bet · H801JuU29 · 2021-06-03 00:00:00 — När en grundlagsändring nu ser ut att komma till stånd avser regeringen att se över hur ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation kan utformas. Målsättningen är att ha en sådan lagstiftning på plats efter att en grundlagsändring genomförts. För regeringen är det prioriterat att säkerställa att de statliga stöd som fördelas till olika organisationer går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar. 2018 tillsatte regeringen även en utredning för att se över demokrativillkoren och hur de tillämpas. Det betänkande som överlämnades till regeringen innehåller förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Sedan det under beredningen konstaterats ett behov av kompletterande analyser har ytterligare en utredning tillsatts. Regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen. Demokrativillkor finns i majoriteten av de förordningar som styr bidragsgivningen till det civila samhället. utvecklar vi kontrollen och uppföljningen. Det finns fall där myndigheter upptäckt missförhållanden och kunnat återkalla bidrag med stöd i befintliga villkor. Det finns skäl att aktivt följa frågan om försök till utländsk påverkan på religiösa miljöer i . Forskare vid har med finansiering från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap skrivit rapporten salafism och salafistisk jihadism - påverkan mot och utmaningar för det svenska samhället. I rapporten konstateras bland annat att det är tydligt att utländsk finansiering av moskéer, skolor, samt religiösa föreningar och stiftelser behöver granskas och studeras närmare och att finansiering i salafistiska och salafist-jihadistiska miljöer inom är ett understuderat fenomen. Regeringen bevakar redovisningar av ytterligare forskningsprojekt om informationspåverkan i relation till den salafistiska miljön som kommer att slutföras . Regeringen överväger ytterligare initiativ för att förebygga risken för otillbörlig påverkan på exempelvis trossamfund. Regeringen ska därför träffa forskare och berörda myndigheter för att inhämta synpunkter och diskutera möjliga åtgärder. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om förbud mot utländsk finansiering av terrorism, senast i betänkandet Terrorism (bet. 2019/20:JuU32, rskr. 2019/20:178). Motionsyrkandena har avstyrkts med hänvisning till att utskottet ansåg att åtgärder mot finansiering av terrorism, liksom mot penningtvätt, kontinuerligt har förbättrats samt att det pågick ett omfattande arbete med dessa frågor. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning. Som framgår av den redovisning som lämnats ovan pågår alltjämt ett omfattande arbete när det gäller arbete mot finansiering av terrorism och penningtvätt. Utskottet anser att det är viktigt att lagstiftningen fortlöpande ses över och utvecklas. Utskottet ser inte skäl att bifalla motion 2020/21:3498 yrkande 7. Överenskommelsen om åtgärder mot terrorism Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett tillkännagivande om att regeringen ska genomföra samtliga åtgärder i sexpartiöverenskommelsen om terrorism. Jämför reservation 22 (C, L). I kommittémotion 2020/21:3277 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska genomföra samtliga åtgärder i sexpartiöverenskommelsen om terrorism . antog regeringen en skrivelse med en ny nationell strategi mot terrorism. Regeringen har genomfört eller arbetar med genomförandet av de 56 specifika inriktningarna i strategin. Regeringen har dessutom träffat två blocköverskridande överenskommelser om arbetet mot terrorism, den första och den senare . Av regeringens webbplats (Åtgärder mot terrorism ) framgår att regeringen har genomfört eller påbörjat arbetet med att genomföra alla den 29 punkter som slagits fast i de blocköverskridande överenskommelserna. Av regeringens webbplats framgår hur detta arbete fortskrider. De åtgärder som omfattas av den ovan nämnda överenskommelsen och som ännu inte är genomförda är följande. Skärpt kontroll av personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att se över lagen om särskild utlänningskontroll och utreda hur kontrollen av personer som bedöms utgöra säkerhetshot på ett rättssäkert sätt kan förstärkas. En lagrådsremiss bereds inom . Inga offentliga bidrag till extremistiska organisationer Regeringen har tillsatt flera utredningar i syfte att se över reglerna för statlig bidragsgivning och tydliggöra förutsättningarna. Ett exempel är utredningen i statlig bidragsgivning som redovisades , bl.a. med fokus på frågan om ett förtydligat, rättssäkerhet och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen. Betänkandet har skickats ut på remiss. Regeringen har även tillsatt en utredning om personuppgiftsbehandling i ärenden om stöd till det civila samhället (dir. 2020:113). Genom ett tilläggsdirektiv har den särskilda utredaren även uppdraget att analysera och ta ställning till om en stödfunktion bör inrättas som ska kunna bistå myndigheter i att göra fördjupade granskningar av en bidragssökande organisation eller annan offentligt finansierad verksamhet. Effektiva straff för terrorismbrottslighet En särskild utredare har bl.a. föreslagit skärpta straff för terrorismrelaterad brottslighet. Betänkandet En ny terroristbrottslag (SOU 2019:49) bereds inom och en proposition är planerad att lämnas till . Utvidgad kriminalisering av samröre med terroristorganisation Samröre med terroristorganisation är kriminaliserat (prop. 2019/20:36, bet. 2019/20:JuU13, rskr. 2019/20:145). grundlagskommitté har haft i uppdrag att bedöma om det bör införas utökade möjligheter att begränsa den grundlagsskyddade föreningsfriheten i förhållande till sammanslutningar som ägnar sig åt terrorism, i syfte att möjliggöra en kriminalisering av varje form av deltagande i sådana sammanslutningar. Uppdraget redovisades i den delen i betänkandet Föreningsfrihet och terroristorganisationer (SOU 2021:15). Kommittén föreslår att det införs en ny regel som ger möjlighet till inskränkning av föreningsfriheten när det gäller sammanslutningar som ägnar sig åt eller understödjer terrorism. Betänkandet bereds inom . Som framgår av redovisningen ovan pågår ett arbete med att vidta de åtgärder som parterna kom överens om i sexpartiöverenskommelsen om arbetet mot terrorism . Utskottet ser inte skäl för att ställa sig bakom det tillkännagivande som begärs i motionen 2020/21:3277 (L) yrkande 1. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår 35 yrkanden med förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlats tidigare , se bilaga 2. Motionsyrkandena har behandlats i betänkandena /19:JuU16, 2019/20:JuU16, 2019/20:JuU32 och 2018/19:FöU6. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena med hänvisning till detta. Samverkan mellan myndigheter, punkt 1 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2020/21:3030 av (M) yrkande 1 och 2020/21:3217 av m.fl. (M) yrkande 3. Samverkan mellan myndigheter är viktig i arbetet med att bekämpa terrorism. Som framgår ovan pågår ett arbete för att främja och förbättra samverkan, bl.a. i mot terrorism. I denna samverkan ingår femton myndigheter och syftet med arbetet är att stärka förmåga att motverka och hantera terrorism. Även inom ramen för den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet, där bl.a. ingår, ska möjligheterna att stödja samhällets samlade åtgärder att motverka våldsbejakande extremism och bekämpa terrorism särskilt beaktas. pågår också ett arbete inom CVE som bl.a. har till syfte att verka för en högre grad av samordning och effektivitet i det förebyggande arbetet. Vi ser mot denna bakgrund inte skäl att ställa oss bakom det tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Förebyggande arbete på lokal nivå, punkt 3 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3277 av m.fl. (L) yrkande 9. De underrättelser som polisen får av Säkerhetspolisen behöver komma vidare till lokal nivå. Den information och de lägesbilder som är lämpliga att lämna vidare till den lokala polisen, skolan och når inte fram. Det innebär problem eftersom detta är samhällsfunktioner som oftast är först med att upptäcka en lokal problematik. För att det förebyggande arbetet på nivå ska vara effektivt och framgångsrikt krävs att alla aktörer på lokal nivå samverkar och bidrar till framtagandet av en lokal problembild. Det innebär bl.a. att kommunerna, som har en särskilt viktig roll i det förebyggande arbetet, behöver skaffa sig en egen lägesbild och identifiera de åtgärder som behöver vidtas mot bakgrund av denna. Det informationsutbyte som blir möjligt genom den lagstiftning om utbyte av information mellan och som infördes behöver följas upp genom en översyn av arbetssätt så att t.ex. kommunens lokala samordnare blir delaktiga i samarbetet med Säkerhetspolisen och polisen på ett effektivt sätt. Detta gäller både när det handlar om personer som är på väg att ansluta sig till terrorgrupper och personer som återvänder från områden i omvärlden som är kontrollerade av terrornätverk. Säkerhetspolisens tillgång till asylsystem, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 19. Säkerhetspolisen har önskat direkttillgång till asylsystem. Anledningen till önskemålet är att Säkerhetspolisen i godtagbar tid ska hinna utreda den kraftigt ökade mängden fall av säkerhetshot. Säkerhetspolisen ansökte om en sådan direkttillgång, varefter Datainspektionen yttrade sig och anförde tveksamheter. har i ett tillkännagivande (bet. 2019/20:JuU32, rskr. 2020/21:178) anfört att en översyn av sekretesslagstiftningen ska ske i syfte att säkerställa att Säkerhetspolisen får sådan tillgång samt att övergripande öka möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter i syfte att förhindra och förebygga brott. De utökade möjligheter som infördes är bra men inte tillräckliga. Det är därför angeläget att en sådan utredning genomförs och förslag som motsvarar vad har tillkännagivit genomförs. Utvidgad kriminalisering av samröre med en terroristorganisationer, punkt 7 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2020/21:3498 av m.fl. (KD) yrkande 6. Vi anser att den nuvarande definitionen av samröre med terroristorganisation är alldeles för snäv. Den åsikten delas av Säkerhetspolisen, som i sitt remissvar till den nuvarande bestämmelsen i förslaget framhöll att det är viktigt att samröret får en vidare definition. Exempelvis kan noteras att de som försörjer terrorister eller terroristorganisationer med mat och underhåll av materiel inte omfattas av brottet samröre med en terroristorganisation. Vidare bör bestämmelsen omfatta att förse en terroristorganisation med information som är menad att understödja organisationens verksamhet i den mån informationen delas på ett sådant vis som är ägnat att främja, stärka eller understödja terroristorganisationer. Även sådana handlingar möjliggör terrorist-organisationers fortlevnad och bör anses klandervärda nog för att omfattas av straffansvar. Med den nuvarande definitionen av samröre blir det också orimligt svårt att bevisa ett brott när någon har varit i en konfliktzon, exempelvis i och . Vi menar att det i stället tydligt ska framgå att inget som helst samröre med eller hjälp till terroristorganisationer ska tolereras i . Vi har länge haft en alldeles för tillåtande inställning till de som fundamentalt hotar vårt samhälle. Allt samröre med terroristorganisationer behöver därför kriminaliseras. Dessutom bör straffet för samröre med en terroristorganisation skärpas. Kriminalisering av deltagande i en terroristorganisation, punkt 8 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 2. Kommittén om förstärkt skydd för demokratin och domstolarnas oberoende redovisade delbetänkandet Föreningsfrihet och terroristorganisationer (SOU 2020:15). Som framgår ovan gör kommittén den bedömningen att de skäl som talar för att lagstiftaren ska ges en möjlighet att genom begränsningar i föreningsfriheten kunna ingripa mot sammanslutningar som ägnar sig åt terrorism är påtagligt starkare än de argument som kan anförs emot en sådan ordning. Kommittén föreslår att det införs en ny regel i regeringsformen som ger möjlighet till inskränkning av föreningsfriheten när det gäller sådana sammanslutningar. Betänkandet har skickats ut på remiss. Vi ser positivt på kommitténs förslag. Vi vill emellertid inte föregripa den beredning som pågår och är därmed inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Kriminalisering av deltagande i andra våldsbejakande organisationer, punkt 9 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi anser att ett förbud mot deltagande inte bara bör avse terroristorganisationer. Förbudet bör omfatta även deltagande i andra inhemska våldsbejakande organisationers verksamhet. Olovlig kårverksamhet, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3277 av m.fl. (L) yrkande 7. Som en av flera åtgärder för att underlätta lagföring av organisering av terrorverksamhet på svensk mark bör även en översyn göras av bestämmelsen om olovlig kårverksamhet. Bestämmelsen är gammal och straffskalan är låg. En analys bör göras av behovet av att modernisera lagstiftningen. Terrorklassning av Hizbullah, punkt 12 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 40. Europeiska unionen har terrorklassat den s.k. militära grenen av Hizbollah, trots att någon sådan gren inte existerar utifrån rörelsens egen definition. förklarade vice generalsekreterare att det varken finns någon politisk eller någon militär gren utan att organisationen ska ses som en enhetlig motståndsrörelse. Att trots detta upprätthålla distinktionen riskerar att spela de krafter i händerna som aktivt verkar för att undgå konsekvenserna av en terrorstämpling. Vi anser därför att bör verka för att EU ska terrorklassa hela Hizbullah. Sanktionsbestämmelser i säkerhetsskyddslagen, punkt 13 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkande 5. Som framgår ovan innehåller betänkandet Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen (SOU 2018:82) förslag om att tillsynsmyndigheten i vissa fall ska kunna besluta om att en sanktionsavgift ska kunna åläggas en verksamhetsutövare som bryter mot bestämmelserna i lagen. En proposition är aviserad att lämnas till . Mot den bakgrunden finns det enligt vår uppfattning inte skäl för att ta något initiativ i frågan. Något tillkännagivande till regeringen bör därmed inte göras. Skärpta straff för brott mot LSU, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:637 av m.fl. (SD) yrkande 8. Straffen för brott mot lagen om särskild utlänningskontroll bör höjas, både för den utvisade och för personer som hjälper dessa individer att komma in i eller uppehålla sig i landet. Miniminivå bör vara fängelse och maxnivån bör höjas i enlighet med detta, exempelvis till . Vidare ska undantaget i 24 §, där det stadgas att en tidigare utvisad utlänning ska undgå straff om denne har återvänt till på grund av förföljelse trots att denne har utvisats, tas bort. Har utlänningen fått ett utvisningsbeslut ska denne också straffas om personen i fråga uppehåller sig i . Att ge detta undantag när det finns hundratals andra länder att söka sig till är inte rimligt. Förvar i enlighet med europeiska riktlinjer, punkt 15 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 55. I det fall en person utgör ett hot mot rikets säkerhet eller befaras medverka till terroristbrott, men inte kan utvisas, blir lagen om särskild utlänningskontroll tillämplig. Den utvisade kan då frihetsberövas i väntan på att utvisningen ska kunna verkställas. Vi vill genom en ändring i lagen om särskild utlänningskontroll utöka så att den bortre tidsgränsen för frihetsberövandet harmonierar med vad som gäller enligt europeiska riktlinjer. Brott mot anmälningsplikten, punkt 16 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 56. Om en person som är utvisade enligt bestämmelserna i lagen om särskild utlänningskontroll inte är frihetsberövade utan istället har anmälningsplikt, vilket ofta kan vara fallet om den bortre tidsgränsen för frihetsberövande är passerad, så ska ett brott mot anmälningsplikten också kunna resultera i att utlänningen tas i förvar. Jag anser således att lagen ska ändras så att ett brott mot anmälningsplikten ska kunna utgöra en självständig grund för att ta en person i förvar. En bredare tillämpning, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 55. Jag anser att frågan om ett bredare tillämpningsområde för lagen om särskild utlänningskontroll bör övervägas i det fortsatta beredningsarbetet. Även fortsättningsvis bör det endast vara Säkerhetspolisen som ska ha befogenhet att initiera ärenden om utvisning enligt denna lag. Likaså bör det i den fortsatta beredningen övervägas hur möjligheten kan öka att hålla personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot i förvar inom ramen för de internationella konventioner som gäller samt förstärka möjligheterna till övervakning i de fall utvisning inte kan verkställas. Som jag tidigare framfört behöver även påföljderna för överträdelser av beslutad anmälningsplikt och andra begränsningar i sådana situationer skärpas. Avhjälpande av verkställighetshinder, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:637 av m.fl. (SD) yrkande 7. Lagen gör gällande att utlänningar inte får utvisas om det finns verkställighetshinder såsom risk för tortyr eller dödsstraff i landet dit personen ska utvisas. Detta bör åtgärdas, exempelvis genom att träffar avtal med de aktuella länderna om garantier när det gäller dessa verkställighetshinder. Vi anser att regeringen bör återkomma med ett förslag som möjliggör att personerna kan utvisas även i dessa fall. Personer som har dömts till utvisning ska i första hand utvisas till sitt ursprungsland. I andra hand, om det finns verkställighetshinder och avtal om detta inte har kunnat genomföras, ska regeringen upprätta avtal med ett tredjeland dit personer kan utvisas med stöd av lagen. Om sådan utvisning inte kan ske ska personerna hållas i förvar tills de antingen kan utvisas eller under polisens översyn självmant lämnar landet, vilket de kan göra när som helst så länge de inte avtjänar något straff. Situationer där det finns verkställighetshinder, punkt 19 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 11. Utskottets bedömning vid beredningen av redogörelse för tillämpningen av lagen om utlänningskontroll (skr. 2019/20:69) ledde till att tillkännagav för regeringen att den skyndsamt skulle tillsätta en ny utredning som skulle se över vilka ytterligare åtgärder som behövde vidtas för att samhället skulle kunna skydda sig mot personer som ansågs utgöra säkerhetshot (bet. 2019/20:JuU16, rskr. 2019/20:255). Vid beredningen av motsvarande skrivelse för konstaterade utskottet att det var angeläget att en sådan utredning tillsattes . Utskottet föreslog därför ett nytt tillkännagivande till regeringen om att en sådan utredning bör tillsättas , dvs (bet. 2020/21:JuU19). följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:220). Vi förutsätter att regeringen beaktar de tillkännagivanden som lämnar och ser därför inte nu skäl att ställa oss bakom det tillkännagivande som efterfrågas i motionen. Utredning av återvändare för brott, punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3277 av m.fl. (L) yrkande 8. Många som har deltagit i IS eller andra terrorgruppers verksamhet har återvänt till . Utgångspunkten måste vara att alla återvändare ska utredas för brott. Rättssamhället måste göra sitt yttersta för att alla återvändare som har begått terroristbrott ska ställas till svars och lagföras i enlighet med rättsstatens principer. När nu många som har deltagit i IS eller andra terrorgruppers verksamhet har åter vänt till är det av största vikt att samtliga utreds för brott. Om bevisläget eller andra omständigheter inte gör det möjligt att inleda en förundersökning kan detta inte ske, men utgångspunkten måste vara att rättssamhället gör sitt yttersta för att alla som har begått terroristbrott ska ställas till svars och lagföras i enlighet med rättsstatens principer. Omhändertagande av återvändare, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2020/21:2876 av m.fl. (SD) yrkande 5. När det gäller rikets säkerhet bör polisen ha goda möjligheter att förhindra framtida dåd, även i tider då det råder personal- eller resursbrist. Genom att häkta samtliga som återvänder från terrorkontrollerade områden kan polisen ges tid att utreda om de har begått brott eller om de har planerat att begå brott. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som syftar till att alla som åker till terroristkontrollerade områden eller kan misstänkas ha något med terrorgrupper att göra, systematiskt ska häktas och utreds så snart de återvänder.