· H801NU4 · 2021-01-27 14:30:22 — Men jag håller med om att det inte enkom är det vi ska hålla på med. Man måste ha kunskap om var det finns bördiga marker med hög bonitet - då kan man använda sig av dessa metoder. Sedan finns det marker som - tyvärr - bara lämpar sig för trakthyggesbruk, och de funkar bra. Du borde besöka de här 50-åriga bestånden, , för det finns mycket biologisk mångfald och levande arter. De är också bra produktionsskogar, och de var kala . Tack för förtydligandet och frågan! Självklart ska vi inte använda skogen till att producera massaved som går till kaffemuggar som vi använder en halv gång, utan vi ska ägna oss åt att producera långvariga produkter och bygga i trä samt producera möbler och sådant som verkligen kan binda koldioxid . Men så ser det inte ut . Vi behöver verkligen gynna den omställningen. Det finns också stora klimatproblem. Varje gång vi ser ett kalhygge ser vi en klimatkatastrof som står och läcker ut växthusgaser, och det tar flera decennier innan nästa plantering har kompenserat för detta. Vi behöver satsa på vår skog utifrån ett klimatperspektiv och se till att det blir långvariga och inte kortlivade produkter. Jag hoppas att det var svaret på den frågan. För en enskild markägare vore det också bra om vi kunde satsa på lokala sågverk. Genom ett naturnära och hyggesfritt skogsbruk kan vi komma bort från de kostnader som uppstår när vi gallrar, planterar och markbereder. Allt det här kostar, medan vi sparar en hel del pengar om vi låter naturen hjälpa oss, som vi kan få upp lövträd, som faktiskt är mycket mer välbetalt än gran och tall. Med hjälp av ett sådant skogsbruk kan vi också komma undan stora naturkatastrofer som drabbar just monokulturer. Vi pratar om granbarkborre, olika svampangrepp, torka och bränder. Allt detta måste vi bygga upp en resiliens för, och det gör vi bäst med naturnära skogsbruk. Tack för en spännande debatt! Personligen tror jag inte att en massa små, statliga sågverk kommer att rädda vare sig skogen, klimatet eller ekonomin. Det är klart att det i grunden finns en stor och djup problematik i att ha statliga bolag. Det innebär att det är samma personer som äger som stiftar lagar och regler. Och det handlar om finansieringen. I ett statligt bolag behöver man inte vara rädd för att finansieringen ska sina. Man kan fatta dåliga affärsbeslut, eftersom staten alltid till slut kommer att hjälpa till. I grunden är det också samhällsekonomiskt ineffektivt. Jo, därför att marknaden är bättre på att känna av prismekanismer och allokera resurser på ett effektivt sätt. Det bästa för skattebetalarna vore såklart ifall ekonomin fick växa fritt från statligt företagande, så att vi fick en större ekonomi att sedan beskatta för att finansiera välfärden. Om ett statligt företag är lönsamt fungerar det ju på marknaden, och då borde vi inte ha det i statlig regi. Då borde vi göra oss av med det, så att det kan skötas med rimliga marknadsmekanismer. Men, fru talman, om ett statligt företag inte är lönsamt vore det också helt orimligt att ha kvar det i statlig regi, helt enkelt därför att det antingen är slöseri med skattekronor eller är fel organisationsform. Det är klart att det finns en massa saker som det är rimligt att staten tar ett ansvar för. Men om det ska bedrivas i bolagsform borde det också behöva vara lönsamt, och är det lönsamt borde det kunna klara sig på en fri marknad och således inte behöva vara statligt. Det finns ett tredje problem, och det är att det lätt blir politisk styrning i statliga företag. Ett exempel som har tagits upp här tidigare i debatten är , där den statliga styrningen, den statliga inblandningen och politiska gjorde att man inte kunde göra det som kanske hade varit rimligt, att se till att kärnkraften kunde fortsätta då det fanns privata aktörer som ville vara med och betala. Det finns såklart många exempel på statligt företagande eller kommunalt företagande, för den delen, som är direkt olämpligt. Men en av de saker som jag tycker är allra mest olämpliga är . Det är klart att en verksamhet där människor faktiskt kan hamna i ett destruktivt beroende inte borde styras av staten och på ett sätt som bara handlar om att få ut profit ur människor som hamnat i en ond spiral. Jag tycker att det är fruktansvärt tveksamt. Det gör att staten, när vi ska stifta lagar och regler och ska ha en socialpolitik för att hjälpa människor i beroende, hamnar i ett beroende av intäkterna från . Det är klart att det gör staten blir mindre fri att göra de sociala insatser som skulle krävas för att få bukt med de stora problemen. Jag ska säga något kort om skogsdebatten. Det verkar som att högern tycker att man fritt ska få avverka allt möjligt hur man vill. Det verkar som att tycker att man knappt ska få avverka någonting. Och det verkar som att mest tycker att det är staten som ska avverka och skicka subventionerat virke till industrin. Så här är det: Vi måste skydda skog och ha sjysta spelregler, men det är inte statens roll. Det är den fria marknaden som måste bestämma var och när man ska avverka men under statlig reglering som skyddar klimat- och miljövärden. Att vara liberal är att vara kluven, ska ha sagts av den numera framlidne folkpartiledaren , och det verkar ju sannerligen stämma för Liberalerna. Inför valrörelsen var initialt ensamma om att driva förslaget om att ge ett ägardirektiv att driva vidare. När frågan hanterades i var vi ensamma om att föreslå och rösta för det. Liberalernas företrädare framhöll då i debatten att man var helt övertygad om att hade fattat ett korrekt beslut som man borde respektera och att politiken inte skulle vara inne där och rota. Under det efterföljande året valde Liberalerna i stället att helhjärtat ansluta sig till förslag. Men när förslaget skulle hanteras i det aktuella betänkandet beslutade en majoritet om att senarelägga det, långt mycket senare, under . förordade att det snarare skulle hanteras så skyndsamt som möjligt, då frågan var och är akut och då den tidigare hade behandlats i det här betänkandet. Men här valde Liberalerna att inte stödja den uppfattningen utan att i stället rösta för att hantera frågan senare under och väldigt många månader efter den akuta situationen när man skulle lägga ned reaktorn. Det jag undrar, fru talman, är varför Liberalerna inte ansåg att frågan om var akut. Varför röstade man för att fördröja hanteringen ? Jag måste börja med att säga att jag är väldigt glad att få den här frågan från , för i den politiska debatten om kärnkraft och energi kan det ibland låta som att det finns en sida som är emot kärnkraft och en sida som är för kärnkraft. Det är absolut så att det finns vissa partier som alltid är för kärnkraft, alldeles oavsett, och vissa partier som alltid är emot kärnkraft, alldeles oavsett. Det nämndes här att vara liberal är att vara kluven, och måhända är det sant. Vi är ju folkpartister i grunden och liberaler, såklart. Vi har en ganska balanserad syn på detta. Jag tycker att energipolitiken måste uppnå de övergripande målen. Det handlar om effektivitet, kostnadseffektivitet, leveranssäkerhet och klimat- och miljönytta. I grund och botten delar jag uppfattningen med ledamoten från om att kärnkraften har en helt avgörande roll i energisystemet. Det finns ingenting som talar för motsatsen. Det är uppenbarligen så att om vi ska ha leveranssäkerhet och hög kvalitet, om man ska våga investera i och om vi vill vara säkra på att lampan tänds men också vara säkra på att vi klarar höga, kortvariga belastningar och problem i näten kommer vi att behöva kärnkraft. Men det kommer att behövas en mix av olika energislag. Liberalerna är i det här sammanhanget teknikneutrala. Jag tror att det kommer att behövas kärnkraft. Men i grund och botten handlar mitt politiska arbete om att skapa sjysta spelregler och sjysta incitament som inte subventionerar ett energislag så mycket att det inte blir lönsamt att bygga kärnkraft. Jag vill ha ett system som gör det lönsamt att bygga kärnkraft, men i slutändan bör det vara marknadens val av energislag som avgör frågan. Vi anser att som helägt statligt bolag är viktigt för staten. Det ska åtminstone inte bidra till att minska leveranssäkerheten, göra kraftsystemet i mer instabilt och hota den konkurrenskraft som näringslivet kan åtnjuta från kraftsystemet. Det finns inget egenvärde i energisystemet som sådant, utan värdet ligger i de nyttor som är anslutna till det. Det är beklagligt att man inte ansåg frågan tillräckligt akut och var med och stödde en hantering i anslutning till att reaktorn stängdes ned . halkar jag in på mer energipolitik, men det finns många förslag där man har anslutit sig allteftersom. Till exempel gick Liberalerna ut med att man borde öppna för att kunna bygga reaktorer bortom de platser där det är möjligt att bygga , vilket bara är på tre platser i landet. Det var givetvis bra. Mer beklagligt är att man inte röstade för detta tidigare. Man röstade ju nej till detta så sent som föregående år. Det har varit på motsvarande sätt när det har handlat om fjärde generationens kärnkraft och forskningsreaktorer. eller senare kommer man in i fållan och ansluter sig till de förslag som har lagt fram i . Det krävs att det går , men sedan ansluter man sig. Och det kan vi åtminstone glädja oss åt. Jag vänder mig lite grann mot ledamotens historieskrivning. När klev in i kammaren hade de med sig en radikal kulturpolitik och en tvivelaktig migrationspolitik. De saknade dock en utvecklad politik på de allra flesta politikområden. Sedan har de snott lite energipolitik där, lite skolpolitik där och lite företagspolitik där och försökt tvätta sin byk för att verka som vilket parti som helst. För den sakens skull behöver inte de ord som kommer vara fel bara för att de kommer från en sverigedemokrat. Alla partier kan ha företrädare med god politik. Jag är glad att driver en energipolitik som förhoppningsvis kommer att leda till att vi får mer kärnkraft. Men Liberalerna är det parti som , långt innan klev in i kammaren, har företrätt den möjlighet vi nu pratar om: att ha kärnkraft. Det är i grunden så att energisystemet behöver kärnkraft för att vara stabilt och fungera. För att detta ska vara möjligt behöver vi tillåta att kärnkraft byggs på fler ställen och få bort subventioner som snedvrider marknaden och gör detta olönsamt. Vi kommer att behöva skapa förutsättningar för energislag att konkurrera med varandra på ett mer rättvist sätt. Då är kärnkraften både lönsam och helt nödvändig för leveranssäkerheten, som är ett av kärnvärdena vi försöker uppnå, för den ekologiska hållbarheten och klimatet samt för en kostnadseffektiv elleverans i vårt land. Jag hoppas att kommer att fortsätta att sno politik från Liberalerna så att vi får lite mer kärnkraft. (forts. § 15) Det här blir lite kuriöst. Liberalerna får väl stå vid skampålen om ledamoten nu inte är på plats. Ledamoten nämnde att jag inte skulle vilja att någon annan har hand om skogsbruket än staten. Det kanske har sitt ursprung i att ledamoten har kommit in i efter mig. Jag har debatterat att det som gör att vi har vår mångfald i skogen är att vi har privata skogsägare och stora bolag. Det gör att vi har en fantastisk mångfald av olika skötselmetoder. Där träffade definitivt fel. En sak som störde mig lite grann i Liberalernas och anförande var det han sa om statligt ägande av bolag. Han nämnde att staten egentligen inte ska ha bolag, utan det var unika fall. Var skulle och tänka sig att det är bra med statligt ägande, att det är bra att staten är aktiv och har ägande i företag eller bolag? Det första ledamoten från påtalar här är synen på ägande. Jag tycker också att det är bra att det finns en mångfald av olika företag inom egentligen vilken bransch som helst. talade vi om skogsindustrin. Det är alltid positivt med många bolag med konkurrens. Det är i varje fall aldrig positivt med bara ett fåtal bolag. Som svar på frågan om det finns verksamheter som bör bedrivas i bolagsform från staten går jag tillbaka till det som jag sa i mitt anförande. Om det är en lönsam verksamhet skulle den också vara lönsam på marknaden, och förmodligen mer lönsam eftersom marknaden är bättre på att reagera på prissättningsmekanismer och annat. Då finns det skäl att inte ha det i statlig regi. Vi skulle få större andel skattekronor om ekonomin växte, helt enkelt. Om företagen inte är lönsamma är förmodligen inte bolag rätt organisationsform. Det finns verksamheter som staten bör ägna sig åt men som inte bör bedrivas i bolagsform. Det finns många uppgifter som staten har. Jag håller med vänsterpartisten här om att det finns ett par få ganska snäva exempel där staten kan bedriva saker i bolagsform. Det är framför allt om det finns ett säkerhetspolitiskt intresse. Det är en sådan sak där jag tycker att det är tydligt. Det finns till exempel delar av som vore helt orimliga att inte ha i statlig ägo av säkerhetsskäl. Men det finns aldrig någonsin några ekonomiska skäl att ha statliga bolag om det är vad ledamoten är ute efter här, eftersom vi ändå har en näringspolitisk debatt i grunden. Jag drar en slutsats av det svar som ger när det gäller till exempel , som har genererat miljarder och åter miljarder till statskassan. var det en kris inom stålindustrin. Om det inte hade varit ett statligt bolag så hade hela berget varit vattenfyllt . Ingen kapitalist hade gått dit med de pengar som statens pytsade in som räddade och såg till att det var vid liv. De pengarna har kommit in mångdubbelt till staten därför att det var ett statligt bolag. Jag drar lite grann slutsatsen att bild är att alla andra får tjäna pengar på bolag men inte staten. Jag hävdar definitivt att är ett typiskt exempel där det är bra att staten äger bolaget. Jag tycker att det är naturligt att vi ska ha en stort ägande av skog och naturresurser. Då kan vi ta lite mer hänsyn till känsliga områden där vi har samebyar och andra som kämpar på samma områden. Där är jag verkligen glad att det finns en så klar skiljelinje mellan Liberalerna och . Sedan var jag lika förvånad när nämnde . Jag håller med om att det är tragiskt att vi har spelbolag som annonserar precis innan lönerna går ut. Om det kommer tio reklamsnuttar är åtta av dem från spelbolag. Det är lika tragiskt att människor kommer i kläm. Staten ska inte kunna göra pengar där. Men för alla de övriga kapitalister som har spelbolag är det okej, enligt . Jag skulle hellre vilja förbjuda spelbolag i om det handlar om att människor kommer i kläm i stället för att stänga ute ett statligt spelbolag när det finns sjuttioelva privata. Jag är glad att det finns en skiljelinje mellan Liberalerna och . Jag är också glad att det finns skiljelinjer mellan Liberalerna och . Jag vet inte vilka utskott som ledamoten har suttit i under sina år i . Jag satt i skatteutskottet innan, och jag sitter nu i näringsutskottet. Mitt perspektiv på om staten får tjäna pengar på företagande är: Ja, absolut. Vi gör det genom skattsedeln. som människor går till jobbet och som en entreprenör driver fram en idé till att bli ett framgångsrikt företag tickar det in kronor till den svenska statskassan, som vi lägger på sociala reformer, till exempel hjälp till människor som hamnar i ett spelmissbruk. Om vi ska diskutera huruvida staten får tjäna pengar på företagande eller inte är detta fel debatt. Så ska vi ha en skattedebatt. Precis som är jag för att ha skatter. Sedan vill jag ha lite lägre skatter än vad kanske vill ha. redogörelse för företag med statligt ägande Jag tycker också att staten ska kunna äga saker. Staten ska kunna äga saker och kanske framför allt bestämma regler om till exempel hur man får hantera miljön. Men det är inte för att tjäna pengar. Det är för att det finns miljövärden som behöver skyddas. Då kanske det oftast är effektivast med regler och lagar snarare än ägande. Det finns en fråga om . Ledamoten viftar här med ett papper om det. Det finns inget förslag om att sälja . Det finns ingenting konkret vi diskuterar. Men det är väldigt svårt att ha en diskussion som handlar om alternativa historiska skeenden. Jag kan konstatera utifrån den nationalekonomiska litteratur som jag har tagit del av att det är svårt att ställa kostnader och vinster som vi har sett mot kostnader och vinster som vi inte har sett. Vi vet inte vad som hade hänt ifall ekonomin själv fick fördela sina pengar. Vi vet inte vilken kreativ förstörelse som hade uppstått, som hade sagt. Vi vet inte vad vi ser och vad vi inte ser, som hade sagt. Det vet varken jag eller . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) om arbete mot handelshinder