perioden –2046. [3] Utskottets förslag till beställningsbemyndigande för anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS avviker från regeringens förslag även i fråga om tidsperioden, 2026–2046. [4] Prop. 2009/10:80 s. 117 och bet. 2009/10:KU19 s. 31. [5] Framst. 2005/06:RS3 och bet. 2005/06:KU21 samt även förs. 2000/01:RS1 och bet. 2000/01:KU23. [6] Uttalandet i denna del kom från (jfr framst. 2005/06:RS3 s. 132) och mötte inga invändningar under riksdagsbehandlingen (se bet. 2005/06:KU21 s. 67). [7] Miljö- och jordbruksutskottets protokoll 2020/21:45. [8] Prop. 1995/96:220 s. 21 f. [9] Jfr bl.a. prop. 1987/88:150 bil. 68–74 och prop. 1990/91:100 bil. 1 s. 53 f. [10] Prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 772 f. [11] Se bet. 2015/16:FiU1 s. 165. [12] Se prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor s. 180. I sammanhanget kan nämnas att det också bedrevs ett fördjupat utvecklingsarbete inför budgetpropositionen . De områden som då ingick i det arbetet var internationell samverkan (utg.omr. 5), funktionshinderspolitik (del av utg.omr. 9), migration (utg.omr. 8) samt allmän miljö- och naturvård (utg.omr. [13] Prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 181 f. [14] Prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 168 f. [15] . 2020/21:MJU1, rskr. 2020/21:142 och 143. [16] . 2016/17:MJU1 punkt 1, rskr. 2016/17:116. [17] Dessa 2030-mål är 7 Hållbar energi för alla, 13 Bekämpa klimatförändringen och indirekt 15 Ekosystem och biologisk mångfald. [18] Prop. 2020/21:180, bet. 2020/21:MJU23, rskr. 2020/21:411. [19] Prop. 2017/18:163. [20] Preciseringarna presenteras här på rubriknivå. För att läsa preciseringarna i fulltext, se webbplatsen . [21] Prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU13, rskr. 2013/14:185. [22] Se tabell 3.2 i budgetpropositionen utg.omr. 20 s. 15. [23] Dessa Agenda 2030-mål är 2 Ingen hunger, 3 Hälsa och välbefinnande, 6 Rent vatten och sanitet, 8 Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, 12 Hållbar konsumtion och produktion, 14 Hav och resurser och indirekt 15 Ekosystem och biologisk mångfald. [24] Allergiframkallande kemiska produkter, Farliga ämnen i slam och Växtskyddsmedel i ytvatten. [25] . 2017/18:MJU11, rskr. 2017/18:171. [26] SOU 2019:45. [27] . 2016/17:MJU7, rskr.2016/17:153. [28] Skr. 2020/21:75 s. 244. [29] Preciseringarna presenteras här i en förkortad form. För att läsa preciseringarna i fulltext, se webbplatsen . [30] Dessa 2030-mål är 2 Ingen hunger och 15 Ekosystem och biologisk mångfald. [31] Betesmarker och slåtterängar, Ekologisk produktion i slättbygd, Jordbrukets utveckling och Skördenivåer vårkorn och höstvete. [32] Preciseringarna presenteras här i en förkortad form. För att läsa preciseringarna i fulltext, se webbplatsen . [33] Dessa 2030-mål är 14 Hav och resurser, 15 Ekosystem och biologisk mångfald och indirekt 3 Hälsa och välbefinnande. Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande osäkert, men ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Den gröna återstarten av svensk ekonomi fortsätter med den här budgeten. Satsningarna ska ta framåt efter pandemin, som vi bygger ett grönare och mer hållbart samhälle. Klimatförändringarna är vår tids största hot mot mänskligheten och de globala ekosystemen. Världen och är i stort behov av åtgärder för att hantera bränder, stormar, torka och skyfall som beror på klimatförändringar och som utsätter både människor och ekosystem för stora skador. Vi socialdemokrater är redo och villiga att ta oss an uppgiften att klara klimatkrisen och begränsa uppvärmningen till enligt . Det finns fortfarande tid att vända utvecklingen. Regeringens budgetproposition innehåller kraftfulla åtgärder för att minska klimatutsläppen och främja omställningen till ett fossilfritt välfärdssamhälle. Alla relevanta politikområden behöver integreras i klimatfrågan och ta hänsyn till de skilda förutsättningar som råder för människor och företag i olika delar av landet. Om vi jobbar tillsammans kan vi klara klimatutmaningarna som vi kan ge möjligheter till nya jobb och värna vår välfärd. Industrin står för en dryg tredjedel av utsläppen i . Att minska dessa utsläpp är avgörande för att nå klimatmålen. är industrin också en central del när det gäller att minska utsläppen genom att ta fram nya lösningar och innovationer. För att främja en sådan utveckling vill regeringen stärka satsningen på Industriklivet. Näringslivets vilja att satsa på klimatomställningen är stor. Bland annat har Industriklivet bidragit till utveckling av fossilfritt stål och framställning av grön vätgas. Utöver att främja klimatomställningen inom industrin bidrar satsningen också till att stärka svensk export och konkurrenskraft. Viktigt för att klara klimatomställningen är också att vi fortsätter utveckla nya tekniker som möjliggör negativa utsläpp. Därför inför regeringen ett driftsstöd för avskiljning, infångning och lagring av biogen koldioxid, bio-CCS, genom att använda så kallade omvända auktioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Det sker som sagt en grön industrivåg i . Men allt fler identifierar kompetensbrist som den stora utmaningen för industrins fortsatta klimatomställning. Efterfrågan väntas öka på bland annat tekniker, servicepersonal och ingenjörer för batterifabriker, vätgasanläggningar, nya fossilfria produktionsmetoder och förnybar elproduktion. Regeringen föreslår därför ett nytt statligt finansierat kompetenslyft för klimatet som ska främja näringslivets klimatomställning och omställningen till en cirkulär ekonomi. Klimatklivet är klimatpolitik i praktiken. Det är ett stöd till lokala och regionala klimatinvesteringar. Med det har cirka 3 600 projekt beviljats stöd och över 65 000 laddpunkter kommit på plats, och hundratals företagsdrömmar om grön omställning har kunnat förverkligas. förstärker vi stödet så att utsläppen kan minska snabbare och laddinfrastrukturen fortsätta byggas ut. Biogas är också ett viktigt verktyg för klimatomställningen. Biogas görs från restprodukter och avfall och spelar en viktig roll i omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi i . För att öka produktionen av biogas föreslår regeringen ett biogasstöd på . Den biologiska mångfalden minskar globalt, ekosystemtjänsterna försämras och 1 miljon arter riskerar att utrotas från jordens yta. Det behövs insatser för att formellt skydda värdefulla naturområden. Enligt oss socialdemokrater behövs i både brukande och skydd av skog. Den skyddade skogen ska vara väl utvald och finnas i hela landet. Det är av stor vikt att vi har en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen. Nationellt behöver vi ett mångsidigt brukande som bidrar till att stärka skogarnas motståndskraft mot skadedjur, svamp, storm och torka. Och vi behöver tillväxt för att skapa och upprätthålla höga naturvärden och biobaserade produkter och tjänster. Regeringen har föreslagit en stor satsning på skydd av värdefull natur. I detta ingår också en möjlighet till ersättning till markägare för skydd av skog. Därför är det beklagligt att , gör en omfattande neddragning av anslaget för skydd av värdefull natur. Effekten blir att myndigheterna måste prioritera fjällskogen, eftersom den har ett särskilt skydd. Det innebär att skydd i andra delar av landet blir åsidosatt, och det skadar den biologiska mångfalden vid kuster och i skärgårdar. Det blir mindre stadsnära skydd och mindre skydd av ädellövskog. Det minskade anslaget innebär även att markägares möjligheter till ersättning för skydd av skog avsevärt försämras. Det minskade anslaget riskerar att få allvarliga konsekvenser. Vi socialdemokrater tror på en aktiv miljö- och klimatpolitik för framtidens gröna jobb, för omställning i hela landet och för en trygg välfärd. I ett fossilfritt välfärdsland ska alla - oavsett vem man är och var man bor - kunna leva, utvecklas och förverkliga sina drömmar. Det är den socialdemokratiska visionen om det gröna folkhemmet. Avslutningsvis yrkar jag under punkt 1 bifall till reservationen. Under punkt 2 hänvisar jag till vårt särskilda yttrande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Jag tackar ledamoten för ett intressant anförande. Det är många saker i anförandet som jag är glad över och som finns med i Socialdemokraternas budgetförslag, även om det inte är det som i helt oförändrad form har gått igenom i . Till exempel är satsningarna på bio-CCS något som har varit viktigt för , och vi noterar med glädje att de finns kvar. Det är fint att vissa saker överlever januariavtalet. Även om det har slutat verka är det roligt att se att nyttan som vi gjorde tillsammans där fortsätter även framåt i tiden. Jag ska ta upp ett något komplicerat och impopulärt ämne i min replik. Det rör just budgeten för skydd av värdefull natur. Jag känner inte på något sätt att jag behöver försvara andra partiers budgetförslag där. Men jag noterar att anslaget för skydd av värdefull natur ökar i alla budgetförslag liksom det ökade när vi tillsammans förhandlade om en budget. Den fråga som jag har till är: Varför är det så angeläget att just detta anslag inte bara bibehålls på samma nivå utan utökas? Det råder inte brist på angelägna miljöåtgärder att vidta. Vi vet att vi skulle behöva ha en mer offensiv politik vad gäller cirkulär ekonomi och vad gäller övriga insatser för biologisk mångfald, till exempel åtgärderna för att bevara värdefull natur som vi i har med i vår budgetmotion. Detta är nog de flesta inte med på. Men det är två olika budgetposter. Det är primärt den som handlar om att införskaffa ny mark och avsätta mer mark för formellt skydd. Men det är ganska mycket mindre pengar till det som handlar om att faktiskt ta till vara det som redan är skyddat och se till att de värden som fanns där från början inte försvinner, vilket tyvärr är en situation som vi har runt om i landet. Detta är jag alltså genuint intresserad av. Varför är det så viktigt att denna post, i stället för andra åtgärder, inte bara bibehålls utan utökas? Jag tackar för frågan. Det är självklart att väldigt många av de frågor som vi har förhandlat många timmar om när det gäller januariavtalet finns kvar. innehöll nämligen så mycket bra klimat- och miljöpolitik.