bet · H801SkU19 · 2021-03-31 00:00:00 — Möjligheten att skjuta upp beskattningen av kapitalvinsten genom uppskov kvarstod, men nya uppskovsbelopp begränsades till högst . Vidare ändrades beräkningen av uppskovsbeloppets storlek när ersättningsbostaden var billigare. Möjligheten till fortsatt uppskov när en bostad övergår genom arv, testamente, gåva eller bodelning slopades med undantag för vissa övergångar inom familjen. Som en del i finansieringen av den nyssnämnda omläggningen av bostadsbeskattningen var uppskovsbeloppen räntebelagda års taxering genom att den som hade fått uppskov skulle ta upp en schablonintäkt i inkomstslaget kapital. Schablonintäkten beräknades till av det uppskovsbelopp som fanns vid ingången av inkomståret. Skatten var sedan av schablonintäkten. Skatten motsvarade därmed av uppskovsbeloppet. Vidare sänktes taket för uppskovsbeloppet från till för avyttringar som skedde fr.o.m. . beslutade att enligt regeringens förslag införa tidsbegränsade förändringar av reglerna för uppskov med beskattningen av kapitalvinsten. För försäljningar som genomförs till slopades taket för uppskovsbeloppet vid försäljning av privatbostäder. Dessutom infördes en ändring av metoden för att beräkna uppskovsbeloppet vid köp av en billigare bostad, som bl.a. innebär att uppskov alltid kan ges på någon del av vinsten. Denna beräkningsmetod är en återgång till det system som gällde . Syftet med ändringarna är att öka rörligheten på bostadsmarknaden. För att på underlätta rörligheten på bostadsmarknaden beslutade att enligt regeringens förslag göra en ändring i systemet med uppskov med beskattning av kapitalvinster vid avyttring av privatbostad genom att höja taket för uppskovsbeloppet från till för avyttringar som görs efter . För att öka utbudet av bostäder till försäljning och skapa flyttkedjor som underlättar rörligheten på bostadsmarknaden beslutade att enligt regeringens förslag avskaffa schablonintäkten på uppskovsbeloppet. Ändringen trädde i kraft . I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 37 föreslås att taket på uppskovsbeloppet ska tas bort och att räntan på uppskovet ska slopas för att få en bättre fungerande bostadsmarknad. I motionerna 2020/21:1367 av (M) yrkande 1 och motion 2020/21:1389 av (M) föreslås att regeringen ska överväga att tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att ta bort eller minska kapitalvinstbeskattningen vid bostadsflytt för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. I motion 2020/21:1857 av (M) föreslås en justering av den gällande lagstiftningen för att åstadkomma en likvärdig behandling vid kapitalvinstbeskattning av bostäder. I motion 2020/21:2565 av och (båda M) föreslås en utredning om möjligheten till en anpassad kapitalvinstbeskattning av en ägd bostad i förhållande till den tid den varit i säljarens ägo. I motion 2020/21:377 av (SD) föreslås att kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder ska sänkas för att få igång flyttkedjor. I motion 2020/21:498 av i (SD) föreslås att det ska utredas om inköpspriset för en permanentbostad vid försäljning bör justeras för inflation vid beräkning av realisationsvinst. I motion 2020/21:501 av (SD) föreslås en utredning om att avskaffa kapitalvinstskatten vid försäljning av fastigheter för att få igång flyttkedjor. I motion 2020/21:1598 av (SD) föreslås en utredning om en ny modell för kapitalvinstbeskattning vid försäljning av bostäder. Utskottet har avslagit motsvarande yrkanden om en översyn av beskattningsreglerna för kapitalvinster på bostäder (senast i bet. 2018/19:SkU11). Utskottet framhöll då att på regeringens uppdrag har redovisat flera förslag på ändringar av kapitalvinstbeskattningen av privatbostäder i promemorian Förenklad beskattning och förbättrad service vid försäljning av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter. Frågan bereds inom . Regeringen har också infört mer generösa regler för uppskov av kapitalvinstbeskattning för att öka rörligheten på bostadsmarknaden samt aviserat ytterligare åtgärder som bl.a. ska öka utbudet av nya hyresbostäder, effektivisera plan- och överklagandeprocesser och främja ett ökat utbud av byggbar mark. Vidare är schablonintäkten på uppskovsbeloppet slopad eftersom den antogs kunna leda till inlåsningseffekter i oönskade boendesituationer och minskad ekonomisk möjlighet att köpa en ny bostad. I den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, anges bl.a. att en omfattande skattereform ska genomföras som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om ändrad kapitalvinstbeskattning vid fastighetsförsäljning eller om ändrade regler vid beräkning av kapitalvinst. Utskottet avstyrker därför samtliga motionsförslag i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en översyn av reglerna om sponsring. Jämför reservation 21 (C) och 22 (KD). Med sponsring avses vanligtvis ekonomiska bidrag från företag till idrott, kultur eller någon annan allmännyttig verksamhet. Avdragsrätten för sponsor-bidrag bedöms utifrån de bestämmelser som gäller för driftskostnader i allmänhet. Huvudregeln, som finns i 16 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, anger att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad. Samma kapitel innehåller ett antal bestämmelser som preciserar omfattningen av avdragsrätten för vissa typer av utgifter. Som exempel kan nämnas att särskilda inskränkningar i avdragsrätten gäller för utgifter för representation, som ofta har karaktär av levnadskostnader, medan utgifter för forskning och utveckling bedöms enligt en mer generös regel än huvudregeln. För sponsorbidrag finns inga regler utöver huvudregeln. En principiellt viktig inskränkning i avdragsrätten för utgifter är förbudet i 9 kap. 2 § IL mot att dra av sina levnadskostnader och liknande. Denna regel gäller generellt och inte bara för näringsverksamhet. Av lagtexten framgår uttryckligen att gåvor räknas som sådana utgifter som inte får dras av vid inkomsttaxeringen. Avdragsrättens omfattning, bl.a. mot bakgrund av gåvo-förbudet, har prövats av Regeringsrätten. I ett uppmärksammat mål (sponsring av Operan, mål nummer 2677-1998) klargjorde Regeringsrätten att sponsring omfattas av förbudet mot avdrag för gåvor om mottagaren inte tillhandahåller någon direkt motprestation och ersättningen inte heller avser en verksamhet hos mottagaren som har ett sådant samband med sponsorns verksamhet att ersättningarna kan ses som indirekta omkostnader i denna. Den omständigheten att sponsringen var ägnad att för-bättra sponsorns goodwill och därigenom kunde vara kommersiellt motiverad innebar inte i sig att sponsringen förlorade sin karaktär av gåva. Företag ska enligt 16 kap. 2 § IL dra av utgifter för representation och liknande ändamål som har ett samband med näringsverksamheten, såsom när det uteslutande är fråga om att inleda eller upprätthålla affärs-förbindelser eller liknande eller när utgifterna avser jubileum eller personal-vård. Avdraget får inte överstiga vad som kan anses skäligt. För måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé finns en särskild avdragsram fastlagd i lagtexten. Med forskning avses systematiskt och kvalificerat arbete med att i kommer-siellt syfte ta fram ny kunskap. Med utveckling avses systematiskt och kvalifi-cerat arbete med att i kommersiellt syfte använda resultatet av forskning för att utveckla nya varor, tjänster eller produktionsprocesser eller väsentligt förbättra redan existerande sådana. I motion 2020/21:2582 av (M) föreslås en översyn av skatte-lagstiftningen om sponsring för att kunna skapa ett könsneutralt system för sponsring av idrotten. I kommittémotion 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 11 föreslås en översyn av reglerna om sponsring för att göra sponsring enklare för mindre kulturyttringar och föreningar. I motion 2020/21:319 av (C) föreslås en översyn av skatte-lagstiftningen för att det ska bli mer skattemässigt gynnsamt för företag att sponsra damidrotten och därmed göra sponsringen mer jämställd. I kommittémotion 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 15 föreslås en översyn av regelverken för sponsring inom kultursektorn för att underlätta och uppmuntra enskilda och företag att bidra finansiellt. Utskottet konstaterar inledningsvis att med sponsring brukar förstås att företag lämnar ekonomiskt stöd till verksamheter av idrottslig, kulturell eller annars allmännyttig natur. Sponsring är ett vanligt inslag i företags marknadsföring, men även andra arter av motprestationer än reklam kan förekomma. Som grundregel vid beskattningen gäller att utgifter för att förvärva inkomster ska dras av som kostnad, medan avdrag för gåvor inte medges. Sponsring kan betraktas som en avdragsgill kostnad, om värdet av mot-prestationen står i rimlig proportion till stödet. Utskottet konstaterar vidare att det är en viktig del i ett fungerande skatte-system att reglerna om avdrag för sponsring är generella och tydliga. Det är också en av de bärande principerna bakom skattepolitiken. Frågorna om en mer jämställd idrott eller om sponsring av kulturen bör därför enligt utskottets mening inte lösas genom undantag i skattereglerna. Utskottet är därför inte berett att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av reglerna om sponsring. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en utvärdering och en ändring av tonnagebeskattningen samt om en översyn av stämpelskatten på fartygsinteckningar. Jämför reservation 23 (M), 24 (SD) och 25 (KD). Tonnagebeskattning innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån storleken på fartygens lastutrymme, med en teknisk term kallad nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. tillstyrkte regeringens förslag om att införa tonnagebeskattning i (prop. 2016/17:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). Bestämmelserna trädde i kraft . För att rederiverksamheten ska anses som kvalificerad ska den bl.a. avse transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en viss minsta total innesluten volym (med en teknisk term kallat bruttodräktighet), har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är svenskregistrerade respektive registrerade i ett register i en stat inom Europeiska unionen. Företag som vill att rederiverksamheten ska tonnagebeskattas i stället för att beskattas konventionellt ska ansöka om godkännande för tonnagebeskattning i förväg. Ett godkännande för tonnage-beskattning gäller tills vidare. Företaget kan som huvudregel lämna systemet tidigast efter tio beskattningsår. I kommittémotion 2020/21:3469 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås en utvärdering av tonnageskatten för att få fler svenskflaggade fartyg. I kommittémotion 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 föreslås att fler fartyg ska få möjligheten att välja att omfattas av tonnageskattesystemet eftersom sjöfarten är hårt konkurrensutsatt och behöver mer likvärdiga villkor i förhållande till andra nationer och en översyn av regelverket med stämpelskatt för fartyg för att få fler svenskflaggade fartyg och en renare flotta. I kommittémotion 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 41 föreslås att tonnageskatten ska utvecklas för att stärka förutsättningarna för den svenska sjöfarten och att möjligheten att ta bort stämpelskatten på fartygsinteckningar ska utredas. I kommittémotion 2020/21:505 av (KD) föreslås att tonnageskattesystemet ska förenklas så att fler kan omfattas. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ett svenskt tonnage-beskattningssystem i betänkande 2016/17:SkU6, för vilket det fanns ett samstämmigt stöd i . När det gäller yrkandet om en ändring av tonnagebeskattningen har utskottet prövat motsvarande yrkande (bet. 2019/20:SkU21). Utskottet framhöll då att syftet med att införa ett system med tonnagebeskattning är att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . Även om svenska fartyg i inrikes trafik kan utsättas för konkurrens från utländska fartyg som omfattas av tonnagebeskattning är det framför allt fartyg i internationell trafik som är utsatta för internationell konkurrens. Utgångspunkten är därför att systemet med tonnagebeskattning är begränsat till fartyg som används i internationell trafik. För att undvika svåra bedömningsfrågor och gräns-dragningsproblem räcker det att ett fartyg huvudsakligen ska användas i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land för att vara kvalificerat. Att fartyget huvudsakligen ska användas i internationell fart eller inrikes fart i ett annat land innebär att fartyget till eller mer ska användas i sådan trafik (jfr prop. 1999/2000:2 del 1 s. Finansminister anförde i flera svar på skriftliga frågor , att regeringen har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen om tonnagebeskattning. Hon har vidare anfört att eventuella överväganden om ändringar av stämpelskatten för fartygsinteckningar bör göras med beaktande av vad utvärderingen av reformen utvisat och att en sådan inte bör göras förrän systemet har varit i kraft . Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu rikta tillkänna-givanden till regeringen om en ändring av tonnagebeskattningen eller om en översyn av stämpelskatten på fartygsinteckningar. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att utreda en avdragsrätt för företags konstinköp. Jämför reservation 26 (C). I kommittémotion 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 10 föreslås en utredning av möjligheten att införa avdragsrätt för konst för företag eftersom det kan vara ett sätt att skapa en större marknad för ny konst utan statlig styrning. Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrkt motionsförslag om ändrad avdragsrätt för konstinköp och framhållit att företagens skatteregler inte i första hand bör utformas för att fungera som ett indirekt stöd till konstnärlig verksamhet. Utskottet anser inte att det finns något skäl att nu göra en annan bedömning. Motionsförslaget avstyrks därmed. Företagande och investeringar, punkt 1 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 34, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 13, 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:520 av (SD), 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 8, 2020/21:718 av m.fl. (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1686 av m.fl. (S), 2020/21:1717 av (M), 2020/21:1855 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14, 16, 17 i denna del, 18 och 19, 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2020/21:2736 av och (båda M) yrkande 5, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3253 av m.fl. (L), 2020/21:3407 av m.fl. (KD), 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 3. I vårbudgeten 2020 presenterade regeringen en ny satsning på miljösparkonto, ett subventionerat sparkonto där pengarna ska gå till miljövänliga projekt. Satsningen bekostas genom höjd skatt på bl.a. investeringssparkontot (ISK). Det innebär att regeringen premierar sparare som flyttar sina pengar till miljösparkonto och straffar fondspararna. Vi menar att det är en mycket olycklig utveckling. Sparkonton ger generellt sett lägre avkastning än fondsparande och därtill påverkar det ISK-kontots attraktivitet negativt. Vi värnar ISK-kontots kärnvärden eftersom det ska vara ett enkelt sparande, med låga trösklar, präglat av förutsägbarhet och långsiktighet. Det bidrar till en sund sparandekultur, bättre förutsättningar för fler att köpa en bostad och en bättre samhällsekonomi i stort. För att bidra till omställning och kompetensutveckling under arbetslivet bör arbetsgivarna få bättre möjligheter att investera i sina anställdas utbildning. För att understödja kompetensutveckling ska därför en skattelättnad införas för företag som köper utbildning till sina anställda. En sådan skattelättnad innebär att arbetsgivaren kan få en reducerad kostnad vid inköp av externa kurser som bidrar till kompetensutveckling så att det blir mindre kostnadskrävande att investera i sina medarbetare. Vi föreslår därför att möjligheten att införa ett sådant avdrag ska utredas. Företagande och investeringar, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 8, 2020/21:718 av m.fl. (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14, 16, 17 i denna del, 18 och 19 samt 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 13, 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:520 av (SD), 2020/21:1686 av m.fl. (S), 2020/21:1717 av (M), 2020/21:1855 av (M), 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2020/21:2736 av och (båda M) yrkande 5, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 34, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3253 av m.fl. (L), 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 12, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3407 av m.fl. (KD), 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 3. Investeringar leder till sysselsättning och utveckling. Vår vision är att vårt land ska generera välstånd till godo för hela samhället. En viktig komponent i detta är att det ska vara lönsamt att investera i nya idéer och industriella koncept. Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag, som troligen hade varit mindre intressanta att investera i utan avdraget. Vi har för avsikt att vidareutveckla investeraravdraget med beaktande av nivån på avdraget, möjligheten för juridiska personer att nyttja avdraget och att låta allmänheten använda sig av det för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag. Vi föreslår därför att möjligheten för juridiska personer att använda investeraravdraget ska utredas och att nivån på investeraravdraget ska ökas. I budgetpropositionen valde den rödgröna regeringen att endast efter införandet av investeringssparkontot ändra förutsättningarna för sparformen och tillförde ett strafftillägg om av avgiftsunderlaget. De småsparare som t.ex. skulle vilja återgå med sitt sparande till en vanlig aktiedepå tvingas att avyttra samtliga värdepapper då värdepapper inte kan flyttas ut från investeringssparkontot. Vi föreslår därför att beräkningen av avgiftsunderlaget för investeringssparkonton ska återställas till den ursprungliga nivån vid införandet. I takt med att värdepappershandeln utvecklats har brister i lagen om investeringssparkonto utkristalliserat sig. Vid börsnoteringar är det vanligt förekommande att emissioner innehåller både nyemitterade och befintliga aktier, t.ex. när storägare avyttrar ett eget innehav. Kombinationen av nyemitterade och befintliga aktier har gjort att vissa banker och finansinstitut exkluderat innehavare av investeringssparkonton från deltagande i dessa börsnoteringar. Anledningen är en otydligt formulerad lagtext som räknar upp vilka tillgångar som är tillåtna att överföra till investeringssparkontot, vilket av några marknadsaktörer tolkats som att det som inte räknas upp inte är tillåtet. Vidare anger lagtexten att investeringssparkontot upphör om kontoinnehavaren eller investeringsföretaget inte följer bestämmelserna i lagen. Flera aktörer har därför vidtagit försiktighetsåtgärder och utestängt innehavare av investeringssparkonton från mixade emissioner, medan andra tvärtom har erbjudit sina kunder att delta trots att de inte har bestått av nyemitterade aktier. Vi föreslår därför att lagen ska förtydligas och moderniseras och därigenom möjliggöra för innehavare att delta i fler nyemissioner. När kapitalförsäkringar infördes gjordes detta med en modell för långsiktig schablonmässig avkastningsskatt utifrån schablonintäkt och kapitalskatt som beräknades på basis av kontots totala värde. har även investeringssparkonton tillkommit. Regeringen har dock förändrat beskattningen genom att göra ett avsteg från marknadsräntorna som grund för skatten. Vi vill att den senaste höjningen av avkastningsskatten ska återställas eftersom den kan innebära en i genomsnitt högre beskattning än normal kapitalskatt. Coronapandemin har kraftigt påverkat det svenska näringslivet och än har vi inte sett de totala effekterna. I efterdyningarna av pandemin kommer vi att behöva se över dels hur vi skapar förutsättningar för svenska företag att ta sig igenom den ansträngda situationen, dels hur näringslivet ska rustas och hur dess konkurrenskraft kan stärkas. Ett förslag som är av intresse är en förändring av dagens system för ett bolags resultatutjämning över åren. kan ett bolag kvitta förluster endast mot eventuella vinster kommande år. Vi föreslår därför en utredning om möjlighet för ett företag att kvitta förluster mot tidigare års vinster, en s.k. carry back som bl.a. används i , och . Vi anser att företagare är viktiga för vårt välstånd, vår välfärd och trygghet. Det är viktigt att förstå att varje företag är unikt, varje uppstart har sin särskilda resa och varje konjunktur har sitt tidstypiska utfall. Vi föreslår därför en utredning om att förenkla och förbättra reglerna om periodiseringsfonder när det gäller maxbelopp, tidsperiod för återföring samt maximalt antal fonder. Runt om i arrangeras marknadsplatser där enskilda företagare kan ställa ut sina varor till försäljning. Detta är mycket positivt inte minst för kulturlivet och för svenskproducerade varor. Beskattningen av dessa verksamheter tycks dock variera ganska kraftigt. Kassaregisterlagen är del av det regelverk som innefattar sådana tillfälliga marknader, men den har tekniska begränsningar. Vi föreslår därför att möjligheten att införa en schablonbeskattning eller andra beskattningsmetoder för företag som säljer varor på tillfälliga marknader ska utredas. Forskning och utveckling är en fundamental del av företagens produktutveckling som genererar tillväxt, arbetstillfällen och på lång sikt framtida ekonomiskt underlag för finansiering av trygghet och välfärd. Vi vill ge ett extra ekonomiskt utrymme för de tidiga innovationsprocesserna i företag och deras avdelningar eller specifika dotterbolag för forskning och utveckling. Vi föreslår därför en utredning om möjligheten att införa särskilda skattelättnader för forskning och utveckling. har skuldsättningen successivt ökat i samhället, vilket långsiktigt kan komma att utgöra en samhällsrisk. Vi tror att det i allmänhet är positivt att uppmuntra till ett buffertsparande och bromsa riskerna för privat överskuldsättning. En skattemässigt enkel och fördelaktig beskattning är att föredra för att uppmuntra till privat sparande. Vi föreslår därför att det ska utredas hur kapitalskatterna ska utformas och hur en finansiell beskattning bäst stimulerar till sparande och motverkar överskuldsättning. Företagande och investeringar, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 13, 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:520 av (SD),