bet · H801MJU9 · 2021-02-25 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 10 och partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 23 anförs att regeringen ska verka för att EU:s system för handel med utsläppsrätter anpassas till användningen av koldioxidavskiljning och lagring, s.k. CCS (carbon capture and storage) och s.k. bio-CCS, dvs. avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor, i anslutning till nästa översyn av systemet. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Europeiska kommissionen presenterade sitt meddelande om den europeiska gröna given (COM(2019) 640). Den gröna given är en tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettonollutsläpp av växthusgaser, och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från förbrukningen av resurser. I den gröna given anger kommissionen att den avser att lägga fram ett förslag om en klimatlag för EU där målet om klimatneutralitet till 2050 byggs in i lagstiftningen. Vidare anför kommissionen att den avser att lägga fram en plan för att höja EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp till minst minus , med sikte på minus . Kommissionen anför vidare att den senast avser att se över och vid behov föreslå ändringar av alla relevanta klimatrelaterade politiska instrument, bl.a. systemet för utsläppshandel, ansvarsfördelningsförordningen, förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF-förordningen) samt energiskattedirektivet. När det gäller bioekonomin kan noteras att kommissionen anför att hållbar återbeskogning, ny skogsplantering och att man återställer utarmade skogar kan öka upptaget av koldioxid och förbättra skogarnas motståndskraft och främja den cirkulära bioekonomin. Kommissionen kommer att utarbeta en ny skogsstrategi för att bl.a. främja bioekonomin. Enligt faktapromemoria 2019/20:FPM13 Meddelande om en europeisk grön giv välkomnar regeringen meddelandet och att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt under den nya kommissionens mandatperiod. I promemorian anförs vidare att klimatomställningen innebär en möjlighet att stärka EU:s konkurrenskraft och välfärd. En klimatlag på EU-nivå bör lägga fast ett långsiktigt utsläppsmål om nettonollutsläpp till samt vägledande principer för att nå detta mål. Förslagen bör grunda sig på ett tydligt europeiskt mervärde och samhällsekonomisk effektivitet. Regeringen välkomnar att den gröna given ska bidra till en konkurrenskraftig ekonomi som också skyddar, bevarar och förbättrar EU:s naturkapital och biodiversitet samt allmänhetens hälsa och välbefinnande. Regeringen stödjer ansatsen att EU-budgeten ska bidra till en klimatomställning i hela EU. Regeringen ser fram emot en översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter bl.a. för att ökade kostnader för utsläppen ska bli en starkare drivkraft i klimatomställningen. När det gäller frågan om bioekonomin kan noteras att regeringen enligt faktapromemorian välkomnar att kommissionen tar fram en ny skogsstrategi. Regeringen anser att strategin även fortsättningsvis ska betona skogens mångsidighet och ta sin utgångspunkt i hållbart skogsbruk och därmed omfatta både brukande och bevarande av skog som jämbördiga mål. Regeringens målsättning är att skogsstrategin ska vara jämbördig och samstämmig med strategierna om biologisk mångfald, bioekonomi och klimatanpassning och att det nationella självbestämmandet i skogliga frågor ska fortsätta att värnas. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnade i sitt granskningsutlåtande över kommissionens meddelande om den gröna given det förslag om en europeisk klimatlag som kommissionen lämnat i enlighet med vad som aviserades i den gröna given (utl. 2019/20:MJU17). Utskottet uttalade att det anser att den europeiska klimatlagen bör lägga fast det långsiktiga utsläppsmålet om nettonollutsläpp till samt vägledande principer för att nå detta mål. EU:s mål för minskningar av växthusgasutsläpp till 2030 bör skärpas till minst minus jämfört med och vara i linje med 1,5-gradersmål. Utskottet uttalade vidare att det ansåg att målet om nettonollutsläpp till bör gälla såväl för EU som helhet som för varje enskild medlemsstat på nationell nivå. Utskottet anförde även att lagstiftningen i klimatramverket till 2030 behöver ses över och välkomnade därför den översyn som aviseras i meddelandet. När det gäller bioekonomin framhöll utskottet bl.a. att skogsstrategin bör formuleras så att den främjar en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Skogsstrategin ska vara jämbördig med bl.a. EU:s strategier om biologisk mångfald, bioekonomi och klimatanpassning. Utskottet uttalade även att bör fortsätta att syfta till att göra det möjligt att ersätta fossilintensiva material och bränslen med förnybara, biobaserade alternativ. Förslaget till en europeisk klimatlag presenterade Europeiska kommissionen sitt förslag till en europeisk klimatlag. [1] Förslaget syftar till att fastställa ett ramverk för att uppnå unionens gemensamma målsättningar om klimatneutralitet (nettonollutsläpp) av växthusgaser till 2050 och framsteg i klimatanpassningsarbetet. Vidare ska kommissionen senast se över och vid behov lämna förslag på ett skärpt utsläppsmål till 2030. Av faktapromemoria 2019/20:FPM30 En europeisk klimatlag framgår att regeringen välkomnar förslaget. Regeringen anser att EU efter 2050 bör uppnå negativa utsläpp i linje med 1,5-gradersmål och att målet om nettonollutsläpp till också bör gälla både för EU och för varje enskild medlemsstat på nationell nivå. EU:s klimatmål till 2030 bör skärpas till minst minus och möjliggöra för EU att höja sitt åtagande under . Relevant EU-lagstiftning behöver ses över för att säkerställa att ett skärpt 2030-mål kan nås. Regeringen välkomnar en regelbunden utvärdering av unionens och medlemsstaternas åtgärder för att nå målet om klimatneutralitet. Klimatlagen bör säkerställa att all relevant EU-lagstiftning ses över samt att ny lagstiftning och nya åtgärder utformas för att se till att dessa är förenliga med, och bidrar till, att uppfylla målet om klimatneutralitet till och 1,5-gradersmål. Omställningen ska i första hand uppnås genom minskade växthusgasutsläpp inom unionen. Vidare bör återstående utsläpp i sektorer där nollutsläpp är svårast att uppnå, exempelvis jordbruket, kunna kompenseras. Regeringen analyserar i vilken utsträckning negativa utsläpp kan bidra. Även verifierade utsläppsminskningar i tredjeland, i enlighet med artikel 6 i , bör enligt regeringen i viss utsträckning kunna användas som kompletterande åtgärder. Sådana åtgärder ska dock inte leda till minskade ansträngningar för att minska utsläppen. På miljörådets möte antogs en allmän inriktning om förslaget till en europeisk klimatlag. Kommissionens meddelande om en höjning av klimatambition antog kommissionen ett meddelande om en höjning av klimatambition . [2] I meddelandet anför kommissionen att den kommer att lägga fram ett EU-omfattande mål för minskade växthusgasutsläpp i hela ekonomin som består av en minskning på jämfört med , inklusive utsläpp och upptag. Kommissionen kommer att se över sin viktigaste klimat- och energilagstiftning. Kommissionen tar i meddelandet bl.a. särskilt upp EU ETS och markanvändningssektorn som områden som kommer att omfattas av denna översikt. Kommissionen avser att utarbeta de viktigaste nödvändiga lagstiftningsförslagen . I meddelandet framhåller kommissionen att den europeiska ekonomiska reaktionen på covid-19 erbjuder en unik möjlighet att påskynda övergången till en klimatneutral ekonomi genom att investera i den nödvändiga omställningen. Europeiska unionens återhämtningspaket med anledning av covid-19-krisen, Next Generation EU, och den fleråriga budgetramen –2027 ger enligt kommissionen betydande kraft för att bidra till den gröna och digitala omställningen som eftersträvar. Europeiska unionen kommer att fortsätta att bygga vidare på goda resultat när det gäller klimatåtgärder och parallell ekonomisk tillväxt. Kommissionen framhåller att utsläppen inom EU, inklusive upptag, var uppskattningsvis lägre 2019 än 1990 medan ekonomin hade ökat . Detta visar att det går att ta itu med klimatförändringarna och säkerställa en hållbar ekonomisk tillväxt och skapa arbetstillfällen. I överläggningspromemorian inför överläggningen med miljö- och jordbruksutskottet om meddelandet anfördes att regeringen välkomnar kommissionens breda ansats för den kommande översynen av genomförandelagstiftningen och ser fram emot att analysera de konkreta lagförslagen som kommer att presenteras . När det gäller frågan om målet till 2030 noterar regeringen kommissionens förslag att övergå till ett nettomål. Detta innebär att både utsläpp och upptag räknas in i målet. Regeringen anför att den avser att verka för att bruttomålet behålls. För det fall att en övergång till nettomålsystem görs anser regeringen att det är viktigt att målet är rätt utformat så att det på ett ansvarsfullt sätt värnar klimatmålens integritet, genomförbarhet och ambition samt bidrar till kostnads- och samhällsekonomiskt effektiva lösningar. Regeringen anser att det är centralt att varje medlemsstat uppnår klimatneutralitet till 2050 och att detta är en förutsättning för ett nettomål. EU:s system för handel med utsläppsrätter EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) ses regelbundet över. Systemet reformerades inför den fjärde handelsperioden som inleds . Av artikel 30 i ändringsdirektivet[3] följer att direktivet ska ses över mot bakgrund av den internationella utvecklingen och de internationella insatser som görs för att uppnå långsiktiga mål. Regeringen anförde i budgetpropositionen att ska ha en ledande roll i klimatarbetet inom EU och i internationella sammanhang (prop. 2020/21:1 utg.omr. Regeringen framhöll att var drivande reform av EU ETS. Reformen har lett till att priset på utsläppsrätter ökat kraftigt, vilket i sin tur lett till markanta utsläppsminskningar i EU . Enligt regeringens bedömning var dock förändringen av EU ETS otillräcklig för att styra mot ett skärpt 2030-mål och klimatneutralitet . Regeringen driver därför bl.a. på för att EU ETS ska skärpas i den kommande översynen, t.ex. genom att taket för hur många utsläppsrätter som delas ut skärps samt att gratistilldelningen av utsläppsrätter och den kompensation som vissa länder ger till sin industri upphör. Regeringen anser att lämpliga instrument bör identifieras alternativt utformas inom EU för att skapa ekonomiska incitament för negativa utsläpp. Frågan om EU ETS var senast uppe i miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2020/21:MJU4 Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter. Där uttalade utskottet bl.a. följande: Utskottet har vid upprepade tillfällen betonat vikten av ett välfungerande EU ETS för att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå de långsiktiga klimatmålen. Utskottet påminner om att EU:s utsläppshandelssystem går in i en ny handelsperiod. Flera nya bestämmelser kommer då att börja gälla. Utskottet påminner även om en ny mekanism för att ta bort överblivna utsläppsrätter från systemet. Utskottet vill i denna del särskilt framhålla att mekanismen är resultatet av ett svenskt förslag. Utskottet noterar att det av ändringsdirektivet följer att systemet ska ses över på nytt med anledning av långsiktiga mål. Utskottet välkomnar denna översyn och påminner om att det är kommissionen i egenskap av förslagsställare som lägger fram förslag till ny revidering av utsläppshandelsdirektivet. Utskottet kommer givetvis att följa förhandlingarna om det kommande förslaget med stort engagemang. Enligt utskottet är det emellertid inte rimligt att redan nu ta ställning till vilka frågor regeringen ska driva i dessa förhandlingar. Frågan är för tidigt väckt. EU:s klimatmål och den gröna given EU har en avgörande roll som global ledare i klimatfrågan och utskottet välkomnar kommissionens förslag till en europeisk klimatlag. Utskottet noterar och välkomnar även kommissionens meddelande om en höjning av klimatambition. Utskottet anser, liksom regeringen, att klimatmålet till 2050 ska gälla både för EU som helhet och för varje enskild medlemsstat på nationell nivå. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2020/21:2922 (C) yrkande 3 i denna del, 2020/21:3349 (M) yrkandena 44 och 45 samt 2020/21:3368 (M) yrkandena 38 och 39 kan lämnas utan åtgärd. När det gäller frågan om kompletterande åtgärder noterar utskottet att regeringen anfört att kompletterande åtgärder bör kunna användas i viss utsträckning för att nå klimatmålen. Utskottet anser därför att det inte finns anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen enligt förslaget i motionerna 2020/21:3349 (M) yrkande 46 och 2020/21:3368 (M) yrkande 40. Vidare välkomnar utskottet att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt av kommissionen, vilket bl.a. framgår av kommissionens meddelande om den gröna given. Det är nu angeläget att den höga ambitionen omsätts i konkret politik och lagstiftning. När det gäller frågan om den gröna given och bioekonomin vill utskottet, liksom tidigare, framhålla betydelsen av att formuleras så att den främjar en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Det är också viktigt att även fortsättningsvis syftar till att göra det möjligt att ersätta fossilintensiva material och bränslen med förnybara, biobaserade alternativ. Utskottet välkomnar sammanfattningsvis kommissionens ambitiösa intentioner på området och ser fram emot att få återkomma i dessa frågor när kommissionen kommer med konkreta förslag. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2922 (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2928 (C) yrkande 5 samt 2020/21:3282 (L) yrkande 1. EU:s system för handel med utsläppsrätter Utskottet vill inledningsvis betona betydelsen av ett välfungerande och ändamålsenligt utsläppshandelssystem (EU ETS) för att EU på ett kostnadseffektivt sätt ska kunna nå de långsiktiga klimatmålen. Utskottet noterar vidare att EU:s utsläppshandelssystem går in i en ny handelsperiod där flera nya bestämmelser kommer att börja gälla, bl.a. regler om en ny mekanism för att ta bort överblivna utsläppsrätter från systemet. Denna reglering är resultatet av ett svenskt förslag. Som utskottet tidigare noterat ska EU ETS i enlighet med regelverket på nytt ses över med anledning av långsiktiga mål. Utskottet kan därutöver konstatera att det av kommissionens meddelande om en höjning av klimatambition framgår att kommissionen kommer att se över sin viktigaste klimat- och energilagstiftning. EU ETS ingår även i denna översyn. Utskottet kommer att följa detta arbete med stort intresse och ser fram emot att ta del av de kommande redovisningarna av detta arbete. Mot bakgrund av vad som redovisats bedömer utskottet att förslagen i motionerna 2020/21:2922 (C) yrkande 7, 2020/21:3349 (M) yrkande 10 och 2020/21:3368 (M) yrkande 23 är för tidigt väckta och avstyrker därför yrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att se över den ekonomiska politiken, om att öka delaktigheten och förståelsen för klimatpolitikens betydelse, om initiativet Fossilfritt , om klimat och biologisk mångfald och om en rättvis klimatomställning. I motion 2020/21:1462 av (S) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att den ekonomiska politiken behöver ses över för att säkerställa att ett klimatperspektiv är integrerat i alla reformer. m.fl. (S) framhåller i motion 2020/21:2503 yrkande 2 vikten av att verka för initiativ som ökar delaktigheten och förståelsen för klimatpolitikens betydelse. Motionärerna framhåller att delaktighet har betydelse för klimatpolitikens förankring och därmed förmåga att vara politiskt möjlig. Kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 6 berör initiativet Fossilfritt . Motionärerna anser att initiativets arbetsmetod att samverka för att nå resultat bör genomföras på flera samhälls- och miljöområden. Det är därför angeläget att i det fortsatta arbetet med Fossilfritt även inkludera andra miljöområden med koppling till klimatmålet för att hitta synergier mellan andra miljömål och klimatmålet och för att undvika eller minimera målkonflikter mellan olika miljömål. I yrkande 7 i samma motion framhålls att klimat och biologisk mångfald behöver hanteras tillsammans. Motionärerna framhåller att klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald är starkt sammankopplade men ofta hanteras separat. Det är viktigt att identifiera och dra nytta av möjligheter till positiva synergier mellan åtgärder för klimatet och åtgärder för biologisk mångfald. Motionärerna vill att ekosystembaserade och naturbaserade lösningar används i klimatomställningen. Yrkande 24 i samma motion berör frågan om en rättvis klimatomställning. Motionärerna anför bl.a. att klimatomställningen måste ha ett ökat fokus på var arbetstillfällen försvinner och var det kan komma nya. Vidare framhålls att hela ska leva, utvecklas och främjas av klimatomställningen. Det behövs ett ökat stöd från medborgarna för att genomföra klimatomställningen på ett rättvist och mer solidariskt sätt. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling I den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) föreslår regeringen att ökade ansträngningar ska göras för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden för att nå det långsiktiga och tidssatta utsläppsmålet. Regeringen bedömer att arbetet med att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden bör innefatta att • all relevant lagstiftning ses över för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag • regeringen i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål vid behov omformulerar målen så att de är förenliga med klimatmålen • regelverket tydliggörs så att konsekvensanalyser görs av effekter för klimatet inom de politikområden där det är relevant. Regeringen anför vidare att de klimatmål som har beslutat om är sektorsövergripande. För att klimatmålen ska kunna nås behöver aktörer inom alla samhällsområden och på alla nivåer bidra. För att regeringens klimatpolitiska arbete ska kunna utgå från det långsiktiga tidssatta utsläppsmålet i enlighet med 3 § klimatlagen behöver klimatet, enligt regeringens bedömning, integreras i alla relevanta politikområden, inte bara i politik som endast syftar till att minska utsläppen. Utmaningen är att se klimatomställningen ur ett helhetsperspektiv där samtliga politikområden bidrar till att utsläpp av växthusgaser minskar i linje med mål. Arbetet med att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden bör därför innefatta de tre områden som framgår av regeringens bedömning ovan. Miljö- och jordbruksutskottet uttalade i samband med sin behandling av klimathandlingsplanen bl.a. följande (bet. 2019/20:MJU16): I likhet med regeringen bedömer miljö- och jordbruksutskottet att aktörer inom alla samhällsområden och alla nivåer behöver bidra för att nå de klimatmål som har beslutat om. Utskottet delar även regeringens bedömning att klimatet behöver integreras i alla relevanta politikområden – inte bara i politik som endast syftar till att minska utsläppen – för att arbetet ska kunna utgå från det långsiktiga tidsatta utsläppsmålet i klimatlagen. Utskottet välkomnar därför den inriktning för klimatpolitiken som regeringen lämnar i handlingsplanen. Utskottet delar regeringens bedömningar av de förändringar som behöver göras och de åtgärder som behöver vidtas för att nå klimatmålen. Utskottet ser positivt på regeringens ansats att göra ökade ansträngningar för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden och instämmer i regeringens bedömning av vad detta arbete bör innefatta. Utskottet konstaterar i likhet med Miljömålsberedningen att klimatpolitiken är komplex och inte enbart en uppgift för miljöpolitiken. Utskottet delar regeringens och Miljömålsberedningens ställningstagande att regeringen i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål vid behov ska omformulera målen så att de är förenliga med klimatmålen. När det gäller frågan om vikten av delaktighet i klimatarbetet kan vidare noteras att regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen anför att det krävs ett brett engagemang och förankring i hela samhället för att ska lyckas med målsättningen att bli världens första fossilfria välfärdsland. En inkluderande klimatpolitik tar enligt regeringen hänsyn till de olika förutsättningar som finns i städer och på landsbygden liksom i olika inkomstgrupper. Landsbygden har en nyckelroll i omställningen till en mer cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi, och de värden som skapas i omställningen måste också komma landsbygden till del. För att hela landet ska kunna utvecklas och ställa om till fossilfrihet behöver särskilda hänsyn tas, och genomförandet i glesbygden och landsbygden ska anpassas till de särskilda förutsättningar som råder där. Regeringen delar Klimatpolitiska rådets syn att en effektiv klimatpolitik behöver bygga på legitimitet, tillit, rättvisa och acceptans. Miljö- och jordbruksutskottet uttalade vid sin behandling av den klimatpolitiska handlingsplanen (bet. 2019/20:MJU16) att utskottet delade regeringens uppfattning att det krävs ett brett engagemang och förankring i hela samhället för att ska lyckas bli världens första fossilfria välfärdsland. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (dir. 2019:101). Syftet är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås. • se över hur kan anpassas för att utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen • identifiera annan relevant lagstiftning som kan ha betydelse för att nå klimatmålen • redovisa på vilket sätt lagstiftningen är relevant för möjligheterna att nå klimatmålen • prioritera lagstiftningarna utifrån förutsättningar att bidra till att dessa mål kostnadseffektivt nås • se över denna lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag • lämna nödvändiga författningsförslag • redovisa eventuella ytterligare utredningsbehov • i konsekvensanalysen bl.a. beskriva hur förslagen påverkar svenska företags konkurrenskraft, risken för koldioxidläckage och de globala koldioxidutsläppen. Uppdraget att se över hur kan utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen, samt analysen av annan relevant lagstiftning, ska redovisas i ett delbetänkande (tilläggsdirektiv M 2019:05). Uppdraget ska slutredovisas . Kommittédirektiven bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. När det gäller klimatet och den ekonomiska politiken kan noteras att det i januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna, anges att det ekonomiska utrymme som finns ska användas till att bl.a. genomföra klimatomställningen. För att säkra en god ekonomisk utveckling, vårt framtida välstånd och en god välfärd krävs en politik som bl.a. främjar näringslivets hållbara omställning. Exempelvis ska en kraftfull grön skatteväxling genomföras. Vidare kan noteras att regeringen när det gäller riktlinjerna för den ekonomiska politiken i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 volym 1) anförde att coronapandemin har drabbat och världen hårt. Regeringen föreslog därför i propositionen tillfälliga åtgärder för att återstarta ekonomin och reformer som ska bidra till att lösa de långsiktiga samhällsproblemen. Regeringen anförde att den avser att öka takten i klimatomställningen och att dess ambition är att ska jobba sig ur krisen och bygga ett samhälle som är bättre och mer hållbart än vad det var före pandemin. För att ta ur ur lågkonjunkturen föreslog regeringen bl.a. omfattande gröna investeringar. De åtgärder som föreslogs ska enligt regeringen bidra till att bl.a. öka takten i klimatomställningen och stödja återhämtningen. uttalade vid sin behandling av budgetpropositionen (bet. 2020/21:FiU1) bl.a. att utskottet ställde sig bakom regeringens förslag om att den ekonomiska politiken ska bygga starkare, tryggare och mer hållbart.