bet · H801UbU7 · 2021-02-05 00:00:00 — Den uppsökande verksamheten ska omfatta barn som inte är inskrivna i förskolan men som har rätt till allmän förskola. – Det ska vara obligatoriskt för kommunerna att erbjuda förskola till barn som har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Direktinskrivning innebär att kommunerna, utan att vårdnadshavarna har ansökt om det, ska erbjuda barn plats vid en förskola det kalenderår då barnet fyller . – Förskolan ska bli obligatorisk för alla barn från och med ålder. Förslaget innebär att skolplikten som huvudregel ska börja fullgöras i förskolan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Ärendet bereds inom . Statsbidrag för bättre språkutveckling i skolan Regeringen beslutade om förordningen (2019:558) om statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan. Det övergripande syftet med statsbidraget är att stärka språkutvecklingen i svenska, särskilt för barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska. Statsbidraget får lämnas till kommuner för insatser som syftar till att öka deltagandet i förskolan särskilt för den nämnda gruppen barn, särskilt särskilda språkutvecklande insatser i förskolan för dessa barn samt för kompetensutveckling för förskolepersonal i språkutvecklande arbetssätt i svenska. Förordningen trädde i kraft . tillfördes för ändamålet (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Satsningen förstärks med ytterligare (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141) . Andra läsfrämjande insatser för förskolan I den reviderade läroplanen för förskolan som gäller betonas högläsningens betydelse. I läroplanen finns följande skrivning: ”Barnen ska erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter.” I regleringsbrev (U2020/06608 (delvis) m.fl.) får myndigheten i uppdrag att genomföra kontinuerliga och långsiktiga insatser för att främja ett ökat läsande generellt, inklusive att stärka läslovet (jfr U2018/02093). Syftet är att väcka nyfikenhet för de möjligheter som skönlitteratur och sakprosa kan ge samt för att stimulera läsintresse hos barn och elever oavsett kön i bl.a. förskola. I uppdraget ska folkbibliotekens och skolbibliotekens verksamhet särskilt beaktas. ansvarar för att insatserna förankras hos berörda målgrupper. Vid genomförandet ska inhämta kunskaper och erfarenheter från och andra relevanta aktörer. ska hålla (Utbildnings-departementet) löpande informerat om arbetet. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Vidare har haft i uppdrag att genomföra insatser för läsfrämjande i förskolan. Alla förskolor i landet fick möjlighet att beställa böcker. I genomsnitt kunde varje förskola köpa in ca 40–50 böcker. En handledning om högläsning distribuerades till förskolorna tillsammans med böckerna. har också tagit fram informationsmaterial till föräldrar om högläsningens betydelse och små barns språkutveckling. Kompetenssatsningar i fråga om barns språkutveckling erbjuder bl.a. följande kompetensutveckling för personalen i förskolan. fick 2013 i uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning för lärare i språk-, läs- och skrivdidaktik där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Genom ett tilläggsuppdrag utvidgades målgruppen till att även omfatta bl.a. förskollärare (/05733/S). Läslyftet är baserat på aktuell forskning i förskolan och handlar inte bara om att läsa. Det handlar om att erbjuda både de yngre och äldre barnen tillfällen att utveckla språket. Allt material finns samlat i moduler på Lärportalen på webbplats. Fem moduler är särskilt riktade till förskolan: Skapa och kommunicera, Läsa och berätta, Natur, teknik och språkutveckling, Utforska skriftspråket och Flera språk i barngruppen. Ett statsbidrag kan användas till att frigöra tid så att förskollärare kan handleda grupper av kollegor i Läslyftet (förordningen [2015:42] om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling). Av regleringsbrev (U2020/06608 (delvis) m.fl.) framgår följande. För att utveckla och stärka kvaliteten i undervisningen avseende språk-, läs- och skrivutveckling ska fortsatt genomföra fortbildning för förskollärare, lärare och skolbibliotekarier, det s.k. Läslyftet (jfr U2013/07215, U2016/05733). Uppdraget ska genomföras så att fortbildningen kan pågå till och med för deltagare i förskolan. ska samverka med utvärdering (IFAU) för att satsningen ska bli utvärderingsbar vad avser effekterna för elevernas läsförståelse och skrivförmåga. Den del av uppdraget som rör förskolan ska redovisas till regeringen () . Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . Andra kompetensutvecklingsinsatser som kan nämnas är bl.a. utbildning för språk-, läs- och skrivutvecklare i förskolan. Utbildningen riktar sig till legitimerade förskollärare och ska bidra till en hållbar och långsiktig struktur för språk-, läs- och skrivutveckling i förskolan. ger även stöd till förskolorna i deras arbete med att möta nyanlända och flerspråkiga barn. Arbetet bedrivs inom ramen för regeringsuppdraget att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov barn och elever med annat modersmål än svenska (U2018/00404/S) samt inom ramen för arbetet med information och implementering av förskolans nya läroplan. Insatserna riktar sig i huvudsak till förskolans personal och syftar bl.a. till att stärka personalens kunskaper och kompetens när det gäller att planera, genomföra och utvärdera undervisning för nyanlända och flerspråkiga barn i förskolan. Samverkan för bästa skola m.m. ingår även förskolor i satsningen Samverkan för bästa skola (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105). Regeringen har gett i uppdrag att i dialog med huvudmän fortsätta att genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten i skolan samt öka måluppfyllelsen i förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet (U2019/038786/S). Insatser ska riktas till förskoleenheter som har svåra förutsättningar. ska göra en bedömning av vilka förskoleenheter som ska prioriteras för deltagande i satsningen. EU:s rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet Europeiska unionens råd antog en rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (2019/C 189/02). Medlemsstaterna rekommenderas bl.a. att stödja alla barn i inlärningen av undervisningsspråket som man också tar hänsyn till och respekterar deras förstaspråk. Vidare ska möjligheter erbjudas till exponering för språk och språkinlärning genom lek från tidig ålder. I skälen lyfts bl.a. fram att deltagande i förskoleverksamhet kan vara ett effektivt verktyg för att uppnå jämlikhet på utbildningsområdet för barn med sämre förutsättningar, bl.a. för vissa barn med invandrarbakgrund. Förskoleverksamhet kan bidra till att barnen utvecklar språkkunskaper, både i det språk som används i verksamheten och i förstaspråket. I bilagan till rådets rekommendation finns EU:s kvalitetsram för förskoleverksamhet och barnomsorg. Där anges bl.a. att lämplig fortbildning förbereder personalen för att stödja tvåspråkiga barn. När det gäller yrkanden om att det svenska språkets roll bör stärkas i förskolan, att göra den allmänna förskolan obligatorisk från en viss ålder och kart-läggningar av förskolebarns språkutveckling på olika sätt, kan utskottet konstatera att det har genomförts flertalet insatser och också hänvisa till det arbete som pågår. En särskild utredare har haft i uppdrag att lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan för barn i tre till och föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas, bl.a. när det gäller nyanlända barn (dir. 2019:71). överlämnades betänkandet SOU 2020:67 Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska till regeringen. I betänkandet föreslås bl.a. att förskolan ska bli obligatorisk för alla barn fr.o.m. ålder. Förslaget innebär att skolplikten som huvudregel ska börja fullgöras i förskolan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Vidare innebär det att kommunerna ska vara skyldiga att bedriva uppsökande verksamhet för att öka deltagandet i förskolan och att det ska vara obligatoriskt för kommunerna att erbjuda förskola till barn som har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Ärendet bereds inom . Regeringen beslutade om förordningen (2019:558) om statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan. Statsbidraget får lämnas till kommuner för insatser som syftar till att öka deltagandet i förskolan särskilt i fråga om barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska, särskilda språkutvecklande insatser i förskolan samt för kompetensutveckling för förskolepersonal i språkutvecklande arbetssätt i svenska. Satsningen förstärks med ytterligare (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU1, rskr.2020/21:141). Vidare har det svenska språket i förskolan förstärkts i den reviderade läroplanen för förskolan. Enligt denna läroplan (Lpfö 18) ska förskolan lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska. Utskottet vill även lyfta fram att erbjuder omfattande kompetensutveckling för personalen i förskolan i fråga om barns språkutveckling. Utskottet ser inte skäl att föregripa det arbete som pågår och mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1934 (SD) yrkande 4, 2020/21:1993 (S) yrkande 2, 2020/21:3279 (L) yrkande 3 och 2020/21:3320 (M) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om att bl.a. införa undantag från rätten till förskola vid extraordinära händelser och att utreda behovet av att ge barn som vistas i utan tillstånd rätt till förskola. Jämför reservation 7 (SD) och 8 (V). I kommittémotion 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 20 föreslås ett undantag från rätten till förskola vid extraordinära händelser. Motionärerna anför att huvudmannen bör kunna ta initiativ till att rätten till förskola för barn vars vårdnadshavare är arbetssökande eller föräldralediga (8 kap. 6 § skollagen) inte ska tillämpas , och detta beslut ska kunna gälla så länge som allmän smittspridning råder. I kommittémotion 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 11 begärs att regeringen i utvärderingen av lagändring även ska utreda behovet av att ge barn som vistas i utan tillstånd, s.k. papperslösa barn, rätt att gå i förskola. Tidiga utbildningsinsatser är enligt motionärerna kostnadseffektiva och ju yngre barnen är när insatserna sätts in, desto större kompensatorisk effekt har de. Bakgrund och gällande rätt Rätten till förskola m.m. Barn som är bosatta i , och som inte har börjat förskoleklass eller grundskola, ska enligt 8 kap. 3 § skollagen erbjudas förskola fr.o.m. . Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . Enligt 8 kap. 4 § ska barn fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller erbjudas förskola – s.k. allmän förskola som är avgiftsfri – , om inte annat följer av 5–7 §§. I 8 kap. 5 § skollagen föreskrivs att barn ska erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Att barnet har ett eget behov kan t.ex. röra sig om barn med ett annat modersmål än svenska eller barn som bor i glesbygden. Ett annat exempel som nämns i förarbetena till skollagen är barn vars föräldrar deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller har en funktionsnedsättning som begränsar barnets fysiska eller psykiska utveckling (prop. 2009/10:165 s. 711). Även barn vars föräldrar är långtidssjukskrivna eller sjuk- eller förtidspensionerade kan räknas in i gruppen. Vidare framgår av 8 kap. 6 § skollagen att barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn fr.o.m. ska erbjudas förskola under minst eller . Enligt 8 kap. 7 § ska barn även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Innebörden av den sistnämnda bestämmelsen är att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska erbjudas förskola, oavsett om de har fyllt eller inte (prop. 2009/10:165 s. 712). Dessa barns rätt gäller inte enbart tillgång till en plats utan även en verksamhet av sådan kvalitet att barnet får sitt behov av särskilt stöd tillgodosett. Att man är bosatt i innebär enligt skollagen att man är eller ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Enligt skollagen ses en del barn som bosatta i trots att de inte är eller ska vara folkbokförda här. Dessa barn har rätt till förskola på samma villkor som barn som är eller ska vara folkbokförda här i landet. Det gäller bl.a. asylsökande barn (29 kap. 2–3 §§ skollagen). Rätt till skola m.m. har barn som vistas i utan tillstånd rätt att gå i skolan (prop. 2012/13:58, bet. 2012/13:UbU12, rskr. 2012/13:208). De har rätt till utbildning i förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. Om de påbörjar sin utbildning innan de har fyllt har de också rätt att gå i gymnasieskola och gymnasiesärskola. Av förarbetena till den lagändring som gjordes 2013 framgår följande om förskola och fritidshem (prop. 2012/13:58 s. 13): Regeringen anser inte att rätten till utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd bör omfatta förskola och fritidshem. Att utöka rätten till utbildning för dessa barn innebär en avvägning mellan å ena sidan upprätthållandet av en reglerad invandring och å andra sidan barnets rätt till utbildning. Regeringen anser att en rimlig avvägning är att barnen ges rätt till utbildning i förskoleklass, grundskola och gymnasieskola med motsvarande skolformer, men inte tillgång till förskola och fritidshem. Därtill kommer att en tillgång till förskola och fritidshem skulle innebära flera praktiska svårigheter t.ex. vad gäller administration av avgifter. Dessutom ser regeringen det som osannolikt att familjer som vistas i landet utan tillstånd skulle välja att skicka små barn till förskola. Som en följd av att barnen inte ges rätt till förskola och fritidshem kommer de inte heller att omfattas av bestämmelserna om annan pedagogisk verksamhet i 25 kap. skollagen, t.ex. pedagogisk omsorg och öppen förskola, eftersom sådan verksamhet erbjuds i stället för eller som komplement till förskola eller fritidshem. Nytt regelverk med anledning av coronapandemin trädde lagen (2020:148) om tillfällig stängning av verksamheter på skolområdet vid extraordinära händelser i fredstid i kraft samt förordningen (2020:115) om utbildning i vissa skolformer i skolväsendet vid spridning av viss smitta. Vid extraordinära händelser i fredstid får regeringen meddela föreskrifter om att förskoleenheter, skolenheter, fritidshem eller andra verksamheter enligt skollagen ska stängas tillfälligt på nationell, regional eller nivå (1 §). På finns en sammanställning över regler för förskolor och skolor som är öppna, stängda eller varit stängda under coronapandemin (). Av sammanställning framgår bl.a. följande om det nya regelverket. En huvudman kan besluta att helt stänga De nya tillfälliga bestämmelserna innebär att en huvudman i vissa fall får vidta åtgärder om en skolverksamhet helt eller delvis ska stängas eller har stängts tillfälligt. En huvudman kan besluta att helt eller delvis stänga förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. En huvudman kan besluta att helt stänga förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet. Bestämmelserna får tillämpas i fem olika situationer. Det handlar om när en huvudman på grund av coronaviruset håller eller har hållit en skolverksamhet helt eller delvis stängd på grund av att en så stor andel av personalen är frånvarande med anledning av coronaviruset att det inte går att bedriva verksamheten efter samråd med smittskyddsläkare för att motverka smittspridning därför att skolan ligger i ett område som beslutat ska vara avspärrat på grund av en rekommendation från för att regeringen har beslutat att skolenheter tillfälligt ska stängas på nationell, regional eller eller nivå, med stöd av lagen om tillfällig stängning på skolområdet vid extraordinära händelser i fredstid. Förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet får inte vidta dessa åtgärder om förutsättningarna i punkt 5 föreligger. Det är inte möjligt att delvis stänga en förskola, ett fritidshem eller annan pedagogisk verksamhet. Om huvudmannen delvis stänger en förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola kan de vidta dessa åtgärder om punkt 1, 2 eller 4 är uppfyllda. Bestämmelserna går t.ex. inte att använda om en skolverksamhet stänger av andra skäl, t.ex. för att verksamheten behöver att planera eller för att det finns en oro bland elever och vårdnadshavare eller för att enstaka elever eller stora grupper av elever är frånvarande. Det är viktigt att de beslut som huvudmannen fattar dokumenteras och motiveras. De åtgärder som vidtas behöver bygga på rimliga avvägningar och tillgodose elevernas rättigheter. Huvudmannens ansvar att erbjuda omsorg om förskola, fritidshem eller annan pedagogisk omsorg stängs Om en huvudman stänger en förskola, ett fritidshem eller annan pedagogisk omsorg finns ett krav på att erbjuda omsorg till barn och elever vars vårdnadshavare deltar i samhällsviktig verksamhet. Den omsorgen ska så långt som möjligt motsvara den verksamhet som barnet eller eleven normalt skulle delta i. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har tagit fram en föreskrift och allmänna råd som beskriver vilka samhällssektorer och exempel av samhällsviktiga verksamheter som berörs. De förtydligar vilka vårdnadshavares barn som ska erbjudas omsorg, se föreskriften (MSBFS 2020:3) om omsorg för barn med vårdnadshavare i samhällsviktig verksamhet och allmänna råd (MSBFS 2020:4) om omsorg för barn med vårdnadshavare i samhällsviktig verksamhet. Förskola eller fritidshem ska även erbjudas till barn och elever som behöver få särskilt stöd i sin utveckling av fysiska, psykiska eller andra skäl och som bara kan få det genom att gå i förskola eller fritidshem. Regeringens möjlighet att stänga skolverksamhet Regeringen kan besluta om att tillfälligt stänga ned förskolor, skolor, fritidshem eller annan verksamhet enligt skollagen, enligt lagen (2020:148) om tillfällig stängning av verksamheter på skolområdet vid extraordinära händelser i fredstid. Det finns också i denna situation ett krav på att erbjuda omsorg till barn och elever vars vårdnadshavare deltar i samhällsviktig verksamhet. Den omsorgen ska så långt som möjligt motsvara den verksamhet som barnet eller eleven normalt skulle delta i. Vidare ska hemkommunen erbjuda förskola eller fritidshem även till barn och elever som behöver få särskilt stöd i sin utveckling av fysiska, psykiska eller andra skäl och som bara kan få det genom att gå i förskola eller fritidshem. Om regeringen har beslutat om att stänga skolverksamhet är det barnets eller elevens hemkommun som i egenskap av huvudman ansvarar för att anordna omsorgen. För att det inte ska ställas orimliga krav på huvudmannen ska det gå att göra undantag från de krav som finns på utbildningen i skolförfattningarna. Hemkommunen ansvarar också för att informera vårdnadshavarna om att det finns omsorg för barn till vårdnadshavare som deltar i samhällsviktig verksamhet. Barnets eller elevens vårdnadshavare ska anmäla till hemkommunen om de har behov av omsorg. Stödjande insatser samt uppföljning och utvärdering med anledning av covid-19-pandemin Av regleringsbrev (U2020/06608 (delvis) m.fl.) framgår att myndigheten ska följa upp konsekvenserna av covid-19-pandemin för utbildningen inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och utvärdera de åtgärder som vidtagits på området med anledning av pandemin. I uppdraget ingår även att göra en analys samt identifiera behov av, och föreslå, fortsatta åtgärder. ska även genomföra insatser för att stödja huvudmän, utbildningsanordnare, rektorer, lärare, förskollärare samt övrig personal i skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med anledning av pandemin (jfr U2020/02765). Uppdraget ska genomföras i samråd med Skolinspektionen, Specialpedagogiska skolmyndigheten och andra relevanta aktörer. ska hålla () löpande informerat om uppdraget. Uppdraget ska redovisas till regeringen () , , och . När det gäller yrkandet om att införa undantag från rätten till förskola vid extraordinära händelser vill utskottet anföra följande. Den pågående pandemin innebär stora utmaningar för all förskoleverksamhet och alla huvudmän. Regeringen har med stöd av vidtagit åtgärder och infört regelverk (se ovan) för att huvudmännen ska ha möjligheter att vid behov vidta åtgärder som beslut om att stänga ned förskolor. Utskottet anser att de vidtagna åtgärderna och regelverken är väl avvägda och tillräckliga. Utskottet vill även hänvisa till det uppdrag fått i sitt regleringsbrev . ska följa upp konsekvenserna av covid-19-pandemin för utbildningen inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och utvärdera de åtgärder som vidtagits på området med anledning av pandemin. I uppdraget ingår även att göra en analys samt identifiera behov av, och föreslå, fortsatta åtgärder. När det gäller yrkandet om att regeringen ska utreda behovet av att ge barn som vistas i utan tillstånd rätt att gå i förskola noterar utskottet att frågan togs upp i förarbetena till den lagändring 2013 som gav barn som vistas i utan tillstånd rätt att gå i skolan (prop. 2012/13:58 s. 13, se ovan). Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:306 (V) yrkande 11 och 2020/21:1934 (SD) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om pedagogisk omsorg och öppen förskola. Jämför reservation 9 (M), 10 (SD) och 11 (KD). I kommittémotion 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 12 framförs högre krav på större likvärdighet mellan förskolan och pedagogisk omsorg. Enligt kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 5 bör tillsynsansvaret för pedagogisk omsorg med enskild huvudman flyttas till Skolinspektionen från respektive kommun i syfte att uppnå ökad likvärdig kvalitetsgranskning. Enligt kommittémotion 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 78 spelar den öppna förskolan en mycket stor roll för integrationen. Öppna förskolans uppdrag behöver därför förtydligas generellt och även inkludera ett uppdrag att stimulera barns språkutveckling. Motsvarande framförs i kommittémotion 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 19. Bakgrund och gällande rätt I 25 kap. skollagen finns bestämmelser för annan pedagogisk verksamhet, som omfattar – pedagogisk omsorg, som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem (2 §) – öppen förskola (3 §) – öppen fritidsverksamhet (4 §) – omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds (5 §) – annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk (5 a §). Dessa verksamheter är inte en del av skolväsendet, men 25 kap. 6–9 §§ skollagen innehåller bestämmelser om de krav som finns på verksamheterna och 25 kap. 10–16 §§ innehåller regler om bidrag. En kommun får anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg (25 kap. 3 § skollagen). Öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de vuxna som följer med som de vuxna ges möjlighet till social gemenskap. Verksamheten vänder sig till barn och föräldrar som är hemma , t.ex. under föräldraledigheten. Öppna förskolan är en frivillig verksamhet för kommunerna. har antalet öppna förskolor legat relativt stabilt kring 400–500 verksamheter. fanns det 501 öppna förskolor i 218 av landets 290 kommuner, och av de öppna förskolorna drivs i enskild regi. I över hälften av kommunerna är öppna förskolan en del av en familjecentral, vilket innebär att verksamheten är samlokaliserad med mödra- och barnhälsovård samt förebyggande individ- och familjeomsorg.