bet · H801NU17 · 2021-06-08 00:00:00 — I anslutning till detta vill jag särskilt framhålla att svensk industri haft en negativ utveckling i förhållande till industrin i länder som liknar , vilket delvis kan härledas till de långa tillståndsprocesser som finns hos myndigheterna. Förutom att det är en konkurrenskraftsfråga är det även en fråga som rör klimatet. Det är inte bara strategiska miljöprojekt, utan hela innovations- och utvecklingskedjan hos svenska industrier hämmas av de svenska tillståndsprocesserna som på många sätt har sitt ursprung i en miljö- och klimatpolitik som motverkar svensk industriproduktion. Det finns därför anledning att göra en större översyn av den prövningsorganisation som står i vägen för att reducera omfattningen av tillståndsprocesserna och på så vis förkorta dem. Sammanfattningsvis anser jag att regeringen bör utreda möjligheten att införa s.k. servicegarantier för företagen i syfte att bidra till en snabbare samt mer kvalitativ och förutsebar myndighetsservice. Regeringen bör även vidta nödvändiga åtgärder för att förkorta industrins tillståndsprocesser. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En dörr in, punkt 11 (M, SD, KD, L) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 4, 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 2. Företagare behöver lämna in samma typer av uppgifter till flera olika myndigheter. För att minska företagens administrativa kostnader och för att förenkla företagens uppgiftslämnande krävs enhetliga och nationella lösningar som är användarvänliga och som underlättar informationsutbyte mellan myndigheter. Ett sådant system skulle minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden som de kan lägga på sin kärnverksamhet, dvs. att skapa värde och jobb, samt även minska risken för felrapportering. Vi ser således stora fördelar med ett samordnat system som innebär att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna enligt konceptet ”En dörr in”. Det är därför vår mening att regeringen bör genomföra konceptet ”En dörr in” i linje med det anförda för att underlätta företagens uppgiftslämning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagens uppgiftslämnande, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:328 av (C) yrkandena 2 och 3, 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:940 av (M), 2020/21:1189 av (M), 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:3430 av m.fl. (L) yrkande 2. Digitaliseringen medför stora möjligheter att underlätta för medborgare och företag liksom att minska den offentliga byråkratin. Exempelvis har med digitala hjälpmedel för områden som deklarationer bidragit med stor nytta, vilket är bra. Det finns dock mycket kvar att göra och regeringen har enligt vår uppfattning inte varit särskilt aktiv när det gäller att utnyttja digitaliseringens fördelar till att förenkla och underlätta för svenska företag. Det svenska digitaliseringsarbetet har försvårats av regeringens haverier när det gäller att hantera allvarliga brister i datasystemen hos samhällsviktiga aktörer som Transportstyrelsen och . Dessa skandaler sätter emellertid fingret på att utveckling och användning av datasystem kräver förstklassigt säkerhetsarbete. Andra länder har kommit betydligt längre än i detta hänseende och det är nödvändigt att växla upp sitt arbete. I arbetet bör man ta lärdom av andra länder som t.ex. och . I sköts i princip alla kommunikation mellan företag och myndigheter digitalt. är enligt vår uppfattning en tydlig förebild när det gäller digitalisering och regelförenkling som bör ha som referens för kommande reformer. Vi menar att regeringen bör överväga att utveckla och införa fler digitala verktyg för att bidra till regelförenklingar för företagare. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagens uppgiftslämnande, punkt 12 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:328 av (C) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:940 av (M), 2020/21:1189 av (M), 2020/21:3430 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 13. Ett återkommande problem som sätter käppar i hjulen för företag runt om i landet är de många kontakter som företag behöver ha med olika myndigheter, ofta i samma fråga. Att driva företag inom exempelvis besöksnäringen medför återkommande kontakter med många olika myndigheter och innebär ett omfattande uppgiftslämnande. Att behöva lämna samma uppgifter är betungande för företagen. Det tar tid och kostar pengar som i stället skulle kunna läggas på verksamheten. Lagar, regler och myndigheternas verksamheter måste utformas och tillämpas på ett sätt som minimerar företagens administrativa börda och gör det enkelt. Regeringen bör mot denna bakgrund vidta nödvändiga åtgärder för att företag inte ska behöva lämna samma uppgifter till myndigheter och till flera olika ställen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagens uppgiftslämnande, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3430 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:328 av (C) yrkandena 2 och 3, 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:940 av (M), 2020/21:1189 av (M), 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 13. För att hela ska växa behövs det fler jobb i växande företag. behöver därför en företagsvänlig politik och det uppnås genom ett gynnsamt klimat för företagen och genom regelförenklingar. Tyvärr har utvecklingen gått åt fel håll; de administrativa kostnaderna för företagen till följd av regler har ökat. Detta är olyckligt eftersom den tid och de pengar som företagen behöver lägga på denna administration hade de istället kunna lägga på att utveckla sin verksamhet och sina affärsidéer. Jag vill således att det ska bli enklare att starta och driva företag och anser att det är ett arbete som behöver prioriteras av regeringen och dess myndigheter. I detta sammanhang vill jag särskilt framhålla problemet med att många myndigheter kräver inrapportering av samma uppgifter, för att varje myndighet har egna system för datahantering. Detta är något som skapar ökad administration och är särskilt betungande för mindre företag. Ökade möjligheter till samordnad informationsinhämtning mellan myndigheter skulle enligt min mening minska de administrativa kostnaderna företag och minska risken för att företagen av misstag lämnar felaktiga uppgifter. Jag är medveten om att förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag infördes för att underlätta företagens myndighetskontakter och uppgiftslämnande. Av förordningen framgår att myndigheter ska eftersträva att utveckla system för digitalt uppgiftslämnande och att en myndighet så långt det är möjligt ska använda sådana uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen så att företag inte behöver lämna samma uppgifter . Under föregående tvingades dock regeringen i sin egen skrivelse till (skr. 2019/20:42) konstatera att förordningen ännu inte har fått fullt genomslag, bl.a. för att myndigheter kan göra varierande bedömningar av hur långt det är möjligt att återanvända sådan information som redan finns tillgänglig inom statsförvaltningen. Jag menar att det därför är angeläget att regeringen följer upp genomslaget av den nya förordningen och genom sin myndighetsstyrning säkerställer att myndigheterna fullt ut utnyttjar de möjligheter som finns att minska företagens regelkostnader. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Implementeringsråd, punkt 13 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 7. När det gäller genomförande av EU-lagstiftning i nationell rätt kan vi konstatera att 2015 inrättade ett implementeringsråd med uppgiften att bidra i arbetet mot överimplementering av EU-direktiv i dansk lagstiftning. Syftet med rådet är att värna om konkurrenskraft. I sitt arbete utgår rådet från några viktiga principer: att inte överskrida minimikraven i , att lagstiftningen inte missgynnar danska företag, att nyttja undantag när det är möjligt, att försöka nyttja andra alternativ än regelverk när det går samt att inte införa nya regelverk före den sista tidpunkten för införlivande. Vi menar att en rimlig åtgärd för att motverka överimplementering av EU-regler är att regeringen inrättar ett implementeringsråd med inspiration från bl.a. och de förslag som lämnats av . Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kartläggning av överimplementering, punkt 14 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 7. tillkännagav 2019 att regeringen bör verka för att EU-direktiv ska genomföras i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Vi vill understryka att i tillkännagivandet angav att utgångspunkten i detta arbete bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning. Dessvärre har regeringen – som i övrigt också visat sig vara i det närmaste handlingsförlamad när det gäller att vidta regelförenklande åtgärder – inte gjort särskilt mycket på detta område. I anslutning till det tillkännagivande som redan beslutat om vill vi framföra att det även finns utrymme för myndigheterna att spela en mer aktiv roll när det gäller att motverka överimplementering av EU-rätt. Regeringen bör därför ge relevanta myndigheter i uppdrag att återkommande kartlägga sina respektive områden för att synliggöra på vilket sätt överimplementerar EU-regler. Som en del av denna process bör myndigheterna även lämna eventuella förslag om hur överimplementerade regler kan göras om. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om genomförande av EU-lagstiftning, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:980 av (M) yrkande 2, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 12. När nya regler tas fram är det angeläget att de står i proportion till de mål och problem som reglerna är tänkta att lösa, vilket inte alltid är fallet. I förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning regleras hur förvaltningsmyndigheter under regeringen ska arbeta med konsekvensutredningar vid införande av nya föreskrifter. Vi anser att det är viktigt att förvaltningsmyndigheterna konsekvent följer förordningens bestämmelser och även att förordningen bör reformeras och stärkas. Detta är inte minst angeläget vid genomförandet av EU-direktiv i svensk lagstiftning där s.k. gold-plating är vanligt förekommande. Konsekvensutredningsförordningen föreskriver att det ska göras en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Regeringen bör skärpa denna skrivning och revidera förordningen så att det framgår att regelgivaren ska beskriva effekterna av när svenska regler föreslås gå utöver vad som krävs av EU:s lagstiftning. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om genomförande av EU-lagstiftning, punkt 15 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 12 och 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:980 av (M) yrkande 2 och 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 12. Genomförandet av EU-direktiv i svensk rätt har blivit ett återkommande gissel för svenska företag genom att ofta överimplementerar . Det är inte rimligt att svenska företag får bära onödiga kostnader för att genomförandet av EU-regler i svensk rätt i många fall går utöver vad som krävs av det bakomliggande direktivet. Detta är kännbart för hela det svenska näringslivet i allmänhet och för små företag med begränsade resurser i synnerhet. Överimplementeringen är ett konkurrenskraftsproblem för hela och för att minska dessa problem menar vi att bör övergå till att som standard direktimplementera EU-direktiv. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om genomförande av EU-lagstiftning, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:980 av (M) yrkande 2 och 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 12. En stor del av den lagstiftning i som påverkar företag har sin grund i lagstiftning från EU. har tidigare tillkännagett för regeringen att den bör verka för att EU-direktiv ska genomföras i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör i dessa fall vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning. Jag anser dock att det behövs ytterligare åtgärder för att motverka överimplementeringen av EU-direktiv för att svenska företag ska få rimligare konkurrensvillkor. I genomför man s.k. grannkontroller. Detta innebär att det danska genomförandet av EU-direktiv jämförs med hur grannländer eller andra relevanta länder har genomfört lagstiftningen. Syftet med jämförelsen är att upptäcka om danska företag är missgynnade av det danska genomförandet, och om så är fallet föreslås förändringar i de regler som reglerar genomförandet. Jag anser att även borde kunna införa ett liknande system. Regeringen bör därför utreda hur skulle kunna arbeta med strukturerade grannkontroller. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En regel in, en regel ut, punkt 16 (SD, KD, L) av (SD), (SD), (KD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 4. Det är vår mening att nya modeller för att skydda företag mot ständigt växande pålagor behöver användas för att på så sätt minska företagens regelkrångel. Vi är förespråkare av att principen ”En regel in, en regel ut” införs och är vägledande vid all regelgivning. Principen innebär att när nya regler införs ska regellättnader för företag genomföras i minst motsvarande omfattning. Det bör garantera att den samlade regelbördan för den som berörs av en ny regel i vart fall inte ökar. Vi anser således att regeringen bör införa principen ”En regel in, en regel ut”. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Solnedgångsklausuler och andra regelförenklande åtgärder, punkt 17 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:1712 av (M) och 2020/21:3015 av (M). Med anledning av det omfattande regelkrångel som många företagare upplever är det viktigt att nya lagar och regler som införs uppfyller sina syften. Vi anser därför att regeringen bör pröva att använda s.k. solnedgångsklausuler när nya lagar och regler införs. Detta skulle innebära att nya lagar och regler utvärderas för att se om de uppfyller sitt syfte. Om det då visar sig att de inte behövs skulle dessa lagar och regler upphöra att gälla. Vi är medvetna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd. Eftersom regeringen ännu inte har tagit tag i denna fråga menar vi att på nytt bör uppmana regeringen att använda solnedgångsklausuler. Vi menar dessutom att bör förtydliga att sådana klausuler kan ha ett brett tillämpningsområde. Ett tydligt exempel på detta är de s.k. riksintressena. Ungefär halva är klassat som statligt riksintresse, något som försvårar t.ex. både kommersiellt och samhällsnyttigt byggande. De myndigheter som identifierar var riksintressen finns tenderar allt som oftast att vara oprecisa när dessa områden pekas ut vilket innebär satt en död hand läggs över stora områden. I dessa fall skulle en solnedgångsklausul i regelverket göra att riksintressen avskrivs om de inte aktualiserats eller tagits i anspråk inom , eller att frågan åtminstone lyfts med den myndighet som fortfarande anser att området ska vara ett riksintresse, t.ex. Försvarsmakten. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. och konsekvensutredningar, punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 i denna del och 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 19, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 8, 2020/21:3291 av och (båda C) yrkande 2 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. har ett viktigt uppdrag inom ramen för regelförenklingsarbetet genom att granska förslag till nya regler och tillhörande konsekvensutredningar utifrån reglers effekter för företag. är en del av . Det är vår uppfattning att denna organisatoriska lösning behöver utvärderas och att en sådan utvärdering även bör lämna förslag på hur rådet kan stärkas. mandat behöver breddas så att rådet i sina yttranden beaktar samtliga konsekvenser av regelgivning för företag och inte enbart företagens administrativa kostnader. Vidare bör ges i uppdrag att granska och ge råd om genomförandet av europeisk lag i . Fram till dess att denna utvärdering är färdigställd menar vi att behöver få tillräckliga och oberoende resurser inom för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion. Vidare ser vi att det finns behov av att komma till rätta med bristfälliga konsekvensutredningar. Enligt vår mening behöver intensifiera sina utbildningar för regelgivare i syfte att förbättra de kunskapsmässiga förutsättningarna för att upprätta konsekvensutredningar som håller hög kvalitet. Vi vill dessutom att regeringen stärker styrningen av kommittéer och annat utredningsarbete för att få fram bättre konsekvensutredningar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. och konsekvensutredningar, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 19, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 8, 2020/21:3291 av och (båda C) yrkande 2, 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 i denna del, 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. En viktig del av regelförenklingsarbetet genomförs av , som inrättades av den dåvarande regeringen för att verka för regelförenklingar för företag. är en organisation inom . Vi ser ett värde i att stärka kompetens och mandat. Vår uppfattning är att dock bör vara ett oberoende organ med placering under Statsrådsberedningen. Detta skulle ge rådet större tyngd, inflytande och möjlighet att komma in tidigare i processen när nya regler tas fram. För att ytterligare inskärpa vikten av arbetet med regelförenklingar anser vi att ska kunna stoppa förslag till regler med bristfällig konsekvensutredning. Denna stoppfunktion skulle innebära att en regel inte får införas förrän konsekvenserna av regelförslaget har utretts på ett godtagbart sätt. Först när anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i konsekvensutredningsförordningen bör förslaget gå vidare i processen. Dock ska endast kunna stoppa införandet av en ny regel . På så vis sätts det press på regelgivare att ta fram bättre konsekvensutredningar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. och konsekvensutredningar, punkt 18 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8 och 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 19 och 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 8, 2020/21:3291 av och (båda C) yrkande 2, 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 i denna del, 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. är i stort behov av reformer som stärker företagens konkurrenskraft, som lockar investeringar till och ger svenska företag större möjligheter att skapa jobb och tillväxt. Antalet arbetade timmar behöver fortsätta öka om långsiktigt ska ha råd att behålla och utveckla välfärden. Statliga ingripanden i form av regleringar eller andra åtgärder, sker för att antingen korrigera ett problem, förebygga att problem uppstår eller för att uppnå en från ett samhällsperspektiv önskvärd situation. Även om en åtgärd medför nytta för någon kan den också innebära en belastning för någon annan. En företagare i har ett mycket stort antal regelverk att ta hänsyn till och en uppsjö av myndighetskontakter att sköta. Varje missad kontakt och felaktigt ifylld blankett kan få stora konsekvenser för ett litet företag. Handläggningstider och pappersarbete innebär en onödig tidsåtgång som i stället skulle kunna användas till att realisera den affärsidé som ligger till grund för företaget. Det är därför mycket angeläget att de som tar fram nya eller ändrade regler tar reda på vilka effekter reglerna kan få och tydlig redovisar det i en konsekvensutredning. Tyvärr kan vi konsterna att nästan hälften av de konsekvensutredningar som granskats av har varit av undermålig kvalitet. Så kan det inte fortsätta. För att lagar och regler ska vara ändamålsenligt utformade och medföra så låga administrativa kostnader som möjligt för företag är det en grundläggande förutsättning att regelgivarna upprättar konsekvensutredningar som visar vilka effekter de nya reglerna väntas få. Regeringen måste därför vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en hög kvalitet i konsekvensutredningarna. Som vi framhållit i det föregående anser vi att det sätt som EU-direktiv ofta genomförs i svensk rätt är ett är problem för svenska företag.