bet · H801FiU20 · 2021-06-11 00:00:00 — Vid den senaste översynen av det finanspolitiska ramverket var vi överens om att vi skulle göra detta . Att man skulle göra det tidigare än nu är ingenting som jag har reflekterat över. Jag har ägnat mig mycket åt krishantering . Men om det finns en vilja från att vi ska se över det finanspolitiska ramverket tidigare än vad vi har sagt är jag naturligtvis beredd att reflektera över det. Och det är ingen hemlighet att mitt parti också tycker att vi borde ha ett balansmål snarare än ett överskottsmål just i denna situation när alla 40-talister kommer upp och det behöver ske en stor utbyggnad av äldreomsorgen och som var argumentet för att vi införde ett överskottsmål över huvud taget. tog upp korttidspermitteringen. Det är naturligtvis en av de frågor som kommer att titta på. Anledningen till att vi gick fram med vårt förslag var att det var det som låg på bordet från Ferbe. Det var Ferbes utredning som vi snabbt beredde, och det var detta förslag. Men det är viktigt att säga att när det gäller den lag som gäller för korttidsstöd är det inte omöjligt för visstidsanställda att bli korttidspermitterade, utan det handlar om huruvida man är central för verksamheten eller inte. Det utesluter inte korttidspermittering av även tim- och visstidsanställda. Sedan får man naturligtvis utvärdera hur det har fungerat under denna kris. Egentligen tycker jag att detta lyfter fram en större fråga. Den handlar om hur arbetsvillkoren ser ut i denna bransch. Varför är det just i den här branschen så många timvikarier och visstidsanställda? Och en fråga som över huvud taget inte har lyfts fram är frågan om alla som är timvikarier och har väldigt osäkra scheman i denna bransch och som har blivit sjuka i , många av dem blev dessutom troligen smittade på jobbet. Men på grund av deras anställningsform får de inte ut någon sjukförsäkring. Den trygghet som vi har försökt ge till denna bransch för att den ska ta sig genom krisen har branschen inte gett sina anställda. Det är en annan fråga som jag tycker inte riktigt har lyfts fram . En annan aspekt på detta är att vi ser att mycket arbetskraftsinvandring sker till enklare arbeten i mitt i denna kris som vi har en hög arbetslöshet. Man kan också reflektera över varför det är på det sättet. har en poäng med det han säger. Det är klart att med alla dessa ändringsbudgetar kan man diskutera om man har en samlad budgetprocess eller inte. Det är en relevant aspekt på detta. Det är också mot denna bakgrund som jag i normala tider skulle vara väldigt kritisk mot alla utgiftsdrivande utskottsinitiativ som har kommit under detta år. Men där har jag inte ägnat mig åt att rikta kritik mot dem. Däremot tycker jag att det som man gjorde med denna extra ändringsbudget är ett brott mot budgetordningen av en helt annan dimension än vad som har skett tidigare och alla utgiftsdrivande utskottsinitiativ i största allmänhet som har kommit. Utan att ha en finansiering i en ny utgiftskoalition – nu vet man inte hur kommer att hantera detta framöver, men det framstår inte som en sannolik majoritet för att komma överens om en helhet i en budget – väljer man ändå att skapa en utgiftskoalition. Det är väldigt lätt att göra det, och det är väldigt lätt att hitta skattesänkarkoalitioner också. Men går man den vägen framåt är man inne på en väldigt farlig stig. Det som jag är bekymrad över när ni nu har gjort detta är att man släpper anden ur flaskan, och den är väldigt svår att stoppa tillbaka igen. Och det är egentligen bara ni som kan göra det. (M): följer detta på webben men kan inte ställa sin fråga. Men jag ska läsa hans fråga. kritiserar regeringen för att det saknas en plan tillbaka till överskottsmålet. Hur ser finansministern då på denna kritik, och hur ser finansministern att vägen tillbaka ska se ut? Är det genom höjda skatter? Ordföranden: var alltså en fråga från , Liberalerna. (MP): Jag skulle vilja gå vidare med det som antyds i båda föredragningarna om de långsiktiga effekterna kopplade till ökad ojämlikhet i . Det har konstaterats att de penningpolitiska åtgärderna har stärkt förmånerna som är kopplade till ägande. Vi vet också från senaste rapport att det är just kopplingen till möjligheten att inneha kapital som är grunden och den viktigaste delen av den ökande ojämlikheten i . Finansministern nämner också de risker som finns och som vi har sett i tidigare kriser, riskerna kring att långtidsarbetslösheten biter sig fast i de mest utsatta grupperna. Jag skulle gärna höra er båda två reflektera över dessa risker och vilka risker de utgör för ekonomin framåt om denna utveckling fortgår, att klyftorna ökar, att möjligheterna att äga splittras och att vi får större skillnader mellan dem som inte äger och dem som äger i . , : Vi har haft en dramatisk ökning av förmögenhets- och inkomstskillnaderna i det här landet under . Så är det. Den är mer dramatisk än på många andra håll, mycket på grund av att vi började från ett väsentligt bättre läge i och för sig. Bakom detta ligger en internationell utveckling. Det har mycket att göra med kombinationen av globalisering och teknikens utveckling. Exakt hur mycket man ska lägga på det och det andra finns det lite olika akademiska studier om. Men båda faktorerna spelar in. Det är därför som fenomenet är internationellt. Men det är naturligtvis så att det har drivits av politikens inriktning i västvärlden under . Så är det också. Om du frågar mig vad man ska göra åt detta är det i första hand att man ska se över skattesystemet. Jag skulle vilja säga att det råder en för ekonomer ovanligt hög grad av samstämmighet om vad det är som behöver göras på detta område. Det handlar om att minska beskattningen på arbetskraft och öka beskattningen på kapital. Det kommer vi liksom inte ifrån ifall vi ska göra någonting åt detta. Sedan kan man ha väldigt många olika uppfattningar om exakt hur detta ska gå till. Men om det ska bli gjort måste ni på något sätt ta något slags samlat initiativ. Det säger sig självt att varje skattehöjning kommer att mötas med ett stort motstånd. Man måste därför på något sätt samla sig kring något slags helhet som man tror leder till en bättre ekonomi. Och jag menar att det har visat sig gång på gång att sådana lösningar finns. Det är en politisk fråga att det inte löses helt enkelt. När det gäller arbetslösheten är det som du sa och som vi har konstaterat . har rätt i att vi har haft en kraftig ökning av sysselsättningsgraden, och det är fantastiskt fint. Men vi har fortfarande en betydande arbetslöshet, vilket innebär att det finns en massa lediga resurser, om man vill uttrycka sig i ekonomtermer. Där tror jag att det råder mindre enighet bland ekonomer om vad man bör göra och vad man inte bör göra. Men det har naturligtvis att göra med både utbildning och att skapa system där människor har en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Det är framför allt det senare som det finns olika uppfattningar om hur man bör göra. Detta är jättestora frågor. Men de ligger lite vid sidan om det som vi i huvudsak fokuserar på . Sedan var det en fråga till . Men låt mig göra ett litet instick där. Vad säger när det gäller detta är att situationen är väldigt osäker och att det är skälet till att man inte lägger fram en plan. Men det naturliga att tänka sig är att behovet av en plan just dyker upp när situationen är osäker. Det är något slags problem med det. Det är just när spelplanen av någon anledning välts över som man behöver ha en diskussion om hur vi tar oss tillbaka så att säga. Det är det som denna plan skulle ha gett underlag för. Finansminister (S): Det är inte så att det inte finns någon plan, men den är ganska rudimentär. I takt med att osäkerheten minskar kommer denna plan att bli mer och mer utvecklad. Som sagt: Jag är inte säker på att en detaljerad plan som hade varit överspelad hade stöttat trovärdigheten för ramverken. När det gäller fråga är det oerhört bekymmersamt om personer hamnar utanför arbetsmarknaden. Det som är viktigt är att man fortsätter att vara aktiv och söka jobb. Det är någonting som vi verkar ha lyckats väldigt bra med i . Men sedan handlar det också om att ta till vara denna tillgång. Och där behöver vi vara aktiva i hur vi utformar åtgärder. finns det en diskussion om att bara man jobbar med olika former av lägre ingångslöner kommer det att lösa problemet. Men den situation som vi nu har med fri arbetskraftsinvandring från hela världen men också inom EU gör att denna typ av åtgärder inte nödvändigtvis träffar personer som befinner sig i långtidsarbetslöshet i . Med den öppna arbetsmarknad som vi har behöver vi nog i stor utsträckning jobba med åtgärder som är direkt riktade mot de här individerna för att just de ska komma i arbete. Det handlar naturligtvis dels om utbildningsåtgärder, dels om olika former av arbetsmarknadsåtgärder och subventionerade anställningar så att man säkerställer att det är just dessa individer och inte arbetskraftsinvandrare från andra delar av världen eller som får de arbeten som växer fram i . Den delen av diskussionen om långtidsarbetslöshet tycker jag ibland att man tappar också bland ekonomer i . Ordföranden: tack för en intressant rapport och deltagandet här , , ordförande för ! Jag hade också tänkt säga att jag ser fram emot den klimatstudie som ska komma. Jag vet inte om jag vågar säga det nu efter den här diskussionen, men om den kommer så ska jag med nöje ta del av den. Stort tack även till finansministern för deltagandet här och för diskussionerna! Därmed avslutar vi den öppna utfrågningen om Finanspolitiska rådets rapport . Bilder från öppna utfrågningen Aldrig förr har så många människor varit långtidsarbetslösa i som just . har dödsskjutningarna varit fler och otryggheten större. Jag tycker, och hoppas, att det är någonting som ska prägla den här debatten. presenterade vi moderater vår vårbudget, som heter Halverad långtidsarbetslöshet och ökad trygghet. Där har vi vårt fokus. Jag vill yrka bifall till reservation nummer 1, till vår egen motion. Den höga arbetslösheten är största ekonomiska problem. Självklart är det först och främst ett problem för dem som inte har ett jobb att gå till - en del får vänta ett, två, tre eller kanske fler år innan de får komma in på arbetsmarknaden. De har inte arbetskamrater och känner inte att de hör till en arbetsgemenskap. De har heller inte en egen lön. Men arbetslöshet och särskilt långtidsarbetslöshet kostar också väldigt stora pengar. Om arbetslösheten i bara hade utvecklats som snittet i EU sedan blev statsminister hade de offentliga finanserna varit stärkta med 42 miljarder , fru talman. 42 miljarder är så mycket pengar att det kanske är svårt att sätta det i relation till något. Låt mig bara ge ett exempel på vad 42 miljarder räcker till: 88 000 undersköterskor eller drygt 70 000 grundskollärare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget - förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19-23-åringar Den har ett mänskligt pris, men det är också en kostnad för samhället i stort. Den höga arbetslösheten leder också till sämre pensioner. Den riskerar att omöjliggöra integration för den som fastnar i livslångt utanförskap och som har invandrat till , och det skapar barnfattigdom. Det är klart att detta i sin tur medför hopplöshet och frustration, som ibland ligger till grund för de kriminella gängens rekrytering. Att pressa tillbaka arbetslösheten är avgörande för framtid av många skäl. Då kan man ställa sig frågan: Vad gör regeringen åt detta i den här vårbudgeten? Inte särskilt mycket. Man gör mer av samma sak. Det man har gjort fortsätter man med. Men då kan jag bara konstatera att det är det som har lett oss till en av EU:s högsta arbetslöshetsnivåer. Vi kommer alltså inte att bli hjälpta av att fortsätta på precis samma sätt som vi alltid har gjort. Om man monterar ned arbetslinjen kommer arbetslösheten inte att sjunka. Och den här regeringen har monterat ned arbetslinjen. Det har man gjort så till den grad att varannan invandrad person i arbetsför ålder nu inte kan försörja sig själv - varannan person. Det är 675 000 människor i arbetsför ålder som lever i och som inte försörjer sig själva. Det behöver naturligtvis inte vara så här, fru talman. Jag har gott hopp om att det går att vända den utvecklingen. Men det krävs en helt annan politik, och det krävs politiker som förstår att det inte är fler skatter som är lösningen. Lösningen är att fler betalar skatt och lämnar bidrag och ersättningar för jobb. Bidragslinjen måste bytas ut mot arbetslinjen. I den vårbudget, fru talman, som vi moderater presenterar har vi ett särskilt fokus på långtidsarbetslösheten. Vi presenterar tre åtgärder som är delar av det vi kan se skulle kunna halvera långtidsarbetslösheten . Det är som sagt tre delar. Den första handlar om att öka drivkrafterna för arbete. Det handlar om en jobbpremie som gör att man får behålla betydligt mer av sin lön när man går från arbetslöshet till jobb. Men det är också ett bidragstak. För de familjer där det inte lönar sig att ta ett jobb finns det ett tak för hur höga bidragen kan bli. Den andra delen handlar om att underlätta för arbetsgivare att anställa en person som har stått utanför . Vi vill sänka kostnaderna rejält för de arbetsgivare som anställer en långtidsarbetslös person. Det kallas nystartsjobb. Det har prövats förut. Det är ett av de mest effektiva sätten att få människor som står utanför tillbaka i arbete. Den tredje delen handlar om Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen måste jobba aktivt med människor som har stått utanför . Det gör man dessvärre inte . Människor måste få en chans till en praktikplats. Det är ett effektivt sätt för människor att visa vad de går för. De tappar då inte känslan för arbetsmarknaden, och de får visa sina kunskaper på ett jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget - förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19-23-åringar Denna regering, tillsammans med januaripartierna, har redan före pandemin sett till att praktikplatserna bara blir färre och färre. Men vi har dessa förslag, fru talman, och vi är övertygade om att detta skulle pressa ned långtidsarbetslösheten och till och med halvera den. Låt mig nämna en grupp långtidsarbetslösa som jag är särskilt oroad över. Det är de personer som är . Här finns det inga särskilda insatser från regeringen. Men problemet är större än så. Problemet är att vi i har en ålderism som är helt horribel. Den måste vi hjälpas åt att motarbeta. Efter att man fyllt 40 minskar sannolikheten att man blir kallad till en intervju. Det är helt galet. Då måste politiken se till att den som är och långtidsarbetslös får extra stöd och hjälp att komma tillbaka. Det har vi förslag om i vår budget. Men ålderismen måste bekämpas på alla sätt, av oss gemensamt och av oss i politiken. Jag läste en intervju med finansministern . Hon porträtterades i ett rökmoln och berättade att hon vill jaga de gängkriminella i deras drömmar om nätterna. Det är väl bra, men ärligt talat: Jag vet inte hur rädda de kommer att bli. Jag tycker att det hade varit mycket bättre om Socialdemokraterna och hade röstat ja till förslag om att polisen ska få lyssna preventivt på de gängkriminella - så är det i andra länder. kan inte förlita sig på att FBI eller mardrömmar om finansministern kommer att stoppa de svenska gängen. I vår budget aviserar vi också att vi kommer att avsätta 400 miljoner för att förstärka polisens tekniska förmåga att bekämpa denna typ av gängkriminalitet. De måste helt enkelt få göra som FBI och som polisen i så att ännu fler kan sättas i finkan. Det är val , och vi ser en tydlig skiljelinje mellan partierna. Medan finansministern vill beskatta hårt arbetande människor och småsparare för att hon inte klarar av sin uppgift går vi åt ett helt annat håll. Jag skulle vilja ge finansministern, partierna i regeringen och också samarbetspartierna några goda råd. Om vi ens ska diskutera höjda skatter, och det kan man behöva göra ibland, måste man först och främst göra tre saker. För det första: Pressa tillbaka arbetslösheten! Där finns väldigt stora pengar som kan gå till välfärd, till polis och till försvar. För det andra: Se till att våga prioritera bland statens utgifter! Jag har en hel lista med sådant som man faktiskt kan minska på som jag gärna diskuterar med finansministern och andra. För det tredje: Stoppa de kriminellas uttag från välfärdssystemen! Det finns så mycket att göra. Att regeringen exempelvis ännu inte har sett till att ha en paragraf i lagstiftningen om korttidspermittering som bestraffar den som verkligen fuskar med permitteringsstöd är helt obegripligt för mig. Miljarder ska inte gå till kriminella. Slutligen, fru talman, vill jag säga att pandemin inte är över. Den pågår fortfarande även om solen nu skiner här i , vaccinet rullas ut och allt fler vaccineras. Det ger oss hopp. Men pandemin är inte över. Just nu kämpar människor för sitt liv. Just nu jobbar många människor i sjukvården och äldreomsorgen med att hjälpa människor som är sjuka. Vi ska hålla i och hålla ut för deras skull och för allas skull, för att vi ska kunna komma tillbaka till någonting mer normalt. Det är också glädjande att så många svenska företag går bra . Det är en stark kraft och global efterfrågan som gör att många industriföretag går som tåget. Men fortfarande kämpar många mindre företag i exempelvis hotell- och restaurangnäringen, och vi moderater kommer inte att ge oss förrän pandemin är över. Vi kommer att hålla i och hålla ut även för att rädda jobb och företag som har det tufft i pandemin. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget - förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19-23-åringar Vi släpper helt enkelt inte taget, och jag tycker till exempel att det är helt orimligt med den budget som regeringen och samarbetspartierna lade fram . När vi ska förlänga stöden, som vi är väldigt överens om, säger man att det ska gälla från , men företagen kan inte börja söka förrän . Det är ett orimligt hanterande, och det tänker vi göra allt vad vi kan för att förändra. Man kanske inte säga "avslutningsvis" två gånger, fru talman, men jag gör det ändå. Jag vill rikta mig till finansutskottets alla ledamöter, till kansliet, till talmannen och de vice talmännen, till talmanspresidiet och också till finansministern. Det här har varit ett mycket intensivt och speciellt år för många av oss. Jag önskar er en trevlig sommar, och jag vill verkligen skicka med och hoppas att ni alla ska få några riktigt sköna dagar för återhämtning. Det kommer att behövas. Tack för gott samarbete! Jag tycker också att och regeringen tillsammans under det här året har visat sig från sin allra bästa sida. Vi har jobbat tillsammans och vi har jobbat snabbt för att få till så bra stöd som möjligt. Det är gott och bra. Vi börjar ana ljuset i tunneln. Vaccinationerna är på gång. När jag för någon vecka sedan träffade organisationen var stämningen fortsatt ganska allvarsam och bekymrad men ändock med inslag av optimism. Faktum är att en hel del av deras 60 000 företagsmedlemmar ser behov av att nyanställa inom en överskådlig framtid, och faktum är att det är just småföretagarna, givetvis tillsammans med andra, som kommer att driva återhämtningen. Det är inte primärt vi som jobbar i det här huset, utan det är de där ute. I just det läget, precis när vi börjar skönja ljuset i tunneln, presenterar Socialdemokraterna världshistoriens skattechock för just småföretagarna genom att ge sig på 3:12-regelverket. För det första är det dålig politik rakt av. En företagare måste först och främst lyckas skapa lönsamhet i sitt bolag, det vill säga ha vinst. Lyckas man med det betalar man först skatt på den vinsten. Sedan har man möjlighet att ta en liten del av den vinsten i utdelning. Gör man det betalar man skatt även på den utdelningen. Småföretagarna är inte på något sätt ett priviligierat skattefrälse. I grund och botten är det vanlig arbetarklass vi pratar om. Tar man bort möjligheterna att tjäna pengar, som Socialdemokraterna vill, varför i hela friden ska man då över huvud taget starta ett företag? är det inte bara företagarna som har en skattechock att vänta om finansministern får som hon vill. Även pensionsspararna har all anledning att oroa sig. Har man jobbat ett helt yrkesliv i ett helt vanligt yrke till en vanlig genomsnittlig lön, med kollektivavtal och tjänstepensionsavsättning, kommer det ju att ligga en ganska ordentlig slant där efter sisådär i yrkeslivet, det vill säga lagom till att man ska gå i pension. Det är klart att låter väldigt mycket. Då är man ju miljonär, och ska man betala Socialdemokraternas miljonärsskatt. Men om man betänker att den här miljonen ska räcka i tio, tjugo eller och kanske ännu längre, alltså från det ögonblick man faktiskt går i pension till det att man slutligen kastar in handduken och vandrar för evigt över Bifrost, är det inte riktigt lika mycket pengar längre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget - förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19-23-åringar Samma sak gäller givetvis för alla dem som pensionssparar inom ramen för ett investeringssparkonto. Går man till jobbet och betalar skatt på sin lön och sedan sparar undan en liten del av den redan beskattade lönen, ja, då ligger det en hyfsad slant där på arbetsmarknaden med ränta-på-ränta-effekt. Det är egentligen alldeles förträffligt att människor tar ansvar för sin egen situation på det sättet - vilket man gör eftersom man inte litar på det pensionssystem som Socialdemokraterna är ansvariga för. Detta ska givetvis uppmuntras, inte förhindras med världshistoriens skattesmäll. Är man genuint orolig för inkomstklyftor ska man börja i den andra änden. Då ska man börja adressera det faktum att vi har 675 000 utrikes födda människor i som inte klarar av att försörja sig själva, än mindre någon annan. Då ska man inte ge sig på vanligt hederligt folk som går till jobbet , betalar skatt på sin lön och sparar undan en liten del av den redan beskattade lönen. Det är alltså en synnerligen ansvarslös migrationspolitik, både av den här och av tidigare regeringar, som driver på inkomstklyftorna. Den största klyftan är givetvis mellan dem som kan försörja sig själva och dem som inte kan det, mellan dem som har ett jobb att gå till och dem som inte har det. Låt oss adressera problemet med arbetslösheten i stället! Det är ju ett reellt problem. Att folk sparar till sin egen pension är inte ett problem utan tvärtom någonting positivt. Statsbudgeten har inte bara en intäktssida med skatter, avgifter och liknande. Den har faktiskt en utgiftssida också. Är man då orolig för att man inte har råd med de saker man vill göra kan man faktiskt prioritera även inom utgiftssidan. Den här regeringen har skickat av skattebetalarnas pengar i bidrag, rakt ned i ett svart hål till och EU. Man får ganska många undersköterskor, lärare och poliser för . Man skickar i internationellt bistånd till länder på andra sidan jordklotet - . Man ger amnesti, och därmed i förlängningen även bidrag, till vuxna afghanska män utan asylskäl och utan rimliga skäl till uppehållstillstånd i . Är man orolig över de behov vi har på hemmaplan, i svensk välfärd och i svenskt rättsväsen, ja, då kan man faktiskt börja prioritera just dessa behov något högre. Bara en halvering av biståndet, som vi i föreslår i vårt budgetalternativ, hade frigjort ganska stora resurser till kommuner och regioner, till äldreomsorg och sjukvård och till polisen och rättsväsendet. I Socialdemokraternas värld är det dock enklare att springa med blåslampa och jaga vanliga hederliga löntagare bara för att de har varit flitiga och disciplinerade och sparat pengar för att trygga sin egen framtid och sin egen pension. Att ni inte skäms!