bet · H801AU11 · 2021-06-04 00:00:00 — Utskottet vill dock betona att arbetstagarnas och arbetsgivarnas situation också påverkas av en rad andra politikområden som har betydelse för arbetsmiljön. Utskottet uppfattar inte regeringens arbetsmiljöstrategi som någon uttömmande handlingsplan för vad som bör göras för att skapa ett väl fungerande arbetsliv. Ytterligare insatser kan behövas inom såväl arbetsmiljöpolitiken som andra politikområden. Ett av de områden som regeringen vill prioritera är att se till att arbetsmiljöregelverket är anpassat för både dagens och morgondagens arbetsliv. Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte bör finnas några oklarheter i arbetsmiljöansvaret och att det finns behov av att tydliggöra ansvarsförhållandena i vissa situationer. Det ska råda förutsägbara och trygga förhållanden även i ett arbetsliv i förändring. Det är därför välkommet att regeringen i strategin förklarar sin avsikt att se över arbetsmiljöregelverket. Utskottet noterar också att arbetsmarknadsminister i olika sammanhang har förklarat att arbete med att tillsätta en utredning i frågan pågår inom . När det gäller arbetsmiljöregelverket noterar utskottet att regeringen framhåller att det finns faktorer som gör att kvinnor och män inte har samma skydd i arbetsmiljön i vissa fall. Det är inte acceptabelt. Arbetsmiljöreglerna måste ge samma skydd för kvinnor och män oavsett yrke, bransch eller sektor. Mot den bakgrunden ser utskottet positivt på regeringens ambition att se över arbetsmiljöreglerna ut ett jämställdhetsperspektiv. För att den svenska arbetsmarknaden ska kunna behålla en hög skyddsnivå krävs vidare att kunskapsnivån följer med i de förändringar som sker i samhällslivet. Ambitionen bör vara att kunskapen om arbetsmiljö ska öka i hela samhället, från skola till forskning och hos såväl arbetsgivare som arbetstagare. Utskottet välkomnar att arbetsmiljöstrategin uppmärksammar behoven av höjda kunskapsnivåer. Till regeringens övriga fokusområden i arbetsmiljöstrategin hör bl.a. nollvisionen mot dödsolyckor som utvidgas till att ingen ska dö till följd av arbete och ett utvecklat arbete mot arbetslivskriminalitet. Utskottet ser positivt även på att dessa områden prioriteras och återkommer till dessa frågor under andra avsnitt i detta betänkande. Vidare välkomnar utskottet det nya upplägget med att låta myndigheterna på arbetsmiljöområdet få ett större inflytande över hur strategins innehåll ska genomföras. Det är lämpligt att låta experter på området ta fram åtgärder som på bästa sätt kan genomföra strategins prioriterade områden. Utskottet kommer med stort intresse att följa och Myndigheten för arbetsmiljökunskaps fortsatta arbete med att ta fram åtgärdsplaner. Utskottet noterar att myndigheterna ska lämna sina första skriftliga redovisningar till regeringen (A2021/00338). I några motionsyrkanden framställs förslag om vad motionärerna menar är uttryckliga brister i regeringens arbetsmiljöstrategi. I kommittémotion 2020/21:3870 (L) yrkande 2 anser motionärerna att strategin saknar ett företagarperspektiv och pekar bl.a. på vikten av att arbetsmiljöregelverket underlättar för företagen och inte bara ökar redovisningsbördan. Utskottet kan inte dela den uppfattning som framförs i motionen. Som utskottet anfört ovan menar det tvärtom att arbetsmiljöstrategin fångar upp situationen för företag och andra arbetsgivare väl. Regeringen betonar t.ex. i anslutning till prioriteringarna under delmålet om ett hälsosamt arbetsliv att minskad administration och regelbörda är viktigt för konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning i svenska företag. Regeringen framför också att arbetet med att förenkla för företag därmed är angeläget och att regler ska utformas på ett tydligt och enkelt sätt. Vidare pekar regeringen i strategin ut den viktiga roll som myndigheterna på arbetsmiljöområdet i sammanhanget har för att tillhandhålla information och sprida kunskap om arbetsmiljöfrågor. I kommittémotionerna 2020/21:3870 (L) yrkande 3 och 2020/21:3434 (L) yrkande 1 framställs krav på att arbetsmiljöstrategin i större utsträckning ska syfta till att ge arbetsgivare förutsättningar att prioritera ett förebyggande arbete mot sjukskrivningar. Motionärerna lyfter särskilt fram stress och psykisk ohälsa hos kvinnliga arbetstagare och vill bl.a. se insatser hos berörda myndigheter. Utskottet noterar att regeringen på flera ställen i arbetsmiljöstrategin lyfter fram det som uppmärksammas i motionerna. Som exempel pekar regeringen på att välfärdsyrken är överrepresenterade i sjukskrivningar på grund av stressrelaterad ohälsa. Regeringen betonar också att frågan om en god arbetsmiljö är en jämställdhetsfråga och vill se över arbetsmiljöregelverket ur ett jämställdhetsperspektiv. Utskottet noterar vidare att regeringen pekar ut den roll som bl.a. har för att bidra till att stärka det förebyggande arbetet på området. Det handlar bl.a. om samverkan med för att förebygga ohälsa, en utvecklad tillsyn av arbetsmiljön inom välfärden och att öka arbetsmiljökunskapen på alla nivåer. Sammantaget finner utskottet att det som efterfrågas av motionärerna på olika sätt redan tas om hand i regeringens nya arbetsmiljöstrategi. Det finns därför inte skäl för några initiativ från sida med anledning av motionsyrkandena som därmed avstyrks. Regeringens skrivelse bör läggas till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. insatser mot den psykiska ohälsan på arbetsplatserna och att skapa bättre förutsättningar för arbetsgivarnas förebyggande arbetsmiljöarbete. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens prioriteringar och pågående arbete. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L) samt särskilt yttrande 3 (C). I partimotion 2020/21:3366 av m.fl. (M) konstateras bl.a. att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor orsakade av organisatoriska och sociala problem har ökat . Motionärerna menar att det behövs åtgärder på flera plan för möta problemen med kvinnors ohälsa kopplat till arbetsmiljön (yrkande 8). Motionärerna ser bl.a. ett behov av att skapa en bättre incitamentsstruktur för arbetsgivare när det gäller det förebyggande arbetet med psykosocial arbetsmiljö samt tidiga insatser och bättre rehabilitering. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:658 att trygghet i arbetslivet måste garanteras precis som att alla människor ska ha rätt till ett tryggt liv i hemmet och i det offentliga rummet. Motionärerna vill därför att uppföljningen av arbetsgivare som bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete i fortsättningen ska göras (yrkande 6). Motionärerna framhåller vidare det ansvar som samtliga arbetsgivare har att bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete (yrkande 7). I motionen föreslås också en höjning av minimibeloppet för det vite som arbetsgivare kan dömas att betala vid brott mot arbetsmiljölagen (yrkande 8). I kommittémotion 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkas på en översyn av möjligheterna att förbättra arbetsmiljön på svenska arbetsplatser genom ökat fokus på stöd till arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete (yrkande 7). Motionärerna menar att det behövs specifika satsningar på bättre förutsättningar för arbetsgivare att bedriva ett förebyggande arbetsmiljöarbete, med ett speciellt fokus på små företags förutsättningar. I kommittémotion 2020/21:735 av m.fl. (V) slår motionärerna fast att arbetsgivaren behöver ha goda kunskaper om arbetsmiljö för att kunna leva upp till arbetsmiljölagens krav. Många arbetsgivare saknar dock grundläggande kunskaper om såväl arbetsmiljö som hur man bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. Motionärerna anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning för att överväga regler om obligatoriska moment med arbetsmiljökunskap för företag som vill anställa (yrkande 8). m.fl. (V) noterar i kommittémotion 2020/21:3865 att den höjning av pensionsåldern som gjordes inte har följts av några åtgärder som gör det möjligt att jobba längre, såsom förbättringar i arbetsmiljö och rehabilitering. Motionärerna anser att regeringen i budgetpropositionen bör redogöra för vilka åtgärder man vidtar för att människor ska kunna arbeta längre (yrkande 1). I kommittémotion 2020/21:3871 uppmärksammar m.fl. (KD) att många arbetsgivare, framför allt mindre företag, har svårt att leva upp till de skyldigheter och förväntningar som ställs på dem i fråga om rehabiliteringsansvar. Motionärerna vill se ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare, anställda på lämplig myndighet, som stöd för arbetsgivaren i rehabiliteringsfrågor (yrkande 3). Motionärerna menar att stödet skulle bidra till att öka arbetsgivarnas kunskap om arbetsmiljölagens krav på arbetsanpassning och rehabilitering samt bidra till att integrera den arbetslivsinriktade rehabiliteringen med det förebyggande arbetsmiljöarbetet på arbetsplatsen. m.fl. (L) ser i kommittémotion 2020/21:3870 ett behov av att tillsätta en utredning om arbetet mot psykisk ohälsa på arbetsplatser (yrkande 1). Motionärerna anser att regeringens insatser på området är otillräckliga och vill se en fullvärdig statlig utredning som ska föreslå hur stress kopplat till psykiska sjukdomar, mobbning och sexuella trakasserier kan inkluderas i högre grad i arbetsmiljöföreskrifterna. Utredningen bör också anta ett jämställdhetsperspektiv och ta sikte på hur berörda myndigheter kan arbeta för att fler arbetsgivare ska kunna prioritera förebyggande insatser. och (båda S) understryker i motion 2020/21:1675 vikten av en god arbetsmiljö. Motionärerna anser att det bör tas fram en plan för hur vi säkerställer en god arbetsmiljö för arbetstagare i takt med att pensionsåldern höjs. I motion 2020/21:1908 menar och (båda S) att fler åtgärder behövs för att tillförsäkra löntagare i en god arbetsmiljö. Motionärerna anser att ett friskare arbetsliv med god fysisk, organisatorisk och social arbetsmiljö bör vara högt prioriterat i regeringens arbete. Löntagare ska inte behöva slitas ut innan pensionsåldern. (C) tar i motion 2020/21:44 upp problemet med ökande psykisk ohälsa. Motionären anser att myndigheterna bör arbeta mer gränsöverskridande för att minska den psykiska ohälsan. Det kan handla om regelrätta föreskrifter till företagen men också om hur man kan samverka så att handläggningen av t.ex. sjukskrivning blir smidigare. En arbetsgivare är enligt 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skyldig att vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagarna utsätts för ohälsa eller olycksfall. En utgångspunkt i det förebyggande arbetet ska vara att allt sådant som kan leda till ohälsa eller olycksfall ska ändras eller ersättas så att risken för ohälsa eller olycksfall undanröjs. Av 3 kap. 2 a § framgår att arbetsgivaren systematiskt ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. Arbetsgivaren ska utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka riskerna i verksamheten och vidta de åtgärder som krävs till följd av detta. Arbetsgivaren är också skyldig att i den utsträckning verksamheten kräver det dokumentera arbetsmiljön och arbetet med den samt upprätta handlingsplaner för arbetsmiljöarbetet. Bestämmelserna i arbetsmiljölagen utvecklas och preciseras av bl.a. i föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) och i föreskriften om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Föreskrifterna förtydligar vad arbetsgivare och arbetstagare ska göra inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbete som alla arbetsgivare har ansvar att bedriva. Motionerna i detta avsnitt fokuserar på arbetsgivarnas ansvar att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete och på vikten av att ha ett fungerade förebyggande arbete på arbetsplatsen. Utskottet vill inledningsvis betona hur viktigt det är att alla arbetsgivare arbetar systematiskt med det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Det är grundläggande att ett aktivt arbetsmiljöarbete är en naturlig del i alla arbetsgivares dagliga verksamhet. För att det alls ska vara möjligt att kunna, orka och vilja arbeta ett helt arbetsliv måste en god arbetsmiljö finnas på plats. Arbetslivet får inte medföra att människor slås ut på grund av fysiska, organisatoriska eller sociala arbetsmiljöfaktorer. Vi befinner oss i där det tvärtom är centralt att den arbetande delen av befolkningen kan förlänga sitt arbetsliv för att säkra kompetensförsörjningen, pensionerna och finansieringen av välfärden. Utskottet menar att betydelsen av ett fungerande och gott systematiskt arbetsmiljöarbete inte kan underskattas. I kommittémotionerna 2020/21:3366 (M) yrkande 8 och 2020/21:3870 (L) yrkande 1 samt i den enskilda motionen 2020/21:44 (C) lyfts behovet av åtgärder för att möta den psykiska ohälsan, med särskilt fokus på kvinnors ohälsa. Utskottet delar motionärernas oro för utvecklingen på området. Vi har en situation där det i många kvinnodominerade branscher är vanligare med stress och psykiska påfrestningar i arbetet än för arbetsmarknaden i stort. Det är därför välkommet att regeringen agerar aktivt för att möta problemen. Utskottet menar att det är av stor vikt att frågor om arbetsmiljö också beaktas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det gäller inte minst frågan om psykisk ohälsa i arbetslivet. Det är därför välkommet att regeringen i sin arbetsmiljöstrategi 2021–2025 särskilt pekar ut behovet av att behandla frågan om en god arbetsmiljö som en jämställdhetsfråga. Utskottet noterar vidare att på uppdrag av regeringen lämnade en rapport om vad som ligger bakom könsskillnader i arbetsrelaterad psykisk ohälsa (rapport 2021:7). Frågan om psykisk ohälsa lyfts även i regeringens senaste forsknings- och innovationspolitiska proposition (prop. 2020/21:60), där det bl.a. finns en satsning på inrättandet av ett nationellt forskningsprogram om psykisk hälsa. Satsningen ryms inom ramen för Fortes anslagsökning för åren 2022–2024. Utskottet noterar vidare att motionärerna i kommittémotion 2020/21:658 (SD) yrkandena 6–8 efterfrågar olika insatser för att arbetstagarna ska känna sig trygga och säkra på sina arbetsplatser, däribland en årlig uppföljning av arbetsgivarnas systematiska arbetsmiljöarbete. Även utskottet anser naturligtvis att ingen ska behöva utsättas för hot eller våld, varken i hemmet eller på jobbet. Frågor om hot, våld och andra tillbud på arbetsplatser måste tas på största allvar. Utskottet ser därför positivt på att regeringen i sin arbetsmiljöstrategi –2025 lyfter fram frågan om hot och våld i arbetslivet som en prioriterad fråga. Utskottet konstaterar att det inte är fråga om ett nyväckt intresse utan att regeringen även tidigare aktivt agerat för att möta problemen. Som exempel ser en pågående utredning över frågan om det finns behov av skydd för arbetstagare vid diskriminering, trakasserier och hot av personer som inte är anställda på arbetsplatsen (dir. 2020:102). Regeringen har också tillsatt en utredning som ska föreslå hur konvention (nr 190) om avskaffande av våld och trakasserier ska genomföras i svensk rätt (dir. 2020:98). var pådrivande för att konventionen skulle röstas igenom på . Syftet med konventionen är att motverka våld och trakasserier samt könsrelaterat våld och könsrelaterade trakasserier i arbetslivet. Konventionen inkluderar även våld i hemmet och dess påverkan i arbetslivet. Som utskottet framhållit när vissa motsvarande förslag behandlats tidigare, senast i betänkande 2019/20:AU10 (s. 14 f.), gör viktiga insatser på området, inte minst genom sitt inspektionsarbete. Den nationella inspektionsinsatsen som utskottet tidigare lyft fram fortsätter med särskilt fokus på bl.a. våld och hot i arbetslivet. Utskottet menar fortfarande att insatsen kan bidra till att en större andel av landets arbetsgivare bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete och ett mer offensivt arbete mot bl.a. hot och våld på arbetsplatser. Vidare har utskottet fortfarande svårt att se ett mervärde i att låta göra tätare uppföljningar av arbetsgivarnas systematiska arbetsmiljöarbete. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att i det uttryckliga krav som finns på alla arbetsgivare att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete ligger att kartlägga riskerna för hot och våld i arbetsmiljön, vidta förebyggande åtgärder och även ha rutiner för stöd om något sker. innehåller även ett system med möjlighet att använda sig av vite på ett sätt som utskottet uppfattar som väl avvägt. I kommittémotionerna 2020/21:3284 (C) yrkande 7 och 2020/21:735 (V) yrkande 8 framhålls behovet av att på olika sätt stärka företagens förmåga att bedriva ett gott och förebyggande arbetsmiljöarbete. Motionärerna betonar på olika sätt också vikten av att stärka arbetsmiljökunskapen hos företagen som arbetsgivare. Utskottet delar grundsynen som framförs i motionerna, nämligen vikten av att ha välinformerade arbetsgivare för att dessa ska kunna leva upp till sitt arbetsmiljöansvar och bidra till en god arbetsmiljö på arbetsmarknaden i stort. Utskottet anser också att utmaningen med att få en överblick av regelverket och leva upp till sitt arbetsmiljöansvar kan vara olika stor beroende på arbetsgivarens storlek. Utskottet konstaterar att såväl arbetsmiljölagen som föreskrifter om bl.a. systematiskt arbetsmiljöarbete innehåller bestämmelser som anger hur arbetsgivarna ska bedriva och följa upp arbetsmiljöarbetet. Som hjälp till dem som ska följa och använda föreskrifterna har också tagit fram olika stöd och verktyg, såsom vägledningar till föreskrifterna. Regelverket utgör tillsammans med facklig närvaro, effektiv tillsyn och effektiva sanktionssystem en bra grund för arbetsgivarna att få till stånd ett effektivt förebyggande arbetsmiljöarbete och upprätthålla en god arbetsmiljö. Utskottet anser att tydliga och lättillgängliga regler är viktiga för att underlätta för arbetsgivare att göra rätt och stärker rättssäkerheten på området. I det sammanhanget noterar utskottet att har tagit fram ett förslag till en ny struktur för arbetsmiljöregelverket. Målet med den nya strukturen är att det ska bli lättare att överblicka, hitta och förstå regelverket. Förslaget var ute på remiss . Myndigheten ska analysera alla synpunkter som har kommit in för att sedan ta ställning till vilka justeringar som bör genomföras. Ambitionen är att de nya föreskrifterna ska träda i kraft . Utskottet vill särskilt betona vikten av att det fortsatta arbetet sker i samråd med arbetsmarknadens parter. Utskottet kommer med stort intresse att följa det vidare arbetet på området. När det särskilt gäller hur man kan stödja små och medelstora företag i arbetsmiljöarbetet välkomnar utskottet också att enligt sin instruktion uttryckligen har till uppgift att ta fram och tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information inom sitt ansvarsområde där de små och medelstora företagens behov särskilt ska beaktas. Utskottet noterar också att regeringen i sin arbetsmiljöstrategi –2025 betonar vikten av att skapa förutsättningar för alla arbetsgivare att göra rätt oavsett arbetsplatsens storlek. I fråga om behovet av stärkt arbetsmiljökunskap menar utskottet att regeringen är aktiv i denna fråga. Som exempel kan nämnas kontinuerliga uppdrag till Myndigheten för arbetsmiljökunskap för att utöka kunskapen om ett flertal områden. Utskottet noterar också att regeringen i sin nya arbetsmiljöstrategi genomgående betonar behovet av ökad kunskap och lättillgängliga arbetsmiljöregler. Utskottet utgår således från att det kommer att prägla stora delar av arbetsmiljöarbetet och att det är något som kan bidra till att stärka kunskapsnivån, inte minst hos arbetsgivarna. I kommittémotion 2020/21:3865 (V) yrkande 1 efterfrågas åtgärder som gör det möjligt för alla att jobba längre och att åtgärderna bör redovisas i budgetpropositionen. Även de enskilda motionerna 2020/21:1675 (S) och 2020/21:1908 (S) lyfter behovet av åtgärder för att det ska vara möjligt för alla att arbeta ett helt arbetsliv. Utskottet har inget annat synsätt än motionärerna när det gäller betydelsen av att skapa förutsättningar för ett långt och hälsosamt arbetsliv. Utskottet noterar att frågan är central också för regeringen. I sin arbetsmiljöstrategi –2025 framhåller regeringen som det första av fyra delmål att alla ska kunna, orka och vilja jobba ett helt arbetsliv. Utskottet uppfattar vidare att frågan också genomgående präglar regeringens arbetsmiljöarbete. Det kommer till uttryck genom bl.a. resurser och uppdrag till myndigheterna på arbetsmiljöområdet. Till skillnad från motionärerna i kommittémotion 2020/21:3865 (V) är utskottet inte övertygat om att en årlig redovisning i budgetpropositionen av insatser på området är rätt väg framåt. Utskottet har vid upprepade tillfällen vid behandlingen av budgetpropositionen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv betonat vikten av att resultatredovisningen fokuserar på resultat och inte insatser, senast i betänkande 2020/21:AU2 (s. 11). Utskottet står fast vid den uppfattningen. När det gäller kommittémotion 2020/21:3871 (KD) yrkande 3 om ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare som stöd för arbetsgivaren i rehabiliteringsfrågor välkomnar utskottet motionärernas omsorg om personer i behov av rehabilitering eller arbetsanpassning. Det är viktigt att det finns rätt verktyg för att möta behovet hos dessa personer. Utskottet noterar att ett liknande yrkande från under innevarande behandlades av socialförsäkringsutskottet i betänkande 2020/21:SfU1 (s. 16 f.). ansåg då att det inte fanns skäl för några initiativ på området. gör nu ingen annan bedömning. Med hänvisning till regeringens prioriteringar på området och det omfattande arbete som pågår på bred front ser utskottet inte att det finns anledning för att rikta något tillkännagivande till regeringen. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser mot dödsolyckor i arbetslivet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 7 (V) och 8 (KD). För att vända den negativa utvecklingen med ökande antal arbetsolyckor med dödlig utgång anser m.fl. (V) i kommittémotion 2020/21:735 att det bör tas ett helhetsgrepp kring frågan och tillsättas en statlig kriskommission mot dödsolyckor i arbetslivet (yrkande 9). I en sådan kommission bör företrädare för fack, arbetsgivare och berörda myndigheter ingå. I kommittémotion 2020/21:3409 anser m.fl. (KD) att regeringen behöver hitta nya arbetssätt för att nå nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet (yrkande 32). Enligt motionärerna saknas det en samlad bild av orsakerna till dödsolyckorna. Mer pengar till löser inte situationen, utan vad som behövs är ett strategiskt, analytiskt och långsiktigt tankesätt. m.fl. (S) anser i motion 2020/21:2475 2475 att insatser behövs för att stärka arbetsmiljöarbetet så att nollvisionen för dödsfall på jobbet kan bli verklighet (yrkande 1). Motionärerna vill bl.a. se att är mer ute på fältet och anför att de regionala skyddsombuden behöver bättre utbildning och att arbetsgivarna måste ta sitt ansvar. För att minska antalet dödsolyckor i arbetslivet anser m.fl. (S) i motion 2020/21:1782 att det behöver vidtas en rad olika åtgärder som kan stärka det systematiska arbetsmiljöarbetet. Motionärerna lyfter särskilt fram byggbranschen som problematisk. Utskottet vill inledningsvis slå fast att inget annat än nollvision kan gälla för dödsfall i arbetet. Ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Varje dödsolycka är en tragedi för de inblandade och oacceptabelt för ett modernt arbetsliv. Det kan inte nog understrykas hur viktigt det är att målmedvetet arbeta förebyggande mot arbetsolyckor. Arbetet måste bedrivas på många plan och handlar bl.a. om att arbetsgivaren måste säkerställa att de anställda har tid att utföra sitt arbete, att utrustningen på arbetsplatsen är säker och hel och att alla anställda har rätt förutsättningar och rätt utbildning för att utföra sina jobb. Det handlar om att skapa en kultur på jobbet och i samhället där alla arbetar tillsammans för att en trygg och säker arbetsmiljö ska vara en självklar utgångspunkt på alla arbetsplatser.