bet · H801UbU9 · 2021-02-26 00:00:00 — Möjlighet till betyg från årskurs 4 Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i skollagen och anser att bör avslå motionsyrkandena. De förslag som utskottet tillstyrker innebär bl.a. ett upphävande av det bemyndigande i skollagen som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om en försöksverksamhet som avser betygsättning i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan. Det ska i stället införas bestämmelser i skollagen som innebär att en rektor får besluta att betyg ska sättas i dessa årskurser och skolformer vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. Beslutsunderlaget ska dokumenteras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska enligt förslaget bemyndigas att meddela föreskrifter om dels när en rektor senast ska fatta ett beslut om införande av tidigare betygsättning inför ett läsår, dels när en rektor senast ska fatta ett beslut om upphävande av ett sådant beslut inför ett läsår. Den ändring i skollagen som innebär att bemyndigandet upphävs för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om en försöksverksamhet om tidigare betygsättning föreslås träda i kraft . Ändringarna i skollagen i övrigt föreslås träda i kraft . Vidare föreslås att ändringen om att rektorn får fatta beslut om tidigare betyg ska tillämpas från och att ändringarna i övrigt ska tillämpas på utbildning fr.o.m. . I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, V, KD). Proposition 2020/21:58 Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten. Åtta yrkanden i följdmotioner (M, SD, V, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Möjlighet till betyg från årskurs 4 betyg i samtliga grundskolor Utredning och utvärdering av frågor om tidiga betyg 1.Möjlighet till betyg från årskurs 4, punkt 1 (V) 2.Tidigare betyg i samtliga grundskolor, punkt 2 (M) 3.Tidigare betyg i samtliga grundskolor, punkt 2 (SD) 4.Utredning och utvärdering av frågor om tidiga betyg, punkt 3 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Möjlighet till betyg från årskurs 4 antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2020/21:58 och avslår motion 2020/21:3786 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) betyg i samtliga grundskolor 2020/21:3792 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3793 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Utredning och utvärdering av frågor om tidiga betyg 2020/21:3794 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Reservation 4 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:58 Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten. Fyra följdmotioner (M, SD, V, KD) har väckts med anledning av propositionen. Regeringens lagförslag finns i bilaga 1. Med stöd av ett bemyndigande i skollagen (2020:800) pågår en försöks-verksamhet med betyg från årskurs 4 i , grundsärskolan och sameskolan och från årskurs 5 i specialskolan. , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna anges i punkt 50 följande: ”Skolor som vill ska kunna införa betyg från årskurs 4. Reformen införs första , då det nuvarande försöket upphör.” Regeringen aviserade i budgetpropositionen 2020 (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16) att de skolor som vill, fr.o.m. ska kunna införa betyg från årskurs 4. remitterades departementspromemorian Möjlighet till betyg från årskurs 4 (U2019/04190). Promemorian togs fram inom () med förslag om ändringar i den pågående försöksverksamheten. Mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter på förslaget och med anledning av utbrottet av det virus som orsakar covid-19 och de konsekvenser som detta får för skolan valde regeringen och samarbetsparterna att inte gå vidare med promemorians förslag om ändringar . I stället remitterades departementspromemorian Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten (U2020/03513). Promemorian har tagits fram inom (). Jämfört med den tidigare remitterade promemorian innehåller denna vissa ändringar och förtydliganden. Promemorian har remissbehandlats (U2020/03513). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga ändringar gjorts. Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som innebär följande. Det bemyndigande i skollagen som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om en försöksverksamhet som avser betygsättning i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan ska upphävas. Det ska i stället införas bestämmelser i skollagen som innebär att en rektor får besluta att betyg ska sättas i dessa årskurser och skolformer vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. Beslutsunderlaget ska dokumenteras. Lärarna vid den berörda skolenheten ska ges tillfälle att yttra sig inför ett sådant beslut. Rektorn ska underrätta huvudmannen skriftligen om beslutet och huvudmannen ska anmäla beslutet till . Ett eventuellt beslut om att tidigare betygsättning ska upphöra att gälla för skolenheten ska fattas i samma ordning som ett beslut om att tidigare betyg ska införas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om dels när en rektor senast ska fatta ett beslut om införande av tidigare betygsättning inför ett läsår, dels när en rektor senast ska fatta ett beslut om upphävande av ett sådant beslut inför ett läsår. Den ändring i skollagen som innebär att bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om en försöksverksamhet om tidigare betygsättning upphävs, ska träda i kraft . Ändringarna i skollagen i övrigt ska träda i kraft . Ändringen om att rektorn får fatta beslut om tidigare betyg ska tillämpas från och ändringarna i övrigt ska tillämpas på utbildning fr.o.m. . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag och bedömningar. Därefter behandlas yrkanden som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Möjlighet till betyg från årskurs 4 Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i skollagen. Ändringarna innebär att det införs bestämmelser i skollagen om att en rektor får besluta att betyg ska sättas i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. Ändringarna innebär även att den pågående försöksverksamheten med betyg från årskurs 4 upphör vid utgången av . Därmed avslås den motion som yrkar avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (V). Bakgrund och gällande rätt Betyg i och motsvarande skolformer Bestämmelser om betyg för de olika skolformerna i skolväsendet finns dels i skollagen (2010:800), dels i de förordningar som reglerar de olika skolformerna. Skolförordningen (2011:185) innehåller bestämmelser som kompletterar skollagen bl.a. när det gäller , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Bestämmelser för skolområdet som har meddelats av regeringen och finns även i (). Allmänna bestämmelser om betyg finns i 3 kap. skollagen. I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska betyg sättas i den utsträckning och form som följer av skollagen eller annan författning. Rektorn ska se till att betyg sätts i enlighet med skollagen och andra författningar och eleverna ska informeras om de grunder som tillämpas vid betygssättningen (3 kap. 13–15 §§ skollagen). Närmare om tidpunkten för betygsättningen och sammanfattande betyg Tidpunkten för betygsättningen regleras i skollagen. I ska betyg sättas i slutet av varje termin fr.o.m. årskurs 6 i alla ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Detsamma gäller i grundsärskolan, om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det. I sameskolan gäller att betyg ska sättas i slutet av varje termin fr.o.m. årskurs 6 i de ämnen som eleven fått undervisning i under terminen. Motsvarande gäller även i specialskolan, fr.o.m. årskurs 7 (10 kap. 15 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 15 § och 13 kap. 16 och 17 §§ skollagen). Om undervisningen i naturorienterande ämnen respektive samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram t.o.m. slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 6 i och sameskolan. Motsvarande gäller i specialskolan i årskurs 7 (10 kap. 15 §, 13 kap. 16 § och 12 kap. 15 § skollagen). I grundsärskolan innefattar naturorienterande ämnen och samhällsorien-terande ämnen inte enskilda ämnen utan betyg sätts i dessa två ämnen (11 kap. 6 och 19 §§ skollagen). Om en elev i grundsärskolan har läst ett ämne enligt kursplaner och eleven eller elevens vårdnadshavare begär att betyg sätts i ämnet, ska dock bestämmelser som gäller betygssättning i tillämpas (11 kap. 21 § skollagen). Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas i , sameskolan och specialskolan. Högsta betyg betecknas med A och lägsta godkända betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Detsamma gäller för grundsärskolan förutom att för den elev som inte uppnår kraven för betyget E ska betyg inte sättas i ämnet (10 kap. 17 §, 11 kap. 20 §, 12 kap. 17 § och 13 kap. 18 § skollagen). Om det i , sameskolan och specialskolan saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet (10 kap. 18 §, 12 kap. 18 § och 13 kap. 19 § skollagen). Att det ska finnas kunskapskrav för betygen A–E regleras i skolförord-ningen (6 kap. 7 §). Det är som meddelar föreskrifter om vilka kunskapskrav som gäller för bl.a. ämnen, samiska, grundsärskolans ämnen och ämnesområden samt för vissa ämnen i specialskolan (SKOLFS 2011:19, 2011:23, 2011:29, 2011:56 och 2011:57). När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygsättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet t.o.m. den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper i årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Efter årskurs 6 i och grundsärskolan ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9 (10 kap. 19 §, 11 kap. 22 § och 13 kap. 20 § skollagen). Motsvarande gäller specialskolan i årskurs 7–10 (12 kap. 19 § skollagen). När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav (10 kap. 20 §, 11 kap. 22 § och 12 kap. 20 § skollagen). I de årskurser där betyg inte sätts ska det i stället upprättas skriftliga individuella utvecklingsplaner. I en skriftlig individuell utvecklingsplan ska läraren dels ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i, dels sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. För en elev som ges särskilt stöd ska ett åtgärdsprogram utarbetas. Där ska det framgå vilka behoven är, hur de ska tillgodoses och hur åtgärderna ska följas upp. Om ett åtgärdsprogram utarbetats behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven (3 kap. 9 §, 10 kap. 13 §, 11 kap. 16 och 16 a §§, 12 kap. 13 och 13 a §§ och 13 kap. 13 § skollagen). Den pågående försöksverksamheten med betyg från årskurs 4 Den nuvarande försöksverksamheten med betyg fr.o.m. årskurs 4 grundar sig på ett bemyndigande i 3 kap. 13 a § skollagen. Enligt bemyndigandet får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om en försöksverksamhet som omfattar högst 100 skolenheter och som avser betygsättning i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan. Sådana föreskrifter får innebära undantag från kraven på att upprätta individuella utvecklingsplaner i dessa årskurser och skolformer. Bestämmelser om försöksverksamheten finns i förordningen (2017:175) om försöksverksamhet med betyg från årskurs 4 i , grundsär-skolan och sameskolan och från årskurs 5 i specialskolan (försöksförordningen). Av förordningen framgår bl.a. att för deltagande skolor ska betyg sättas och utfärdas i slutet av varje termin i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i slutet av varje termin i årskurs 5 och 6 i specialskolan, i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Förutsättningar för deltagande i försöksverksamheten Förutsättningarna för deltagande i försöksverksamheten är att en huvudman bara får delta i försöksverksamheten om det hos den berörda skolenhetens rektor och lärare finns intresse av att delta. Rektorn ska ha dokumenterat sitt intresse genom en tjänsteanteckning. En huvudman med fyra skolenheter eller fler får delta i försöksverksamheten med högst en fjärdedel av alla sina skolenheter. En huvudman med tre eller färre skolenheter får delta med en skolenhet. Totalt får högst 100 skolenheter delta i försöksverksamheten (6 och 7 §§ försöksförordningen). Vidare finns det bestämmelser om ansökan om deltagande i försöksverk-samheten till , skyldighet för deltagande huvudmän att lämna de uppgifter som begär och att medverka i uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten, samt bemyndigande för att meddela föreskrifter om verkställighet av förordningen (8–11 §§ försöksförordningen). Förordningen trädde i kraft och tillämpas på utbildning fr.o.m. /18. Förordningen upphör att gälla vid utgången av . Regeringens förslag och bedömning Skolor som vill ska kunna sätta betyg från årskurs 4 Regeringen föreslår att det bemyndigande i skollagen som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om en försöksverksamhet som avser betygsättning i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan ska upphävas. Det ska i stället enligt regeringens förslag införas bestämmelser i skollagen som innebär att en rektor får besluta att betyg ska sättas i dessa årskurser och skolformer vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. Beslutsunderlaget ska dokumenteras. Vidare föreslår regeringen att lärarna vid den berörda skolenheten ska ges tillfälle att yttra sig inför beslutet och att rektorn ska underrätta huvudmannen skriftligen om beslutet. Huvudmannen ska anmäla beslutet till . Ett beslut om att tidigare betygsättning ska upphöra att gälla för skolenheten ska enligt förslaget fattas av rektorn i samma ordning som ett beslut om att tidigare betyg ska införas. Ett sådant beslut kan avse endast kommande årskullar som ännu inte har fått betyg eller även omfatta elever som redan har fått terminsbetyg i årskurs 4 i , grundsärskolan eller sameskolan eller i årskurs 5 i specialskolan med stöd av ett beslut om tidigare betygsättning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska enligt förslaget bemyndigas att meddela föreskrifter om dels när en rektor senast ska fatta ett beslut om införande av tidigare betygsättning inför ett läsår, dels när en rektor senast ska fatta ett beslut om upphävande av ett sådant beslut inför ett läsår. För skolenheter och årskurser som omfattas av ett beslut om tidigare betygsättning ska skollagens krav på att upprätta individuella utvecklingsplaner inte gälla. För elever vid skolenheter som omfattas av ett sådant beslut ska betyg sättas i slutet av varje termin i aktuella årskurser och skolformer i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande får rektorn enligt förslaget besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas. Regeringen gör bedömningen att det bör införas en bestämmelse i skolförordningen om när rektorn senast ska fatta beslut om att betyg ska sättas inför det läsår då beslutet ska börja gälla eller att ett sådant beslut ska upphöra att gälla. Regeringen föreslår att den ändring i skollagen som innebär att bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om en försöksverksamhet med tidigare betygsättning upphävs, ska träda i kraft . Ändringarna i övrigt i skollagen ska träda i kraft . Ändringen i skollagen om att rektorn får fatta beslut om tidigare betyg ska tillämpas från och ändringarna i skollagen i övrigt ska tillämpas på utbildning fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag betyg kan ge stöd i uppföljningen av elevers kunskapsutveckling Regeringen framhåller i skälen för sitt förslag att kunskapsresultaten i den svenska skolan måste förbättras. För att ge alla elever bästa möjligheter att utvecklas är det enligt regeringen av största vikt att lärarna systematiskt följer upp, bedömer och utvärderar elevernas kunskapsutveckling. En viktig del i arbetet med att förbättra kunskapsresultaten är att säkerställa att alla elever får den ledning och stimulans som de behöver och även att stöd ges när så behövs. Det har debatterats om betyg i tidigare årskurser kan vara ett sätt att stärka uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling. I såväl den departementspromemoria som ligger till grund för den nuvarande regleringen av försöksverksamheten, En bättre skolstart för alla: bedömning och betyg för progression i lärandet (U2014/4873), som i departementspromemorian Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten (U2020/03513/S) argumenteras det enligt regeringen för att införande av betyg tidigare i och motsvarande skolformer kan vara ett sätt att systematiskt följa upp elevernas kunskapsutveckling och främja att stöd ges i rätt tid. Regeringen konstaterar i propositionen att det saknas vetenskapligt stöd för vilken årskurs som det är lämpligt att sätta betyg i och hur det påverkar elevernas kunskapsutveckling. Däremot har på uppdrag av regeringen gjort en utvärdering av införandet av betyg från årskurs 6, som visar på både positiva och negativa konsekvenser av tidigare betyg (2017, rapport 451). Utvärderingen visar att betygen i årskurs 6 verkar ha lett till ett ökat fokus på elevernas kunskapsutveckling och då främst när det gäller de elever som inte når upp till kunskapskraven för betyget E. av lärarna anger att elevernas kunskapsutveckling är lite eller mycket högre efter att betygen infördes. Lite drygt hälften av lärarna uppger att den är ungefär som innan och anser att den är lägre efter införandet. Regeringen konstaterar vidare att utvärdering visar att tidigare betyg kan påverka elevernas motivation. Drygt hälften av lärarna i undersökningen upplever generellt elevernas motivation som högre till följd av betygen. av eleverna uppger att de arbetar hårdare när de vet att de får betyg och av intervjuer framgår att även vårdnadshavare upplever sina barns motivation som högre. utvärdering av betyg från årskurs 6 visar att det även finns negativa konsekvenser av tidigare betyg. Av utvärderingen framgår att det finns en upplevelse hos både lärare, elever och vårdnadshavare att olika grupper av elever påverkas på olika sätt av de tidigare betygen. Uppfattningen är att högpresterande elever och flickor som grupp motiveras av betygen i högre grad än lågpresterande elever och pojkar. Vidare upplever av lärarna att högpresterande elevers kunskapsutveckling är lite eller mycket högre efter införandet av betygen. Motsvarande siffra för lågpresterande elever är . uppger av lärarna att lågpresterande elevers kunskapsutveckling är mycket eller lite lägre efter betygens införande, jämfört med för högpresterande elever. Motsvarande skillnader finns i fråga om flickor och pojkar. För flickor upplever av lärarna att kunskapsutvecklingen är högre, jämfört för pojkar. Det är också fler lärare som upplever att pojkars kunskapsutveckling blivit lägre, , än som upplever samma sak för flickor, . Regeringen instämmer i att olika grupper kan påverkas olika av tidigare betyg men noterar att utvärderingen visar att för samtliga grupper, även lågpresterande elever och pojkar, är det fler lärare som anger att elevgruppen har en mer positiv kunskapsutveckling efter införandet av betyg från årskurs 6 än innan detta. Regeringen vill i detta sammanhang även betona vikten av att de elever som har behov av extra anpassningar eller särskilt stöd också ges sådant stöd i enlighet med 3 kap. skollagen. Det finns enligt regeringen inget i utvärderingen som tyder på att betygsstressen i de högre årskurserna kan dämpas genom att eleverna vänjs vid betyg från en tidigare ålder. Däremot framgår att elevens omgivning har stor betydelse för hur eleven upplever betygen, t.ex. hur lärarna pratar om betygen. När det gäller elevers stress kopplat till betyg anser regeringen att det har betydelse för eleverna hur lärare pratar om betyg. Regeringen vill i detta sammanhang även framhålla vikten av att lärare ger en kontinuerlig återkoppling av elevernas kunskapsutveckling, s.k. formativ bedömning. Ytterligare ett resultat från utvärderingen är att betygen uppges ha inkluderats i det systematiska kvalitetsarbetet hos en majoritet av huvudmännen. Regeringen ser detta som positivt och vill särskilt betona såväl huvudmannens som rektorns ansvar för det systematiska kvalitetsarbetet, där uppföljning och utvärdering av elevers resultat är en viktig del i att främja lärande och stödja elevernas kunskapsutveckling. Regeringen framhåller i propositionen att åldersskillnaden mellan elever i årskurs 4 och 6 innebär att slutsatser från utvärderingen givetvis måste appliceras med försiktighet för elever i årskurs 4. Det ska införas en permanent möjlighet att införa betyg från årskurs 4 Av propositionen framgår att det var lågt intresse för att delta i den tidsbegränsade försöksverksamheten, såsom den utformades med exempelvis krav på ansökan till en statlig myndighet och begränsningar i hur stor andel av en huvudmans skolenheter som får omfattas. Från försöksverksamhetens början deltog 9 huvudmän med 11 skolenheter (årsredovisning 2017). deltog 12 huvudmän med 15 skolenheter (årsredovisning 2019). har påbörjat den utvärdering av försöksverksamheten som ingår i uppdraget (U2016/04865/S). Myndigheten konstaterar dock att det inte är möjligt att genomföra en utvärdering av betygens påverkan på elevernas kunskapsutveckling som kan ge generaliserbara resultat (årsredovisning 2017). I stället genomförs en kvalitativ studie av bedömningspraktiken på deltagande skolor liksom på skolor som genomfört annat systematiskt pedagogiskt utvecklingsarbete. följer också försöket genom att samla in betyg och genom enkäter riktade till elever och lärare (årsredovisning 2018 och 2019). Regeringen framhåller i propositionen att det finns skäl att fullfölja försöksverksamheten. Genom att försöksverksamheten fullföljs kan enligt regeringen erfarenheter samlas in även under försöksverksamhetens sista år. Dessa kan t.ex. handla om hur skolor som inför tidigare betyg arbetar för att främja elevernas utveckling, som negativa konsekvenser minimeras. Dessa erfarenheter kan senare andra skolor som vill införa tidigare betyg använda sig av. Regeringen anser dock att det inte finns skäl att avvakta med att införa en permanent möjlighet att införa betyg fr.o.m. årskurs 4 på alla skolor där det finns en vilja att göra det.