bet · H801UU6 · 2021-02-26 00:00:00 — Strategi för den arktiska regionen Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2020/21:7 till handlingarna och att samtliga motionsyrkanden avslås. I betänkandet uppmärksammar utskottet vikten av ett väl fungerande internationellt samarbete i Arktisfrågor. bör enligt utskottet verka för att folkrätten, inklusive havsrätten, respekteras i regionen. Utskottet stöder stärkandet av den militära närvaron och förmågan i norra delar. Utskottet konstaterar att mål om att begränsa den globala temperaturökningen är av avgörande betydelse för den arktiska regionens framtid. Därutöver behandlar utskottet frågor om hållbar ekonomisk utveckling och urfolk. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, V, KD). Skrivelse 2020/21:7 Strategi för den arktiska regionen. Cirka 20 yrkanden i följdmotioner. Fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Internationell samverkan, säkerhet och stabilitet Motioner för förenklad beredning 1.Internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, punkt 1 (M, KD) 2.Internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, punkt 1 (SD) 3.Internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, punkt 1 (C) 4.Internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, punkt 1 (V) 5.Klimat och miljö, punkt 2 (SD) 6.Klimat och miljö, punkt 2 (C) 7.Klimat och miljö, punkt 2 (V) 8.Hållbar ekonomisk utveckling, punkt 3 (SD) 9.Hållbar ekonomisk utveckling, punkt 3 (C) 10.Hållbar ekonomisk utveckling, punkt 3 (V) 11.Urfolk, punkt 4 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Bilaga 3 yttrande FöU4y 2020/21 Bilaga 4 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2020/21:MJU6y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Internationell samverkan, säkerhet och stabilitet 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 16, 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 7–9, 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 7 samt 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Reservation 11 (SD) lägger skrivelse 2020/21:7 till handlingarna. Motioner för förenklad beredning avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (L), (SD), (C), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:7 Strategi för den arktiska regionen. Utskottet behandlar även fem yrkanden från allmänna motionstiden /21 som berör och ett tjugotal yrkanden i fyra följdmotioner. Av motionsyrkandena från allmänna motionstiden /21 behandlas tre stycken i förenklad ordning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har utifrån motionsyrkandenas innehåll valt att behandla följande områden i sitt betänkande: internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, klimat och miljö, hållbar ekonomisk utveckling och urfolk. har gett försvarsutskottet och miljö- och jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelsen och följdmotionsyrkanden inom deras respektive beredningsområden, och båda dessa utskott har inkommit med yttranden. Utrikesminister m.fl. informerade utskottet om regeringens strategi för den arktiska regionen. Regeringen redogör i skrivelse 2020/21:7 för strategi för den arktiska regionen. Skrivelsen syftar till att lyfta fram vad som är regeringens mål och huvudprioriteringar i förhållande till den arktiska regionen och ange den politiska inriktningen för det fortsatta arbetet med inom sex tematiska områden: internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, klimat och miljö, polarforskning, hållbar ekonomisk utveckling och näringslivsintressen samt tryggande av goda levnadsvillkor. Internationell samverkan, säkerhet och stabilitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om internationell samverkan, säkerhet och stabilitet. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). I skrivelsen anges att som ett arktiskt land har ett särskilt intresse och ansvar för att främja en fredlig, stabil och hållbar utveckling och bidra till ett konstruktivt internationellt samarbete i den arktiska regionen. I skrivelsen beskrivs vidare hur står inför nya möjligheter men också svåra utmaningar, framför allt på grund av dramatiska klimat- och miljöförändringar. Urfolken är särskilt utsatta för dessa förändringar. Klimatförändringarna har också bidragit till att öka ekonomiska betydelse genom att skapa nya förutsättningar för att nyttja naturresurser och sjötransporter. Regeringen förbinder sig i skrivelsen bl.a. att verka för att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer ska främjas i samtliga internationella samarbeten om Arktisrelaterade frågor, i synnerhet ett meningsfullt deltagande av alla intressegrupper. Regeringen kommer att bidra till att minska klimatpåverkande utsläpp både nationellt och globalt i linje med vad vetenskapen säger, samt att värna om en långsiktigt ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbar utveckling i regionen. Regeringen bedömer värnandet av den biologiska mångfalden som centralt för att nå alla dimensioner av en hållbar utveckling i . Regeringen avser att fortsätta att verka för att trygga goda levnadsvillkor för befolkningen i regionen, inklusive urfolken. När det gäller säkerhet beskrivs i skrivelsen två huvudspår: dels att genom ett välfungerande samarbete säkerställa fred och stabilitet i , dels att stärka svensk nationell förmåga och framförhållning för hantering av olika händelser i regionen. Regeringen anger ett antal målsättningar i skrivelsen när det gäller säkerhet och stabilitet. Det övergripande målet är att ska verka för att ska fortsätta präglas av fred, säkerhet och stabilitet. Regeringen förbinder sig vidare att bl.a. verka för att bevara fred och stabilitet i regionen och bidra till förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Vidare kommer regeringen att verka för att ska vara en region präglad av ett välfungerande internationellt samarbete där folkrätten, inklusive havsrätten, respekteras. Regeringen kommer att fortsätta stärka militära förmåga att verka i de norra delarna av och angränsande områden. Regeringen avser att verka för att det nordiska och euroatlantiska säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet vidareutvecklas och fördjupas med fokus på den europeiska delen av , och den nordatlantiska regionen. Vidare kommer att verka för att bibehålla och öka europeiska länders och EU:s engagemang i norra och och för att stärka den transatlantiska länken. kommer även att verka för fortsatt tillgång till relevanta samarbetsformat och processer där regionala säkerhetsfrågor redovisas. I kommittémotion 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 16 anförs att ska verka för avspänning i mot bakgrund av att och flyttar fram sina geopolitiska och militära positioner i området. I kommittémotion 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att bör verka för att undertecknar och ratificerar . I samma motion yrkande 7 anförs att amerikansk militär inte ska tillåtas öva på svenskt territorium i . Vidare anförs att varken Nato (yrkande 8) eller militär (yrkande 9) ska tillåtas öva eller testa vapensystem på svenskt territorium i . I kommittémotion 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att en svensk Arktisstrategi bör ta ett sammanhållet grepp om regionens utmaningar när det gäller miljö, handel, människors levnadsvillkor och möjlighet att säkra sina inkomster. behöver ägna ett större intresse och engagemang när det nu har fått en ökad säkerhetspolitisk betydelse. Även i kommittémotion 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs att regeringens Arktisstrategi bör ta ett sammanhållet grepp om strategiska förhållningssätt till . Vidare anför motionärerna att det ligger i svenskt intresse att upprätthålla ett europeiskt och transatlantiskt engagemang för utvecklingen på . I kommittémotion 2020/21:3722 yrkande 2 av m.fl. (M) anförs att ska värna och skydda Atlantförbindelserna i händelse av ökade spänningar, upprätthålla navigationsfriheten samt värna skyddet av Atlantkablarna. I kommittémotion 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att regeringen bör ha en tydlig svensk linje i säkerhetspolitiska frågor i . Motionärerna anför att återtagande och stärkande av Försvarsmaktens arktiska och subarktiska förmåga behöver ske. I samma motion yrkande 6 anförs att ställning som observatör i är problematisk. Motionärerna hänvisar till att eventuellt inte uppnår alla de krav som ställs för att en stat ska få bli observatör i . Motionärerna anser att behöver samarbeta med andra vänligt sinnade stater för att motverka ett alltför stort kinesiskt inflytande i arktiska frågor och i . Vidare anför motionärerna i yrkande 7 att det noga bör övervägas om EU ska vara en observatör i . Om det skulle finns tillräckliga skäl för att organisationen ska vara representerat i , så bör EU säkerställa att det inte sker något dubbelarbete mellan EU och de EU-medlemsstater som också är representerade i . I motion 2020/21: 3731 av m.fl. (C) yrkande 4 anförs att den säkerhetspolitiska utvecklingen i påverkar svensk säkerhet. Motionärerna anför att klimatförändringarna med smältande isar, öppna handelsvägar och ökad tillgång till naturresurser driver den säkerhetspolitiska utvecklingen i en negativ riktning. delar den bedömning som görs i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) och i Försvarsberedningens slutrapport (Ds 2019:8) att motsättningarna i regionen kan komma att öka när regionens strategiska och ekonomiska betydelse ökar. I takt med att havsisen i minskar på grund av klimatförändringarna och större havsytor blir tillgängliga för sjöfart och råvaruutvinning ökar olika aktörers intresse för regionen. bygger upp sina militära resurser på stor bredd dels för att skydda sitt eget territorium, dels för att skapa möjligheter till maktprojektion från . Även om har ett begränsat militärt agerande i regionen bygger landet upp marinstridskrafter med global räckvidd. Utskottet förutsätter att regeringen beaktar dessa dimensioner i det löpande arbetet. Utskottet välkomnar regeringens ansats att ska bidra med säkerhet och stabilitet i regionen dels genom att verka för välfungerande internationella samarbeten, dels genom att stärka den nationella förmågan och framförhållningen. Utskottet anser att den ökande militära närvaron av olika aktörer gör det viktigt att ge akt på tendenser som kan leda till motsättningar i regionen och att det påvisar vikten av att stärka den militära förmågan i de norra delarna av och angränsande områden. , inklusive , utgör ett militärstrategiskt sammanhängande område, och en konflikt som berör något av de nordiska länderna kommer att påverka . Utskottet välkomnar i sammanhanget att regeringen i totalförsvarspropositionen har lämnat förslag på ändringar i Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation som syftar till att stärka den militära närvaron och förmågan i norra delar och möjligheterna att verka på . Utskottet delar regeringens bedömning i samma proposition att det finns behov av ytterligare militär förmåga i övre t.ex. i form av särskilda gränsjägarförband och att ytterligare militär närvaro och förmåga även är motiverat ur säkerhetspolitiskt hänseende. Utskottet anser vidare att spelar en viktig roll som förbindelse för militärt stöd till i händelse av kris, och utskottet betonar att en stark transatlantisk länk är avgörande för och säkerhet. Med hänvisning till strategins inriktning för säkerhet och stabilitet i den arktiska regionen, och de förstärkningar som har föreslagits för militära förmåga i norr, anser utskottet att den strategi som regeringen har redovisat lägger en god grund för inriktningen på området. Utskottet föreslår att utrikesutskottet avstyrker motionerna 2020/21:3722 yrkandena 1 och 2, 2020/21:3728 yrkande 1 och 2020/21:3731 yrkande 4. I fråga om övningsverksamhet med olika länder och organisationer kan utskottet konstatera att ska kunna ge och ta emot militärt och civilt stöd samt att internationella samarbeten är avgörande för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av kris eller krig. Utskottet föreslår att utrikesutskottet avstyrker motion 2020/21:3720 yrkandena 7–9. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet ser positivt på att regeringen har tagit fram en ny strategi för den arktiska regionen. Utskottet framhåller också i sitt yttrande att regeringen åtar sig att verka för att ska vara en region präglad av ett välfungerande internationellt samarbete där folkrätten, inklusive havsrätten, respekteras. Utskottet anser mot denna bakgrund att utrikesutskottet bör avstyrka motionerna 2020/21:3720 yrkande 4 och 2020/21:3722 yrkande 1. Utskottet välkomnar att det nu finns en uppdaterad Arktisstrategi med ett brett förhållningssätt som inkluderar bl.a. säkerhetspolitik, klimat och miljö, ekonomisk utveckling och tryggande av goda levnadsvillkor för dem som bor i arktiska områden. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att som ett arktiskt land har ett särskilt intresse av och ansvar för att främja en fredlig, stabil och hållbar utveckling och bidra till ett konstruktivt internationellt samarbete i den arktiska regionen. har länge beskrivits som ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde präglat av ett konstruktivt internationellt samarbete. Klimatförändringarna i har bidragit till ett ökat omvärldsintresse för regionen. Utskottet ser möjligheterna som detta ger att mobilisera ett ökat engagemang för att hantera klimatförändringarnas konsekvenser i . ligger det i intresse som arktisk stat att värna samarbetet inom och de arktiska staternas särskilda roll och ställning för att främja en fredlig, stabil och hållbar utveckling i den arktiska regionen. är det primära forumet för internationellt samarbete om arktiska frågor. De åtta arktiska staterna som ingår i (, , , , , , och ) har ett särskilt ansvar för utvecklingen i . Flera urfolk finns representerade i genom permanenta deltagare. Genom Illulissatdeklarationen, som undertecknades av de fem kuststaterna 2008 och återbekräftades av samtliga arktiska stater 2018, finns ett gemensamt åtagande att bevara som en fredlig och stabil region. Även om rådets mandat inte täcker frågor som rör hård säkerhetspolitik och militär säkerhet bidrar rådets verksamhet till ett förtroendefullt samarbetsklimat i regionen. (Unclos) är en central del av det internationella havsrättsliga regelverket. Konventionen kodifierar ett flertal regler som har sitt ursprung i den internationella sedvanerätten. På motsvarande sätt har en del av konventionens regler även gett upphov till ny sedvanerätt, och många av de regler som finns i konventionen omfattas och följs i praktiken även av stater som inte har anslutit sig till konventionen. Utskottet vill betona vikten av att rätten till fri sjöfart längs Nordost- respektive upprätthålls i enlighet med havsrätten och att tvister om begränsningar av den fria sjöfarten löses med diplomatiska medel. Utskottet anser att det är viktigt att upprätthålla ett välfungerande internationellt samarbete såväl mellan de åtta arktiska staterna som med internationella partner i Arktisrelaterade frågor. Ett omfattande samarbete bidrar till att skapa förtroende mellan aktörer och minska risken för konflikt. bör enligt utskottet verka för att folkrätten, inklusive havsrätten, respekteras. Det är i svenskt intresse att upprätthålla den regelbaserade världsordningen som ytterst ligger till grund för fred och stabilitet, även i . Utskottet anser vidare att det är viktigt med ett starkt EU-engagemang i , och utskottet stöder EU:s ansökan om permanent observatörskap i . Utskottet har i sitt utlåtande /21:UU5 uttryckt att det är angeläget att EU uppdaterar sitt förhållningssätt till den arktiska regionen och att det därför ser fram emot det meddelande från som är planerat till sista kvartalet 2021. Utvecklingen i påverkas av ett globalt säkerhetspolitiskt läge som präglas av instabilitet och svårförutsägbarhet. En höjd rysk aktivitet och återuppbyggnad av militär förmåga för försvar av ryskt territorium märks i regionen. ser en risk för kapprustning och incidenter. Ett växande antal icke-arktiska stater visar intresse för . ökade globala ambitioner kommer till uttryck även i och tillvägagångssättet för att stärka landets närvaro följer ett mönster från andra delar av världen, t.ex. hur ”Belt and Road Initiative” har fått en arktisk del –”The Polar Silk Road”. deltar i Arktiska rådets verksamhet som observatör. centrala roll inom klimatområdet och i globala miljösamarbeten kan vara viktig även i en Arktiskontext. har redan visat att de vill ha större inflytande över utvecklingen i . I likhet med i betänkande 2019/20:UU4 anser utskottet att regeringen behöver beakta geopolitiska målsättningar, inte minst i , och att det fördjupade militära samarbetet mellan och kräver ökad uppmärksamhet, särskilt när det gäller närområde, inklusive . Utskottet instämmer i regeringens ambition att tillsammans med likasinnade länder och EU ska samarbeta och agera gemensamt i fråga om de utmaningar och möjligheter som ett ökat kinesiskt globalt inflytande innebär. Försvarsberedningen underströk i sin rapport – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) att geografiska belägenhet har fått ökad säkerhetspolitisk och militärstrategisk betydelse genom det växande intresset för bl.a. . Försvarsberedningen bedömde att den ökade ryska betoningen av landets intressen i och den ökande militära närvaron från olika aktörers sida gör det viktigt att ge akt på tendenser som kan leda till ökad spänning i regionen. Som Försvarsberedningen konstaterat utgör , , och de norra delarna av en del av närområde. blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i närområde. Utskottet anser i likhet med i betänkande 2018/19:UU4 att det är av yttersta vikt att bevaras som ett lågspänningsområde karakteriserat av samarbete och fredlig dialog och med respekt för internationell rätt, inklusive . Utskottet noterar vidare att regeringen i sin skrivelse beskriver en ansats i sin arktiska säkerhetspolitik med två huvudspår, dels att genom ett välfungerande samarbete säkerställa att det råder fred och stabilitet i , dels att stärka svensk nationell förmåga och framförhållning för hantering av olika händelser i regionen. Utskottet välkomnar i likhet med försvarsutskottet att regeringen i totalförsvarspropositionen (prop. 2020/21:30) har lämnat förslag på ändringar i Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation som syftar till att stärka den militära närvaron och förmågan i norra delar och möjligheterna att verka på . Utskottet delar försvarsutskottets och regeringens bedömning att ytterligare militär närvaro och förmåga i övre är motiverat ur säkerhetspolitiskt hänseende. I likhet med försvarsutskottet anser utskottet att spelar en viktig roll som förbindelse för militärt stöd till i händelse av kris och att en stark transatlantisk länk är avgörande för och säkerhet. Utskottet stöder regeringens ambition att bl.a. vidareutveckla och fördjupa det euroatlantiska säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet med fokus på den europeiska delen av , och den nordatlantiska regionen samt att stärka den transatlantiska länken. När det gäller motionsyrkanden om övningsverksamhet med olika länder eller organisationer instämmer utrikesutskottet i försvarsutskottets syn att ska kunna ge och ta emot militärt och civilt stöd samt att internationella samarbeten är avgörande för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av kris eller krig. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3204 yrkande 4, 2020/21:3241 yrkande 16, 2020/21:3720 yrkandena 4 och 7–9, 2020/21:3722 yrkandena 1 och 2, 2020/21:3728 yrkandena 1, 6 och 7 samt 2020/21:3731 yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klimat och miljö. Jämför reservation 5 (SD), 6 (C) och 7 (V). I skrivelsen anges bl.a. att vill verka för en begränsad uppvärmning av i enlighet med mål om att minska den globala uppvärmningen. Därtill vill verka för att den biologiska mångfalden bevaras i enlighet med målen i konventionen för biologisk mångfald samt för att genomföra en giftfri cirkulär ekonomi. Vidare avser regeringen att verka för ett långsiktigt och hållbart förvaltande av våtmarker och ekosystem i . Regeringen uppger i skrivelsen att kommer att fokusera på insatser som bidrar till resultat inom framför allt tre områden: att begränsa uppvärmningen av genom en minskning av de globala utsläppen av såväl långlivade som kortlivade klimatgaser, att bevara den biologiska mångfalden i inklusive den miljön samt att skapa en global giftfri cirkulär ekonomi. I kommittémotion av 2020/21:3720 av m.fl. yrkande 3 anförs att i internationella förhandlingar bör driva krav om att skydda av de globala områdena . I kommittémotion 2020/21:3728 av m.fl. yrkande 3 anförs att den biologiska mångfalden av natur och djur i behöver bevaras. Rutiner och kapacitet behöver skapas för att skydda kultur och natur med höga skyddsvärden. Beredskap behöver även finnas för att hantera olika former av olyckor och utsläpp. I motion 2020/21:3731 av m.fl. yrkande 1 anförs att miljöarbetet i den arktiska regionen bör utgå från principen att värna och bevara oexploaterade områden. För att bromsa den snabba issmältningen bör åtgärder vidtas för att kraftigt begränsa effekterna av kortlivade gaser som sot, metan och troposfäriskt ozon. På bör inkluderas i genomförandet av . I samma motion yrkande 2 anförs att fler reservat bör etableras i . Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet vill särskilt uppmärksamma att regeringen framhåller klimatarbetets betydelse och tydligt åtar sig att dels gå före i genomförandet av , dels arbeta med som utgångspunkt i . Detta är betydelsefullt eftersom är särskilt utsatt för klimatförändringarna och den arktiska regionen värms upp mer än dubbelt så fort som övriga jordklotet. Utskottet ser positivt på att regeringen tydligt anger att i kommer att fokusera på insatser för att uppnå resultat inom framför allt tre områden: att begränsa uppvärmningen av genom en minskning av de globala utsläppen av såväl långlivade som kortlivade klimatgaser, att bevara den biologiska mångfalden i , inklusive den miljön, samt att skapa en global giftfri cirkulär ekonomi. Enligt utskottets bedömning finns flera utgångspunkter för att säkerställa ett förbättrat skydd av känsliga och unika miljöer. Det är dels regeringens arbetssätt att verka för att känsliga områden samt områden med höga natur- och kulturvärden i arktiska miljöer ges ett adekvat skydd och att exploatering sker på ett sådant sätt att förlusten av biologisk mångfald minimeras och kompenseras, dels regeringens åtagande att stödja arbetet inom när det gäller att skapa ett panarktiskt nätverk av skyddade områden. Utskottet anser mot denna bakgrund att utrikesutskottet bör avstyrka motionerna 2020/21:3720 yrkande 3, 2020/21:3728 yrkande 3 och 2020/21:3731 yrkandena 1 och 2. är ett känsligt område.