bet · H801SfU16 · 2021-03-12 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, som rör bl.a. pensionssystemet som helhet, överföring av premiepensionsrätt mellan makar samt garantipension och bostadstillägg. I betänkandet finns åtta reservationer (SD, C, V, KD) och ett särskilt yttrande (C). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Garantipension, bostadstillägg och efterlevandestöd 1.Pensionssystemet, punkt 1 (SD) 2.Pensionssystemet, punkt 1 (C) 3.Pensionssystemet, punkt 1 (V) 4.Pensionssystemet, punkt 1 (KD) 5.Överföring av premiepensionsrätt, punkt 2 (C, KD) 6.Garantipension, bostadstillägg och efterlevandestöd, punkt 3 (SD) 7.Garantipension, bostadstillägg och efterlevandestöd, punkt 3 (V) 8.Garantipension, bostadstillägg och efterlevandestöd, punkt 3 (KD) Garantipension, bostadstillägg och efterlevandestöd, punkt 3 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:302 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:738 av (S), 2020/21:998 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1307 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–8, 2020/21:1710 av (M) yrkande 2, 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:2156 av (S), 2020/21:2559 av (M), 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 5, 11 och 12, 2020/21:2647 av och (båda M), 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 10, 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (C, KD) Garantipension, bostadstillägg och efterlevandestöd 2020/21:51 av och (båda SD), 2020/21:999 av (M), 2020/21:1000 av (M), 2020/21:1307 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10, 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2020/21:1892 av och (båda S), 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:3094 av (M). Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (SD), (S), (KD), (S), (L), i (SD), (MP), (M), (M) och (SD). I detta betänkande behandlar utskottet ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Yrkandena rör bl.a. en utredning av pensionssystemet som helhet, överföring av premiepensionsrätt mellan makar, garantipensionens nivå samt beräkningen av bostadstillägget. En redovisning av de behandlade yrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden, som rör bl.a. en utredning av pensionssystemet som helhet, överföring av premiepensionsrätt mellan makar och information om pensioner. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (V) och 4 (KD). Den inkomstgrundade ålderspensionen omfattar inkomstpension och premiepension. Systemen bygger på livsinkomstprincipen, dvs. det är den enskildes samlade livsinkomst som styr den framtida pensionen. Den inkomstgrundade ålderspensionen intjänas individuellt. Faktorer som arbetslivets längd och antalet arbetade timmar är avgörande för pensionsutfallet. Även om pensionssystemet är baserat på livsinkomsten görs i vissa fall avsteg från denna princip, t.ex. när det gäller pensionsrätt för studier och pensionsrätt för barnår som ges till föräldrar. I dessa situationer kompenseras den enskilde för inkomstbortfallet. Inkomst- och premiepensionssystemen är finansiellt skilda från statens budget och hanterar sina egna inkomster och utgifter. Försäkringstagare får pensionsrätter som ger rätt till pensionsutbetalningar. Utbetalningarna finansieras genom allmän pensionsavgift, arbetsgivaravgift och statlig ålderspensionsavgift. Regelverket för den inkomstgrundade ålderspensionen finns i 58–64 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110), förkortad SFB. Pensionsrätten räknas fram på den pensionsgrundande inkomsten och det pensionsgrundande beloppet, vilka utgör pensionsunderlaget (58 kap. 5 § SFB). Vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten respektive det pensionsgrundande beloppet tas inte inkomst som överstiger 7,5 inkomstbasbelopp under ett intjänandeår med, det s.k. intjänandetaket (59 kap. 4 § och 60 kap. 5 § SFB). Enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift ska den försäkrade på inkomst av anställning och annat arbete, på upp till 8,07 inkomstbasbelopp, betala i allmän pensionsavgift. Den försäkrade får emellertid en skattereduktion på motsvarande belopp, vilket gör att de allra flesta i praktiken inte behöver betala avgiften. Arbetsgivare betalar en pensionsavgift på av varje anställds lön, även på den del av lönen som överstiger 8,07 inkomstbasbelopp, vilket regleras i 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980). I 3 kap. samma lag regleras avgiften för egenföretagare. På pensionsgrundande inkomst som inte är underlag för arbetsgivaravgifter, t.ex. sjukpenning och dagpenning från arbetslöshetskassa, betalas i stället statlig ålderspensionsavgift på , vilket regleras i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. När det gäller bl.a. inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning uppgår avgiften till . Pensionsrätten inom inkomstpensionen uppgår till av pensionsunderlaget (61 kap. 6 § första stycket 1 SFB). Pensionsrätten bokförs på ett inkomstpensionskonto, vars värde utgör pensionsbehållningen. Pensionsbehållningen ligger till grund för beräkning av det årliga uttaget av inkomstpension. Pensionsrätten inom premiepensionen uppgår till av pensionsunderlaget (61 kap. 6 § första stycket 2 SFB). Pensionsrätterna kan placeras aktivt i olika fonder som tillhandahålls på . Om inget val görs sker automatisk placering i statens fondportfölj AP7 Såfa. Pensionsåldern är flexibel. Inkomstgrundad ålderspension kan tidigast tas ut (56 kap. 3 § SFB). Någon övre åldersgräns finns inte. En anställd arbetstagare har rätt att arbeta fram till men får arbeta längre om arbetsgivaren går med på det, vilket regleras i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Vissa förmåner och beräkningar som anges i socialförsäkringsbalken ska knytas till en särskild ålder (riktålder för pension) som beräknas (2 kap. 10 a § SFB). Den beräknade riktåldern för pension ska gälla för det sjätte året efter beräkningsåret (2 kap. 10 c § SFB). Den som är gift eller har en registrerad partner kan välja att överföra hela premiepensionsrätten som har fastställts till sin make eller registrerade partner. Pensionsrätter överförs tills vidare om inget annat anges i anmälan (61 kap. 11–16 §§ SFB). Mottagaren får av det belopp som överförs, medan resterande fördelas mellan samtliga pensionssparare som s.k. arvsvinst (64 kap. 44 § SFB). kommer den som har fyllt , har inkomstgrundad pension som uppgår till mellan och och uppfyller vissa ytterligare villkor att ha rätt till den nya förmånen inkomstpensionstillägg. Reglerna om inkomstpensionstillägg finns främst i 74 a kap. SFB. Tjänstepensionen är den del av pensionen som betalas av arbetsgivaren. Villkoren för tjänstepensionen bestäms i ett kollektivavtal mellan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och fackförbund eller i avtal mellan den enskilde arbetstagaren och hans eller hennes arbetsgivare. De fyra största avtalen är ITP (privatanställda tjänstemän), avtalspension SAF-LO (privatanställda arbetare), KAP-KL och AKAP-KL (bl.a. kommunanställda) samt PA 16 (statligt anställda). Den statliga inkomstgarantin för konstnärer infördes och är sedan ett riksdagsbeslut föremål för en successiv avveckling (prop. 2009/10:18, bet. 2009/10:KrU12, rskr. 2009/10:285). Beslutet om avveckling innebär att de medel som avsatts för inkomstgarantierna efter hand förs över till pensionsgrundande långtidsstipendier. De konstnärer som hade rätt till inkomstgaranti vid tiden för beslutet berörs inte av det. (M) begär i motion 2020/21:998 yrkande 1 ett tillkännagivande om att det i högre grad ska löna sig att ha arbetat i utfallet i pensionssystemet. Enligt motionären är det inte rimligt att en person efter ett helt arbetsliv inte får mycket mer i pension än en person som varit arbetslös. Detta sänker tilliten till systemet, vilket är olyckligt när det fungerar bra finansiellt. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om möjligheten till en extern utredning som utvärderar pensionsreformen i sin helhet. Motionären anför som skäl att pensionssystemet behöver förändras så att det i högre grad lönar sig att ha arbetat. För detta ändamål bör en fullständig utvärdering av systemet göras av utomstående experter. I motion 2020/21:1710 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att tjänstepensionen bör kunna flyttas till en partner under äktenskapet utan att bodelning krävs. Motionären anför att det inte är tillräckligt att det går att flytta premiepensionen till sin partner. För att nå en större ekonomisk balans bör detsamma gälla i fråga om tjänstepensionen. I motion 2020/21:2647 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om delade pensionspoäng. Motionärerna anser att det bör utredas vilka effekter det får om pensionspoäng, intjänade under tid då makar har omyndiga gemensamma barn, delas lika. I motion 2020/21:3094 av (M) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till delad pensionsavsättning mellan föräldrar under föräldraledighet. Motionären anför att den förälder som stannar hemma går miste om pensionsavsättningar, vilket gör att det blir kostsamt att ha tagit mer ansvar . Det bör därför utredas hur föräldrar kan dela på pensionsavsättningar som görs för den ena förälderns räkning ett barn är hemma med den andra föräldern. I motion 2020/21:2559 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten till mer flexibilitet och bättre information om de val som berör uttag av tjänstepensionen. Enligt motionären gör ett krångligt system att många inte gör ett aktivt val eller väljer utan att förstå konsekvenserna. Motionären efterfrågar därför bättre information om valens konsekvenser och pensionens olika delar. Motionären anser också att det bör vara möjligt att göra uppehåll i utbetalningar och förändra utbetalningstiden i tjänstepensionen. I kommittémotion 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att värna valfriheten inom premiepensionen. Motionärerna anser att regeringen inte ska gå vidare med premiepensionsreformen utan i stället följa upp och utvärdera resultaten av de krav som ställdes på fonder 2018. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att riva upp reformen om ny och högre riktålder för pension. Enligt motionärerna finns det ingen gemensam pensionsålder som lämpar sig för alla individer och alla yrkesgrupper. En högre pensionsålder bör åstadkommas genom en betydligt högre grad av flexibilitet och med riktade incitament snarare än med tvång. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att verka för en mer jämställd pension. Att vara föräldraledig och arbeta deltid för att ge sina barn en drägligare tillvaro under småbarnsåren är något som ska värderas högre och ge minsta möjliga negativa effekt på pensionen. Till exempel behöver pensionsrätten för barnår stärkas. Motsvarande tillkännagivanden om pensionsrätt för barnår begärs i kommittémotion 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 28 och i kommittémotion 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkande 28. I kommittémotion 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om jämställda pensioner. Enligt motionärerna bidrar en ojämställd arbetsmarknad kraftigt till ojämställda pensioner. För att uppnå jämställda pensioner behöver både arbetslivet och familjelivet bli jämställt och pensionerna delas mer rättvist. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att dela pensionsrätten mellan föräldrar under småbarnsåren. Premiepensionen bör automatiskt delas mellan makar. Om den enskilde inte önskar en sådan delning får en särskild begäran göras. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att fördela om tilldelningen av pensionsrätter under studier till fördel för barnåren. I för studier och barnår och hur de bidrar till jämställda pensioner föreslås att andelen pensionsrätter för studier minskas och omfördelas till barnår (Ds 2016:19). En sådan omfördelning skulle vara till fördel för kvinnor och minska det s.k. pensionsgapet något. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om behov av särskilda informationsinsatser till föräldrar och företagare om livsinkomstens betydelse för pensionen. Motionärerna anser att människor för att kunna göra bra val behöver tillgång till information om hur beslut kring föräldraledighet, deltidsarbete och pensionssparande påverkar den framtida ekonomin. Myndigheter och andra berörda parter såsom banker och skolor bör därför ges ett informationsuppdrag om livsinkomstens betydelse för pensionen. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) begär i kommittémotion 2020/21:1307 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdraget att skapa ett mer förutsägbart, jämlikt och jämställt pensionssystem. Systemet bör bygga på en inkomstprincip men även ha en mer omfördelande roll. En av de viktigaste orsakerna till skillnaden mellan kvinnors och mäns pensioner är att kvinnor tar större ansvar för barn och hem, vilket i sin tur leder till inkomstbortfall. Även löneskillnader i sig är en orsak. Inkomstbortfall är också i princip omöjligt att ta igen för den som inte vistats i för att kvalificera sig för full pension, även om personen har arbetat . Vidare anser motionärerna att lösningen med en pensionsgrupp som står över partipolitiken hindrar nödvändiga reformer. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att dra tillbaka höjningen av pensionsåldern. Enligt motionärerna skiljer sig medellivslängden kraftigt mellan olika grupper i samhället och klyftorna i arbetslivet ökar. För korttidsutbildade kvinnor förväntas medellivslängden rentav bli kortare och för korttidsutbildade män stå stilla. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på höjda inbetalningar till pensionssystemet. Motionärerna anför att huvudorsaken till att pensionssystemet ger låga pensioner är att pensionssystemet är underfinansierat. En höjning av pensionsinbetalningarna bör göras retroaktivt så att pensionsrätterna för dagens pensionärer räknas upp på samma sätt som för de som förvärvsarbetar . De fördelningspolitiska konsekvenserna av en sådan höjning bör utredas så att de med lägst pensioner inte missgynnas oproportionerligt till följd av att utbetalningarna från grundskyddet blir lägre. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över regelverket för arvsvinster och delningstal utifrån ambitionen att antalet år i arbetslivet ska spela större roll än ålder vid pension. Enligt motionärerna behövs en översyn i syfte att minska de negativa konsekvenserna för dem som börjat arbeta tidigt och därför går i pension tidigare. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som möjliggör en lägre pensionsålder med tillräckliga pensionsnivåer för den som har arbetat ett långt arbetsliv. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning. Motionärerna påpekar att dagens ordning innebär att exempelvis föräldraledighet och sjukskrivning leder till lägre pension. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att avgiften till premiepensionssystemet bör tillföras inkomstpensionssystemet. Enligt motionärerna är premiepensionssystemet ett misslyckande som bl.a. inneburit att finansiella institut ges tillgång till miljarder som de kan ta ut vinst från genom höga avgifter. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur den automatiska bromsen kan ersättas med ett system där beslut om sänkta pensioner endast kan tas av . Vid lanseringen av det nuvarande systemet försäkrades att den automatiska balanseringen endast skulle slå till i extremfall, men har den aktiverats . Motionärerna anser att ett ”robust system” är en klen tröst för de som inte kan leva på sin pension och som även får räkna med sänkta pensioner under dåliga år. I kommittémotion 2020/21:302 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör få i uppdrag att bevaka och se över kulturskapares pensioner, särskilt i samband med utfasningen av ATP och utfasningen av de statliga inkomstgarantierna från . Konstnärer har i mindre grad en kollektivavtalad tjänstepension än befolkningen som helhet, vilket i kombination med låga inkomster medför risker för mycket låga pensioner. m.fl. (KD) begär i partimotion 2020/21:2774 yrkande 13 ett tillkännagivande om att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan föräldrar med gemensamma barn som inte har fyllt . Av jämställdhetsskäl bör den intjänade premiepensionen automatiskt delas lika mellan makar så länge de har gemensamma barn som inte har fyllt . De som vill frångå denna regel får aktivt begära det. Det bör även utredas om samma förutsättningar kan gälla sammanboende med gemensamma barn. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att slopa det avdrag som görs vid överföring av premiepension. Avdraget bör slopas eftersom överföring av premiepensionsrätt inte ska bestraffas utan uppmuntras. En begäran om motsvarande tillkännagivanden finns i kommittémotion 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11. I yrkande 1 samma motion begärs vidare ett tillkännagivande om ett seniorvänligt samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om inkomstpensionstillägget. Motionärerna anför att inkomstpensionstillägget är ett viktigt tillskott för de pensionärer som har de lägsta marginalerna, men att tillägget bör ingå i det avgiftsfinansierade pensionssystemet och helt frikopplas från statsbudgeten. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om mer jämställda pensioner. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om en mer flexibel tjänstepension. Motionärerna anför att frågor om flexibelt uttag, förval och förbättrad information behöver lyftas fram mer och åtgärdas , eftersom dessa faktorer har stor inverkan på den enskildes ekonomi. I motion 2020/21:738 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av att skapa mer flexibla förutsättningar för uttag av tjänstepension. Motionären anför att det med dagens regler inte är möjligt att göra uppehåll i utbetalningarna från en tjänstepension som har börjat betalas ut. Det riskerar att motverka viljan till ett fortsatt och förlängt arbetsliv. I motion 2020/21:2156 av (S) begärs ett tillkännagivande om att förbättra pensionssystemet. Motionären menar att det är rimligt att alla pensionärer ska få av sin tidigare inkomst i pension. Fokus i pensionssystemet borde inte bara ligga på vid vilken ålder man går i pension utan också man arbetat. Kvinnor i låglöneyrken är missgynnade i pensionssystemet. Även den som har varit sjuk och har haft låg lön och osäker inkomst måste kunna försörja sig på ålderns höst. Pensionssystemet behöver vara långsiktigt, tryggt och förutsebart. Enligt utskottets mening är det viktigt att upprätthålla grundprinciperna och fördelarna med systemet – såsom livsinkomstprincipen och principen om att pensionerna finansieras via avgifter. I vissa delar är det nödvändigt att modernisera systemet för att det ska bli ännu bättre på att leverera trygga pensioner. För att upprätthålla pensionsnivåerna anser utskottet att fler måste komma i arbete och att arbetslivet behöver bli längre och mer hållbart. Som ett led i detta arbete höjdes åldern för arbetstagarens rätt att kvarstå i anställning per från 67 till och kommer att höjas ytterligare till . Även lägsta ålder för uttag av allmän pension höjdes från 61 till och kommer att höjas ytterligare till . infördes ett nytt åldersbegrepp, en s.k. riktålder, i socialförsäkringsbalken. Riktåldern följer medellivslängdens utveckling och är avsedd att styra de pensionsrelaterade åldersgränserna i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem. I betänkandet Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre (SOU 2020:69) föreslog Delegationen för senior arbetskraft vilka överväganden, bedömningar och åtgärder olika aktörer behöver göra för att fler ska kunna få ett längre arbetsliv. Såvitt gäller frågan om tidig pensionering noterar utskottet att regeringen tillsatte en utredning av sjukersättningen och aktivitetsersättningen som bl.a. ska se över kraven för att beviljas sjukersättning för äldre personer i förvärvsarbetande ålder (dir. 2020:31). Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även gett Inspektionen för socialförsäkringen i uppdrag att sammanställa en komparativ analys av tidig pensionering i olika länder (dnr S2020/08536). kommer en ny förmån, inkomstpensionstillägget, att kunna lämnas med högst . Det huvudsakliga skälet till att den nya förmånen införs är att det s.k. respektavståndet behöver öka. Med respektavståndet avses skillnaderna i pensionsinkomster mellan de pensionärer som har arbetat och tjänat in pensionsgrundande inkomster och de som saknar sådana inkomster och därmed uppbär garantipension och bostadstillägg. Som utskottet har framhållit är det viktigt att fortsätta arbetet för en mer varaktig lösning som rimmar med pensionssystemets livsinkomstprincip och med principen om att pensionerna finansieras via avgifter. Även avgiften till pensionssystemet har stor betydelse för pensionernas nivåer och för respektavståndet. Pensionsavgiftens nivå är därför en sak som ska analyseras vidare. När det gäller premiepensionssystemet noterar utskottet att en översyn pågår. Utgångspunkten för översynen är att systemet ska behållas men att det måste reformeras för att ge bättre trygghet och högre framtida pensioner. I ett första steg infördes hårdare krav på de fonder som finns i dagens system. I ett andra steg lämnade Utredningen om ett upphandlat fondtorg för premiepension (Fi 2018:06) ett förslag på regelverk för ett nytt, kontrollerat och upphandlat fondtorg samt på en reglering av en ansvarig myndighet (SOU 2019:44). Av ett tilläggsdirektiv framgår att den nya myndigheten bör vara en nämndmyndighet (dir. 2020:99). Genom direktivet förlängdes utredningstiden till . Pensionsgruppen, som är en arbetsgrupp bestående av företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, träffade en preciserad överenskommelse om det reformerade premiepensionssystemet och frågan om vilka principer och tillvägagångssätt som ska gälla vid upphandling och urval av fonder. Utskottet konstaterar att den höjning av grundskyddet som trädde i kraft är en mycket viktig del i arbetet för att, på både kort och lång sikt, minska skillnaderna mellan mäns och kvinnors pensioner. Mot bakgrund av analysen av pensionerna ur ett jämställdhetsperspektiv i rapporten (Ds 2016:19) finns en handlingsplan för jämställda pensioner. I handlingsplanen anges att frågan om fördelning av pensionsrätter är föremål för överväganden i den pågående pensionsöversynen; bl.a. nämns regelförenklingar för överföring av premiepensionsrätter, utredning av möjlighet till överföring för sambor och eventuellt omprövning av skälen mot delning av pensionsrätter. I detta sammanhang kan även nämnas att regeringen beslutade att ge en kommitté i form av en kommission för jämställda livsinkomster i uppdrag att bl.a. lämna förslag på åtgärder som bidrar till att främja jämställda löner och jämställda livsinkomster (dir. 2020:22). De förändringar som har utretts och de som utreds innebär inte att de grundläggande principerna i pensionssystemet ifrågasätts. Att värna dessa principer är tvärtom, som utskottet har framhållit, av stor betydelse för långsiktigheten i pensionssystemet.