bet · H901SoU1 · 2021-12-09 00:00:00 — 2020/21:SoU20, rskr. 2020/21:245). I propositionen (s. 101) anför regeringen följande: Regeringen ser positivt på tillkännagivandet från om att öka tillgången till naloxon. Läkemedlet naloxon häver överdoser av opioider som heroin eller metadon. Regeringen välkomnar att arbetet med att tillgängliggöra naloxon har nått ut brett i landet trots att insatsen är relativt ny. Regeringen kommer att återkomma med redovisning om vilka åtgärder som vidtagits utifrån tillkännagivandet. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Regeringen bör ta initiativ till dels en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall, dels en utvärdering av den nuvarande narkotikapolitiken (bet. 2019/20:SoU7 punkt 7, rskr. 2019/20:174). I propositionen (s. 101) anför regeringen följande: Regeringen avser att tillsätta en utredning med syfte att utvärdera den svenska narkotikapolitiken. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Skyndsamt ta initiativ till en utredning som har ett statligt helhetsansvar för personlig assistans som målsättning (bet. 2020/21:SoU10, rskr. 2020/21:80). I propositionen (s. 151–152) anför regeringen att den, mot bakgrund av frågans komplexitet, bedömer att det inte är möjligt att presentera lagförslag som tillkännagett (). Regeringen avser att återkomma i frågan. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå hur personlig assistans ska organiseras i ett statligt huvudmannaskap (dir. 2021:76). Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att regeringen redovisar ett antal tillkännagivanden i budgetpropositionen. När det gäller två av tillkännagivanden delar utskottet regeringens bedömning att de får anses slutbehandlade. Det rör tillkännagivandena om familjecentraler (bet. 2018/19:SoU9) och om att vidta åtgärder så att samtliga regioner kan erbjuda personer som är samt personer i medicinska riskgrupper avgiftsfri vaccination mot pneumokocker (bet. 2019/20:SoU5). När det gäller sex av de redovisade tillkännagivandena delar inte utskottet regeringens uppfattning att tillkännagivandena är slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om ekonomisk kompensation (bet. 2020/21:SoU23) kan utskottet konstatera att lämnade ytterligare ett tillkännagivande till regeringen i samma fråga (bet. 2021/22:SoU3, rskr 2021/22:1). Utskottet ansåg att reglerna för ekonomisk ersättning fortfarande var för vaga och att regeringen inte hade lämnat tillräckliga skäl för att inte förtydliga rätten till ersättning. Utskottet ansåg att det behövdes ett nytt tillkännagivande i frågan. följde utskottets förslag. Utskottet anser därför att det tillkännagivande som regeringen redovisar i budgetpropositionen inte kan anses slutbehandlat. Utskottet föreslår med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen att ställer sig bakom det som utskottet anför och lämnar ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om ekonomisk kompensation. Ifråga om tillkännagivandet om en årlig rapport från regeringen om konsekvenserna för akutsjukvården vid regionsjukhusen (bet. 2018/19:SoU8) kan utskottet konstatera att det som efterfrågas i tillkännagivandet till regeringen är att regeringen i lämpligt sammanhang till rapporterar konsekvenserna för akutsjukhusen vid regionsjukhusen. Utskottet noterar att regeringen i sin redovisning av tillkännagivandet bl.a. refererar till att lämnade en lägesrapport till regeringen samt därefter presenterade sitt arbete för utskottet . Utskottet anser inte att tillkännagivandet därmed kan anses vara slutbehandlat. Utskottet föreslår med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen att ställer sig bakom det som utskottet anför och upprepar sitt tillkännagivande till regeringen om en årlig rapport om konsekvenser för akutsjukvården. Utskottet noterar att regeringen gett bl.a. och i uppdrag att lämna in underlag inför en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Vidare har regeringen gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och i uppdrag att genomföra en kartläggning av ungdomars upplevda psykiska hälsa och ohälsa. I tillkännagivandet om förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa (bet. 2019/20:SoU5) nämns behovet av riktade förebyggande insatser för hbtq-personer och det som efterfrågar av regeringen är uppdrag till lämplig myndighet att föreslå förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa. Utskottet anser inte att den omständigheten att regeringen lämnat ovannämnda uppdrag är tillräckligt för att tillkännagivandet ska anses vara slutbehandlat. Utskottet föreslår med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen att ställer sig bakom det som utskottet anför och upprepar sitt tillkännagivande till regeringen om förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa. I fråga om tillkännagivandet om att regeringen löpande ska informera utskottet när arbete pågår inom med att ta fram nya föreskrifter med stöd av bemyndigandet i lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 (bet. 2020/21:SoU23), förkortad covid-19-lagen, gör utskottet följande bedömning. Alltsedan tillkännagivandet lämnades har regeringen fortlöpande informerat utskottet i enlighet med vad som efterfrågas i tillkännagivandet. Utskottet ser positivt på detta men anser att tillkännagivandet inte kan anses slutbehandlat så länge den tidsbegränsade covid-19-lagen gäller. När det gäller tillkännagivandet om generell tillståndsplikt för verksamhet inom område står utskottet fast vid det tillkännagivande som lämnades i betänkande 2016/17:SoU11 och som sedan vidhölls i betänkande 2017/18:SoU1 (s. 45–46). Utskottet föreslår alltså att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet enligt de tillkännagivanden som lämnades . Utskottet föreslår med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen att ställer sig bakom det som utskottet anför och lämnar ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om generell tillståndsplikt. Utskottet har i övrigt inte några invändningar när det gäller regeringens redovisning av de olika tillkännagivandena. Ekonomisk kompensation, punkt 2 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Inledningsvis noterar vi de båda tillkännagivanden om ekonomisk kompensation som lämnade till regeringen . Vi kan konstatera att ett flertal stödsystem inrättats under pandemin som kompensation till företag som drabbats av effekterna av pandemin. Denna kompensation inkluderar effekter av de föreskrifter som meddelats med stöd av covid-19-lagen eller lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Här kan särskilt nämnas stödet vid korttidsarbete, omställningsstödet och omsättningsstödet till enskilda näringsidkare. Därtill noterar vi att ett särskilt nedstängningsstöd har inrättats inom ramen för omställningsstödet om verksamheter skulle drabbas av ett beslut om att stänga ned verksamheten. Inom områdena kultur, idrott och kollektivtrafik har särskilda riktade stöd inrättats för att ersätta inkomstbortfall. Dessa stödsystem regleras i lagar och förordningar vid sidan av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Vi delar regeringens bedömning att detta har varit en ändamålsenlig ordning och att rätten till ersättning har tydliggjorts på ett tillfredsställande sätt. Vi delar vidare regeringens bedömning att de vidtagna åtgärderna tillgodoser tillkännagivanden, och något ytterligare tillkännagivande behövs alltså inte. Årlig rapport om konsekvenser för akutsjukvården, punkt 3 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi kan konstatera att regeringen har gett i uppdrag att löpande rapportera om arbetet med omställningen av den högspecialiserade vården och att det i det ingår att rapportera om konsekvenserna för akutsjukvården. Det kan vidare konstateras att lämnade sin senaste lägesrapport och att det i rapporten bl.a. beskrivs hur flera perspektiv, däribland det som gäller akutsjukvården, genomsyrar de konsekvensanalyser som görs löpande inför beslut om nationell högspecialiserad vård. Konsekvensanalyserna görs tillsammans med beredningsgrupperna med professionsföreträdarna som är knutna till arbetet med högspecialiserad vård. Vi kan vidare konstatera att presenterade sitt arbete för utskottet . Av regeringens redovisning framgår vidare att fortsätter att följa frågan. Sammanfattningsvis delar vi regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat. Vi anser alltså att det inte behövs något nytt tillkännagivande till regeringen. Insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi kan konstatera att regeringen har gett och i uppdrag att tillsammans med ett tjugotal berörda myndigheter komma in med underlag för en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention och att hbtq-personer särskilt ska lyftas i det arbetet. Vi noterar att uppdraget ska redovisas . Därtill kan konstateras att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och har fått ett regeringsuppdrag att genomföra en kartläggning av ungdomars upplevda psykiska hälsa och ohälsa och att detta ska slutredovisas . Vi delar regeringens bedömning att tillkännagivandet därmed kan anses slutbehandlat. Vi anser alltså att det inte behövs något nytt tillkännagivande till regeringen. Generell tillståndsplikt, punkt 5 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Regeringen anför i budgetpropositionen att det vid en samlad bedömning inte framstår som genomförbart att tillmötesgå när det gäller att återkomma med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamheter inom även ska gälla för offentlig verksamhet. Vi delar den bedömningen och anser liksom regeringen att tillkännagivandet kan anses slutbehandlat. Något tillkännagivande om generell tillståndsplikt behövs alltså inte. Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som den svenska ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Som framhålls i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Genom reformer ska takten i klimatomställningen öka, fler ska komma i arbete, köerna i sjukvården ska förkortas och gängkriminaliteten ska övervinnas. har genom sitt beslut bifallit ett förslag från , och därmed bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 9 till 113 (bet. 2021/22:FiU1). Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 9. Vi hänvisar till reservation 1 i finansutskottets rambetänkande (bet. 2021/22:FiU1). Där utvecklar vi våra riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Vi kan konstatera att , accepterar stora delar av regeringens budgetproposition men också att de justeringar som de gör inte löser samhällsproblemen. Regeringen har vidtagit flera åtgärder i syfte att stödja regionernas hantering av de köer som pandemin har orsakat i hälso- och sjukvården. avsätts tillgänglighetsmiljarder, och 2022 avsätter regeringen för att stödja regionernas hantering av covid-19-vården och uppdämda vårdbehov till följd av pandemin. Detta är satsningar utöver förstärkningar av de generella statsbidragen. För att strukturellt stärka arbetet för ökad tillgänglighet har regeringen tillsatt första nationella tillgänglighetsdelegation. Delegationen har lämnat flera förslag. Regeringen avser att återkomma i fråga om dessa. Vidare har regeringen gett i uppdrag att analysera och återkomma med förslag på insatser mot de uppdämda vårdbehoven. Tillgången på personal med rätt kompetens är en nyckelfaktor. Regeringen har tillsatt ett nationellt vårdkompetensråd som stöder arbetet med en god kompetensförsörjning. Inom utgiftsområde 9 föreslår , en ökning av tre anslag med totalt jämfört med regeringens förslag. Vi har inga synpunkter på de enskilda satsningar som föreslås inom utgiftsområde 9. Dessvärre kan dessa enbart genomföras på bekostnad av viktiga satsningar inom andra utgiftsområden. Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 1 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 9. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4121. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 9. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 9 finns i kommittémotion 2021/22:4128. strävar efter en vård och omsorg som finns tillgänglig för alla – oavsett ålder, kön eller bostadsort – och som utgår från den enskilda människans behov. Rätten till självbestämmande och inflytande över den vård och omsorg som ges måste gälla såväl unga som gamla, friska som sjuka. Välfärdens huvudsyfte är att garantera trygghet och likvärdiga förutsättningar för alla, vilket bygger på insikten om att människors behov kan se olika ut. Vården, omsorgen och sociala tjänster ska hålla hög kvalitet och finnas tillgänglig för alla i hela landet. föreslår att anslag bör ökas för att finansiera kompetenshöjande insatser för yrkesverksamma som möter barn, exempelvis inom , rättsväsendet, Sis eller inom barn- och ungdomspsykiatrin. Vidare anser vi att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård bör ökas med totalt 1 jämfört med regeringens förslag, varav 1 bör avsättas för att möjliggöra en primärvårdssatsning riktad mot landsbygden. Vi föreslår även att avsätts för att stärka ambulansvården i hela landet. Detta bör ske inom ramen för en förstärkt överenskommelse med SKR, med syftet att möjliggöra fler ambulanser, kortare responstider, bättre tillgänglighet till flygande sjuktransporter samt fler s.k. lättvårdsambulanser som kan åka före eller komplettera ambulanserna vid behov. Vidare föreslås anslaget ökas med i syfte att möjliggöra ett genusmedicinskt perspektiv på alla nationella programområden i vården och med för att möjliggöra en satsning på verksamhetsnära forskning om kvinnors hälsa. För att upptäcka cancer i ett tidigare stadium föreslås anslaget ökas med Anslaget föreslås ökas med för att möjliggöra en satsning på en förbättrad jämförelsetjänst för väntetider, tillgänglighet och kvalitet inom vården. Regeringens föreslagna återhämtningsbonus avvisas inom anslagen 1:6 och 4:5. tillför anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna för att öka insatserna för att förkorta köerna till barn- och ungdomspsykiatrin. Vidare avvisar regeringens förslag att öka anslaget till Sis för att subventionera LVU-placeringar. Finansiering av denna typ av placering är mycket viktig och staten bör ta ett större ansvar för de aktuella insatserna, men det kräver en mer långsiktig lösning snarare än en ettårig subvention av kommunala avgifter. Slutligen föreslår att Myndigheten för vård- och omsorgsanalys anslag ökas med jämfört med regeringens förslag för att genomföra ett uppdrag att analysera ojämställdhet i vården. föreslår även en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar myndighetsanslag inom utgiftsområdet. Sammantaget anvisar vi mer än regeringen till utgiftsområde 9 . Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 1 (V) (V) anför: I budgetmotion, Röd politik för en grön omställning, föreslås en återstart av den svenska ekonomin efter coronapandemin. Vi vill se en stor grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. Våra förslag ökar tryggheten för människor genom stärkta socialförsäkringssystem och trygga arbetsvillkor. Genom vänsterpolitik skapar vi välfärd som kommer alla till del, från de minsta barnen på förskolan, genom skola och arbetsliv, till de äldre med behov av omsorg. Krishanteringen handlar även om att reparera de stora skador som de nyliberala ekonomiska teorierna har orsakat i vårt samhälle. har den politiska utvecklingen dominerats av nedmonteringar av vår gemensamma välfärd och våra trygghetssystem. Det handlar om en ekonomisk politik som bygger på idén att de rika ska gynnas, makt lämnas över till marknaden och att allt som är demokratiskt och politiskt styrt är en belastning och därför ska privatiseras. De ekonomiska teorierna har gått före omsorgen om folket och tryggheten i landet. I har av befolkningen av den samlade privata förmögenheten. Vi har en av världens mest skeva fördelningar av förmögenhet och kapitalinkomster. vill ändra på detta. Vi vill låta kapitalet arbeta för oss alla. Så gör kapitalet bäst nytta. Enskilda individers vilja ska inte avgöra hur vi bygger framtiden. behövs investeringar i vår gemensamma framtid. Vi avsätter ca mer än regeringen på reformer som syftar till att påskynda den gröna omställningen, stärka landsbygden och kommunsektorn samt rusta upp trygghetssystemen och sjukvården. I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen , före planerad justering i finansutskottet, lämnade , ett gemensamt budgetförslag, vilket har försvårat processen. Som en del av den överenskommelse har ingått med regeringspartierna om framtida samarbetsformer och kraftigt höjda pensioner för de pensionärer som har det sämst ställt och eftersom förslag om förbättringar i sjukförsäkringen hade tagits med i budgetpropositionen stödde vi i andra hand, då vårt förslag till budget fallit, regeringens budgetförslag i kammaren, framför förslaget från , . Vidare anser vi att regeringens förslag i sin helhet är bättre för , då det utgår från andra utgångspunkter än de nationalkonservativa värderingar som genomsyrar förslaget från , . Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 9. förslag inom utgiftsområde 9 är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 9. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 9 läggs fram i partimotion 2021/22:3193. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. föreslår ett högkostnadsskydd för tandvård som innebär att alla kostnader som den enskilde har subventioneras fullt ut. föreslår en ökning av anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner med 2 jämfört med regeringens förslag . Vidare behövs det enligt vår mening stöd för en jämlik tillgång till nya och sällan förekommande läkemedel. avsätter för detta ändamål 2022. Vidare avsätter totalt 4 för att säkerställa en god och tillgänglig vård samt för förbättrad arbetsmiljö, kompetensutveckling och arbetsvillkor. I spåren av pandemin är denna satsning extra angelägen. Ett eftersatt område där det behöver göras en generell satsning i syfte att genomföra förbättringar är beroendevården. avsätter för detta ändamål 2022. Även den psykiatriska vården behöver stärkas på bred front, och inte minst i ljuset av pandemin krävs en satsning på den psykiska folkhälsan. avsätter mer än regeringen föreslagit inom detta område. I syfte att öka vaccinationsgraden mot TBE anser att ett högkostnadsskydd bör införas på högst per dos för vuxna. För barn bör vaccinationen vara helt kostnadsfri. Eftersom en så omfattande vaccinering tar tid bedömer att satsningen bör skalas upp år för år från 2022 till och 2023 och 2024. För det förebyggande smittskyddsarbetet när det gäller både hiv och andra smittsamma sjukdomar avsätter mer än regeringen föreslagit . Det krävs också en särskild satsning på att nationellt samordna och centrera kunskapen kring behandling och diagnostik av postcovid. avsätter 2022 för detta ändamål. Den statliga styrningen av kompetensbehoven inom sjukvården för alla yrkeskategorier behöver stärkas. Nationella vårdkompetensrådet ska ansvara för att ta fram underlag för att kunna göra årliga prognoser av tillgång och efterfrågan på specialistläkare. avsätter för detta ändamål 2022. Diagnoskriterierna för sjukdomen ME/CFS är tydliga men okunskapen är stor, vilket resulterar i att många söker återkommande vård för sina besvär och hamnar i långdragna processer i vårdkedjan. Ett nationellt kompetenscenter för ME/CFS bör inrättas. avsätter för detta ändamål 2022. Sammantaget anvisar 4 mer än regeringen till utgiftsområde 9 . Inom utgiftsområde 25 avsätter bl.a. medel för att minska problemen med delade turer inom äldreomsorgen, för att riksnormen för försörjningsstöd ska kunna höjas och för att stärka arbete med mäns våld mot kvinnor. Inom utgiftsområde 13 avsätter vi medel till kvinnojourerna för att garantera ekonomiskt stabila lösningar. Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 1 (L) (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Beslutet innebar att ställde sig bakom , och gemensamma förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs , och gemensamma budgetförslag och regerings- och de övriga oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. Liberalernas budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom , och gemensamma förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 9. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som vi liberaler presenterar i vår budgetmotion 2021/22:4181 samt utgiftsområdesmotion 9. Sedan coronavirusets utbrott har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Det svenska näringslivet står dock i grunden starkt efter krisen. har de strukturella problem som hade före pandemin förstärkts. upplever nu en historiskt hög arbetslöshet, och erfarenheten från tidigare kriser är att arbetslösheten riskerar att permanentas på höga nivåer . Särskilt allvarlig är situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda, med en skillnad i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda som ligger långt över genomsnittet i EU. Det är tydligt att den politik som har förts under den rödgröna regeringens tid vid makten inte har förmått att komma till rätta med utmaningar. För att vända utvecklingen behövs en kraftfull liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. Det behövs en ny start för . Liberalerna lägger fram en budget med en tydlig utgångspunkt: den nya start som behöver. En liberal reformagenda som ger en stark kunskapsskola för alla, som rivstartar arbetet med att betala av den integrationsskuld som allt för länge har tillåtits växa och som ger förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland.