bet · H901SkU1 · 2021-12-07 00:00:00 — 2021/22:368 av (SD), 2021/22:690 av (SD) yrkande 1, 2021/22:1966 av (M), 2021/22:2185 av (M), 2021/22:2632 av (M), 2021/22:2856 av (M) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkandena 48 och 49. Om man på riktigt ska komma åt de professionella stöldligorna krävs krafttag mot hälerinätverken och dess verksamhet. För att ytterligare motarbeta de professionella stöldligorna måste möjligheterna att frakta ut stöldgodset ur landet kraftigt begränsas. Befogenheterna i samband med kontroller vid såväl yttre som inre gräns behöver därför utökas. Arbetet med att utföra kontroller för att upptäcka utförsel av stöldgods och annan kriminell utförsel måste intensifieras och ges de förutsättningar som krävs för att kunna beivra denna typ av brott effektivt. Regeringen bör skyndsamt utreda kriminalisering av utförsel av stöldgods och återkomma till med lagförslag om detta. I samband med en sådan kriminalisering bör även myndighetens uppdrag återspegla ett utökat ansvar om kontroll av utförsel. Det finns indikationer på att stulet metallskrot i högre grad hanteras av kriminella aktörer som köper in det för att sedan föra skrotet ut ur landet i syfte att avyttra det där. Inte minst när det gäller stulna katalysatorer och partikelfilter. För att motarbeta denna form av organiserad brottslighet måste möjligheterna till att frakta ut stulet metallskrot ur landet kraftigt begränsas. ska därför enligt vår mening ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot organiserad kriminalitet och ges förmåga att eftersöka och hantera illegal utförsel av stulet metallskrot i högre utsträckning. Detta bör ge regeringen till känna. Åtgärder mot utförsel av stöldgods, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkandena 48 och 49 samt 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:368 av (SD), 2021/22:690 av (SD) yrkande 1, 2021/22:1966 av (M), 2021/22:2185 av (M), 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2021/22:2452 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2632 av (M) och 2021/22:2856 av (M) yrkandena 4 och 5. av inbrotten i upp. Tullen tvingas se på när misstänkt stöldgods lämnar landet och saknar ett uppdrag i regleringsbrevet att kontrollera utförsel. I och med proposition 2020/21:192 ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott har fått utökade befogenheter. Emellertid menade att förslaget också måste följas av ekonomiska tillskott och ett förändrat uppdrag för myndigheten för att få avsedd effekt. påpekade i sitt remissvar i fråga om de nu beslutade förändringarna att det lagda förslaget inte bedömdes medföra några ekonomiska konsekvenser för myndigheten. Förslaget innebar inte heller någon ändring av myndighetens uppdrag och föranledde därför inte i sig att utöka sina utförselkontroller. anser att anslaget för ska höjas med 2022–2024 för en särskild satsning på utförsel av stöldgods, samt stärkt förmåga att bekämpa vapen- och narkotikahandel. Det är dessutom under all kritik att inte ges möjlighet att självständigt leta efter stöldgods, som torde vara den vanligaste illegala varan som förs ut ur landet men som inte faller under befogenheter. I enlighet med vad anför bör utförsel av stöldgods bli ett smugglingsbrott. Stöld- och hälerigods bör också ingå i den uppräkning av vilka varor ska kontrollera i lagen om befogenheter. Förändringar behöver också göras i uppdrag, där myndighetens verksamhet riktas om till att i högre utsträckning fokusera på att kontrollera utförsel av varor för att upptäcka stöldgods. Detta bör ge regeringen till känna. Betalning av tull och importskatter, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 52 och 53 samt 2021/22:2493 av (M). Vid inbetalning av importskatter såsom moms och punktskatter kan betalningen ske till både och till beroende på om personen/företaget i fråga är momsregistrerad. Systemet med att anmäla och betala moms till innebär en extra myndighetskanal i skatte- och redovisningshänseende. I förenklings- och enhetlighetssyfte bör skatt vid import, liksom all annan skattehantering, skötas via . Vi anser att det behöver vara enkelt att betala in importrelaterade skatter. Vi vill därför se till att utreda frågan om hur systemet för importskatter kan göras så att företagen upplever det smidigt. Svenska företag är viktiga och det är självklart också viktigt att de betalar in skatter och avgifter enligt vad lagstiftningen anger. För att minimera misstag och fel är det viktigt att alltför krångliga regelverk inte får vara huvudorsaken till att fel inbetalningar genomförs. Innebörden kan bli att fullt fungerande företag utan avsikt att göra fel ändå missar i förfarandet av tulldeklarationer och således straffas med tulltillägg i onödan. Det är vår uppfattning att vi inte i onödan bör bestraffa våra export- och importföretag som är så viktiga för att finansiera trygghet och välfärd i . Därför vill vi utreda hur regelverket för tulltillägg och deklarationer kan förenklas både formellt och tekniskt. Detta bör ges regeringen till känna. Statens budget inom utgiftsområde 3, punkt 1 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Som framhålls i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Genom reformer ska takten i klimatomställningen öka, fler ska komma i arbete, köerna i sjukvården ska kortas och gängkriminaliteten ska övervinnas. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag när världsekonomin kraftigt försämrades till följd av pandemin. Åtgärder som tillsammans med det svenska välfärdssystemet bidragit till att hålla uppe såväl sysselsättningsgraden som arbetskraftsdeltagandet. Som anförs i budgetpropositionen kan dock inget land rädda alla jobb när en kris slår till, hur starka offentliga finanser det än har. finns en oro för att arbetslösheten ska bita sig fast, särskilt bland unga och utrikes födda. Som framhålls i budgetpropositionen är det därför viktigt att inte strama åt ekonomin för tidigt utan skapa jobb genom att investera i det som bygger starkt och hållbart. Mot den bakgrunden och för att stärka hushållens ekonomi bör skattereduktionen för förvärvsinkomster förstärkas. Skillnaden i beskattning mellan sjuk- och aktivitetsersättning och arbetsinkomster bör tas bort, såväl av rättviseskäl som av fördelningspolitiska skäl. Pandemin har visat på styrkan och behovet av en generell och gemensamt finansierad välfärd, men den har också synliggjort allvarliga brister. Ökade resurser bör tillföras kommuner och regioner för att stötta arbetet med att minska väntetiderna, förbättra arbetssituationen för anställda inom hälso- och sjukvården och för att höja kvaliteten inom äldreomsorgen, t.ex. genom utbildning. Det förslag som utskottet ställt sig bakom handlar till övervägande del om att byta modell från regeringens föreslagna förvärvsreduktion till ett nytt jobbskatteavdrag och en sänkning av skatten för pensionärer. I praktiken innebär denna skatteförändring att , utformat sitt skatteförslag med det specifika syftet att personer med t.ex. sjuk- och aktivitetsersättning, sjukpenning eller arbetslöshetsersättning inte ska få ta del av en ekonomisk förstärkning. Vi ställer oss frågande till beslutet att slita i budgeten för att personer som inte har möjlighet att arbeta, som är arbetslösa, personer med funktionsnedsättning eller cancersjuka, ska betala upp till ca mer i skatt . Inte heller kommer nedskärningar inom arbetsmarknadspolitiken att leda till färre arbetslösa. Tvärtom riskerar nedskärningarna att leda till att långtidsarbetslösheten biter sig fast i ett läge där den redan är hög på grund av krisen. Neddragningarna på arbetsmarknadsutbildningen riskerar också att leda till kompetensbrist. Utskottet har i sitt yttrande 2021/22:SkU2y till finansutskottet tillstyrkt regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 3 och avstyrkt motionsförslag från oppositionspartierna om andra utgiftsramar. , har lagt fram förslag i finansutskottet om delvis andra utgiftsramar. Detta förslag har blivit beslut. Vi avvisar detta till förmån för regeringens förslag på de olika utgiftsområdena. Att partier överger sina egna budgetmotioner till förmån för en helt ny produkt som inte är självständigt framtagen utan representerar ett antal omprioriteringar utifrån regeringens budget och gör det under själva utskottsbehandlingen i finansutskottet är beredningsmässigt otillfredsställande och formellt tveksamt. Vi har principiellt inte något emot ett utökat anslag till , men sådana förslag bör beredas och ingå i en genomtänkt budget där anslagen ingår i en helhet. Att genom olika förändringar på utgiftsområden trasa sönder en regerings budget skapar inte politisk stabilitet. bidrar i stället till allmän oro och osäkerhet kring politiskt beslutsfattande och förvaltning. styr inte riket, det är enligt regeringsformen regeringens roll. Även budgetlagen har den inriktningen, som åsidosätts. , ägnar sig åt ett partipolitiskt spel som inte gagnar och svensk ekonomi. Vi vill slutligen också understryka att är både en beskattande och en brottsbekämpande myndighet. Eftersom har ställt sig bakom ett annat budgetförslag och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har vi valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 3. Statens budget inom utgiftsområde 3, punkt 1 (C) Per Åsling (C) anför: är ett av världens bästa länder. Men vårt land är i behov av viktiga liberala reformer. För att bekämpa arbetslöshet och utanförskap och få hela landet att växa. För att få klimatomställningen gjord. För att bekämpa gängkriminalitet. Och för att förbättra jämställdheten. Trots de stora utmaningar vi står inför är ett land av väldiga möjligheter. För att släppa fram den kraft som finns hos enskilda och hos företag behövs inte mer populism, utan den typ av klok, liberal ekonomisk reformpolitik som har fört framåt genom vår historia. budgetmotion är ett första viktigt steg för att åter sätta vårt land på rätt kurs igen. Grunden för att ett ekonomiskt system ska fungera är ett fungerande skattesystem och ett fungerande betalningssystem. Det är våra tre fiskala myndigheter som ska säkerställa detta. De skatter vi beslutar om måste uppfattas som rimliga och syftet med att de tas in ska inte kunna missförstås. , och är centrala för det svenska rättssamhället. Både individer och företag måste känna förtroende för det myndigheterna gör. Förutsägbarhet och tydliga regler är då helt avgörande. Att på ett rättssäkert och effektivt sätt säkerställa att beslutade skatter betalas in är en grundförutsättning för finansieringen av viktig offentlig verksamhet. Det är också en fråga om likabehandling och värnandet av tilliten till det offentliga. Legitimitet, rättssäkerhet och transparens måste genomsyra alla aspekter av lagstiftningen och myndigheternas verksamhet. Servicen hos våra tre myndigheter , och har kontinuerligt förbättrats och ska fortsätta förbättras. Det för med sig ett alltmer utbrett användande av e-tjänster. är statens närvaro, inte minst genom nämnda tre myndigheter, i hela landet central för samhället i stort. accepterar de föreslagna förstärkningarna av anslaget 1:2, men vill poängtera att vi i första hand vill att resurserna används för att förstärka den reguljära verksamheten. Därtill föreslås anslaget 1:2 öka med 2022, i syfte att möjliggöra ett intensifierat arbete mot djursmuggling. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Därtill föreslås anslaget öka med 2022, i linje med vad myndigheten äskat i sitt budgetunderlag för åren 2022–2024. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Anslagen 1:2 och 1:3 undantas dock från detta. Den olagliga importen av hundvalpar har ökat kraftigt , inte minst under pandemin. Ofta är det en del av en organiserad brottslighet. Regeringen har presenterat ett förslag på en ny djurhälsolag. Tanken var att anpassa lagstiftningen efter EU:s fria rörlighet, vilket innebär att inte skulle få genomsöka bilar vid landets gränser. Lagförslaget riskerar dock att lämna dörren för hundsmugglare på vid gavel. Regeringen måste säkerställa att det inte blir ännu enklare att smuggla in hundvalpar till . anser det dock viktigt att skjuta till för att intensifiera arbetet mot djursmuggling. är ett litet exportberoende land och handeln med andra länder är betydelsefull för våra jobb och vår ekonomi. Att verksamhet fungerar bra är viktigt för att handeln, med varuflöden in i och ut ur vårt land, ska fungera väl för våra företag. Det är avgörande ur ett globalt konkurrensperspektiv. behöver tullen vara säker, för att hålla ordning i landet. har två huvudsakliga uppgifter som måste tillgodoses: dels uppbörd, dvs. att ta ut tullar, skatter och andra avgifter, och dels brottsbekämpning, där bl.a. olaglig införsel av alkohol, drogsmuggling och vapensmuggling ska beivras. behöver verktyg för att stärka sitt arbete med att skydda våra gränser och att upprätthålla goda förutsättningar för våra företag att bedriva handel med andra länder. Det är viktigt för lag och ordning, men även för att garantera att våra företag står sig konkurrenskraftiga mot andra länder. I en globaliserad värld sätts tullens verksamhet på prov och det är viktigt att med riktade åtgärder se till att bekämpa organiserad brottslighet. ska vi vara öppna mot omvärlden. behöver säkerställa att har ett regelverk som är ändamålsenligt för verksamheten. har fått ökade befogenheter att kvarhålla misstänkt stöldgods som är på väg att föras ut ur landet, i väntan på polis. Denna verksamhet måste säkerställas finansiellt. Eftersom har ställt sig bakom ett annat budgetförslag och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har jag valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 3. Statens budget inom utgiftsområde 3, punkt 1 (V) (V) anför: I budgetmotion, Röd politik för en grön omställning, föreslås en återstart av den svenska ekonomin efter coronapandemin. Vi vill se en stor grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. Våra förslag ökar tryggheten för människor genom stärkta socialförsäkringssystem och trygga arbetsvillkor. Vi ger småföretagare bättre förutsättningar och bygger ut infrastrukturen och transportsektorn. Genom vänsterpolitik skapas välfärd som kommer alla till del, från de minsta barnen på förskolan, genom skola och arbetsliv, till de äldre med behov av omsorg. har den politiska utvecklingen dominerats av nedmonteringar av vår gemensamma välfärd och våra trygghetssystem. De ekonomiska teorierna har gått före omsorgen om folket och tryggheten i landet. Den nyliberala ekonomiska politiken har genomförts av både borgerliga och socialdemokratiska styren. Det är påtagligt att inte heller den sittande regeringen eller deras samarbetspartier har gjort sig fria från de ekonomiska teorier som lagt välfärdssatsningar i ruiner över hela världen. I årets budgetproposition fortsätter satsningarna på nyliberala kaosreformer som privatiseringen av arbetsförmedlingen som nödvändiga investeringar i reformer för jobb, klimat och ökad jämlikhet i samhället är otillräckliga. står det bortom tvivel att det inte bara drabbat jämlikhet och välfärd utan också tillväxten. I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen , innan planerad justering, lämnade M, SD och KD ett gemensamt budgetförslag, vilket har försvårat processen. Som en del av den överenskommelse har ingått med regeringspartierna om framtida samarbetsformer och kraftigt höjda pensioner för de sämst ställda pensionärerna och för att regeringen lagt in förslag om förbättringar i sjukförsäkringen som den s.k. Arnepensionen, höjda ersättningar och borttagen s.k. funkisskatt i sin budgetproposition stödde i andra hand, då vårt eget förslag till budget fallit, regeringens budgetförslag i kammaren, framför förslaget från M, SD och KD. Vidare anser att Regeringens förslag i sin helhet är bättre för , eftersom det utgår från andra utgångspunkter än de auktoritära, nationalkonservativa värderingar som genomsyrar M/SD/KD-förslaget. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 och 7 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 3. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 3 läggs fram i partimotion 2021/22:3278. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. beslag av vapen och narkotika ökade kraftigt , bl.a. till följd av att tullen varit mer närvarande i godsflödet, eftersom resurser frigjordes när antalet personresor minskade under pandemin. För att ska kunna fortsätta sin intensiva granskning av godsflödet när personresorna nu ökar behöver myndigheten mer resurser. Regeringen föreslår förstärkningar i budgetpropositionen, men anser att ytterligare medel bör anslås. Därför ökar vi anslaget med utöver regeringens förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 3. förslag inom utgiftsområde 3 är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet. Statens budget inom utgiftsområde 3, punkt 1 (L) Gulan Avci (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Beslutet innebar att ställde sig bakom , och gemensamma förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs , och gemensamma budgetförslag och regeringens- och de övriga oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. Liberalernas budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom , och gemensamma förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 3. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som Liberalerna presenterar i budgetmotion 2021/22:4181 och utgiftsområdesmotion /22:3941. Sedan coronavirusets utbrott har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Det svenska näringslivet står i grunden starkt efter krisen. har de strukturella problemen som hade före pandemin förstärkts. upplever nu en historiskt hög arbetslöshet, och erfarenheten från tidigare kriser är att arbetslösheten riskerar att permanentas på höga nivåer . Särskilt allvarlig är situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda, med en skillnad i sysselsättning mellan inrikes- och utrikes födda som ligger långt över genomsnittet i EU. Det är tydligt att den politik som har förts under den rödgröna regeringens tid vid makten inte har förmått att komma till rätta med utmaningar. En enorm kunskapsskuld i den svenska skolan i sviterna av coronapandemin, en historiskt hög långtidsarbetslöshet, en eskalerad gängkriminalitet, ett växande utanförskap och en elmarknad i kris – för att bara nämna några utmaningar som lämnats vind för våg. För att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. Det behövs en ny start för . Liberalerna lägger fram en budget med en tydlig utgångspunkt: den nya start som behöver. En liberal reformagenda som ger en stark kunskapsskola för alla, som rivstartar arbetet med att betala av den integrationsskuld som alltför länge har tillåtits växa och som ger förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland. Därtill tillför vi en kraftig förstärkning till hela rättskedjan, stärker arbetslinjen i bidragssystemen, sänker skatten på arbete och sparande och stärker svenskt innovations- och företagsklimat. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. anslag måste ökas för att förstärka den långsiktiga utbyggnaden i enlighet med myndighetens bedömningar. Detta är särskilt viktigt för att stärka brottsförebyggande arbete. Därför ökar Liberalerna anslaget 1:2 med 2022. I syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen föreslår Liberalerna slutligen att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen reduceras på vissa myndigheter. På detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:1 och 1:3. Det är positivt att den nya budget som har antagit innebär en mindre rödgrön politik för . På viktiga områden genomförs kursomläggningar i liberal och borgerlig riktning, vilket vi välkomnar. finns det inslag i budgeten som vi inte ställt oss bakom. Vårt eget budgetförslag är att betrakta som en helhet, och på majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 3: 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:290 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa databaser för tullpersonal och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa insynsskydd och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över eventuella teknikproblem och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgodose behovet av profileringslistor och riskindikatorer och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge befogenheter att beslagta gods för att sedan lämna en eventuell förundersökning till polisen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla möjligheten för tulltjänstemän att beväpna sig och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheten för att använda sig av avlyssning och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tidsfördelningen inom och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra vapenträning för fler tulltjänstemän och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:368 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att kontrollera utgående gods, fordon och transporter vid gränser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:690 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör sätta upp konkreta mål för hur många fordon tullen ska genomsöka efter stöldgods vid färjeavgångar från och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:996 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tulltjänstemäns bärande av vapen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1353 av (M):