bet · H901CU1 · 2021-11-26 00:00:00 — Regeringen lämnar en tydlig bedömning när det gäller investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande och hur det stödet bidrar till måluppfyllelsen. Detta är positivt. Utskottet kan konstatera att det även saknas en tydlig bedömning av resultatet och måluppfyllelsen i vissa andra delar av området. Det gäller bl.a. de statliga kreditgarantierna samt stöden för att underlätta för enskilda att ordna bostad (hyresgarantier) och omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Det saknas vidare även en bedömning av vilka insatser regeringen anser bidrar till den del av målet som handlar om att underlätta ekonomisk utveckling (se avsnitt 3.3.4 En väl fungerande bostadsmarknad och ekonomisk utveckling och avsnitt 3.4.5 Statens insatser underlättar bostadsbyggandet). Utskottet vill slutligen återigen peka på att regeringen inte gör någon samlad bedömning av måluppfyllelsen när det gäller det övergripande bostadspolitiska målet. Enligt de nya riktlinjerna bör en samlad bedömning göras. Utskottet förutsätter därför att en sådan bedömning görs i kommande resultatredovisningar. När det gäller området konsumentpolitik konstaterar utskottet att resultatredovisningen har en enhetlig och tydlig struktur med informativa rubriker. Redovisningen görs med utgångspunkt från främst de angivna centrala resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna med en tydlig koppling till det riksdagsbundna målet. Flera avsnitt i resultatredovisningen innehåller en sammanfattande bedömning av det resultat som uppnåtts, vilket underlättar förståelsen. Som helhet anser utskottet att redovisningen är tydlig och pedagogisk. Utskottet påpekade att flera av avsnitten i resultatredovisningen var väsentligt kortare än tidigare, vilket försvårade möjligheten att få en tydlig bild av vilka insatser som bidrar till måluppfyllelsen. Det är därför positivt att redovisningen i årets budgetproposition innehåller en något utförligare beskrivning av tillsynsarbete när det gäller affärsmetoder som skadar konsumenter och produktsäkerhetsområdet (avsnitt 4.3.1 och 4.3.2). Som helhet är dock redovisningen fortfarande relativt kortfattad och begränsad. Det torde alltså enligt utskottet finnas utrymme för en ännu tydligare redovisning av hur statliga anslagsmedel har använts och vilka resultat som uppnåtts i förhållande till det mål som har beslutat på området. I anknytning till den del av målet som avser ekonomiskt hållbar konsumtion hade utskottet t.ex. gärna sett en redovisning av vilka insatser som har genomförts för att motverka överskuldsättning. Den kommunala konsumentvägledningen har en betydelsefull roll när det gäller att ge stöd till konsumenter som är i behov av rådgivning vid ett personligt möte. Sedan rådgivningstjänsten Hallå konsument infördes har dock antalet kommuner som tillhandahåller konsumentvägledning minskat. Utskottet menar att konsekvenserna av den utvecklingen för konsumentstödet är något som regeringen kunde ha tagit upp i resultatredovisningen. I sammanhanget kan tilläggas att i ett tillkännagivande har begärt att regeringen ser över hur den kommunala konsumentvägledningen kan stärkas och utvecklas (bet. 2020/21:CU12, rskr. 2020/21:267). Utskottet ser fram emot att ta del av regeringens redovisning av vilka åtgärder som vidtas med anledning av tillkännagivandet. Utskottet konstaterar vidare att tidsserierna i tabellerna även är relativt korta trots att det borde finnas statistikuppgifter tillbaka. Enligt de nya riktlinjerna för utformningen av resultattexter bör utvecklingen redovisas i tabeller och diagram med minst tioåriga tidsserier om det är möjligt. Som utskottet uttalade är det positivt att resultatredovisningen nu innehåller fler tabeller . saknar utskottet fortfarande vissa uppgifter i tabellerna. När det t.ex. gäller andelen företag som frivilligt rättat sig efter tillsynsbeslut saknas det även uppgifter om antalet meddelade tillsynsbeslut (tabell 4.1 och 4.3). Vidare hade uppgifter om antalet ärenden (inkomna och/eller avgjorda) samt handläggningstider hos Fastighetsmäklarinspektionen respektive kunnat ge en tydligare bild av resultatet inom dessa myndigheter (tabell 4.2 och 4.4). I enlighet med riktlinjerna gör regeringen en inledande samlad bedömning av måluppfyllelsen, vilket är bra (avsnitt 4.3.6). Utskottet saknar dock en tydlig resultatredovisning och en bedömning av måluppfyllelsen när det gäller den del av målet som handlar om socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Enligt utskottet finns det skäl för regeringen att inför kommande års resultatredovisningar överväga hur man skulle kunna redovisa och bedöma insatser som tar sikte på socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Slutligen noterar utskottet att regeringen inte lämnar någon redogörelse för Forumet för miljösmart konsumtions arbete och hur erfarenheterna från forumets arbete kommer att tas till vara. Detta var något som utskottet efterlyste . Statens budget inom utgiftsområde 18 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt utskottets förslag. lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Det innebär en avvikelse i förhållande till regeringens förslag när det gäller stödet för energieffektivisering av flerbostadshus och investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1) föreslår regeringen att ramen för utgiftsområde 18 ska uppgå till 7 , varav 6 för området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet och för området konsumentpolitik. Nedan redogörs i korthet för regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet. För vissa anslag redovisas även förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling Anslaget får användas för utgifter för insatser inom det bostadspolitiska området. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för att tillföra medel för innovativa och hållbara samhällsbyggnadsprojekt i samband med företagsetableringar och företagsexpansioner samt stads- och ortsutvecklingsprocesser i ett antal kommuner i och . Anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner med en svag bostadsmarknad för undsättning eller omstrukturering av kommunala bostadsföretag med ekonomiska svårigheter och för statsbidrag till kommuner med en svag bostadsmarknad för stöd till företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Anslaget får även användas för utgifter för att administrera stöden. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Dessutom föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som går i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (kommunala hyresgarantier) och för utgifter för statsbidrag till bygggemenskaper. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för internationellt arbete. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för ett uppdrag till att se över om och hur införandet av gränsvärden för byggnaders klimatpåverkan kan påskyndas och hur tillämpningen av klimatdeklarationer kan utvidgas. Regeringen föreslår även att tilldelas ytterligare medel för information och vägledning om det nya kravet på klimatdeklarationer vid uppförande av nya byggnader som träder i kraft . Myndigheten ska också ansvara för tillsyn, drift och förvaltning av det nya systemet för klimatdeklarationer för att säkerställa en långsiktig och ändamålsenlig tillämpning. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2022. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med 2022 för ett uppdrag till att utveckla arbetet inom byggsektorn med omställningen till en cirkulär ekonomi. ska arbeta för att möjliggöra byggande med mindre cementanvändning och främja återvinning och återbruk av befintligt byggmaterial. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för att Rådet för hållbara städer ska kunna fördela medel till samhällsbyggnadsprojekt i samband med företagsetableringar samt stads- och ortsutveckling i och samt stödja berörda kommuner i arbetet. Bemyndigande att ställa ut kreditgarantier I anslutning till förslaget om anslag lämnas även förslag om bemyndigande för regeringen att ställa ut kreditgarantier. Kreditgarantierna administreras av . Garantierna ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och minskar behovet av topplån eller egen kapitalinsats för den som bygger bostäder. Bestämmelserna om kreditgarantier finns i förordningen (2020:255) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande och förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Dessa garantier finansieras utanför statens budget genom avgifter som ska täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. Avgifterna ska också täcka finansieringen av sådana fastighetsförvärv som undantagsvis får göra för att skydda statligt garanterade lånefordringar. I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för nybyggnad och ändringar av bostäder, avlösen av kommunala borgensåtaganden och lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativa hyresrätter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 . Anslaget får användas för () förvaltnings-utgifter. SGI bedriver även avgiftsbelagd verksamhet. Intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten består av uppdragsverksamhet inom geoteknisk och miljögeoteknisk forskning, utveckling och kunskapsförmedling samt rådgivning. Avgifterna disponeras av SGI. Myndighetens uppdragsverksamhet har som ekonomiskt mål att den ska bidra till att täcka verksamhetens kostnader. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Anslaget får användas för Lantmäteriets förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för arbete med översyn av mellan och samt för utgifter för bidrag till för att upprätthålla och utveckla den geodetiska infrastrukturen. Lantmäteriet bedriver även avgiftsbelagd verksamhet. De offentligrättsliga avgifterna består dels av avgifter för lantmäteriförrättningar, dels av avgifter för pantbrevsregistrering, som Lantmäteriet disponerar. Avgifterna består även av expeditionsavgifter för inskrivning enligt jordabalken m.m., vilka Lantmäteriet inte disponerar. Lantmäteriet bedriver också uppdrag i anslutning till fastighetsbildning, myndighetssamverkan samt tjänsteexport. Från och med ingår även tillhandahållande av grundläggande geografisk information och fastighetsinformation i uppdragsverksamheten. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att säkerställa fortsatt drift och utveckling av den geodetiska verksamheten vid . Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med för att möjliggöra digitalisering av strandskyddet. Anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till energieffektivisering av flerbostadshus. Anslaget får även användas för utgifter för att administrera stödet. Bestämmelser om stödet finns i förordningen (2021:664) om stöd till energieffektivisering i flerbostadshus. I propositionen föreslår regeringen en ändring av anslagets ändamål som innebär att anslaget inte längre ska användas för statsbidrag till förnyelse av utomhusmiljöer. Anslaget benämns nu Energieffektivisering av flerbostadshus. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget . Dessutom föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2023–2025. Regeringen anför i budgetpropositionen att det har införts ett stöd till energieffektivisering i flerbostadshus. Stödet syftar till att förbättra befintliga byggnaders energiprestanda genom att främja kostnadseffektiva åtgärder vid genomförandet av energieffektiviserande renoveringar. För att skapa bättre förutsättningar att uppnå energieffektiviseringsstödets syfte och för att stödet ska ge ökad effekt bör medlen för stödet omfördelas. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget minskas med 2022. Anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för att anordna nya hyresbostäder och bostäder för studerande. Anslaget får även användas för utgifter för att administrera stödet. Bestämmelser om investeringsstödet finns i förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. Regeringen föreslår att anvisar 4 till anslaget . Dessutom föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2023–2025. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Anslaget får användas för förvaltnings-utgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Anslaget får användas för Fastighetsmäklarinspektionens förvaltningsutgifter. Enligt fastighetsmäklarlagen (2021:516) har Fastighetsmäklarinspektionen rätt att ta ut registreringsavgifter från fastighetsmäklare i form av ansöknings-avgifter och årliga avgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . För att ytterligare stärka Fastighetsmäklarinspektionens arbete med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism föreslår regeringen att anslaget ökas med 2022. Anslaget 2:4 Åtgärder på konsumentområdet Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till det civila samhällets organisationer som på olika sätt främjar konsumenternas intressen samt för statsbidrag till standardiseringsarbete. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Dessutom föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till utveckling av miljömärkningskriterier för konsumentprodukter och vid behov till information om märkningen. Statsbidraget betalas till , som ansvarar för det nordiska miljömärkningssystemet Svanen och EU-miljömärket EU Ecolabel i . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 18 läggs fram i sex motioner av , . I motionerna finns också förslag om nya anslag och om anslagens närmare ändamål samt om bemyndiganden som regeringen förslagit för vissa av anslagen. Det har även väckts motionsförslag om tillkännagivanden om anslagsfördelningen. I bilagorna 2 och 3 finns sammanställningar som visar hur motionsförslagen avviker från regeringens förslag när det gäller anslagen och beställningsbemyndigandena. I kommittémotion 2021/22:4023 av m.fl. (M) yrkande 1 anvisas totalt 1 mindre än vad regeringen föreslagit för utgiftsområde 18. Följande förändringar föreslås i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:4 : Motionärerna föreslår att anslaget minskas med för att finansiera andra prioriterade reformer. Anslaget 1:6 Lantmäteriet: Motionärerna föreslår att anslaget ökas med 20 för att förstärka arbetet med att korta Motionärerna föreslår med anledning av detta även att gör ett tillkännagivande till regeringen om en förstärkning av Lantmäteriet (yrkande 2). Anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus: Motionärerna föreslår att anslaget minskas med 1 . Motionärerna anför att stödet ska avvecklas successivt för att marknaden ska kunna anpassas till ett normalläge utan subventioner som snedvrider konkurrensen. Anslagna medel ska endast få användas till redan beslutade stöd. Vidare föreslår motionärerna att inte ska bemyndiga regeringen att ingå några ekonomiska åtaganden för anslaget (yrkande 5). Motionärerna föreslår med anledning av detta även att gör ett tillkännagivande till regeringen om en avveckling av stödet (yrkande 3). Anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande: anser att stödet ska avvecklas. Avvecklingen ska ske successivt för att marknaden ska kunna anpassas till ett normalläge utan subventioner som snedvrider konkurrensen. Anslagna medel ska endast få användas till redan beslutade stöd. Motionärerna föreslår att inte ska bemyndiga regeringen att ingå några ekonomiska åtaganden för anslaget (yrkande 5). Motionärerna föreslår med anledning av detta även att gör ett tillkännagivande till regeringen om en avveckling av stödet (yrkande 4). I kommittémotion 2021/22:3886 av m.fl. (SD) anvisas totalt 4 mindre än vad regeringen har föreslagit för utgiftsområde 18. Följande förändringar föreslås i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:4 : Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Motionärerna avvisar de anslagshöjningar om sammanlagt som regeringen föreslår för uppdrag till , myndighetens information, vägledning och tillsyn m.m. med anledning av de nya reglerna om klimatdeklarationer. I stället föreslår motionärerna att av regeringens föreslagna anslagshöjning används för att ta fram riktlinjer som en informativ utgångspunkt för en frivillig klimatcertifiering kopplad till gränsvärden. Medlen ska även få användas för rådgivning om en sådan frivillig klimatcertifiering. Anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus: Motionärerna föreslår att anslaget minskas med 1 . Anslaget ska således inte tilldelas några medel. Motionärerna anser att denna form av satsning på energieffektivisering är alltför kostsam sett till klimatnyttan. Anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande: föreslår att anslaget minskas med 4 . Anslaget ska således inte tilldelas några medel. Motionärerna anser att investeringsstödet är mycket kostsamt och ineffektivt. Medelstilldelningen avstyrks därför. Motionärerna anför vidare bl.a. att lämnar förslag om att anslå medel på andra områden för att minska boendekostnaderna och öka bostadsbyggandet. Anslaget 2:1 : Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Den föreslagna minskningen gäller den del av anslaget som avser finansiering och utveckling av jämförelsetjänsten för remitteringar, Money from . Nya anslag: Dessutom föreslår motionärerna att det ska inrättas tre nya anslag inom utgiftsområde 18. Det första nya anslaget benämns Stöd till lokal konsumentvägledning, och för det föreslås ett anslag på . Anslaget ska få användas för utökad lokal konsumentvägledning och för att undvika neddragningar av den lokala konsumentvägledningen. Syftet med konsumentvägledningen ska vara att ge konsumenter råd om goda konsumentval och planering av budget för att undvika skuldsättning. Det andra nya anslaget benämns Ökad trygghet i utsatta områden, och för det föreslås ett anslag på . Anslaget ska få användas för att utöka planeringen av den fysiska miljön och utveckla en organiserad samverkan mellan bl.a. polisen, fastighetsägare och andra aktörer för att öka tryggheten i utsatta bostadsområden. Anslaget ska även få användas för att skapa och införa en nationell handlingsplan för att göra bostadsområden tryggare. Det tredje nya anslaget benämns Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder, och för det föreslås ett anslag på . Motionärerna vill återinföra ett anslag för stöd för radonsanering av bostäder. Småhusägare ska kunna ansöka om stödet. I kommittémotion 2021/22:4122 av m.fl. (C) anvisas totalt 1 mindre än vad regeringen har föreslagit för utgiftsområde 18. När det gäller anslagen 1:4, 1:5, 1:6, 2:1, 2:2 och 2:3 föreslår motionärerna att pris- och löneomräkningen justeras ned. Följande förändringar föreslås i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:4 : Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Anslaget 1:5 : Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Anslaget 1:6 Lantmäteriet: Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus: Motionärerna föreslår att anslaget minskas med 2022 för att bidra till finansieringen av andra prioriterade reformer. Anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande: föreslår att anslaget minskas med 2022 för att bidra till finansieringen av andra prioriterade reformer. Motionärerna anför vidare att i andra sammanhang har presenterat en omfattande politik för hur byggandet kan öka och utnyttjandet av det befintliga beståndet kan förbättras utan användande av stora statliga subventioner. Anslaget 2:1 : Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Anslaget 2:2 : Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Anslaget 2:3 Fastighetsmäklarinspektionen: Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . I partimotion 2021/22:3271 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) anvisas totalt 5 mer än vad regeringen har föreslagit för utgiftsområde 18. Följande förändringar föreslås i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:4 : Motionärerna föreslår att anslaget ökas med . Ökningen av anslaget ska användas för att finansiera ett stöd för tillgänglighetsanpassning av samhället. Anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus: Motionärerna föreslår att anslaget ökas med för att möta det omfattande behov av renovering och energieffektivisering som finns i det svenska flerbostadshusbeståndet. Anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande: föreslår att anslaget ökas med i syfte att öka antalet nybyggda klimatsmarta flerbostadshus. Anslaget 2:1 : Motionärerna föreslår att anslaget ökas med för att förstärka konsumentväglednings- och skuldrådgivningsverksamheterna i kommunerna. Vid användning av stödet till anställning ska det krävas 50 procents medfinansiering av kommunerna. Anslaget 2:2 : Motionärerna föreslår att anslaget ökas med för att myndigheten ska kunna hantera den stora ökning av antalet ärenden som pandemin gett upphov till. Anslaget 2:4 Åtgärder på konsumentområdet: Motionärerna föreslår att anslaget ökas med för att stödja organisationer som ger stöd och information om konsumtion. Nya anslag: Motionärerna föreslår även att det ska inrättas fyra nya anslag inom utgiftsområde 18. Det första nya anslaget benämns Statliga topplån, och för det föreslås ett anslag på . Anslaget ska användas för att ytterligare stimulera byggandet av hyresrätter. Motionärerna anför att staten måste ta ett större ansvar för finansieringen av byggandet av hyresbostäder och föreslår att staten bör erbjuda topplån med låg ränta som ersätter större delen av det egna kapitalet för byggbolagen. Förslaget innebär en ökad upplåning för staten på . Det andra nya anslaget benämns Klimatsmart stadsplanering, och för det föreslås ett anslag på . Anslaget ska användas till projekt för att skapa klimatsmarta stadsdelar där olika aktörer bl.a. rustar hus till att bli mer klimatsmarta, väljer grön el, gör gatorna bilfria och startar odlingar i området. Det tredje nya anslaget benämns Investeringsstöd för uppförande av klimatsmarta flerbostadshus i trä, och för det föreslås ett anslag på . Anslaget ska användas för att stimulera till ett ökat byggande av flerbostadshus i trä. Det nya stödet ska rikta sig specifikt till de som avser att bygga klimatsmarta flerbostadshus i trä med rimliga hyror. Det ska vara möjligt för den som bygger flerbostadshus i trä att antingen ansöka om investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande från anslaget 1:8 eller att ansöka om investeringsstöd från det föreslagna nya anslaget.