bet · H801KrU8 · 2021-06-14 00:00:00 — Regeringen konstaterar att fler barn- och ungdomsorganisationer än tidigare söker bidrag, vilket leder till att många organisationer får mindre bidrag även om antalet medlemmar ökar. har covid-19-pandemin medfört svårigheter för organisationerna att genomföra sin ordinarie verksamhet. Statsbidraget till barn och ungdomsorganisationer höjs därför med 2021 och 2022. Likaså har LSU beviljats medel för att samordna information och utforma användarvänliga och tillgängliga plattformar för ungas egenorganisering. Regeringen tar upp att det överlag är vanligare att yngre personer drabbas av näthat än äldre. Bland dem som är uppger att de utsatts på grund av sina förtroendeuppdrag under . uppger yngre förtroendevalda en lägre anmälningsbenägenhet än äldre, respektive . Yngre förtroendevalda uppger också att de i högre grad än äldre påverkats på något sätt på grund av utsatthet eller oro för att utsättas. I gruppen uppgav att de påverkats, jämfört i gruppen eller äldre. Regeringen har gett (Brå) i uppdrag att kartlägga omfattningen och konsekvenserna av trakasserier, hot och våld mot politiskt förtroendevalda under där yngre förtroendevalda uppger att de i högre grad än äldre påverkats på något sätt på grund av utsatthet eller oro för att utsättas. Brå ska redovisa uppdraget till regeringen . Regeringen har beviljat medel till SKR:s arbete med att stödja och utveckla kommuners och regioners systematiska arbete för att förebygga och hantera hot och hat mot förtroendevalda även . Många kommuner och regioner har utarbetat rutiner för det omhändertagande säkerhetsarbetet, däremot varierar enligt regeringen systematiken i det förebyggande arbetet där unga förtroendevalda är en utsatt målgrupp. Projektet ska redovisas . () har i uppdrag att utifrån bl.a. ta fram och sammanställa kunskap om barns och ungas utsatthet för rasism. I uppdraget ingår även att kartlägga aktuell forskning och relevanta studier på området, inklusive statistik över anmälningar av t.ex. diskriminering på grund av etnicitet och religion. Uppdraget ska redovisas . () har fått i uppdrag att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda, hot och hat som sprids via internet och sociala medier där ungdomar är en utsatt målgrupp samt samverka med t.ex. och Center mot våldsbejakande extremism (CVE) vid Brå för att sprida den kunskapen. FOI ska lämna en slutredovisning . I motion 2020/21:968 vill (M) att regeringen utvärderar konsekvenserna av att kravet på medlemsavgift vid ansökan om bidrag från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har tagits bort. (M) vill i motion 220/21:2740 att regeringen ser över regelverket om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer för att motverka fusk och för att säkerställa att utbetalda bidrag används ändamålsenligt (yrkande 1) samt att krav på medlemsavgift införs för att motverka fusk med statliga bidrag till barn- och ungdomsorganisationer från MUCF (yrkande 2). I kommittémotion 2020/21:3942 menar m.fl. (SD) att ungdomspolitiken inte ska utnyttjas som ett instrument för att premiera och styra ungdomars engagemang mot subjektivt utvalda politiska frågor (yrkande 1) samt att regeringen bör agera för en bredare representation av ungdomsorganisationer när ska representeras i ungdomspolitiska sammanhang (yrkande 2). Vidare vill motionärerna i samma motion att regeringen ska vidta åtgärder för att öka kunskapen i samhället om och motverka den svenskfientlighet som drabbar barn och unga (yrkande 3). Motionärerna tycker att regeringens ungdomspolitik präglas av att man subjektivt försöker rikta ungdomars politiska engagemang mot vissa utvalda politiska frågor samt att det är olämpligt att luta sig alltför tungt mot för Ungdomsorganisationer (LSU) i skrivelsen. Motionärerna menar att svenskfientliga tendenser är uppenbara och omdiskuterade i många delar av samhället och att alla former av rasism och diskriminering ska bekämpas. I kommittémotion 2020/21:3177 anför Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 8 att det behövs bättre stöd för ett bättre umgängesklimat för unga på internet. Motionärerna refererar till att det finns regler om hot och hat, men för fram att det också finns andra typer av kommentarer och ageranden som kan hindra ungas yttrandefrihet och göra stor skada för unga människor. m.fl. (V) vill i kommittémotion 2020/21:3932 att regeringen får i uppdrag att komplettera handlingsplanen Till det fria ordets försvar med en del om civilsamhället (yrkande 1), att regeringen ger förslag om hur det administrativa regelverket för ungas organisering kan förenklas (yrkande 2), att det bör införas en försöksverksamhet, i en eller flera kommuner, med sänkt rösträttsålder till vid val till kommunfullmäktige (yrkande 3) samt att regeringen ger förslag på åtgärder för att utöka det ungdomspolitiska rådets mandat och ge det en mer strategisk roll i utvärderingen av de ungdomspolitiska målen (yrkande 4). För motionärerna är det en central demokratifråga att civilsamhällesorganisationer har goda villkor för att verka och att ungdomsrörelsen är en viktig del av civilsamhället samt att den rymmer många olika sorters föreningar. Motionärerna menar att det är viktigt att utgångspunkten för bidragsgivningen är att civilsamhället får agera fritt och demokratiskt. I kommittémotion 2020/21:3950 vill m.fl. (KD) yrkande 10 att Forum för levande historia får i uppdrag att informera om den våldsbejakade islamismens brott. Målet är att alla ungdomar ska ha makt att forma sina liv och ha inflytande över samhällsutvecklingen. Därför välkomnar utskottet att regeringen prioriterar att alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget. Detta är en särskilt viktig prioritering i ljuset av omställningen till digitala tjänster för bl.a. samhällsservice och åsiktsutbyten som pågår i vårt samhälle. En viktig fråga är, med den representativa demokratins struktur som bas, hur ungdomars engagemang bäst kanaliseras i mellan analoga och digitala angreppssätt. Utskottet delar regeringens bedömning att ungas organisering är en viktig del i att öka ungas inflytande och delaktighet, inte minst ungdoms-organisationernas roll som demokratiskola är viktig. Utskottet välkomnar därför att statsbidraget till ungdomsorganisationerna förstärks –2022 tillsammans med uppdraget till LSU att utforma digitala verktyg och plattformar för ungas organisering. Här är även uppdragen till MUCF att stärka ungas kunskap om den lokala demokratin och utveckla ungas demokratiska färdigheter samt BO:s arbete med vägledning om hur barn och unga kan ta sina demokratiska rättigheter i bruk viktiga. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att regeringen, för att komma vidare i arbetet med ett tydligt, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor, har tillsatt en utredning om personuppgiftsbehandling i ärenden om stöd till det civila samhället (dir. 2020:113). Uppdraget ska redovisas . Enligt tilläggsdirektiv ska utredningen även analysera inrättandet av en stödfunktion som kan bistå myndigheter med fördjupade granskningar av bidragssökande organisationer eller annan offentligt finansierad verksamhet tillsammans med nödvändiga författningsförslag. Det uppdraget ska redovisas (dir. 2020:117). Det är helt grundläggande för en god samhällsutveckling att alla som deltar i det offentliga samtalet och engagerar sig i samhällsfrågor ska ha tillgång till ett grundläggande stöd vid utsatthet för hot och hat. Utskottet noterar att regeringen, utifrån sin handlingsplan Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer, har gett olika uppdrag för att hantera hot och hat i digitala miljöer. FOI ska göra en analys om hat och hot mot kvinnor i svenska digitala miljöer. Uppdraget ska redovisas . MUCF har fått i uppdrag att göra en kvantitativ och representativ kartläggning av omfattning och konsekvenser av trakasserier, hot och våld som riktas mot personer som företräder eller på annat sätt är verksamma inom organisationer i det civila samhället, däribland de barn- och ungdomsorganisationer som är en del av LSU. Uppdraget ska redovisas . (BroM) kampanj att öka kännedomen om sin webbplats ledde till en fördubbling av antal besök jämfört med och nådde ut till målgrupper som konstaterats vara särskilt utsatta för hot och hat i samhällsdebatten, framför allt kvinnor, unga och enskilda debattörer. BroM har även i uppdrag att förbereda en informationsinsats mot näthat kopplat till demokratiskt deltagande och delaktighet. Ett viktigt budskap för BroM:s informationsinsats är att uppmärksamma att näthat angår alla och inte enbart de som utsätts, att näthat kan vara brottsligt och att det finns stöd att få, t.ex. genom att göra en polisanmälan eller kontakta en stödorganisation. Utskottet vill understryka att upplevelser och erfarenhet av rasism riskerar att påverka ungdomars levnadsvillkor och makt att forma sina liv. Utöver de åtgärder som regeringen redovisar i skrivelsen noterar utskottet att har fått i uppdrag att, i samverkan med BO, Forum för levande historia och MUCF, identifiera och utifrån befintlig forskning, sammanställa och sprida metoder för att motverka rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott på nätet bland barn. Uppdraget ska slutredovisas . Internet bedöms av regeringen vara en väl integrerad del i de våldsbejakande extremistgruppernas verksamhet såväl i som utomlands. Uppdraget till FOI är en viktig del i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism. Utskottet noterar därtill att Brå i sin årsredovisning tar upp utvecklingsområden för att stärka och tydliggöra kommunernas roll och insatser i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism, bl.a. att arbeta med barn i extremistmiljöer och fortsätta utvecklingen av ett bedömningsstöd för att identifiera risker och riskpersoner. Utskottet ser inga skäl att föregripa resultatet av de insatser eller det utredningsarbete som pågår inom många olika områden och avstyrker därmed motionerna 2020/21:968 (M), 2020/21:2740 (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3177 (C) yrkande 8, 2020/21:3932 (V) yrkandena 1–4, 2020/21:3942 (SD) yrkandena 1–3 samt 2020/21:3950 (KD) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att i EU-sammanhang ta stor hänsyn till den nationella särarten inom ungdomspolitiken. Utskottet hänvisar till EU-samarbetets mervärde för den nationella ungdomspolitiken. Jämför reservation 19 (SD). Regeringen tar upp att medlemsstaterna i EU har bedrivit ett särskilt ungdomspolitiskt samarbete grundat på principerna om aktivt deltagande och lika tillgång till möjligheter samt Lissabonfördragets artikel 165 att EU:s ungdomspolitik ska främja samarbete mellan medlemsstaterna och vid behov stödja och komplettera nationella insatser. har EU strategiska ramverk för det ungdomspolitiska arbetet. Regeringen lyfter fram att EU:s ungdomspolitiska samarbete inte innehåller någon lagstiftning utan bygger på att medlemsstaterna slår fast gemensamma målsättningar via strategier och policyramverk. Regeringen menar att genom EU:s ungdomsarbete har möjlighet att utveckla delar av den nationella politiken samt erbjuda unga ökade möjligheter till rörlighet och inflytande. Samarbetet uppges i vissa fall har lett till att medlemsstaterna ändrat både sin politik och sin lagstiftning samt bidragit till att öka ungdomsorganisationernas kapacitet. Regeringen nämner vidare den s.k. ungdomsdialogen mellan bl.a. medlemsstaterna, EU:s institutioner, forskare och ungdomsorganisationer som ett viktigt instrument för att genomföra EU:s ungdomspolitik. I leds den nationella arbetsgruppen för ungdomsdialogen av LSU. MUCF har i uppdrag att genomföra utbildnings- och kommunikations-insatser som syftar till att öka kunskapen och stärka delaktigheten i frågor om EU. Enligt myndighetens olika undersökningar är unga mest intresserade av hur EU påverkar medborgaren och dess vardag, EU-medborgarens möjligheter och rättigheter, aktuella frågor och samarbete med andra EU-länder. Enligt rapporten är stödet för ett fortsatt EU-medlemskap stort bland unga; nio av tio vill att stannar kvar i EU. De flesta vill också att samarbetar mer med andra länder i . I kommittémotion 2020/21:3942 vill m.fl. (SD) yrkande 18 att ska agera för att man i EU-sammanhang tar stor hänsyn till nationell särart inom ungdomspolitiken. Motionärerna understryker att de ser ungdomspolitiken som en nationell angelägenhet och ställer sig kritiska till många insatser på det ungdomspolitiska området som genomförs av EU. Utskottet ser, i likhet med regeringen, det internationella samarbetet som en viktig del av den nationella ungdomspolitiken och att ett aktivt internationellt arbete bidrar till bredare perspektiv och förstärker den nationella ungdomspolitiken. Genom att nyttja de möjligheter som finns inom de olika EU-programmen, bl.a. plus, plus Utbildning, plus Ungdom och Europeiska solidaritetskåren, stärks barns och ungdomars erfarenheter av egna internationella samarbeten inom hela utbildningskedjan från förskola till grund- och högskola samt yrkes- och vuxenutbildningar och främjar samarbete mellan organisationer. Utskottet konstaterar att det i artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs att ett av målen för unionens insatser är att stimulera ungdomars deltagande i demokratiska liv. 2019–2027 hänvisar vidare till vikten av att stödja socialt och medborgerligt engagemang och att alla ungdomar har de resurser som behövs för att delta i samhället. Ungdomsområdet står inför ett flertal utmaningar som har accentuerats av covid-19-pandemin. Utskottets bedömning är att kunskaps- och erfarenhets-utbyte mellan organisationer samt jämförelse av resultat av olika insatser kan bidra till större möjligheter för ungdomar att delta aktivt i samhällslivet. Utskottet ser, inom ramen för artikel 165 och på grundval av subsidiaritetsprincipen, positivt på rådsslutsatserna som antogs om att stärka ungas delaktighet och främja ungdomsrepresentation på alla beslutsnivåer (flernivåstyre). Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:3942 (SD) yrkande 18. Ungdomars hälsa, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3950 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2 och 9 samt 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12 samt 2020/21:2743 av (M). Jag tycker att mycket av det som skrivelsen tar upp är bra. Det är dock oroande att andelen unga som upplever stress, ängslan, oro eller ångest med nedsatt psykiskt välbefinnande har ökat . Forskning visar att unga mår sämre under covid-19-pandemin. Jag instämmer därför i att ett prioriterat område för att främja utvecklingen mot det ungdomspolitiska målet är att den psykiska hälsan bland unga ska öka. För att förbättra den psykiska hälsan bör en sammanhållen barn- och ungdomshälsovård samt en förstärkt elevhälsa och elevhälsogaranti införas. Det måste också bli en bättre övergång från barn- och ungdomspsykiatrin till vuxenpsykiatrin. När det gäller suicidprevention anser jag att det måste till handlingsplaner för självmordsprevention, att det bör tillsättas en när en ung person har begått självmord, att anmälningsplikt vid självmord bör återinföras och att psykiatriambulanser ska användas vid larm om självmord. Här är det glädjande att regeringen har avsatt medel för psykiatriambulanser. Jag föreslår även att det ska vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart ha evidensbaserade antimobbningsprogram. Ungdomar och utbildning, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3942 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6 och 16 samt 2020/21:3085 av (M). En högkvalitativ utbildningspolitik är av högsta prioritet för ett litet och exportberoende land som . Att erbjuda svenska elever en god utbildning genom hela utbildningskedjan är av yttersta vikt. Dessvärre ser vi att det finns ett flertal problem för att lyckas med de målsättningar som regeringen satt upp. Förutsättningarna för studier behöver skärpas. Vi är mycket kritiska till regeringens likvärdighetsbidrag. Enligt (SOU 2019:40) har likvärdigheten i inte försämrats i någon större utsträckning under . Riktade bidrag är snarare ett sätt att anpassa sig till de allvarliga problem som finns i dagens skola än att lösa dem. Vi anser att det inte i första hand är pengar som behövs för en större måluppfyllelse i skolväsendet utan stramare tyglar, tydligare fokus på kunskaper, skarpare ansvarsutkrävande och ökad statlig styrning. Likvärdighetsbidraget är dessutom ett mer eller mindre projekt-baserat ekonomiskt stöd, vilket leder till att skolpersonal lägger tid på ansökningsförfarandet i stället för att ägna sig åt skolans kärnuppdrag. Det har också visat sig att kommuner som har rätt till bidraget inte har kunnat ta del av det i sin helhet på grund av brist på behöriga lärare. I skrivelsen nämner regeringen i korta ordalag som säger att andelen högpresterande elever har minskat och andelen lågpresterande elever har ökat i . Denna analys stärks bl.a. av den senaste . Vi anser att det måste införas en tydlig strategi för hur andelen högpresterande elever ska öka. Riktade satsningar görs uteslutande mot skolor med socioekonomiska utmaningar medan satsningar på elever med goda studieförutsättningar uteblir. Svenska högskolestudenter är bland de äldsta i världen. Vi efterlyser en tydligare strategi för hur högskolestudier företrädesvis ska påbörjas tidigare än , inte minst då detta skulle gynna landets BNP och även stärka studenternas framtida pensioner. Det behövs ett intensifierat arbete inom förskola, skola och fritidsverksamhet som fokuserar på att upptäcka, ifrågasätta och förändra de värderingar och normsystem som utgör grunden för hederskulturen. Ett steg i detta arbete är att regelbundet arbeta med frågorna kring elevers attityder och erfarenheter av svenska demokratiska fri- och rättigheter likväl som skyldigheter. Det är viktigt att det aktiva värdegrundsarbetet påbörjas i tidig ålder för att förhindra att barn i växer upp i en verklighet utanför majoritetssamhället. Det är dessutom av yttersta vikt att den personal som kan komma i kontakt med dessa barn och ungdomar utbildas i att identifiera och bemöta offer för hedersförtryck på ett sätt som skapar trygghet. Ungdomar och arbetsmarknaden, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3942 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:3950 av m.fl. (KD) yrkande 3. Regeringen lämnar i skrivelsen en redovisning av utvecklingen mot det ungdomspolitiska målet att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Ett tillhörande handlingsprogram för perioden –2024 med över 100 insatser för att främja utvecklingen mot det ungdomspolitiska målet ingår i skrivelsen. På det arbetsmarknadspolitiska området är det knapert med förslag och inom arbetsmiljöområdet presenteras inga förslag alls. Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Det omfattar bl.a. en arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall. anmäldes ca 22 700 arbetsolyckor som ledde till sjukfrånvaro bland unga i åldern och yngre. Vidare anmäldes 2 300 arbetssjukdomar och 15 unga människor miste sitt liv på jobbet. Yngre kvinnor i åldern 16–upplever att de har blivit utsatta för sexuella trakasserier i arbetslivet. Av dessa uppger att de blivit utsatta för sexuella trakasserier från chefer, arbetskamrater eller andra personer på arbetsplatsen (2018:2). Detta är mycket allvarliga uppgifter och det är förvånande att regeringen inte återkommer med riktade insatser för att komma till rätta med detta. God arbetsmiljö är en förutsättning för ett långt arbetsliv. Vi vill därför att regeringen ger i uppdrag att kartlägga unga människors arbetsmiljö. Ungdomar och arbetsmarknaden, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3950 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2020/21:3942 av m.fl. (SD) yrkande 15. Många har blivit arbetslösa på grund av covid-19-pandemin och situationen på arbetsmarknaden kommer att vara tuff även om svensk ekonomi förväntas börja växa igen från låga nivåer. Det finns därför starka skäl att försöka underlätta återväxten av nya jobb. Jag instämmer därmed i det prioriterade området som nämns av regeringen om att öka social inkludering och etablering på arbetsmarknaden. Jag vill dock att arbetsgivaravgifterna slopas helt för alla arbetsgivare som anställer någon som är arbetslös och varit så i . På detta sätt nås en bred grupp av de som blivit arbetslösa under Coronakrisen, till skillnad från regeringens förslag om att endast sänka arbetsgivaravgiften för personer , vilket nu beslutats i och gäller 2023. Reformen har varit ineffektiv när det gäller att skapa jobb och det behövs en reform som når fler personer. Jag föreslår också att ett dubbelt jobbskatteavdrag även ska gälla för dem som tar en akademisk examen före sin 25-årsdag. På så sätt stimuleras de att ta sin examen och snabbt börja arbeta. Jobbskatteavdraget gäller då efter examen. Jag föreslår även att regeringen inför ett jobbskatteavdrag för unga upp till . Ungdomars boende, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3942 av m.fl. (SD) yrkandena 8–14 och 2020/21:3950 av m.fl. (KD) yrkande 4. I skrivelsen framhålls bostadsbristen och de problem som den medför för dagens ungdomar i . Regeringen är på vissa punkter relevanta i sina resonemang kring frågan, men undviker dock helt att angripa den omfattande och oansvariga migrationspolitikens påverkan på den bostadsbrist som ungdomar och andra samhällsgrupper drabbas hårt av. I stället framläggs en bild av att det endast är utbudet av bostäder som måste öka, snarare än att den onaturligt stora efterfrågan till följd av migrationspolitiken diskuteras och redovisas. Vi menar att detta är en missvisande och felaktig bild. Att ungdomar, som i första hand har hyresrätter att vända sig till för att få en bostad, drabbas av migrationspolitikens effekter på bostadsmarknaden, finns det klara och tydliga belägg för. har det förekommit att kommunalt ägda bostadsbolag öronmärker och kvoterar bort bostäder ur sina bestånd åt just nyanlända invandrare. Det förekommer att kommunala bolag med specifik inriktning mot studentbostäder öronmärker denna typ av bostäder till nyanlända migranter. Regeringen bör redovisa och angripa problemet med den förda migrationspolitikens påverkan på bostadsbristen hos ungdomar. För att minska bostadsbristen och utöka byggandet av bostäder bör regeringen utreda möjligheten för fastighetsägare att motverka trångboddhet och utreda möjligheter för finansiering av bostadsköp. Vidare behövs en bolånemodell för unga och en utredning av fler möjligheter till boende för unga och personer . En utökad planering för att studentbostäder finns tillgängliga är också av största vikt. När det gäller hemlöshet för barn ska en nollvision uppnås och en skärpning av lagstiftningen i förebyggande och uppsökande arbete. Vi instämmer i regeringens påståenden i skrivelsen om vikten av arkitektur, form och konst för olika platsers historiska betydelse. Vi instämmer även i det sätt på vilket regeringen framhåller ett levande kulturarv och dess betydelse för att skapa förankring och hemhörighet.