bet · H801CU14 · 2021-04-19 00:00:00 — Mot den bakgrunden fann utskottet inte anledning att föregripa arbetet med ett initiativ från sida. följde utskottets förslag. Utskottet anser fortfarande att det är viktigt att systemet för hushållning med mark- och vattenområden inte medför omotiverade inskränkningar av möjligheterna att tillgodose behovet av bostäder. Enligt januariavtalet ska riksintressena ses över, och detta arbete pågår . Översynen ska slutredovisas , och syftet är att den ska leda till en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens samlade areella utbredning. Vidare är frågan om en återkommande aktualitetsprövning av riksintressen fortfarande under beredning inom . Mot denna bakgrund utgår utskottet, liksom tidigare, från att regeringen fortsätter att prioritera det arbete som pågår i frågor om riksintressesystemet. Utskottet ser därför ingen anledning att föregripa resultatet av detta arbete med ett initiativ från sida. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag som rör skyddet av jordbruksmark. Utskottet hänvisar till beredningsarbete och den pågående översynen av riksintressena. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD) och 4 (C). I kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om behovet av en översyn av reglerna för exploatering av jordbruksmark. Syftet med översynen ska vara att säkerställa en fungerande avvägning mellan olika samhällsintressen och att underlätta begränsad byggnation på egen mark. I yrkande 12 i samma motion föreslås ett tillkännagivande om att det bör göras en översyn av samt för att se om det finns anledning att ge länsstyrelserna större befogenheter att ingripa mot en plan när den avvägning mellan samhällsintressen som kräver inte har gjorts vid exploatering av jordbruksmark. I kommittémotion 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att det bör tas fram en nationell strategi för en långsiktigt hållbar användning av där särskilt värdefull ska kunna skyddas. I kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att stärka skyddet för åkermarken. Enligt motionärerna behöver en utvärdering göras och om skyddet av åkermarken inte säkras med detta måste en tydligare lagstiftning införas. I kommittémotion 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att stärka skyddet för . Enligt motionärerna behöver exploateringen av värdefull minska. För att åstadkomma detta behöver bl.a. kraven på beslutsunderlag stärkas. Vidare måste definitionen av vad som utgör ett väsentligt samhällsintresse tydliggöras. Även i kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) framhålls att kraven på beslutsunderlag behöver stärkas och att definitionen av vad som utgör ett väsentligt samhällsintresse behöver tydliggöras. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om behovet av en noggrann avvägning mellan behovet av bostäder och produktiv jordbruksmark (yrkande 17). I yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om proportionalitet när det gäller bedömningen av bostadsbyggande på landsbygder. I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att genomföra en bred översyn av för att utreda möjligheten att främja ett ökat bostadsbyggande. Motionärerna anför att nuvarande utformning och detaljnivå gör att många projekt försenas eller hindras i onödan. I yrkande 12 i samma motion föreslås ett tillkännagivande om att säkra en bättre balans mellan mark för jordbruk och intresset av att bygga bostäder på landsbygden. I motion 2020/21:368 av (C) anför motionären att den hänsyn som man enligt ska ta till vid bebyggelse brister i tillämpningen. Detta leder enligt motionären till att exploateras trots att den borde vara skyddad enligt lagen. Motionären föreslår ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas för att se över tillämpningen av bestämmelse om skydd av och vilka eventuella förändringar och förtydliganden som behövs. I motion 2020/21:576 av och (C) föreslås ett tillkännagivande om byggnation på landsbygden. Motionärerna vill att regeringen ska utreda hur begreppet jordbruksmark används i . Enligt motionärerna bör det öppnas upp för att vissa typer av jordbruksmark som är svår att bruka ska kunna bebyggas med bostäder åt dem som bor på landsbygden. I motion 2020/21:1419 av (L) föreslås ett tillkännagivande om att se över lagstiftningen för att underlätta för kommuner att bevilja bygglov på jordbruksmark. I motion 2020/21:2639 av Boriana m.fl. (M) yrkande 2 anför motionären att synen på förtätning av befintlig byggnation bör bli mer tillåtande eftersom regioner med stor inflyttning annars riskerar att drabbas av extrem bostadsbrist och kraftigt stigande bostadspriser. Motionären föreslår ett tillkännagivande om att länsstyrelserna i regleringsbrev bör få direktiv om att bostadsbyggande är en högt prioriterad uppgift som inte får hindras om det inte föreligger synnerliga omständigheter. Bestämmelser om hushållning med mark- och vattenområden finns som nämnts i föregående avsnitt i 3 och 4 kap. . Av 3 kap. 4 § framgår att jordbruk är av nationell betydelse och att brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. Bestämmelsen innebär att det krävs en utredning som visar att den aktuella marken är brukningsvärd jordbruksmark, och i sådana fall även en konkret utredning som visar att behovet att tillgodose ett väsentligt samhällsintresse inte kan tillgodoses på annat sätt (se t.ex. Mark- och dom i mål P 3809-18 och dom i mål P 8280-17). Om ett område är av riksintresse för flera oförenliga ändamål ska företräde ges åt det eller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Om området eller en del av området behövs för en anläggning för totalförsvaret ska försvarsintresset ges företräde. konstaterade 2013 i en rapport att kommunerna inte alltid genomför en avvägning enligt regler (2013:35). –2015 exploaterades ca jordbruksmark, främst för att bygga bostäder. Det var samma storleksordning som (Statens jordbruksverks rapport 2017:11). Enligt uppgift från planerar att publicera en uppdaterad rapport om exploateringen av jordbruksmark framåt . arbete och pågående arbete Den parlamentariskt sammansatta kommittén Miljömålsberedningen har bl.a. haft i uppdrag att ta fram en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning och en strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Kommittén föreslog i betänkandet Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50) ett flertal etappmål. Ett av dessa mål avsåg bevarande av jordbruksmark. I den delen föreslog kommittén bl.a. att reglerna i (2010:900), förkortad PBL, skulle tydliggöras på vissa sätt. Därigenom skulle skyddet av den brukningsvärda jordbruksmarken stärkas. Bland annat föreslog kommittén kompletterande krav i PBL om redovisningar av hur hänsyn tas till brukningsvärd jordbruksmark i översiktsplanen. Enligt utredningens bedömning var ändringar i PBL tillräckligt, och det saknades därför anledning att aktualisera frågan om jordbruksmark som riksintresse. Utredningen är avskriven. Även har berört frågan om skydd av brukningsvärd jordbruksmark i sitt slutbetänkande Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser (SOU 2015:99). Utredningen har anslutit sig till Miljömålsberedningens bedömning och föreslår att bestämmelser införs i PBL om att i sitt granskningsyttrande till översiktsplan och detaljplan ska ange bl.a. om förslaget innebär att bestämmelserna om brukningsvärd jordbruksmark i 3 kap. 10 § inte följs. ska enligt förslaget överpröva ett beslut om detaljplan och kan upphäva det om planen inte tillgodoser dessa bestämmelser. Betänkandet bereds inom . om finansiering av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden Som framgår ovan godkände 2018 regeringens förslag till övergripande mål för landsbygdspolitiken. I propositionen anförde regeringen bl.a. att det bör övervägas hur de finansiella förutsättningarna för om- och nybyggnation av bostäder på landsbygden kan underlättas, och som ett led i uppföljningen av bl.a. detta uttalande fick i uppdrag att ta fram förslag på kostnadseffektiva statliga åtgärder som kan underlätta finansieringen av bostadsbyggande på landsbygden. I slutrapporten har lämnat förslag till ett statligt topplån med delvis kommunalt förlustansvar för uppförande och ombyggnad av egnahem (2019:11). Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om att öka eller minska skyddet för brukningsvärd jordbruksmark, bl.a. i betänkande 2018/19:CU5. Utskottet konstaterade då att det pågick en beredning av förslag om bl.a. frågor om skyddet för brukningsvärd jordbruksmark och att regeringen dessutom hade aviserat en avsikt att möjliggöra en återkommande aktualitetsprövning av riksintressena. Därmed fann utskottet inte anledning för att vidta åtgärder med anledning av motionsyrkandena. följde utskottets förslag. Som framgår ovan har i sitt slutbetänkande lämnat förslag när det gäller skyddet av brukningsvärd jordbruksmark (SOU 2015:99). Utredningens betänkande bereds inom Regerings-kansliet. Som utskottet konstaterat i föregående avsnitt pågår dessutom en översyn av riksintressena. Utskottet ser ingen anledning att föregripa resultatet av det arbete som pågår med ett initiativ från sida. Utskottet avstyrker därför samtliga motionsyrkanden. Skyddet av vattenområden och dricksvattentäkter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag om olika åtgärder för säkrad dricksvattenförsörjning och skydd av dricksvattentäkter. Utskottet hänvisar främst till regeringens och de ansvariga myndigheternas kontinuerliga arbete för att hantera vattensituationen. Jämför reservation 5 (L). I kommittémotion 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om flera olika åtgärder för att värna dricksvattenförsörjningen. Motionärerna föreslår till att börja med att fler yt- och grundvattentäkter ska få skydd. Vidare föreslås det att fler våtmarker och bevattningsdammar anläggs för att förhindra vattenavrinning. Motionärerna anför också att det behövs en översyn av alla regelverk som rör bevattningsdammar och våtmarker för att möjliggöra uttag av vatten vid torka. I motion 2020/21:880 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att ändra kriterierna för riksintressen så att hela dricksvattentäkter ska kunna omfattas. Liknande förslag finns i motion 2020/21:1457 av och (S) och motion 2020/21:2624 av (M) yrkande 2. I motion 2020/21:1457 av och (S) föreslås därutöver olika åtgärder för att skydda dricksvattnet i . I motion 2020/21:2703 av m.fl. (MP) föreslås ett tillkännagivande om att det bör undersökas om ansvaret för regleringen av vattennivåer ska flyttas till staten. I motion 2020/21:1348 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda och införa ett ackrediteringssystem för vattentorn och stora vattenreservoarer med vatten som utgör dricksvatten. Det finns flera förslag som gäller skyddet av . I motion 2020/21:3060 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att skydda vatten genom ett överordnat riksintresse och att tillräckliga vattenskyddsområden införs. Även i motion 2020/21:2624 av (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att utnämna som riksintresse för dricksvattenförsörjning och att detta riksintresse ska väga tyngst av sjöns olika riksintressen. I motion 2020/21:101 av Acko Ankarberg och (KD) föreslås ett tillkännagivande om åtgärder för att säkra som friskvattentäkt. I motion 2020/21:2624 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om åtgärder för att långsiktigt säkra tillgången på dricksvatten av god kvalitet från . I motion 2020/21:2759 av (M) föreslås ett tillkännagivande om behovet av en nationellt samordnad översyn av vattenreglering och översvämningsrisker samt skredrisker i . Områden av riksintresse för vattenförsörjningen En allmän redogörelse för hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. finns ovan under rubriken . Som nämnts i det avsnittet ska mark- och vattenområden som är av riksintresse för bl.a. vattenförsörjningen skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra eller skada ändamålen (3 kap. 8 § andra stycket ). Bestämmelsen tar bl.a. sikte på att mark ska reserveras för anläggningar för vattenförsörjningen. Sådana anläggningar kan utgöras av tunnlar, ledningar m.m. som har stor betydelse för överföringen av t.ex. dricksvatten mellan eller inom olika regioner i landet. Vidare kan staten peka ut särskilda områden som är av betydelse för vattenförsörjningen. Det är Havs- och vattenmyndigheten som för statens räkning beslutar om riksintresseanspråk för sådana områden. har myndigheten beslutat om 28 områden som den bedömer vara av riksintresse för vattenförsörjningen. För varje utpekat område har myndigheten tagit fram en värdebeskrivning för anläggningen, motiv till utpekandet, markanspråk, åtgärder som kan försvåra nyttjandet av anläggningen samt en beskrivning av den vattentäkt som är knuten till anläggningen och de risker och hot som kan påverka vattentäkten. I 7 kap. finns bestämmelser om bl.a. vattenskyddsområden. Genom att inrätta ett vattenskyddsområde kan en vattenförekomst med betydelse som nuvarande eller framtida vattentäkt särskilt skyddas genom föreskrifter som begränsar verksamhet inom området. Ett vattenskyddsområde kan inrättas genom beslut av eller en kommun. För ett vattenskyddsområde ska eller kommunen utfärda sådana föreskrifter som behövs för att tillgodose syftet med området. Det handlar om inskränkningar i rätten att förfoga över fastigheter i området. Genom att inrätta ett vattenskyddsområde tydliggörs vad som utifrån bl.a. gäller för verksamhetsutövare och andra inom området för att vattenförekomsten ska få ett tillräckligt skydd. Länsstyrelserna får då även ansvar för tillsynen. Havs- och vattenmyndigheten ger vägledning och tillsynsvägledning till kommuner och länsstyrelser om dessa vattenskyddsområden. Som ett alternativ till att inrätta vattenskyddsområden enligt 7 kap. finns också en möjlighet för kommuner att utfärda lokala skyddsföreskrifter kring en vattentäkt. Hänsyn till vattenförsörjning m.m. vid planläggning och lokalisering av bebyggelse Det finns vidare bestämmelser i (2010:900), förkortad PBL, som anknyter till vattenförsörjningsfrågor. Utöver redogörelsen i avsnittet Riksintressen och behovet av bostäder, bör i detta sammanhang nämnas att det vid planläggning och vid alla ärenden om lov eller förhandsbesked enligt PBL ska bl.a. möjligheterna att ordna vattenförsörjning och att förebygga vatten- och luftföroreningar beaktas när byggnadsverk ska lokaliseras (2 kap. 5 § 3–4 PBL). Dessutom ska bebyggelse och byggnadsverk utformas och placeras på den avsedda marken på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till bl.a. behovet av hushållning med vatten och goda klimat- och hygienförhållanden (2 kap. 6 § 4 PBL). En kommun kan vidare införa bygglovsplikt i en detaljplan eller i en områdesbestämmelse till skydd för grundvattnet i ett område (9 kap. 8 § PBL). Med våtmark avses sådan mark där vatten under stor del av året finns nära, under, i eller strax över markytan. Definitionen innefattar också vegetationstäckta vattenområden och vatten med vegetationsfria ytor där vattennivån tillåts variera med de naturliga säsongsvariationerna. godkände det svenska landsbygdsprogrammet för perioden –2020. Målet med landsbygdsprogrammet är att utveckla lantbruk och landsbygder för att skapa en attraktiv landsbygd. Inom landsbygdsprogrammet finns möjlighet att söka ekonomiskt stöd för att anlägga eller restaurera våtmarker och dammar för biologisk mångfald eller förbättrad vattenkvalitet, en s.k. miljöinvestering. Det är som ansvarar för stöden till att anlägga våtmarker och dammanläggningar inom landsbygdsprogrammet. I statens budget har anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ökats med eftersom regeringen bedömde att det behövs en satsning på särskilda naturbaserade lösningar för att bl.a. restaurera och anlägga våtmarker för att balansera vattenflöden och öka tillskottet till grundvattnet (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:MJU1, rskr. 2020/21:143). har i sitt slutbetänkande Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser (SOU 2015:99) föreslagit att de nuvarande allmänna intressena i 3 kap. anges som väsentliga allmänna intressen. Utredningen föreslår även att dessa kompletteras med bl.a. intresset av klimatanpassningsåtgärder och dricksvattenförsörjning. Utredningen har dessutom föreslagit att bestämmelser införs i PBL om att i sitt granskningsyttrande till översiktsplan och detaljplan ska ange om förslaget inte tillgodoser ett väsentligt allmänt intresse för dricksvattenförsörjningen. ska överpröva ett beslut om detaljplan och kan upphäva det om planen inte tillgodoser detta. En annan utredning, , konstaterar i sitt första delbetänkande Material i kontakt med dricksvatten – myndighetsroller och ansvarsfrågor (SOU 2014:53) att de svenska myndigheternas ansvar för material i kontakt med dricksvatten i väsentlig utsträckning är ändamålsenligt. Utredningen föreslår dock några mindre justeringar av systemet, bl.a. i fråga om tydlighet och ökad information från statens sida. I sitt andra delbetänkande, Klimatförändringar och dricksvattenförsörjning (SOU 2015:51), redovisar en uppdaterad analys av klimatförändringarna i under återstoden av detta sekel, med de risker för dricksvattenförsörjningen som kan förutses. I sitt slutbetänkande En trygg dricksvattenförsörjning – bakgrund, överväganden och förslag (SOU 2016:32) föreslår bl.a. följande: • Kommunerna ska bli skyldiga att ansöka om att inrätta och ompröva vattentäkter som ger i genomsnitt mer än eller försörjer fler än 50 personer. • Länsstyrelserna ska få i uppdrag att arbeta fram regionala vattenförsörjningsplaner. • För att förbättra den offentliga kontrollen av dricksvattenanläggningar ska få i uppdrag att utforma särskilda mål för dricksvattnet. förslag har bl.a. medfört att det har inrättats ett dricksvattenråd. Betänkandet bereds inom . Fysisk planering för en dricksvattenförsörjning På uppdrag av regeringen har genomfört en kartläggning av vilka åtgärder som är genomförda respektive behöver genomföras för att säkerställa en trygg dricksvattenförsörjning i frågor om fysisk planering. Uppdraget redovisades i rapporten för en dricksvattenförsörjning – behov och möjligheter (2018:35). anför att vattenförsörjningen är landets mest samhällskritiska försörjningsystem. För att trygga en långsiktig vattenförsörjning för samhällets alla behov behövs ett system som har god kapacitet utifrån behoven och är robust mot påfrestningar. Vattenuttagen behöver dessutom utformas på ett sätt som ger goda förutsättningar för väl fungerande naturmiljöer. bedömer att det är tydligt att hushållningen med mark- och vattenområden behöver utvecklas och presenterar i huvudsak nedan följande tre förslag som enligt myndigheten skulle kunna bidra till en sådan utveckling: • För att kunna sätta ramarna för utvecklingen i ett långsiktigt perspektiv behövs en nationell strategi för vattenförsörjningen. Strategin bör innehålla lämpliga samordningslösningar och hur dessa kan utvecklas vid olika scenarier i behovsutvecklingen samt en nationell analys utifrån samhällets totala vattenbehov. En strategi med ett sådant innehåll skulle göra det möjligt att identifiera lämpliga geografiska samordningslösningar och även ge ökad tydlighet kring hur infrastrukturen för dricksvattenförsörjningen kan komma att utvecklas . Regionala vattenförsörjningsplaner kan enligt bidra till ett bra underlag för att arbeta fram den nationella strategin. • Dricksvattenförsörjningen bör ges en tydligare roll vid fysisk planering. Det behövs även ökade insatser som t.ex. vägledning för att stimulera en sådan utveckling. • Regelverket kring dagvattenfrågor – som främst finns i PBL, och lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster (vattentjänstlagen) – är splittrat och svårtolkat och behöver därför ses över för att förtydligas. har meddelat följande. Som ett resultat av rapporten har fått i uppdrag att se över arbetet med skydd av vatten vid fysisk planering. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att förtydliga riktlinjerna för kommunerna, vilket redovisades i årsredovisning . Rapporten innehöll en beskrivning av behovet av förtydligande av dagvattenhantering, vilket har fått i uppdrag att arbeta vidare med. Det gäller dels definitionen av dagvatten, dels att utveckla en vägledning för hantering av dagvatten. I rapporten föreslog ett förtydligande av stärkt skydd av vatten vid fysisk planering genom en översyn av PBL. Detta förslag bereds vidare i . antogs i EU ett omarbetat direktiv om kvaliteten på dricksvatten, som ersatte det tidigare dricksvattendirektivet . [2] Det nya dricksvattendirektivet innehåller flera nyheter, bl.a. skärpta bestämmelser om dricksvattenkvalitet och ökad tillgång till dricksvatten, förbättrad information till allmänheten samt nya regler för material i kontakt med dricksvatten. Dessutom knyts hela försörjningskedjan från vattentäkt till kran samman på ett tydligare sätt än tidigare med målsättningen att bättre förebygga och hantera olika slags risker som kan påverka dricksvattenkvaliteten och dricksvattenförsörjningen. Direktivet innebär bl.a. att kraven på riskbedömning och riskhantering utvidgas och blir obligatoriska. Det berör både tillrinningsområden, vattentäkter, vattenverk och hela distributionskedjan ända in i fastigheterna (se artiklarna 8–10 i direktivet). Utredning om genomförande av det nya dricksvattendirektivet Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur det nya dricksvattendirektivet ska genomföras i svensk rätt (dir. 2020:76). • kartlägga hur svensk rätt förhåller sig till direktivet • utreda om det finns några gränsdragningsproblem när det gäller de unionsrättsliga och nationella regelverk som berör eller ligger nära regleringen i direktivet och analysera hur eventuella överlappningar i regelverken kan hanteras • föreslå vilka myndigheter som ska ansvara för de nya frågor som behandlas i direktivet och vilka befogenheter föreslagna myndigheter ska ha • bedöma behovet av författningsändringar och andra åtgärder • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Dåvarande miljö- och klimatminister redogjorde i ett frågesvar för vilka åtgärder hon avsåg att vidta för att säkra grundvattennivåerna så att vi även har tillgång till rent vatten (fr. 2019/20:2084). Dricksvattenförsörjningen i kommer att påverkas av klimatförändringarna. Enligt scenarier som SGU och har tagit fram kan perioder med försämrad vattentillgång innebära problem i delar av landet. Både regeringen och ansvariga myndigheter arbetar kontinuerligt med att förebygga effekter av klimatförändringarna och arbetar med flera olika åtgärder för att hantera vattensituationen på både kort och lång sikt. Några exempel på detta är: Regeringen finansierar förebyggande och kunskapshöjande insatser, utredningar, samordning med mera för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Genom denna finansiering genomför i egen regi eller i samarbete med andra myndigheter en rad projekt som relaterar till vattenbrist och torka. Regeringen har tillfört medel till länsstyrelsernas arbete med förebyggande åtgärder för skydd av vatten, exempelvis genom inrättande av vattenskyddsområden. Regeringen har avsatt medel för att i större utsträckning restaurera och anlägga våtmarker i syfte att stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden.