bet · H801SfU20 · 2021-04-09 00:00:00 — Med hänsyn till det som ovan anförs om pågående arbete ser utskottet inte något skäl för att göra ett tillkännagivande till regeringen om utsatta grupper på asylboenden. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:1619 (SD) yrkandena 19, 22 och 23, 2020/21:3410 (KD) yrkande 2 och 2020/21:3261 (L) yrkande 16. Utskottet kan inte heller se något skäl för att göra ett tillkännagivande om att göra hälsosamtalen obligatoriska. Motionerna 2020/21:2745 (KD) yrkande 17 och 2020/21:3405 (KD) yrkande 17 avstyrks därmed. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. verkställighet, förvar, kontrollåtgärder och återvändandeavtal. Jämför reservation 41 (M), 42 (SD), 43 (V), 44 (KD), 45 (SD), 46 (M, SD) och 47 (M, SD, KD). Beslut om avvisning i första instans får inte fattas senare än efter det att den första ansökan om uppehållstillstånd gjorts efter ankomsten till (8 kap. 5 § UtlL). För beslut som fattas senare är beteckningen utvisning. Enligt 8 kap. 2 § UtlL får en utlänning som inte är EES-medborgare avvisas bl.a. om han eller hon saknar pass eller visering när det krävs, han eller hon är undantagen från kravet på visering men inte har för avsikt att lämna efter att den viseringsfria tiden har löpt ut eller vid inresan undviker att lämna begärda uppgifter, medvetet lämnar oriktiga uppgifter som är av betydelse för rätten att resa in i eller medvetet förtiger någon omständighet som är av betydelse för rättigheten. En utlänning som inte är EES-medborgare får också avvisas bl.a. om det kan antas att han eller hon kommer att sakna tillräckliga medel för vistelsen i , under vistelsen i inte kommer att försörja sig på ett ärligt sätt eller kommer att bedriva verksamhet som kräver arbetstillstånd, utan att ha ett sådant tillstånd, eller på grund av tidigare frihetsstraff eller någon annan särskild omständighet kan antas komma att begå brott i eller kan antas komma att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet (8 kap. 3 § UtlL). En utlänning som inte är EES-medborgare får utvisas om han eller hon uppehåller sig här men saknar pass eller de tillstånd som krävs för att få uppehålla sig i landet (8 kap. 6 § UtlL). Enligt 8 kap. 21 § UtlL ska ett beslut om avvisning eller utvisning innehålla en tidsfrist inom vilken utlänningen frivilligt ska lämna landet. Tidsfristen är om utlänningen avvisas och om utlänningen utvisas. Om det finns särskilda skäl får en längre tidsfrist bestämmas. I vissa fall ska en tidsfrist för frivillig avresa inte bestämmas, bl.a. om det finns risk för att utlänningen avviker. I ett beslut om avvisning eller utvisning som innehåller en tidsfrist för frivillig avresa ska utlänningen upplysas om att ett återreseförbud kan meddelas om han eller hon inte lämnat landet i enlighet med beslutet senast när tidsfristen löper ut. Tidsfristen för frivillig avresa börjar löpa när beslutet om avvisning eller utvisning vunnit laga kraft eller när utlänningen förklarat sig nöjd med beslutet (8 kap. 22 § UtlL). Om det inte finns förutsättningar att meddela en tidsfrist för frivillig avresa ska beslut om avvisning och beslut om avvisning eller utvisning förenas med ett återreseförbud, om inte särskilda skäl som kan hänföras till utlänningens personliga förhållanden talar mot att ett sådant förbud meddelas. Tiden för återreseförbud ska bestämmas till högst . Om utlänningen utgör ett allvarligt hot mot allmän ordning och säkerhet får det dock bestämmas (8 kap. 23 och 24 §§ UtlL). Omedelbar verkställighet och prövning av verkställighetshinder När en fråga om avvisning eller utvisning prövas ska hänsyn tas till om utlänningen på grund av bestämmelserna i 12 kap. UtlL inte kan sändas till ett visst land eller om det annars finns särskilda hinder mot att beslutet verkställs (8 kap. 7 § UtlL). Ett beslut om avvisning eller utvisning ska verkställas genom att utlänningen sänds till det land eller, om flera länder angetts, till något av de länder som anges i , en migrationsdomstols eller Migrationsöverdomstolens beslut. Det är oftast det land där utlänningen är medborgare. En utlänning som ska avvisas eller utvisas får alltid sändas till ett land om utlänningen visar att mottagande kan ske i det landet (12 kap. 4 § UtlL). får lämna över ett ärende för verkställighet till om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan och inte kan anträffas utan polisens medverkan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att verkställa beslutet (12 kap. 14 § UtlL). är verkställande myndighet vid ny verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning men kan återlämna ett ärende om verkställighet till om verket samtycker till det (10 kap. 13 §, 12 kap. 14 § UtlL). Av 12 kap. 18 § UtlL framgår att självmant (ex officio) ska bedöma om det finns ett verkställighetshinder. Om det i ett ärende om verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning som vunnit laga kraft kommer fram nya omständigheter som innebär att det finns ett hinder mot verkställighet enligt 12 kap. 1, 2 eller 3 § (bl.a. risk för att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller risk att utsättas för förföljelse), det finns anledning att anta att det avsedda mottagarlandet inte kommer att vara villigt att ta emot utlänningen eller det finns medicinska hinder eller någon annan särskild anledning att beslutet inte bör verkställas får bevilja permanent uppehållstillstånd eller, om hindret endast är tillfälligt, tidsbegränsat uppehållstillstånd. En utlänning får dock sändas till ett sådant land som anges under 1 om det inte är möjligt att verkställa avvisningen eller utvisningen till något annat land och utlänningen genom ett synnerligen grovt brott har visat att det skulle vara förenat med allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta utlänningen stanna i . Detta gäller dock inte om den förföljelse som hotar i det andra landet innebär fara för utlänningens liv eller annars är av särskilt svår art. Likaså får en utlänning sändas till ett sådant land om utlänningen har bedrivit verksamhet som inneburit fara för rikets säkerhet och det finns anledning att anta att utlänningen skulle fortsätta verksamheten här i landet och det inte är möjligt att sända utlänningen till något annat land (12 kap. 2 § UtlL). Av 12 kap. 19 § UtlL framgår att om ett beslut om uppehållstillstånd inte kan meddelas enligt 12 kap. 18 § ska ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning om utlänningen åberopar sådana nya omständigheter som kan antas utgöra ett bestående sådant hinder mot verkställigheten som avses i 12 kap. 1, 2 eller 3 § och inte kunnat åberopas av utlänningen tidigare, eller utlänningen visar giltig ursäkt för att inte ha åberopat omständigheterna tidigare. Är dessa förutsättningar inte uppfyllda ska besluta att inte bevilja ny prövning. En utlänning som har fyllt får enligt 10 kap. 1 § första stycket UtlL tas i förvar om identiteten är oklar vid ankomsten till eller när han eller hon därefter ansöker om uppehållstillstånd och han eller hon inte kan göra sannolikt att den identitet han eller hon uppger är riktig utlänningens rätt att få resa in i eller vistas i inte kan bedömas ändå. En utlänning som har fyllt får också enligt andra stycket tas i förvar om det är nödvändigt för att en utredning om utlänningens rätt att stanna i ska kunna genomföras, det är sannolikt att utlänningen kommer att avvisas eller utvisas enligt bl.a. 8 kap. 2, 3 och 6 §§ eller det är fråga om att förbereda eller genomföra verkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning. Av det tredje stycket framgår att beslut om förvar enligt andra stycket 1 och 2 får fattas endast om det annars finns en risk att utlänningen bedriver brottslig verksamhet i , avviker, håller sig undan eller på något annat sätt hindrar verkställigheten. En utlänning som har fyllt får enligt 10 kap. 6 § UtlL i stället för att tas i förvar ställas under uppsikt. Även ett barn får under vissa förutsättningar ställas under uppsikt (10 kap. 7 § UtlL). Uppsikt innebär att utlänningen är skyldig att på vissa tider anmäla sig hos eller hos . I ett beslut om uppsikt ska det anges på vilken ort anmälningsskyldigheten ska fullgöras. Utlänningen får också åläggas att lämna ifrån sig sitt pass eller annan legitimationshandling (10 kap. 8 § UtlL). Ett barn får under vissa förutsättningar tas i förvar (10 kap. 2 § UtlL). och Säkerhetspolisen får vid verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning omhänderta en utlänning om det är nödvändigt för att förbereda eller genomföra verkställigheten. Utlänningen får omhändertas under högst eller om det finns särskilda skäl (9 kap. 12 § UtlL). Enligt 12 kap. 22 § UtlL upphör ett beslut om avvisning eller utvisning som inte har meddelats av allmän domstol att gälla efter att beslutet vann laga kraft. Om beslutet har förenats med ett förbud mot att återvända till med längre giltighetstid upphör beslutet om avvisning eller utvisning att gälla först när tiden för återreseförbudet går ut. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut I kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att ska ha en lagstiftning som gör det möjligt att i en krissituation avvisa asylsökande till ett annat säkert land. Om en asylsökande kommer via ett annat EU-land, där han eller hon inte registrerats som asylsökande, bör personen kunna avvisas till ett annat säkert land än . Lagstiftningen ska kunna aktualiseras genom ett regeringsbeslut och det ska då krävas att antalet asylsökande som söker sig till allvarligt påverkar viktiga funktioner i samhället. I kommittémotion 2020/21:3642 av m.fl. (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att , och Kriminalvården ska ges i uppdrag att påtagligt öka antalet verkställda utvisningsbeslut. Det bör tydliggöras att ett återvändande kommer att verkställas genom myndigheternas försorg om personen inte återvänder självmant. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att arbete med självmant återvändande behöver intensifieras och effektiviseras. Enligt motionärerna bör nya arbetsmetoder, informationsinsatser och stödprogram utvecklas, och verket bör tidigt i asylprocessen fokusera på återvändande. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att fler myndigheter bör få i uppdrag att prioritera ett fungerande återvändande. Arbetet kan omfatta informationsplikt till och när en person utan tillstånd vistas i landet. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att preskriptionstiden för avslagsbeslut i asylärenden ska förlängas från fyra till . Den nuvarande tidsgränsen bidrar enligt motionärerna till att människor håller sig undan myndigheterna. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att förena beslutet om nekad inresa med beslutet om avvisning till ett gemensamt beslut och att beslutet endast ska kunna upphävas genom beviljat uppehållstillstånd eller av överinstans. Ett beslut om avvisning vid nekad inresa förenas med ett återreseförbud. Det är inte ovanligt att personer som nekats inresa ansöker om asyl för att komma in i landet. En vanlig ordning är att i dessa situationer upphäver sitt meddelade beslut och överlämnar till att pröva frågan om avvisning på nytt samt att asylansökan därefter återkallas, vilket leder till att beslutar om avvisning men utan återreseförbud. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur processen om verkställighetshinder kan effektiviseras. Motionärerna anger att ett vanligt problem är att personen som ska verkställas yrkar på verkställighetshinder precis före avresan, för att på detta sätt förhindra verkställigheten. Detta behöver utredas närmare, det kan t.ex. handla om att se över kravet på giltig ursäkt varför omständigheten åberopas sent in i asylprocessen eller att ett yrkande i vissa fall ska framföras direkt till domstol i stället för till . I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att sekretessbelägga verkställighetsdatum för att säkerställa ett ordnat återvändande. får en person som ska lämna information i förväg om vilken dag myndigheterna kommer och hämtar denne, vilket skapar en tydlig tidslinje för den som vill avvika eller vidta andra åtgärder för att försvåra verkställigheten. I partimotion 2020/21:1620 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om förbättrat arbete med verkställandet av avvisningar och utvisningar. Enligt motionärerna behövs bl.a. ytterligare befogenheter för polisen och , fler förvarsplatser samt bättre system för uppsikt av utlänningar utan uppehållstillstånd. Möjligheten till avtal med tredjeländer bör utredas noga. I kommittémotion 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om åtgärder för att fastställa identiteten vid inre utlänningskontroll. Det är enligt motionärerna angeläget att myndigheterna får de verktyg och befogenheter de behöver. De problem som finns, t.ex. åtkomst till information i databaser, omnämndes i utredningsbetänkandet Klarlagd identitet (SOU 2017:93). Efter kritik från Lagrådet sköt regeringen upp framläggandet av en proposition. Regeringen bör skyndsamt föreslå reformer, både i en omarbetad proposition och i framtida propositioner. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa preskriptionstiden för utvisningsbeslut. Verkställigheten av utvisningsbeslut försvåras av att många håller sig undan myndigheterna och ett stort antal personer blir kvar i . I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att begränsa möjligheten att ansöka om prövning av verkställighetshinder. Det är vanligt att efter ett avslagsbeslut får upprepade ansökningar om uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder, ofta helt utan grund. Detta innebär ett stort slöseri med resurser. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om utökat transportörsansvar. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att återreseförbud ska bli norm vid utvisningsbeslut från . En utlänning som fått ett avslag bör alltid få återreseförbud om han eller hon inte återvänder frivilligt under tidsfristen. Om en tidsfrist inte meddelats bör utlänningen alltid beläggas med återreseförbud. Vissa ärendeslag, såsom asyl, medför att den sökande får en rad friheter och rättigheter i . Kostnaden för mottagande av asylsökande är också stor. En asylsökande som av bedömts sakna asylskäl, och fått beslutet bekräftat i överklagandeprocessen, bör alltid få återreseförbud. I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att verkställighetshinder inte ska föreligga ifall en utlänning har begått synnerligen grova brott. Om en utlänning som fått skydd i begår ett synnerligen grovt brott ska han eller hon efter avtjänat straff utvisas från på livstid. är bundet av åtaganden inom bl.a. som gör det omöjligt att utvisa våldsbrottslingar om de riskerar hot mot liv eller frihet i hemlandet. Regeringen bör därför arbeta aktivt för att ska få självbestämmande över denna fråga och alltid kunna utvisa utlänningar som begår synnerligen grova brott. I motion 2020/21:517 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att frånta övervakningsansvaret vid tvångsavvisningar, eftersom verket lämnar ut information för att på olika sätt försvåra Kriminalvårdens arbete att genomföra fattade verkställighetsbeslut. I motion 2020/21:3153 av (SD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att de personer som inte har rätt till vistelse i vårt land bör avvisas omgående. I kommittémotion 2020/21:306 av m.fl. (V) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag utifrån SOU 2017:84 Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription. Motionärerna anger att det i utredningsbetänkandet bl.a. föreslås ett förtydligande av lagstiftningen så att den vars avvisnings- eller utvisningsbeslut inte kan verkställas av skäl som ligger utanför individens kontroll beviljas uppehållstillstånd och att frågan om statslösas rättsliga ställning bör utredas vidare. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 37 ett tillkännagivande om avvisningar och utvisningar. I yrkande 39 begärs ett tillkännagivande om att utreda en förlängning av preskriptionstiden för att kunna söka asyl en andra gång. Motionärerna anför att den nuvarande preskriptionstiden kan vara för kort för att få fler att återvända frivilligt. 1 kommittémotion 2020/21:3303 av m.fl. (M) begärs i yrkande 24 ett tillkännagivande om att ändra lagen så att får visitera inför transporter. saknas sådant lagstöd, vilket kan få som konsekvens att transportbeställningar till Kriminalvården ökar. Lagen behöver ändras. I kommittémotion 2020/21:3642 av m.fl. (M) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att införa avreseboenden i regi. En person som har fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut ska bo på sådana, där myndigheterna kan samarbeta och samla sina resurser. Personer som kommer från länder med hög avslagsfrekvens med möjlighet till en snabb verkställighet bör bo på avreseboenden . I yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om utökade möjligheter till förvarstagande och ökad säkerhet vid förvaren. Enligt motionärernas förslag kan det handla om att förlänga de tidsfrister som finns eller att vid platsbrist möjliggöra placering av en förvarstagen person på häkte, anstalt eller fängelse i fler situationer än vad som tillåts. bör få fler och bättre verktyg för att kunna säkerställa säkerheten, bl.a. genom bättre möjligheter till kroppsvisitation och till att söka igenom förvarstagnas rum. Vidare bör det vara tillåtet att begära identifikation av besökande. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att införa anmälningsplikt (boendeskyldighet) vid boenden och elektronisk övervakning som komplement till förvar. Det kan t.ex. handla om att den enskilde behöver anmäla sig eller måste vara på boendet mellan vissa klockslag. I motion 2020/21:1872 av (M) begärs ett tillkännagivande om skärpta och utökade ordnings- och säkerhetsbefogenheter vid förvar av utlänningar, som t.ex. att ge förvars- och transportpersonal ständig rätt till visitation samt möjlighet att kontrollera besökare. I motion 2020/21:2333 av Boriana (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att göra rymningar från förvar straffbara. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att tillåta installation av larmbågar som besökare passerar. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att tillåta genomsökning av personliga tillhörigheter utan att skälig misstanke föreligger. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att tillåta visitation av förvarstagna före transporter. Motionären anser att säkerheten vid förvar bör höjas för att personen ska finnas tillgänglig så att utvisningsbeslutet kan verkställas och för att personalens och förvarstagnas säkerhet bör garanteras. I kommittémotion 2020/21:641 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om lagstöd för tvångsutvisning. Enligt motionärerna bör alltid ha rätt att använda tvång när utvisningar genomförs för att minska möjligheten för en utlänning att stanna kvar i landet när tillstånd till detta saknas. I kommittémotion 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 24 ett tillkännagivande om uppsikt över asylsökande genom olika former av anmälningsplikt. Asylsökande ska utan undantag kunna hållas under uppsikt. Formen för uppsikt bör variera beroende på t.ex. praktiska förhållanden. Asylsökande som enligt EBO-reglerna väljer ett eget boende bör erbjudas ett frivilligt alternativ som elektronisk fotboja eller armband eller motsvarande. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om öppna förvar. Motionärerna anför att till dess att transitcenter har införts bör det införas öppna förvar, utan större säkerhetsanordningar, främst för asylsökande som inte kan styrka sin identitet. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om större möjligheter till förvarstagning. minimikrav bör enligt motionärerna genomföras till fullo, vilket innebär att förvarstagning blir ett alternativ i fler fall och att den tillåtna tiden som en utlänning kan sitta i förvar förlängs. I yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa obligatorisk domstolsprövning av förvar. Reglerna bör ändras så att en omprövning av förvarsbeslut bara behöver göras vid ändrade omständigheter, och inte med hänsyn till den tid en utlänning har hållits i förvar. I kommittémotion 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 23 ett tillkännagivande om ökade möjligheter till förvarstagning av utlänningar som ska utvisas. Det bör enligt motionärerna t.ex. i högre utsträckning vara möjligt att ta utlänningar i förvar även innan en tidsfrist för frivillig hemresa löpt ut, eller innan utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att förbättra säkerheten på landets förvar. De anställda saknar många nödvändiga befogenheter som krävs för att upprätthålla säkerhet och en fungerande arbetsmiljö. Möjligheterna till olika kontroller och visitationer av de intagna och deras bostadsrum är starkt begränsade. Våldsamma och hotfulla utlänningar som omhändertas placeras på förvar i stället för häkten, och personal saknas för olika former av transporter. Regeringen behöver vidta åtgärder. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att kriminalisera rymning från förvar. Straffet bör främst vara böter, men isolering och förlust av förmåner inne i förvaret bör också förekomma. En utlänning som försökt rymma bör också få ett livslångt återreseförbud. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 34 ett tillkännagivande om att införa möjlighet till boendeskyldighet i samband med avvisnings- eller utvisningsbeslut. Ett beslut om boendeskyldighet ska enligt motionärerna fattas om det efter tiden för frivillig avresa bedöms att en verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut kommer att ske inom en relativt snar framtid. Regeringen ska ge i uppdrag att förbereda för boendeplatser utifrån att möjligheten att fatta beslut om boendeskyldighet införs. I kommittémotion 2020/21:3642 av m.fl. (M) begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om att söka diplomatiska garantier och ingå återtagandeavtal med ursprungsländer. bör i större utsträckning söka diplomatiska garantier för att säkerställa att personer kan utvisas från utan att det strider mot ett konventionsåtagande. har lyckats förhandla fram olika typer av diplomatiska lösningar med länder i . bör också kunna förhandla fram diplomatiska garantier. Utöver diplomatiska garantier bör få på plats fler återtagandeavtal med ursprungsländer. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att ställa tydligare krav på länder som tar emot svenskt bistånd att samarbeta i återvändandearbetet samt överväga att finansiera återetableringsstöd genom biståndsbudgeten när det är möjligt. Konsekvensen av att vägra att ta emot sina medborgare som nekats rätt att vistas i bör vara att hela eller delar av biståndet dras in. I motion 2020/21:1978 av (M) begärs ett tillkännagivande om att intensifiera återvändandearbetet när det gäller de utlänningar som har ett lagakraftvunnet avslagsbeslut på sin ansökan om asyl genom förbättrade diplomatiska relationer med de aktuella hemländerna, bl.a. genom skärpta krav för biståndsutbetalningar. I motion 2020/21:2803 av (M) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om utvisning till ett tredjeland som mot ersättning sluter avtal med för att hantera situationer då det föreligger verkställighetshinder för utvisning. Detta kan liknas vid hur hanterar stora delar av sitt flyktingmottagande. En sådan lösning bör prioriteras eftersom ordningen inte är acceptabel. I kommittémotion 2020/21:641 av m.fl. (SD) föreslås i yrkande 16 ett tillkännagivande om att verka för verkställighetsavtal med andra länder. I kommittémotion 2020/21:681 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till förhandlingar om ramverk för diplomatiska garantier om human behandling, efter brittisk modell.