bet · H901SkU5 · 2021-11-25 00:00:00 — Komplettering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att komplettera den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen i inkomstskattelagen. Förslaget innebär att vid bedömningen av om ett visst företag utgör ett fåmansföretag ska en fysisk person som är delägare och verksam i betydande omfattning i företaget, och har ett bestämmande inflytande över en stiftelse eller en annan juridisk person utan delägare som äger andelar i företaget, anses äga den juridiska personens andelar i det prövade företaget. Förslaget syftar till att säkerställa att det inte är möjligt att kringgå de särskilda reglerna för utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna, genom att t.ex. en stiftelse ges röststarka aktier i ett fåmansägt företag för att utdelningsinkomster från den bedrivna verksamheten i företaget ska kunna delas ut till kretsen av verksamma aktieägare utan att bli föremål för den särskilda beskattningen för delägare i fåmansföretag. Utskottet ställer sig vidare bakom regeringens förslag om att komplettera den s.k. utomståenderegeln. Enligt förslaget ska ett företag inte anses ägt av utomstående till den del företaget direkt eller indirekt ägs av en stiftelse eller en annan juridisk person utan delägare och företagets verksamma delägare eller en sådan delägares närstående kan få del av medel eller förmåner från den juridiska personen i viss omfattning. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns två reservationer (L). Proposition 2021/22:27 Komplettering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Komplettering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen 1.Komplettering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen, punkt 1 (L) 2.Utredning om 3:12-reglerna, punkt 2 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Komplettering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Därmed bifaller proposition 2021/22:27 och avslår motion 2021/22:4261 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 1 (L) 2021/22:4261 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 2 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (M), (SD), (S), Boriana (M), (SD), (KD), (S), Gulan Avci (L), (M), (V), (S), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:27 Komplettering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. I ärendet har väckts en motion, 2021/22:4261, som återges i bilaga 1. I propositionen föreslår regeringen att den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen i inkomstskattelagen kompletteras. Förslaget innebär att vid bedömningen av om ett visst företag utgör ett fåmansföretag ska en fysisk person som är delägare och verksam i betydande omfattning i företaget, och har ett bestämmande inflytande över en stiftelse eller en annan juridisk person utan delägare som äger andelar i företaget, anses äga den juridiska personens andelar i det prövade företaget. Förslaget syftar till att säkerställa att det inte är möjligt att kringgå de särskilda reglerna för utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna, genom att t.ex. en stiftelse ges röststarka aktier i ett fåmansägt företag för att utdelningsinkomster från den bedrivna verksamheten i företaget ska kunna delas ut till kretsen av verksamma aktieägare utan att bli föremål för den särskilda beskattningen för delägare i fåmansföretag. I propositionen föreslås också att den s.k. utomståenderegeln kompletteras. Enligt förslaget ska ett företag inte anses ägt av utomstående till den del företaget direkt eller indirekt ägs av en stiftelse eller en annan juridisk person utan delägare och företagets verksamma delägare eller en sådan delägares närstående kan få del av medel eller förmåner från den juridiska personen i viss omfattning. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Komplettering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till kompletteringar av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen respektive utomståenderegeln. Jämför reservation 1 (L). I två förhandsbesked från (dnr 49-19/D och 84-19/D) behandlades frågan om huruvida fåmansföretagsdefinitionen i 56 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, kunde anses uppfylld när stiftelser getts röstmajoriteten i ett företag som fysiska delägare i företaget både hade inflytande i stiftelserna och var eller hade varit verksamma i det företag som var föremål för bedömning. Den fråga som hade att ta ställning till i förhandsbeskeden var alltså om verksamhetsbolaget var ett fåmansföretag enligt bestämmelserna i inkomstskattelagen. ansåg i båda fallen att det inte hade framkommit något annat än att stiftelsen var den verkliga ägaren av andelarna i företaget och att röstmajoriteten i verksamhetsbolaget innehades av stiftelsen. Nämnden konstaterade att stiftelsen i sig inte har någon ägare och att stiftaren därför inte heller kan anses äga aktierna i verksamhetsbolaget genom stiftelsen eller inneha dem på liknande sätt. Nämndens slutsats var därför i båda fallen att verksamhetsbolaget inte kunde utgöra ett fåmansföretag eftersom inte fyra eller färre fysiska delägare, vare sig direkt eller indirekt, kunde anses äga andelar som motsvarade av rösterna för samtliga andelar i företaget (56 kap. 2 § 1 IL). överklagade beslut till som undanröjde förhandsbeskeden eftersom domstolen ansåg att förutsättningarna för att kunna meddela ett förhandsbesked inte var uppfyllda (se HFD 2021 not. 5 och HFD 2021 not. I de nämnda förhandsbeskeden ansågs de företag som prövades om de var fåmansföretag inte utgöra fåmansföretag enligt 56 kap. 2 § IL eftersom förutsättningen att fyra eller färre delägare äger andelar som motsvarar av rösterna för samtliga andelar i företaget inte var uppfylld. Med delägare i fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag avses en fysisk person som, direkt eller indirekt, äger eller på liknande sätt innehar andelar i företaget (56 kap. 6 § första stycket IL). En juridisk person kan inte vara delägare i ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag i den mening som avses i 56 kap. 6 § IL. Andelar som ägs av en juridisk person som saknar delägare, t.ex. en stiftelses andelar i ett företag, kan inte heller ägas indirekt av en fysisk person. Sådana andelar kommer därför inte att hänföras till fysiska personer vid bedömningen av om ett företag är ett fåmansföretag enligt 56 kap. 2 § IL. Oklart rättsläge kräver komplettering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen ställningstagande i förhandsbeskeden visar enligt regeringen att det i strukturer där en juridisk person utan delägare, i det här fallet en stiftelse, ges röststarka aktier i ett fåmansägt företag finns en risk för att utdelningsinkomster från den bedrivna verksamheten i företaget delas ut till kretsen av verksamma aktieägare utan att bli föremål för den särskilda beskattningen för fåmansföretag. Högsta förvaltningsdomstolens undanröjande av förhandsbeskeden har medfört att rättsläget är oklart. Den nuvarande utformningen av fåmansföretagsdefinitionen innebär således enligt regeringen att det i den ovannämnda strukturen kan finnas en risk för att 3:12-reglerna kringgås. Det finns stora möjligheter för delägarna att själva påverka i vilken omfattning förvärvsinkomster tas ut som kapitalinkomster och därigenom undgå den progressiva beskattningen. Om företaget inte är att anse som ett fåmansföretag är de särskilda bestämmelserna om utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag i 57 kap. IL inte tillämpliga. Utdelning och kapitalvinst på andelarna kommer därmed att omfattas av bestämmelserna för onoterade andelar i 42 kap. 15 a § IL, vilket innebär att utdelning och kapitalvinst kommer att beskattas . Det innebär i förlängningen att syftet med 3:12-reglerna inte upprätthålls. Enligt regeringen är det viktigt att 3:12-reglerna fungerar på avsett sätt, dvs. att reglerna motverkar skattemässig inkomstomvandling som skattesystemet upplevs som legitimt. 3:12-reglerna bör enligt regeringen ändras så att det blir tydligt att man inte kan kringgå dessa genom att föra över röststarka aktier till en stiftelse som delägarna i verksamhetsföretaget kontrollerar. Regeringen föreslår därför att den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen ska kompletteras med nya bestämmelser som innebär att vid bedömningen av om ett företag är ett fåmansföretag ska en delägare som är eller har varit verksam i betydande omfattning i företaget och som har ett bestämmande inflytande över en stiftelse eller över en annan juridisk person utan delägare som äger andelar i samma företag anses äga den juridiska personens andelar i företaget. En omfördelning bör dock enligt regeringen endast ske när den verksamma delägaren eller de verksamma delägarna även har ett bestämmande inflytande över stiftelsen eller över den andra juridiska personen utan delägare. Delägaren bör anses ha ett bestämmande inflytande om denne utövar kontroll över den juridiska personen och alltså har möjlighet att styra den juridiska personens agerande i företaget. I den situationen bör delägaren anses äga den juridiska personens andel i företaget. Kontrollen över den juridiska personen kan t.ex. utövas till följd av föreskrifter i förordnanden, stadgar, avtal eller andra liknande handlingar som ger rätt att t.ex. utse eller avsätta styrelseledamöter eller företräda den juridiska personen. Den kan också utövas genom representation i en styrelse eller i ett annat organ som har inflytande över den juridiska personens verksamhet. Kontrollen kan också utövas indirekt, t.ex. som företrädare för ett annat subjekt som har inflytande över den juridiska personen. Flera delägare och närstående Delägaren bör anses ha ett bestämmande inflytande både när denne ensam har kontroll över den juridiska personen och när en eller flera närstående till delägaren utövar sådan kontroll eller om delägaren tillsammans med en eller flera närstående utövar kontrollen. Bestämmelsen bör vara tillämplig också i det fall då flera delägare är verksamma i betydande omfattning i företaget och de tillsammans eller genom en eller flera närstående till delägarna eller de båda kategorierna tillsammans utövar kontroll över den juridiska personen. I den situationen bör den juridiska personens andel i företaget, vid bedömningen av om företaget är ett fåmansföretag, delas i lika delar mellan de verksamma delägarna. Det är i dessa fall som den egentliga kontrollen över företaget fortfarande ligger kvar hos delägarna, och grunden för att företaget ska ses som ett fåmansföretag har därmed inte förändrats på grund av stiftelsens ägande. Utan stiftelsens ägande skulle företaget i dessa fall anses som ett fåmansföretag. Andra juridiska personer än stiftelser I de omnämnda förhandsbeskeden var det stiftelsernas ägande som var föremål för bedömning. Eftersom det även finns andra juridiska personer utan fysiska personer som delägare i den mening som avses i 56 kap. 6 § IL, t.ex. ideella föreningar, bör den nya bestämmelsen inte begränsas till stiftelser utan även omfatta andra juridiska personer utan sådana delägare. Komplettering av den s.k. utomståenderegeln För att säkerställa att tillämpningen av utomståenderegeln inte leder till oskäliga resultat i strukturer där en stiftelse eller en annan juridisk person utan delägare direkt eller indirekt äger ett fåmansföretag bör enligt regeringen utomståenderegeln kompletteras. Kompletteringen bör göras genom att en ny bestämmelse införs som innebär att utomståenderegeln inte tillämpas när verksamma delägare eller närstående till dessa är förmånstagare till utbetalda medel eller utgivna förmåner från en stiftelse eller en annan juridisk person utan delägare. Regeringen föreslår därför att utomståenderegeln ska kompletteras med en bestämmelse som innebär att ett företag i vissa fall inte ska anses ägt av utomstående till den del företaget direkt eller indirekt ägs av en stiftelse eller en annan juridisk person utan delägare. En förutsättning för att den nya bestämmelsen ska bli tillämplig är att fysiska personer som äger andelar i företaget eller i ett annat företag enligt 57 kap. 5 § tredje stycket IL eller deras närstående är förmånstagare till den juridiska personen. Det ska enligt förslaget framgå av stadgar, avtal eller en liknande handling att den fysiska personen eller hans eller hennes närstående kan få en väsentlig del av medel som betalas ut från den juridiska personen och av värdet av förmåner som ges ut av denna person, eller av den avkastning som är hänförlig till den juridiska personens andelar i företaget. Det är enligt regeringen angeläget att de nya bestämmelserna träder i kraft så snart det är möjligt för att klargöra rättsläget vad gäller frågan om på vilket sätt en stiftelses innehav av röster i ett företag kan komma att påverka bedömningen av om ett företag utgör ett fåmansföretag eller inte. Regeringen föreslår därför att de nya bestämmelserna ska träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . I kommittémotion 2021/22:4261 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1 föreslås att propositionen ska avslås. Motionärerna anför att det är angeläget att bekämpa konstlade upplägg, som i grunden syftar till att kringgå andemeningen i de skatterättsliga bestämmelserna. För just detta syfte finns i svensk rätt ett kraftfullt regelverk för beivrande av skatteflykt, vilket motionärerna står bakom. Detta utesluter emellertid inte behovet av att se över eventuella luckor i inkomstskattelagen som möjliggör oskäligt kringgående av skattelagstiftningen. värnar motionärerna om principen om att ändringar i skattelagstiftningen ska göras på goda grunder. Det bör vara en för lagstiftaren vägledande utgångspunkt att lagstiftning inte aktualiseras utan fördjupade analyser, så att möjligheterna till en mer ändamålsenlig och rättssäker lagstiftning kan klargöras. Att – som är fallet i nämnda proposition – basera en lagändring som potentiellt kommer att påverka ett stort antal företag på två avgöranden i , är enligt motionärerna förenat med betydande risker för oförutsägbara och oönskade konsekvenser. Detta skärper kraven på beredningsunderlaget, inte minst när det gäller konsekvensanalyser av de föreslagna ändringarna. På denna punkt konstaterar motionärerna att beredningsunderlaget brister. Motionärerna noterar i likhet med en rad remissinstanser, däribland , Näringslivets Skattedelegation och Föreningen Stiftelser i Samverkan, brister särskilt i förslagets koppling till den associationsrättsliga lagstiftningen. är en associationsrättslig form som på väsentliga punkter skiljer sig från andra svenska associationsformer, inte minst aktiebolag och ekonomiska föreningar. En stiftelses styrelse har ytterst till uppgift att verka för uppfyllande av stiftelsens syfte. Av stiftelsens särskilda natur följer en rad krav på vad ett associationsrättsligt giltigt syfte kan – och inte kan – stipulera. Här vill motionärerna uppmärksamma de uttalanden i svensk rätt som tydligt har klargjort att stiftelserätten inte tillåter att en stiftelse bildas i syfte att tillgodose stiftarens eget ekonomiska intresse. Svensk associationsrätt är med andra ord tydlig på punkten att den som vill gynna sig själv i ekonomiskt avseende är hänvisad till andra juridiska former än stiftelsen (se t.ex. SOU 1995:63 s. 196, . Om stiftelser, 1952, s. 132–138 och 273 samt prop. l993/94:9 s. 45). Stiftelserätten skiljer sig också enligt motionärerna på väsentliga punkter från t.ex. aktiebolagsrätten när det kommer till stiftarens och styrelsens bestämmanderätt över stiftelsen. Det är, som påpekas av , vansklig att – som är fallet i propositionen – i skatterättsliga termer tala om ett bestämmande inflytande över en rättsfigur som saknar delägare. är definitionsmässigt en självständig och självägande förmögenhet. Sammantaget anser motionärerna att propositionen tydligt saknar den koppling till och gedigna analys av de förslagna ändringarnas förhållande till stiftelselagstiftningen som krävs för att genomföra lagändringar av detta slag. Motionärerna föreslår därför att proposition 2021/22:27 ska avslås i samtliga delar. De särskilda reglerna om utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna infördes i samband med skattereform och är avsedda att förhindra att högre beskattade förvärvsinkomster omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster i syfte att sänka den totala skatten på ersättning från företaget. Regeringen har föreslagit att den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen ska kompletteras för att säkerställa att det inte är möjligt att kringgå de särskilda reglerna för utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag genom att t.ex. en stiftelse ges röststarka aktier i ett fåmansägt företag för att utdelningsinkomster från den bedrivna verksamheten i företaget ska kunna delas ut till kretsen av verksamma aktieägare utan att bli föremål för den särskilda beskattningen för delägare i fåmansföretag. För att säkerställa att tillämpningen av den s.k. utomståenderegeln inte leder till oskäliga resultat i strukturer där en stiftelse eller en annan juridisk person utan delägare direkt eller indirekt äger ett fåmansföretag har regeringen vidare föreslagit att utomståenderegeln ska kompletteras. Utskottet har inget att invända mot förslaget och tillstyrker därför propositionen. Motionsförslaget avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en utredning av 3:12-reglerna. Jämför reservation 2 (L). I kommittémotion 2021/22:4261 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2 föreslås att ska tillkännage för regeringen att den bör tillsätta en utredning om 3:12-reglernas framtida utformning, med ett brett uppdrag att föreslå ändringar i syfte att förenkla regelverket samt minimera skadliga och snedvridande effekter. Motionärerna anför att ett väl utformat regelverk för fåmansföretagsbeskattning som ger långsiktiga och tydliga regler för våra företagare är av avgörande betydelse för ett konkurrenskraftigt svenskt företagsklimat. För fåmansbolag – som definitionsmässigt är mindre, onoterade bolag – är ett transparent regelverk av särskilt stor betydelse. Regleringen påverkar ett stort antal svenska företag och anställda i svenska företag. Uppskattningar visar att inte mindre än 450 000 företag och nära 475 000 delägare omfattas av regelverket. Om även dotterbolag inkluderas är sammanlagt över 1,5 miljoner människor anställda i ett fåmansföretag, en ökning med jämfört med . Trots, och i viss mån på grund av, upprepade reformer har fåmansföretagsbeskattningsreglerna enligt motionärerna fortfarande en rad brister. Den mest uppenbara är regelverkets komplexitet. Kritik mot regelverkets komplexitet har vid ett flertal tillfällen framförts av Lagrådet. Trots denna kritik har komplexiteten inte minskat utan tvärtom ökat . Motionärerna anser att det är en allvarlig utveckling som riskerar att drabba svenska företag och svenska arbetstillfällen. Det måste bli betydligt enklare att som småföretagare driva företag, och en mer konkurrenskraftig fåmansföretagsbeskattning är en viktig pusselbit i att säkerställa det. Motionärerna vill se en reformering av den nuvarande fåmansföretagsbeskattningen. Inom ramen för en sådan reformering bör med fördel en höjning av schablonbeloppet i förenklingsregeln övervägas, vilket skulle möjliggöra för fler att använda sig av den förenklade schablonbeskattningen. En reformering bör också innefatta en justering av det s.k. kapitalandelskravet, som försvårar för företag att knyta nyckelpersoner till sig genom att erbjuda dem att förvärva andelar i företaget som motsvarar av kapitalet. Det skapar också tröskeleffekter, ger incitament till skatteplanering i form av uppdelning av företag i mindre enheter och har kritiserats av såväl Lagrådet som en rad tunga experter. Motionärerna föreslår därför att regleringen blir föremål för en övergripande översyn, i syfte att förenkla regelverket samt minimera skadliga och snedvridande effekter. Utskottet konstaterar att de s.k. 3:12-reglerna har reviderats . Utskottet utgår dock från att regeringen vid den framtida tillämpningen av 3:12-reglerna noga följer utvecklingen, genomför erforderliga uppföljningar och analyser samt vid behov återkommer med nödvändiga åtgärder till . Utskottet ser därför inget behov av att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en utredning av 3:12-reglerna. Utskottet avstyrker därför motionen. Komplettering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen, punkt 1 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2021/22:4261 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1 och avslår proposition 2021/22:27. Det är angeläget att bekämpa konstlade upplägg, som i grunden syftar till att kringgå andemeningen i de skatterättsliga bestämmelserna. För just detta syfte finns i svensk rätt ett kraftfullt regelverk för beivrande av skatteflykt, vilket jag står bakom. Detta utesluter emellertid inte behovet av att se över eventuella luckor i inkomstskattelagen som möjliggör oskäligt kringgående av skattelagstiftningen. värnar jag om principen om att ändringar i skattelagstiftningen ska göras på goda grunder. Det bör vara en för lagstiftaren vägledande utgångspunkt att lagstiftning inte aktualiseras utan fördjupade analyser, så att möjligheterna till en mer ändamålsenlig och rättssäker lagstiftning kan klargöras. Att – som är fallet i nämnda proposition – basera en lagändring som potentiellt kommer att påverka ett stort antal företag på två avgöranden i , är förenat med betydande risker för oförutsägbara och oönskade konsekvenser. Detta skärper kraven på beredningsunderlaget, inte minst när det gäller konsekvensanalyser av de föreslagna ändringarna. På denna punkt brister beredningsunderlaget. Jag noterar i likhet med en rad remissinstanser, däribland , Näringslivets Skattedelegation och Föreningen Stiftelser i Samverkan, brister särskilt i förslagets koppling till den associationsrättsliga lagstiftningen. är en associationsrättslig form som på väsentliga punkter skiljer sig från andra svenska associationsformer, inte minst aktiebolag och ekonomiska föreningar. En stiftelses styrelse har ytterst till uppgift att verka för uppfyllande av stiftelsens syfte. Av stiftelsens särskilda natur följer en rad krav på vad ett associationsrättsligt giltigt syfte kan – och inte kan – stipulera. Här vill jag uppmärksamma de uttalanden i svensk rätt som tydligt har klargjort att stiftelserätten inte tillåter att en stiftelse bildas i syfte att tillgodose stiftarens eget ekonomiska intresse. Svensk associationsrätt är med andra ord tydlig på punkten att den som vill gynna sig själv i ekonomiskt avseende är hänvisad till andra juridiska former än stiftelsen (se t.ex. SOU 1995:63 s. 196, . Om stiftelser, 1952, s. 132–138 och 273 samt prop. l993/94:9 s. 45). Stiftelserätten skiljer sig också på väsentliga punkter från t.ex. aktiebolagsrätten när det kommer till stiftarens och styrelsens bestämmanderätt över stiftelsen. Det är, som påpekas av , vansklig att – som är fallet i propositionen – i skatterättsliga termer tala om ett bestämmande inflytande över en rättsfigur som saknar delägare. är definitionsmässigt en självständig och självägande förmögenhet. Sammantaget anser jag att propositionen tydligt saknar den koppling och gedigna analys av de förslagna ändringarnas förhållande till stiftelselagstiftningen som krävs för att genomföra lagändringar av detta slag. Jag föreslår därför att propositionen ska avslås i samtliga delar.