bet · H901SfU4 · 2021-12-10 00:00:00 — Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 8 på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mer än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för ett av anslagen. I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen i denna del och tre motionsyrkanden om anslagens fördelning inom utgiftsramen. Övriga motioner avstyrks. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till bemyndigande om ekonomiska åtaganden. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 8 Migration. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8 Statens budget inom utgiftsområde 8 1.Statens budget inom utgiftsområde 8 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 8 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 8 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 8 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 8 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 8 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 8 punkt 1 och motionerna 2021/22:3900 av i m.fl. (SD), 2021/22:4016 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkandena 20, 34 och 37, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 13, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 20, 2021/22:2594 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:3206 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkandena 29 och 32.1, 2021/22:3946 av m.fl. (L), 2021/22:4016 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:4147 av m.fl. (C), 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 9, 11, 23, 35, 36 och 46. b) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst inom tidsperioden –2027. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 8 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (S)*, i (M), (SD), (S)*, (V)*, (M), (S)*, (KD), (S)*, (L)*, i (SD), (M), (SD), (C)* och (MP)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 8 Migration och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under beredningen av ärendet har generaldirektör informerat utskottet om myndighetens arbete. Budgetprocessen innebär att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 8 Migration till 8 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndigande om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8 Migration i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp de tillkännagivanden till regeringen som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 8. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de förslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 8. I detta avsnitt behandlas även regeringens förslag till bemyndigande. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8 har beslutat om målet för utgiftsområdet: att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet (prop. 2009/10:1 utg.omr. 8, bet. 2009/10:SfU2, rskr. 2009/10:132). Målet för utgiftsområdet delas upp i fyra delar för att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som • inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser och främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring • tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter • fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. Centrala resultatindikatorer för bedömning av del 1 om att värna asylrätten är: • andel avgjorda och öppna ärenden inom författningsstyrd tid • vistelsetid från inkommen asylansökan till utskrivning ur mottagandesystem inom olika ärendekategorier • andel mål i migrationsdomstol som avgjorts inom de av regeringen uppställda verksamhetsmålen om en rimlig handläggningstid • andel mål i migrationsdomstol med ändrad utgång • antal utresor. Centrala resultatindikatorer för bedömning av del 2 om att inom ramen för den reglerade invandringen underlätta rörlighet över gränser och främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring är: • andel avgjorda och öppna anknytnings-, arbetsmarknads- och studerandeärenden inom författningsstyrd tid • genomsnittlig handläggningstid för anknytnings-, arbetsmarknads- och studerandeärenden • andel mål i migrationsdomstol med ändrad utgång. Regeringen anför att det inte finns några indikatorer som mäter hur migrationspolitiken har tillvaratagit och beaktat migrationens utvecklingseffekter eller fördjupat det europeiska och internationella samarbetet. Regeringen gör därför en kvalitativ bedömning av måluppfyllelsen inom dessa områden. När det gäller regeringens bedömning av måluppfyllelsen anges i propositionen att de åtgärder som vidtogs för att förhindra smittspridningen av coronaviruset satte sin prägel på 2020. Både och migrationsdomstolarna anpassade sina verksamheter i syfte att upprätthålla en god kapacitet och minska risken för smittspridning. Åtgärderna påverkade i viss mån produktiviteten och handläggningstiderna negativt åtminstone initialt. Enligt regeringen innebär de exceptionella omständigheter som rådde att det är svårt att bedöma om det övergripande målet för migrationspolitiken har uppnåtts utifrån resultatindikatorerna, liksom att göra jämförelser med tidigare års resultat. Trots de åtgärder som har vidtagits för att anpassa verksamheterna uppfyller handläggningstiderna fortfarande inte de författningsstyrda målen inom flera ärendeslag, vare sig för kvinnor eller för män. Mot bl.a. den bakgrunden gör regeringen den sammanvägda bedömningen att det övergripande målet för migrationspolitiken endast delvis har uppnåtts. Regeringen konstaterar att flera av resultatindikatorerna som används för att bedöma om riksdagsmålet har uppnåtts har haft en negativ utveckling , och det har påverkat både kvinnor och män i ungefär samma utsträckning. Utvecklingen är till stor del en följd av de åtgärder som vidtogs för att förhindra spridningen av coronaviruset. Exempelvis ökade de genomsnittliga vistelsetiderna i mottagningssystemet på grund av längre handläggningstider och för återvändande efter avslagsbeslut. Regeringen anger att de genomsnittliga handläggningstiderna vid är alldeles för långa och har varit så . Det faktum att många äldre ärenden avgjordes har dock förbättrat förutsättningarna att framöver minska handläggningstiderna och nå de författningsstyrda målen för asyl- och arbetsmarknadsärenden . Den rättsliga kvaliteten för både asyl- och tillståndsärenden bedömer regeringen som fortsatt god. Det är viktigt att den återkommande följs upp. Andelen överklagade asylmål med ändrad utgång i migrationsdomstol minskade betydligt och nådde den lägsta nivån . Regeringen bedömer att delmålen om att ta till vara och beakta migrationens utvecklingseffekter och att fördjupa det europeiska och internationella samarbetet har uppnåtts. Stöd till partnerländer kanaliseras genom både Sida, och flera andra svenska myndigheter. Bland annat har fortsatta stöd till () bidragit till att öka organisationens interna förmåga att bistå medlemsstater som efterfrågar FN:s stöd för effektiv migrationshantering. När det gäller frågan om återvändande har tillkännagett att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över ansvarsfördelningen för återvändandeverksamheten (bet. 2020/21:SfU6 punkt 2, rskr. 2020/21:46). Regeringen har därför gett Statskontoret ett tilläggsuppdrag att utreda vilka organisationsförändringar som skulle kunna övervägas för att effektivisera arbetet med återvändande (Ju2021/01229). Statskontoret har i uppdrag att se över , och Kriminalvårdens effektivitet i hanteringen av återvändandeärenden. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. Inom området för arbetskraftsinvandring har tillkännagett för regeringen att den bör vidta ytterligare åtgärder för att utveckla regelverket och tillämpningen av regelverket för arbetskraftsinvandringen (bet. 2016/17:SfU22 punkt 1, rskr. 2016/17:318). Vidare har tillkännagett för regeringen att den skyndsamt ska återkomma med ett lagförslag som kan träda i kraft , dock , som stärker proportionaliteten och säkerställer att en arbetskraftsinvandrare inte ska utvisas på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel i fråga om villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det (bet. 2017/18:SfU7 punkt 2, rskr. 2017/18:41). överlämnade Utredningen om arbetskraftsinvandring delbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5), som bl.a. innehåller förslag för att motverka utvisningar på grund av försumbara och ursäktliga brister. Remisstiden gick ut . Förslagen bereds i . Regeringen avser att överlämna en proposition till när förslagen är färdigberedda. Tillkännagivandena är inte slutbehandlade. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter. Vidare konstaterar utskottet att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som har uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Det ska således vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, genomförda insatser, resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet anser att regeringens redovisning av resultaten inom utgiftsområde 8 är tydlig och logiskt utformad. En analys möjliggörs genom att redovisningen illustreras med en väl avvägd mängd tabeller och diagram som visar tidsserier. Utskottet noterar vissa förändringar i redovisningen jämfört med . Utskottet anser att den nya rubriken av måluppfyllelsen är tydligare och bidrar till ökad förståelse av resultatredovisningen. Utskottet noterar vidare att ett par diagram om andelen avgjorda och öppna arbetsmarknadsärenden och studerandeärenden (s. 18) har fått ett nytt utseende som gör det lättare att överblicka utvecklingen. Utskottet noterar även att ett diagram om uppehållstillståndsmål med ändrad utgång numera är uppdelat i anknytning, arbetsmarknad och studier. Utskottet kan också konstatera att en delvis ändrad rubrikstruktur i resultatredovisningen (s. 5 f.) bidrar till en ökad förståelse. Av redovisningen framgår att sammantaget avgjorde knappt 5 500 fler asylärenden än 2019. Andelen förstagångsärenden som avgjordes inom författningsstyrd tid minskade dock och andelen förlängningsärenden . När det gäller anknytningsärenden anger regeringen att den genomsnittliga handläggningstiden ökade med 2020 jämfört med . Andelen avgjorda ärenden inom författningsstyrd tid minskade något 2020 jämfört med . Vad gäller arbetsmarknadsärenden ökade den genomsnittliga handläggningstiden för förstagångsansökningar men minskade något för förlängningsansökningar 2020 jämfört med . Andelen förstagångsärenden som avgjordes inom det författningsstyrda målet minskade något, medan andelen avgjorda förlängningsärenden ökade marginellt 2020 jämfört med . Regeringen anger vidare att antalet avgjorda mål vid migrationsdomstolarna sammantaget ökade med knappt 6 100 mål . Av propositionen framgår att vistelsetiden för personer som fått avslag på sin asylansökan ökade med omkring jämfört med på grund av att återvändandet försvårats med anledning av coronarestriktioner och eftersom fler äldre ärenden avgjordes på . För personer som sökt asyl och beviljats uppehållstillstånd minskade dock vistelsetiden jämfört med . Utskottet delar regeringens bedömning att det övergripande målet för migrationspolitiken delvis har uppnåtts. Som tidigare vill utskottet dock uttrycka viss oro för att handläggningstiderna vid framför allt fortfarande inte uppfyller de författningsstyrda målen inom flera ärendeslag. Regeringen förväntar sig dock en tydlig och positiv utveckling av handläggningstiderna och att författningsstyrda mål uppnås för asyl- och arbetsmarknadsärenden. Regeringen uppger att många äldre ärenden avgjordes och att detta har förbättrat förutsättningarna att framöver minska handläggningstiderna och nå de författningsstyrda målen. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att följa utvecklingen och vidtar åtgärder om utvecklingen inte vänder. Utskottet anser att det skulle öka förståelsen om regeringen i avsnittet om regeringens budgetförslag på ett mer specificerat sätt redovisar beslutade, föreslagna och aviserade reformer som anges påverka anslagen . Regeringen har gett Statskontoret ett tilläggsuppdrag att utreda vilka organisationsförändringar som skulle kunna övervägas för att effektivisera arbete med återvändande. Härigenom bedömer regeringen att ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över ansvarsfördelningen för återvändandeverksamheten är slutbehandlat. Regeringen redovisar vidare två tillkännagivanden som rör arbetskraftsinvandring. Regeringen bedömer att dessa inte är slutbehandlade. Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömningar. Statens budget inom utgiftsområde 8 Utskottets förslag i korthet anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 8 enligt utskottets förslag och lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. bifaller därmed delvis regeringens förslag till anslag och , och motionsyrkanden om anslagens fördelning inom utgiftsramen samt avslår övriga alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 bestäms till 4 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för förvarslokaler samt resor som möjliggör asylsökandes deltagande i tidiga insatser. Regeringen föreslår att anslaget ökas med ca 2022 till följd av förslagen i den planerade propositionen om att förbättra systemet för arbetskraftsinvandring. Regeringen anger att behöver fortsätta sitt arbete för att bli en mer effektiv myndighet bl.a. med hjälp av förändrade arbetssätt och digitalisering. Myndigheten behöver också minska sina kostnader för stödverksamheten i syfte att få en bättre balans gentemot kärnverksamheten. Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att anslaget kan minskas med 2022. Vidare föreslås anslaget minskas med på grund av reformen om ändrade regler i utlänningslagen (2005:716). Anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader bestäms till 2 . Anslaget får användas till utgifter för stöd till asylsökande och övriga kategorier som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., statsbidrag till kommuner och regioner samt boende för asylsökande. Regeringen uppger att anslaget bör minskas med bl.a. på grund av reformen om ändrade regler i utlänningslagen. Anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för migrationspolitiska projekt och analyser, statsbidrag till internationella organisationer inom migrationsområdet, statsbidrag till Svenska Röda Korset för efterforskning och familjeåterförening under fredstid, förberedelser för återvandring eller tillfälligt återvändande för deltagande i återuppbyggnad och utveckling av ursprungslandet, återvandringsprojekt och bidrag i samband med återvandring och anhörigresor. För att bl.a. finansiera medlemsavgifter och kärnstöd till internationella organisationer ökas anslaget med . Anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål bestäms till . Anslaget får användas för migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens förvaltningsutgifter för prövning av utlännings- och medborgarskapsmål, utgifter för Högsta förvaltningsdomstolens handläggning av resningsansökningar av utlännings- och medborgarskapsmål och förvaltningsutgifter för de aktuella domstolarnas verksamhet med utlännings- och medborgarskapsmål. Anslaget minskas med 2022 på grund av reformen om ändrade regler i utlänningslagen. Anslaget 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål bestäms till . Anslaget får användas för migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens direkta utgifter för nämndemän, sakkunniga och vittnen i utlännings- och medborgarskapsmål, utgifter för ersättning till offentligt biträde och tredje man enligt 4 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde i mål enligt utlänningslagen, utgifter för ersättning till tolkar enligt 52 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) och ersättning till part och parts ställföreträdare enligt 15 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) i mål enligt utlänningslagen och lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. I kostnaderna för tolkar får även kostnader för en tolkförmedlings administrativa avgifter ingå. Anslaget bör enligt regeringen minskas med på grund av reformen om ändrade regler i utlänningslagen. Anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för offentligt biträde och tolk i ärenden enligt utlänningslagen eller enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Regeringen bedömer att anslaget bör minskas till följd av att antalet ärenden förväntas bli lägre . Minskningen uppgår till . Vidare bör anslaget enligt regeringen minskas med ca på grund av reformen om ändrade regler i utlänningslagen. Anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för resor ut ur landet och andra åtgärder för utlänningar som avvisats eller utvisats med stöd av utlänningslagen eller lagen om särskild utlänningskontroll. Anslaget får vidare användas för kostnader för resor ut ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan samt för kostnader för personal vid övervakning av tvångsvisa resor. Anslaget bör enligt regeringen minskas med bl.a. på grund av reformen om ändrade regler i utlänningslagen. Anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Regeringen föreslår att anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för projekt som beviljas medel inom ramen för den Europeiska flyktingfonden III, Europeiska återvändandefonden och Asyl-, migrations- och integrationsfonden, motsvarande EU:s finansiering av dessa program. Vidare får anslaget användas för statlig medfinansiering för projekt inom dessa fonders områden och administration av fonderna. Regeringen uppger att den nya programperioden för Asyl-, migrations- och integrationsfonden gäller . I syfte att få en jämnare utlysningstakt bör medel fördelas om över programperioden. Omfördelningen innebär att anslaget ökas med . I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2027. Regeringen anger att är ansvarig myndighet i för Asyl-, migrations- och integrationsfonden. För att kunna använda fondmedlen på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt behöver medel kunna beviljas till fleråriga projekt som sträcker sig över budgetåret. I kommittémotion 2021/22:4016 yrkande 1 föreslår m.fl. (M) att anvisar mer än regeringen till utgiftsområde 8. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om fler förvarsplatser. Motionärerna föreslår att anslaget 1:1 tillförs till förvarsverksamhet och andra tvångsåtgärder. Satsningen möjliggör fler förvarsplatser, säkrare förvar och en förvarsanläggning i norra . Motionärerna begär i yrkande 3 ett tillkännagivande om att vid en komplett ansökan om arbetstillstånd ska en 30-dagarsgaranti för handläggning av arbetstillstånd införas. Anslaget 1:1 tillförs av denna anledning. Även i kommittémotion 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 5 och kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 29 begärs liknande tillkännagivanden om förvar och en 30-dagarsgaranti. I den sistnämnda motionen föreslås också i yrkande 32 i denna del att elektronisk övervakning införs som ett komplement till förvar. I kommittémotion 2021/22:3900 föreslår i m.fl. (SD) att anvisar 1 mindre än regeringen till utgiftsområde 8. Motionärerna föreslår en minskning av anslaget 1:1 med .