bet · H801NU22 · 2021-06-16 00:00:00 — De nya reglerna innebär vidare att det är möjligt att göra något s.k. toleransavdrag från expropriationsersättningen eller från skadestånd enligt för en miljöskada. I sådana fall motsvarar ersättningen fortsättningsvis hela den ersättningsgilla skadan. De nya reglerna innebär dessutom att det ska göras ett schablonpåslag på expropriationsersättningen av fastighetens marknadsvärde eller marknadsvärdeminskning. Genom påslaget tas det vid värderingen av fastigheten ökad hänsyn till att fastighetsägaren ofrivilligt blir av med sin fastighet. Tillkännagivande om stärkt äganderätt beslutade , på förslag av , om ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet (bet. 2018/19:KU27, rskr. 2018/19:281). I betänkandet anförde bl.a. följande: Att samhället värnar äganderätten och skyddar den enskildes egendom är betydelsefullt och ökar bl.a. förutsättningarna för näringsverksamheter i hela landet. Det behövs enligt utskottet ett väl avvägt regelverk som värnar äganderätten. Markägare och andra bör så långt det är möjligt behålla rådigheten över sin egendom. Olika former av beslut, exempelvis beslut om rådighetsinskränkningar till skydd för bl.a. miljö och hälsa, inskränker enskildas möjlighet att förfoga över sin egendom. Skyddet av värdefulla områden, arter och ekosystem bör enligt utskottets mening bygga på samarbete med markägare och respekt för äganderätten. Med ett stärkt egendomsskydd säkras viktiga naturtillgångar och en omställning till ett mer hållbart samhälle. Regeringen bör ta initiativ till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. besvarade statsrådet en skriftlig fråga (fr. 2020/21:989) med anledning av tillkännagivandet och vad som är skälet till att regeringen ännu inte tillsatt en parlamentarisk kommitté. I sitt svar konstaterade statsrådet bl.a. att regeringen mot bakgrund av den sakpolitiska överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, tillsatt utredningar med uppdrag att lämna förslag som berör egendomsskyddet för markägare och ersättningsrätt vid olika former av rådighetsinskränkningar över mark. Statsrådet anförde att han avsåg att invänta resultatet av pågående utrednings- och beredningsarbete innan han tar ställning till vilka förändringar som kan behöva genomföras. Slutligen framhöll statsrådet att den nuvarande utformningen av egendomsskyddet i grundlag är ett resultat av ett omfattande arbete som gjordes, i brett politiskt samförstånd, i och som trädde i kraft . anförde regeringen i en skrivelse till (skr. 2020/21:75) att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Regeringen uppgav att den fråga som tillkännagivandet avser fortfarande bereds inom . Regeringen konstaterade att den tillsatt och som på olika sätt berör egendomsskyddet för markägare och ersättningsrätt vid olika former av rådighetsinskränkningar över mark. redovisade sitt betänkande (SOU 2020:73) och redovisade sitt betänkande (SOU 2021:51). Motionsyrkanden om expropriationsersättning, bl.a. ersättningarna vid ledningsintrång, behandlades senast av civilutskottet (bet. 2020/21:CU11). avstyrkte förslagen bl.a. med hänvisning till de nya ersättningsreglerna och pågående arbete. ansåg att resultatet av det pågående beredningsarbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från . Till detta framhöll civilutskottet även tillkännagivande , när på förslag av uppmanade regeringen att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Regional fysisk planering enligt beslutade att det skulle införas nya bestämmelser om regional fysisk planering i (2010:900) i enlighet med regeringens förslag (prop. 2017/18:266, bet. 2018/19:CU2, rskr. 2018/19:31). Ändringarna innebar att den regionala fysiska planeringen ska omfatta frågor av betydelse för den fysiska miljön som angår två eller flera kommuner i ett län. Sådan planering ska ske i och i län. Uppgifterna innefattar bl.a. att anta en regionplan. En sådan plan ska ange de grunddrag för användningen av mark- och vattenområden och riktlinjer för lokalisering av bebyggelse och byggnadsverk som har betydelse för länet. Planen ska även ge vägledning för beslut om översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser. Lagändringarna trädde i kraft . föreslog i samband med beredningen av lagförslaget även ett tillkännagivande om att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att regional fysisk planering ska omfatta fler län än och län. I en skrivelse till (skr. 2020/21:75) anförde regeringen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat och bereds vidare. Regeringen redogjorde för att det genomfördes tre konferenser med de regioner som inte omfattas av bestämmelserna i 7 kap. för att sondera intresset för att införa krav på regional fysisk planering i ytterligare län. Därefter inhämtades även skriftliga synpunkter från berörda regioner. Enkäten visar enligt regeringen att regionernas intresse är splittrat, och att några regioner är positiva till att länet ska omfattas av regional fysisk planering, några är negativa och övriga inte har tagit tydlig ställning. Slutligen framgår att Region och kommunerna i lämnade in en hemställan till regeringen om att omfattas av bestämmelserna om regional fysisk planering. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Spänningsnivåer för ett koncessionsområde – Lagförslaget i övrigt – Undantag för miljöprövad verksamhet – Uppföljning och utvärdering av lagändringarna – Delning av el inom och mellan fastigheter – Övrigt om moderna tillståndsprocesser. Spänningsnivåer för ett koncessionsområde I motion 2020/21:4071 (C) yrkande 7 föreslås att ska avslå förslaget i propositionen om att regionnät ska kunna byggas ut med stöd av områdeskoncession. Utbyggnaden av elnätet är högst angelägen mot bakgrund av klimatutmaningen, den ökande elektrifieringen av samhället och kapacitetsbristen. Utskottet konstaterar att möjligheten att bygga fler ledningar med stöd av nätkoncession för område snarare än nätkoncession för linje är ett sätt att korta ned projekttiden för utbyggnad av elnätet. Utskottet noterar regeringens överväganden i det aktuella avsnittet i propositionen i fråga om miljöprövningen, lämplighetsprövningen och en samhällsekonomiskt motiverad utbyggnad av regionnätet och ser inga skäl att göra en annan bedömning än regeringen i dessa avseenden. Därmed tillstyrks propositionen i den aktuella delen och motionsyrkandet avstyrks. I propositionen föreslår regeringen bl.a. ändringar i ellagen för att det ska bli enklare att bygga ut elnätet i och tillståndsförfarandet ska bli mindre resurskrävande för både elnätsföretagen och de berörda myndigheterna. Utskottet kan konstatera att samtliga partier anser att det är angeläget med en effektiv tillståndsprocess för att elnäten ska kunna byggas ut i nödvändig takt och omfattning. Det är därför välkommet med förslag som syftar till att påskynda utbyggnaden av elnätsinfrastrukturen. Utskottet kan konstatera att det kommer att krävas fler åtgärder och noterar att övriga förslag bereds vidare inom . Utskottet vill framhålla vikten av att den fortsatta beredningen genomförs så snabbt som möjligt. Utskottet noterar även att regeringen i propositionen lämnar en redogörelse för tillkännagivande om förutsättningar för en säker kraftöverföring och att regeringen i och med de åtgärder som redovisats bedömer att tillkännagivandet är tillgodosett och därmed slutbehandlat. Utskottet har inte något att invända mot regeringens bedömning. Därmed tillstyrks propositionen i de delar som behandlas här. Undantag för miljöprövad verksamhet I motionerna 2020/21:4068 (M) yrkande 1 och 2020/21:4071 (C) yrkande 8 framförs förslag om att tydliggöra och utöka undantagen från koncessionsplikt för redan miljöprövade verksamhetsområden. Utskottet konstaterar att förslag som handlar om att utöka undantagen från koncessionsplikten och möjligheten till dispens fortfarande bereds inom . I sammanhanget kan även nämnas att regeringen tillsatt en utredning om en modern och effektiv miljöprövning (dir. 2020:86) i syfte att underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser ingen anledning för att förekomma pågående arbete. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I motionerna 2020/21:4067 (SD) yrkande 4, 2020/21:4068 (M) yrkande 2 och 2020/21:4074 (KD) yrkande 5 förordas tillkännagivanden om att kravet på medgivande från för att lantmäterimyndigheten ska få inleda en förrättning för att pröva en fråga om ledningsrätt ska tas bort. Som framgår av propositionen har den möjlighet som lantmäterimyndigheten har att inleda en förrättning för att pröva en fråga om ledningsrätt för en koncessionspliktig ledning efter ett medgivande från eller regeringen sällan använts. Detta är också i linje med lagens förarbeten som anger att tillämpningen ska vara restriktiv. Den lagändring regeringen föreslår som innebär att får medge att en viss del av ledningsrättsförrättningen inleds om förrättningen avser ledningsrätt för en starkströmsledning förväntas ge utrymme för en mindre restriktiv tillämpning av undantagsmöjligheterna. Genom att ett medgivande kan lämnas i betydligt fler fall än vad som varit fallet möjliggörs fler delvis parallella processer hos och lantmäterimyndigheten. Regeringens bedömning är att detta skulle kunna förkorta tiden för att få nödvändig markåtkomst och bygga en ledning. Utskottet välkomnar denna ändring. Det är tänkbart att motionärernas förslag skulle kunna förkorta processen ytterligare, men utskottet ser inte några skäl att göra en annan bedömning än regeringen i fråga om att en rättssäker hantering underlättas om har kännedom om förrättningen. Utskottet ser inte heller några skäl att göra en annan bedömning i fråga om att risken är mindre att lantmäterimyndigheten inleder en förrättning som inte leder till ett beslut i ledningsrättsfrågan om kravet på medgivande finns kvar. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Uppföljning och utvärdering av lagändringarna I motionerna 2020/21:4067 (SD) yrkande 2 och 2020/21:4068 (M) yrkande 4 föreslås tillkännagivanden om att regeringen ska utvärdera de föreslagna ändringarnas effekt. Utskottet har uttalat vikten av att följa upp och utvärdera politiska beslut. Utskottet utgår från att regeringen noga kommer att följa utvecklingen när det gäller ledtider för utbyggnad av elnätet och utvärdera förslagen även utan ett tillkännagivande från , vilket därför kan besparas. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Delning av el inom och mellan fastigheter I motion 2020/21:2722 (MP) yrkande 4 förordas ett tillkännagivande om att det ska vara möjligt att överföra el mellan olika byggnader inom samma fastighet eller närliggande fastigheter. Vidare föreslås i motion 2020/21:4071 (C) yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att regeringen ska genomföra förslag att göra det möjligt att dela el inom en egen fastighet via långspänningsnät men utvidga det till att även gälla delning av el mellan fastigheter inom ett begränsat geografiskt område. Som tidigare framgått bereds förslag som inte finns med i den aktuella propositionen vidare inom tillsammans med remissvaren. Utskottet ser inga skäl för att förekomma denna beredning. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Övrigt om moderna tillståndsprocesser I motion 2020/21:4067 (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att det ska införas bestämmelser med innebörden att förstärkning, uppgradering eller utökning av en befintlig kraftledning inte ska anses medföra en betydande miljöpåverkan och därmed ska omfattas av undantaget för nätkoncession. I motion 2020/21:4071 (C) yrkande 3 föreslås vidare ett tillkännagivande om att möjliggöra laddning av elfordon via belysningsnätet. Utskottet kan mot bakgrund av dessa två förslag konstatera att förslag som inte omfattas av den aktuella propositionen bereds vidare inom tillsammans med remissvaren. I detta ingår bl.a. förslag om att utöka undantagen för koncessionsplikt, och där ingår även frågan om utökat och förenklat undantag för fordons eller en trafikleds elbehov. När det gäller utbyggnad av infrastrukturen för fossilfri laddning noterar utskottet även att den frågan finns med i den sakpolitiska överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, . Utskottet ser inte några skäl för att föregripa den pågående beredningen och anser att motionsyrkandena bör avslås av . I motion 2020/21:4074 (KD) yrkandena 2–4 förordas tillkännagivanden som innebär att regeringen ska återkomma med förslag på lagändringar när det gäller villkoren för omedelbar giltighet av beslut, tillfällig förlängning när en ansökan om nätkoncession avslås eller avvisas och ändring av nätkoncession för linje. Enligt motionärerna skulle dessa ändringar kunna förenkla och förkorta tillståndsprocesserna ytterligare vid utbyggnad av elnätet. Utskottet har redan tidigare konstaterat att det kommer att krävas fler åtgärder för att elnäten ska kunna byggas ut i nödvändig takt och omfattning. Utskottet anser dock inte att bör agera utifrån de aktuella förslagen. När det gäller förslaget till tillkännagivande i motion 2020/21:4071 (C) yrkande 4 om att möjliggöra att nätkoncessionshavaren blir fråntagen sin nätkoncession vid missbruk av elnätsverksamheten konstaterar utskottet att det redan nu finns vissa bestämmelser i ellagen om återkallelse av nätkoncession. En grund för återkallning är t.ex. att nätkoncessionshavaren inte färdigställt ledningen i rätt tid. Vidare finns i lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar bestämmelser om särskild förvaltning och om inlösen av elektriska anläggningar. Med elektrisk anläggning avses en starkströmsanläggning med däri ingående särskilda föremål för överföring av el. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionären om vikten av att nätkoncessionshavare lever upp till sitt ansvar. Utskottet anser dock inte att det aktuella förslaget bör leda till något tillkännagivande. Inte heller när det gäller förslaget i yrkande 5 i den sistnämnda motionen om att öka möjligheten till regional planering av statlig infrastruktur anser utskottet att bör vidta några åtgärder. Som framgår av det föregående har tillkännagett för regeringen att den bör ta nödvändiga initiativ för att fler län ska omfattas av den regionala fysiska planering som infördes för och län genom en ändring i (bet. 2018/19:CU2, rskr. 2018/19:31). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat och utskottet ser inte skäl för att på nytt påtala detta för regeringen genom ett tillkännagivande. Utskottet utgår vidare från att regeringen följer upp och utvärderar de nya bestämmelserna även utan ett tillkännagivande från regeringen och ser inga skäl att bredda regionalplaneorganens uppdrag enligt det som förordas i motionen. Slutligen när det gäller frågan om tydligare värdering av marksnål teknik och en översyn av ersättningsmodellerna vid markintrång, som berörs i yrkande 6, även detta i den senast nämnda motionen, vill utskottet anföra följande. Som framgår i det föregående beslutade (bet. 2018/19:KU27, rskr. 2018/19:281) om ett tillkännagivande om stärkt äganderätt med innebörden att regeringen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Som också framgår i det föregående noterar utskottet att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. I en skrivelse till (skr. 2020/21:75) anför regeringen bl.a. att den beslutat om två utredningar, och , som på olika sätt berör frågor om egendomsskyddet för markägare och ersättningsrätt. Utskottet noterar även att civilutskottet avstyrkt motionsförslag om ersättningarna vid ledningsintrång bl.a. med hänvisning till det pågående utredningsarbetet och tillkännagivande. Utskottet ser inte heller något skäl för att agera mot bakgrund av det aktuella förslaget. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår yrkandena om tillstånd och handläggningstider. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande bestämmelser och pågående arbeten. Jämför reservation 9 (V), 10 (M, SD, KD) och 11 (L). I kommittémotion 2020/21:4040 av m.fl. (M) yrkande 2 förordas ett tillkännagivande om att regeringen generellt ska se till att tillståndsprocesser förkortas och att myndigheter återkommer i rimlig tid med beslut om ansökningar för de aktörer som vill bygga ut elnät och förnybart. Motionärerna anför i detta sammanhang att man även vill att det ska bli tydligare vilken myndighet som ska kontaktas i vilket ärende. Enligt motionärerna hade det varit önskvärt om aktörer endast hade en myndighet som kontaktpunkt för alla tillstånd som behövs för deras verksamhet. I kommittémotion 2020/21:4068 av m.fl. (M) yrkande 3 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med kraftfulla förslag för att underlätta och förkorta tillståndsprocesserna för elnät. Motionärerna anser att det finns behov av en bred översyn som inkluderar myndighetsresurser, domstolsprocesser, tillåtlighetsprövning och processerna hos både Lantmäteriet och andra myndigheter. I motion 2020/21:2255 av och Kopparklint (båda M) förordas i yrkande 3 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillståndsprövning som rör elproduktion och transmission måste ges snabbare handläggning och tillkännager detta för regeringen. I motion 2020/21:2227 yrkar (M) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om snabbare tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. Motionären anger att om ska ha en chans att ställa om måste tillståndsprocesserna förkortas, självklart med bibehållen rättssäkerhet. Man bör också överväga att införa en modell där staten ersätter delar av sökandens kostnader när handläggningstiden överskrider för att sätta press på myndigheter och domstolar. m.fl. förordar i kommittémotion 2020/21:4067 (SD) yrkande 1 att regeringen ska återkomma med ytterligare förslag för att förkorta tillståndstiderna. Motionärerna anser att förslagen i den aktuella propositionen som behandlas i detta betänkande, och som bygger på förslag, är ett nödvändigt första steg mot att på länge förkorta tiden för tillståndsprocessen för utbyggnad av elnät. är det angeläget att inte se dessa förslag om slutpunkten. En rimlig målsättning i det fortsatta arbetet menar de är att nå en halvering av de befintliga ledtiderna. I motion 2020/21:794 av och (båda C) förordas ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med förslag på åtgärder för kortare handläggningstider vid utbyggnad av viktig infrastruktur. Motionärerna anför att elnätet är en viktig motor i samhällsbygget och måste in tidigt i planeringen för att inte stoppa utbyggnaden av bostäder och nya industrier. I kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 25 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta fler åtgärder för att förenkla och väsentligen förkorta tillståndsprocesserna för elnätsutbyggnad och tillkännager detta för regeringen. De åtgärder som föreslås av den s.k. är i många delar välkomna, men tidsvinsten av förslagen lever inte upp till behoven. Ytterligare åtgärder bör framarbetas med syfte att förenkla och väsentligen påskynda tillståndsprocesserna. I kommittémotion 2020/21:4074 av m.fl. (KD) yrkande 1 förordas att regeringen ska återkomma till med uppföljande förslag i syfte att förkorta projekttiden för elnät och skapa större resurseffektivitet mätt i både tid och pengar. I motionen nämns särskilt att frågor om markåtkomst och samhällsekonomin rörande investeringar i transmissionsnätet bör utredas ytterligare. I kommittémotion 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. Enligt motionärerna tar tillståndsprocessen för stamnätet orimligt . Det behövs gemensamma riktlinjer för länsstyrelserna för deras insatser i tillståndsprocessen för stamnät, och det behövs ett tydligt uttalat mål om att tillståndsprocesserna måste gå snabbare. I kommittémotion 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att en grundläggande princip i statens tillståndsgivning ska vara att den är så pass effektiv att den inte blir tidsstyrande för den sökande. I motion 2020/21:2722 av (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att drastiskt förkorta byggtiden för elnät genom regelförändringar och tillkännager detta för regeringen. Med bättre samordning och utan onödiga hinder skulle hela processen med att bygga elnät kunna gå snabbare. Tidsfrister och kontaktpunkt för att främja tillförsel av förnybar energi Regeringen har överlämnat proposition 2020/21:181 Tidsfrister och kontaktpunkt för att främja tillförsel av förnybar energi till . I propositionen föreslår regeringen en ny sektorsövergripande lag med bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter. Bemyndigandena möjliggör för regeringen att bl.a. införa föreskrifter om tidsfrister för kommuners handläggning av vissa ärenden som gäller produktion av förnybar el. Den föreslagna lagen är en följd av EU:s omarbetade förnybartdirektiv och genomförandet av artikel 16 i . Det övergripande syftet med direktivet är att främja förnybar energi. Enligt artikel 16 ska bl.a. tidsfrister sättas för uppförande, uppgradering och drift av anläggningar för produktion av förnybar el samt utrustning för anslutning av sådana anläggningar till elnätet. De ska gälla samma förfaranden som ska hanteras av kontaktpunkten men endast gälla för tillstånd som avser kraftverk, dvs. anläggningar för produktion av el. Ett tillståndsförfarande får ta högst för beslut i ärenden som rör anläggningar med en elproduktionskapacitet under 150 kW och uppgraderingar av en anläggning. Beslut i ärenden som rör anläggningar som har en högre elproduktionskapacitet får ta högst . Tvåårsfristen ska omfatta samtliga relevanta förfaranden vid behöriga myndigheter. Båda tidsfristerna kan förlängas med upp till om det finns exceptionella omständigheter. Båda tidsfristerna ska gälla utan att det påverkar skyldigheter i unionsrätt på miljöområdet, överklaganden, rättsmedel eller andra domstolsförfaranden eller alternativa tvistlösningsmekanismer. Detaljerade bestämmelser som rör tidsfrister kommer regeringen att meddela i förordning. Enligt den framtagna förordningen definieras utrustning för anslutning till elnätet som icke koncessionspliktiga nät och transformator- eller kopplingsstationer som ligger invid produktionsanläggningen. Utskottet har föreslagit (bet. 2020/21:NU27) att ska anta regeringens förslag till ny lag med bemyndiganden. Utskottet förslår ett tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet bör bestämmelserna om tidsfrister och kontaktpunkt även omfatta koncessionspliktiga elnät. I en reservation (S, MP, L) förordas att det inte ska göras något tillkännagivande. Utskottets ställningstagande redovisad under följande rubriker: – Stamnätet och tillståndsprocesser – Övrigt om tillstånd och handläggningstider. I motion 2020/21:388 (V) yrkande 13 förordas att regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. Motionären lyfter fram länsstyrelsernas roll i tillståndsprocessen. Med anledning av yrkandet vill utskottet anföra följande. En utbyggnad av stamnätet kräver en omfattande beredning och tillståndsprocess. Rätten att bygga en elförbindelse utfärdas av och Lantmäteriet. Inspektionen utfärdar tillstånd, dvs. nätkoncession att bedriva elnätsverksamhet på den planerade sträckan. Rätten att dra ledningar över marken som tas i anspråk regleras i en s.k. ledningsrätt hos Lantmäteriet. En miljökonsekvensbeskrivning kan behöva tas fram.