bet · H801SfU28 · 2021-06-21 00:00:00 — Regeringen gör bedömningen att det inte bör göras någon ändring av åldersgränsen för när det är möjligt att vägra uppehållstillstånd för en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , eller ett utländskt barn som är ogift och har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Regeringen konstaterar att åldersgränsen för att en make eller partner till en anknytningsperson ska kunna beviljas uppehållstillstånd i de flesta medlemsstater är densamma som myndighetsåldern eller äktenskapsåldern i respektive land. Den åldersgräns som gäller enligt utlänningslagen för att vägra uppehållstillstånd är redan i överensstämmelse med gällande myndighets- och äktenskapsålder i . Regeringen bedömer mot denna bakgrund att det inte finns skäl att ändra åldersgränsen i utlänningslagen för att vägra uppehållstillstånd på grund av anknytning från till . I kommittémotion 2020/21:4063 av m.fl. (M) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att uppehållstillstånd på grund av anknytning bör få vägras om någon av makarna eller samborna är . Motionärerna anser att det svenska regelverket ska ligga på miniminivå i förhållande till men också i linje med övriga nordiska länder. I partimotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om en tvingande 21-årsregel vid anhöriginvandring. Motionärerna vill ha en begränsning av möjligheten till anhöriginvandring för unga vuxna som omfattar all anhöriginvandring. Regeringen bör också arbeta inom EU för att rådande direktiv förändras, så att fler medlemsstater kan följa och exempel och höja gränsen till exempelvis . Tillkännagivanden om en 21-årsregel finns även i kommittémotionerna 2020/21:1618 av i m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkande 20. I kommittémotion 2020/21:4070 av m.fl. (C) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att införa en möjlighet att vägra uppehållstillstånd på grund av anknytning om någon av makarna är . Enligt artikel 4.5 i familjeåterföreningsdirektivet får gränsen för att neka uppehållstillstånd på grund av anknytning vara , för att förhindra barn- och tvångsäktenskap. Bestämmelserna i tillfälliga lagen om att vägra uppehållstillstånd om någon av makarna är bör bibehållas. I kommittémotion 2020/21:4075 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att uppehållstillstånd bör få vägras om någon av makarna eller samborna är . Enligt motionärerna bör förslag om att ett uppehållstillstånd ska få vägras om någon av makarna eller samborna är genomföras. I avsnittet Ändrade regler i utlänningslagen lägger utskottet på eget initiativ fram ett förslag om att utlänningslagen ska ändras så att det blir möjligt att vägra uppehållstillstånd på grund av anknytning om någon av makarna eller samborna är . Om beslutar att inte anta utskottets förslag till lagändring i denna del anser utskottet att bör göra ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om att uppehållstillstånd på grund av anknytning får vägras om någon av makarna eller samborna är . Regeringen ska härvid beakta vad utskottet anför i frågan i avsnittet Ändrade regler i utlänningslagen. Motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 15, 2020/21:4070 (C) yrkande 3 och 2020/21:4075 (KD) yrkande 6 tillstyrks därmed under förutsättning att utskottets förslag till lagändring inte antas. Motionerna 2020/21:4073 (SD) yrkande 18, 2020/21:656 (SD) yrkande 12, 2020/21:1611 (SD) yrkande 20 och 2020/21:1618 (SD) yrkande 8 om att en tvingande regel bör införas avstyrks. Försörjningskrav vid anhöriginvandring och undantag från kravet Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om försörjningskrav vid anhöriginvandring för alternativt skyddsbehövande, kvotflyktingar och vid etablerade förhållanden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig även bakom det som utskottet anför om undantag från försörjningskrav för anhöriga vid synnerliga skäl och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller ett antal motionsyrkanden. avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. skärpta eller mildrade försörjningskrav vid anhöriginvandring, att försörjningskravet ska kopplas till förbehållsbeloppet och försörjningskrav i fråga om barn. Jämför reservation 39 (M), 40 (SD), 41 (KD), 42 (S, C, MP) och 43 (S, C, MP). Jämför även särskilt yttrande 7 (V). Enligt utlänningslagen gäller att uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL får beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknytning till (anknytningspersonen) kan försörja sig och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen (5 kap. 3 b § UtlL). Utlänningslagens försörjningskrav har ändrats genom 9 § tillfälliga lagen. Enligt den bestämmelsen får ett första uppehållstillstånd beviljas endast om anknytningspersonen kan försörja sig och utlänningen samt har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om försörjningsförmågan. Av 1 § förordningen (2016:850) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i framgår att försörjningskravet är uppfyllt om anknytningspersonen har lön som efter avdrag för preliminär skatt uppgår till förbehållsbeloppet vid utmätning av lön enligt 7 kap. 5 § utsökningsbalken (1981:774). Beräkningen ska dock göras med beaktande även av vad som behövs för försörjning av utlänningen. Ersättning från arbetslöshetsförsäkring eller annan liknande arbetsrelaterad ersättning jämställs med lön. Kravet är också uppfyllt om anknytningspersonen har inkomster från näringsverksamhet eller en förmögenhet som han eller hon kan försörja sig och utlänningen på. Familjeåterföreningsdirektivet ger medlemsstaterna möjlighet att som villkor för anhöriginvandring ställa krav på bl.a. stabila och regelbundna försörjningsmedel samt lämplig bostad (artikel 7.1 a och c). I artikel 7.1 b) anges att när en ansökan om familjeåterförening lämnas in får den berörda medlemsstaten kräva att den person som har lämnat in ansökan lägger fram bevis bl.a. för att referenspersonen har en sjukförsäkring avseende alla risker som de egna medborgarna i den berörda medlemsstaten normalt omfattas av, och som omfattar referenspersonen och hans eller hennes familjemedlemmar. Undantag från försörjningskrav vid anhöriginvandring Av 10 § tillfälliga lagen framgår att undantag från försörjningskravet gäller i vissa situationer bl.a. då barn är inblandade, om anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande, om anknytningspersonen är medborgare i eller om det finns särskilda skäl. Försörjningskravet gäller inte om anknytningspersonen är ett barn eller om sökanden är ett barn som har fötts i och anknytningspersonen är förälder till barnet och sammanbor med barnet i (10 § första och andra stycket tillfälliga lagen). Flyktingar och alternativt skyddsbehövande omfattas av försörjningskravet, men endast i vissa situationer (10 § tredje och fjärde stycket tillfälliga lagen). Det finns vidare en möjlighet att göra en individuell bedömning av om det försörjningskrav som ställs upp kan vara oförenligt med ett svenskt konventionsåtagande och i sådana fall bevilja uppehållstillstånd med stöd av den s.k. ventilen i 13 § tillfälliga lagen. Regeringen anser att försörjningskraven vid anhöriginvandring och familjeåterförening även fortsättningsvis bör motsvara vad som gäller enligt tillfälliga lagen. Syftet med försörjningskravet vid anhöriginvandring är framför allt att stärka integrationen. I samband med införandet av försörjningskravet framhölls även att en långsiktigt hållbar asyl- och migrationspolitik bygger på ett fördjupat europeiskt samarbete och att en harmonisering av reglerna inom EU därför är viktig även i fråga om försörjningskrav. Regeringen anser att dessa argument gör sig gällande även . Vidare framhåller regeringen att det i länder i närhet som och samt i som och införts krav på försörjning även av familjemedlemmarna. I andra situationer i svensk rätt ställs också ett försörjningskrav som innefattar försörjning av anhöriga. Exempelvis gäller ett försörjningskrav när en tredjelandsmedborgare ansöker om ställning som varaktigt bosatt (5 a kap. 2 § UtlL). Ett sådant försörjningskrav gäller även som förutsättning för att vissa EES-medborgare ska ha uppehållsrätt i (3 a kap. 3 § 3 och 4 UtlL). Regeringen föreslår därför att det även fortsättningsvis ska ställas krav på att anknytningspersonen ska kunna försörja sig själv och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och den anhörige samt ett krav på anknytningspersonen att kunna försörja den anhörige. Försörjningskravet föreslås inte gälla vid prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Regeringen anser att de bedömningar som gjordes i samband med att kravet infördes i utlänningslagen respektive i tillfälliga lagen, bör bibehållas. Det är såldes inte lämpligt att i lag införa en detaljerad reglering om innebörden av kravet på försörjningsförmåga och vad som avses med en bostad av tillräcklig storlek och standard. Den närmare regleringen i dessa delar bör lämpligen regleras på samma sätt som görs . Det nuvarande bemyndigandet i utlänningslagen till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om försörjningsförmågan och bostad av tillräcklig storlek och standard bör därför finnas kvar. I de fall som rör barn ska särskild hänsyn tas till barnets bästa. Principen om barnets bästa är införlivad i svensk rätt bl.a. genom portalparagrafen om barnets bästa i 1 kap. 10 § UtlL. Där framgår att om det rör barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Portalparagrafen ska enligt regeringen givetvis beaktas även vid tillämpningen av bestämmelserna om försörjningskrav vid anhöriginvandring. För att säkerställa att det föreslagna försörjningskravet inte leder till orimliga konsekvenser i enskilda fall samt att kravet fortsatt kan bidra till att stärka integrationen bör det enligt regeringen vara möjligt att göra vissa undantag. Regeringen föreslår att undantag från försörjningskravet ska kunna medges i vissa särskilt utpekade situationer och därutöver, i likhet med nuvarande reglering i utlänningslagen, helt eller delvis om det finns särskilda skäl. Bestämmelsen om undantag vid särskilda skäl möjliggör en individuell bedömning av varje sökandes situation. Undantag från försörjningskravet vid anhöriginvandring När det gäller undantagen från försörjningskravet vid anhöriginvandring föreslår regeringen att kravet inte ska gälla om – anknytningspersonen är ett barn – anknytningspersonen är förälder till en sökande som är ett barn som har fötts i och anknytningspersonen sammanbor med barnet i – anknytningspersonen är medborgare i , annan EES-stat eller , om sökanden är anknytningspersonens make eller sambo och sökanden och anknytningspersonen har sammanbott utomlands eller det på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Om anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande eller förklarats vara flykting eller alternativt skyddsbehövande ska försörjningskravet gälla endast – om ansökan om uppehållstillstånd görs senare än efter det att anknytningspersonen beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande eller förklarats vara flykting eller alternativt skyddsbehövande – om familjeåterförening är möjlig i ett land utanför EU som familjen har särskild anknytning till, eller – om sökanden och anknytningspersonen inte har sammanbott utomlands och det inte heller på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Om sökanden är anknytningspersonens make eller sambo och äktenskapet ingåtts eller samboförhållandet förelegat före anknytningspersonens inresa i ska det anses stå klart att förhållandet är väl etablerat. Om anknytningspersonen är en kvotflykting ska tremånadersfristen räknas från hans eller hennes inresa i . Om det finns särskilda skäl får undantag från försörjningskravet medges helt eller delvis. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3524 yrkande 6 ett tillkännagivande om ett strikt regelverk och skärpta försörjningskrav vid familjeåterförening och anhöriginvandring. Motionärerna anför att försörjningskraven vid anhöriginvandring och familjeåterförening måste skärpas ytterligare i förhållande till vad som gäller enligt tillfälliga lagen. Det ska inte gå att uppfylla försörjningskravet med arbetslöshetsersättning eller genom inkomst från en subventionerad anställning. Den som ska stå för försörjningen ska ha haft en inkomst under som motsvarar en lägsta lön vid heltidsanställning. ska inte avvika från familjeåterföreningsdirektivets minimikrav. Personer som har beviljats uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande ska omfattas av försörjningskrav fr.o.m. dag ett. I kommittémotion 2020/21:4063 av m.fl. (M) begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om att det ska räcka att referenspersonen eller familjemedlemmen har anknytning till tredjeland där familjeåterförening är möjlig för att försörjningskravet ska gälla. Detta bör införas för att ska kunna ligga på en miniminivå enligt familjeåterföreningsdirektivet. I partimotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) i yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet bör skärpas. Anknytningspersonen ska ha en sådan inkomst att hushållet inte riskerar fattigdom eller social utestängning. Inkomsten ska inte omfatta sociala bidrag eller andra inkomster än från arbete och kapital. Vidare ska anhöriginvandraren ha en heltäckande sjukförsäkring för hela vistelsen i , till dess att han eller hon kvalificerat sig in i välfärden genom arbete. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet vid anhöriginvandring även bör gälla vid förlängning av uppehållstillstånd. Försörjningskravet bör gälla till dess att utlänningen kommit i varaktig försörjning och bör även gälla vid prövning i ärenden som rör arbetsmarknaden eller studerande. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om undantag från försörjningskravet när anknytningspersonen är konventionsflykting. Bestämmelsen om undantag för anhöriga till konventionsflyktingar för familjeåterförening bör skärpas och motsvara familjeåterföreningsdirektivets miniminivå. Undantaget ska endast få göras om familjeåterförening inte är möjlig i ett land utanför EU som anknytningspersonen eller utlänningen har en särskild anknytning till. Även i kommittémotion 2020/21:1618 av i m.fl. (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om skärpta försörjningskrav vid anhöriginvandring. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vilken anhöriginvandring som ska omfattas av försörjningskrav. Motionärerna anser att försörjningskraven bör breddas och omfatta så stor del av anhöriginvandringen till som möjligt. I kommittémotion 2020/21:4075 av m.fl. (KD) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet ska kopplas till förbehållsbeloppet. Motionärerna motsätter sig regeringens förslag om att bemyndiga regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om försörjningsförmågan. Det bör anges i lag att försörjningskravet är kopplat till förbehållsbeloppet vid utmätning av lön enligt 7 kap. 5 § utsökningsbalken. Förbehållsbeloppet bestäms utifrån ett s.k. normalbelopp, vilket innefattar alla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnad (denna kostnad beräknas särskilt och läggs till normalbeloppet). Även i kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att vid familjeåterförening ska försörjningskrav gälla för anknytningspersonen. I kommittémotion 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att alla som beviljas uppehålls-tillstånd i ska ha rätt och möjlighet att återförenas med sin familj. Motionärerna anser att försörjningskravet som är mycket svårt att uppfylla i praktiken och begränsar rätten till återförening, orsakar stort lidande för många familjer, försämrar nyanländas psykiska hälsa och etablering samt innebär att möjligheten att ta sig till på ett säkert och lagligt sätt stryps. Begränsningarna riskerar dessutom att strida mot åtaganden enligt internationella konventioner. Försörjningskrav i fråga om barn I kommittémotion 2020/21:4075 av m.fl. (KD) i yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om försörjningskrav för en anknytningsperson som vill återförenas med barn . Försörjningskravet bör inte gälla för en vuxen anknytningsperson som vill återförenas med barn . De med störst skyddsskäl bör värnas som barn alltid ska kunna få återförenas med sin/a föräldrar. Denna anhöriginvandring bör dock vägas in i utformandet av lagförslag för att få till ett mottagande som motsvarar en nordisk nivå. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om försörjningskrav för barn som utgör anknytningspersoner. För att undvika att barn, oftast pojkar, skickas på livsfarliga vägar till i hopp om att få uppehållstillstånd för att återförenas med sina familjer på svensk mark bör barn som utgör anknytningsperson ha ett försörjningskrav på sig. Om barnen ska prioriteras bör drivkraften bakom dessa resor åtgärdas. Ett likalydande tillkännagivande som yrkande 12 finns i kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 17. Försörjningskrav vid anhöriginvandring för medborgare i , annan EES-stat eller I motion 2020/21:2803 av (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet för anhöriginvandring ska omfatta samtliga svenska medborgare samt de som har uppehållsrätt i . I kommittémotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om undantag från försörjningskravet när anknytningspersonen är medborgare i , EES eller . Undantag från försörjningskraven bör inte göras för vare sig svenska medborgare eller medborgare i EES eller . En så stor del av anhöriginvandringen som möjligt bör omfattas av försörjningskrav. Givet den omfattande integrationsskuld som byggts upp är det nödvändigt att ställa upp ytterligare krav. I kommittémotion 2020/21:1618 av i m.fl. (SD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om särskilda förenklade regler för återvandrande svenska medborgares familjer. En svensk medborgare och hans eller hennes barn, som också är svenska medborgare, kan resa in i för att leva här, medan den andra föräldern måste stanna kvar i utlandet för att vänta på beslut om uppehållstillstånd. Kravet att ansöka utifrån, och regeln att en ansökan inifrån generellt sett inte får bifallas efter inresa, slår särskilt hårt mot denna grupp. Regeringen måste skyndsamt utreda möjligheten att införa undantagsbestämmelser för dessa utlandssvenskar med väletablerade relationer. Försörjningskrav vid anhöriginvandring för alternativt skyddsbehövande, kvotflyktingar och vid etablerade förhållanden I kommittémotion 2020/21:4063 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att alternativt skyddsbehövande som huvudregel inte ska undantas från försörjningskravet . Alternativt skyddsbehövande omfattas inte av familjeåterföreningsdirektivet och det finns ingen skyldighet att ge denna grupp samma rätt till undantag från försörjningskravet som konventionsflyktingar. Det är en rimlig utgångspunkt att den som vill återförenas med sina anhöriga i också kan försörja dem. Det är dessutom ett nödvändigt verktyg för att öka drivkraften för arbete, för lyckad integration och för att bryta socialt utanförskap. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att stryka 5 kap. 3 d § tredje stycket UtlL om när det ska anses stå klart att ett förhållande är väl etablerat. Mot bakgrund av att bör ligga på en miniminivå är det av vikt att det inte införs skrivningar som riskerar att förskjuta innebörden av begreppet. Även med Lagrådets förslag på lagteknisk lösning framstår bestämmelsen som en komplicerad lösning som dessutom riskerar att få oförutsedda konsekvenser. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att tidsfristen för undantag från försörjningskravet för kvotflyktingars anhöriginvandring ändras till att beräknas på samma sätt som för flyktingar. Tremånadersfristen ska således räknas från det datum då uppehållstillståndet beviljas och inte från det då utlänningen reser in i . I partimotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om definitionen av ett väletablerat förhållande för konventionsflyktingar. Definitionen av ett etablerat förhållande bör ligga på miniminivån enligt . Undantag från försörjningskravet för konventionsflyktingar bör endast göras om utlänningen och anknytningspersonen har sammanbott utomlands eller om det på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om undantag från försörjningskravet för vidarebosatta (kvotflyktingar). bör inte avvika från en internationell miniminorm. Undantaget från försörjningskravet för denna särskilda grupp bör därför gälla från det att de beviljas uppehållstillstånd och inte från det då utlänningen reser in i landet. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om undantag från försörjningskravet för alternativt skyddsbehövande. Motionärerna anser att alternativt skyddsbehövande inte bör utgöra anknytningspersoner i anhörigärenden. Följaktligen bör dessa inte undantas från försörjningskrav. I kommittémotion 2020/21:4075 av m.fl. (KD) i yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om tidsfristen för kvotflyktingar. I likhet med förslaget i betänkande bör tremånadersfristen för anhöriginvandring för kvotflyktingar börja löpa från det att anknytnings-personen beviljats uppehållstillstånd. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om försörjningskrav för anknytningspersoner med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Regeringens förslag innebär att av anknytningspersonerna undantas från försörjningskravet. Det är inte rimligt eftersom det leder till ökad migration. Alternativt skyddsbehövande ska således omfattas av ett försörjningskrav vid anhöriginvandring från dag ett. Undantag från försörjningskrav för anhöriga vid synnerliga skäl I kommittémotion 2020/21:4063 av m.fl. (M) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att anknytningspersonen kan undantas från kravet på försörjning vid anhöriginvandring om det finns synnerliga skäl. Till skillnad från regeringens förslag om särskilda skäl bör det således krävas synnerliga skäl för undantag. I partimotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om övriga undantag från försörjningskravet och en nödventil. I enlighet med förslag bör reglerna vara restriktiva och undantag bör endast medges om det föreligger synnerliga skäl. I kommittémotion 2020/21:4075 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om undantag vid synnerliga skäl. Det kan exempelvis röra sig om en person vars funktionsnedsättning omöjliggör en egen försörjning. förslag till ventil vid anhöriginvandring bör införas. Utskottet delar regeringens bedömning om att försörjningskrav fortsättningsvis ska gälla som huvudregel vid anhöriginvandring och att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om försörjningsförmågan. Utskottet delar även regeringens bedömning att regelverket när det gäller försörjningskravet fortsatt bör vara strikt, vilket betyder att anknytningspersonen ska kunna försörja både sig själv och utlänningen. När det gäller bemyndigandet i utlänningslagen till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om försörjningsförmågan är det inte lämpligt att i lag införa en detaljerad reglering om innebörden av kravet på bl.a. försörjningsförmåga.