bet · H901SkU2 · 2021-10-12 00:00:00 — Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att en ny lag om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster införs för beskattningsåren 2021 och 2022 för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Skattereduktionen ges till fysiska personer med arbetsinkomster överstigande och understigande . Lagen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången för det beskattningsår som börjar efter . Lagen föreslås upphöra vid utgången av 2022. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns en reservation (SD, V) och fem särskilda yttranden (M, SD, V, KD, L). Proposition 2020/21:200 Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Två yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (SD, V) 1.Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (M) 2.Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (SD) 3.Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (V) 4.Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (KD) 5.Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin antar regeringens förslag till lag om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster. Därmed bifaller proposition 2020/21:200 och avslår motionerna 2020/21:4087 av m.fl. (V) och 2020/21:4088 av m.fl. (SD). Reservation (SD, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (M), (SD), (S), (SD), (S), (KD), (S), Gulan Avci (L), (M), (S), (M), (SD), (V) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:200 Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Regeringens förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Dessa redovisas i bilaga 1. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 13.7) aviserade regeringen att den skulle återkomma till med ett förslag som kan träda i kraft om en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. I propositionen föreslås att det införs en ny lag om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Skattereduktionen ges till fysiska personer med arbetsinkomster överstigande och understigande . Lagen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången för det beskattningsår som börjar efter . Lagen föreslås upphöra vid utgången av 2022. Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Därmed avslår två motionsyrkanden om avslag på regeringens förslag. Jämför reservationen (SD, V) samt särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (V), 4 (KD) och 5 (L). Regeringen föreslår att en ny lag om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster införs för beskattningsåren 2021 och 2022. Pandemin har drabbat och världen hårt. Hela det svenska samhället kraftsamlar för att begränsa spridningen av sjukdomen covid-19. En viktig del i att minska smittspridningen är att hålla avstånd och att ha få nära kontakter. För att färdas så säkert som möjligt är det viktigt att undvika trängsel under resan till arbetsplatsen. har därför rekommenderat att så många som möjligt arbetar hemifrån och att, vid resor till arbetet, i första hand gå, cykla eller använda andra färdmedel än kollektivtrafik. I många verksamheter måste man dock befinna sig på sin arbetsplats, t.ex. om man har jobb inom servicesektorn eller arbetar inom vård och omsorg. Anpassningar av hemmiljön till ökat hemarbete samt ändrade färdsätt och färdmönster till och från arbetet kan medföra ökade arbetskostnader för den enskilde. Som utvärdering (IFAU) framhåller kan ökat hemarbete även leda till minskade hushållsutgifter. Så är dock inte fallet för de grupper i samhället som saknar möjlighet att arbeta hemifrån eller som behöver anpassa sin hemmiljö. Skattereduktionen bör främst rikta sig till personer med låga arbetsinkomster, men även till dem som har medelhöga arbetsinkomster, och bör vara helt utfasad vid arbetsinkomster som uppgår till . Genom sin inriktning och utformning kan skattereduktionen fungera både som en kompensation för ökade arbetskostnader och som en stimulans för konjunkturen i stort. Flera remissinstanser, däribland och , framhåller ett ekonomiskt stöd som ett lämpligare sätt att uppnå förslagets syften. Ett stöd på budgetens utgiftssida är dock förenat med ökad administration, vilket enligt regeringens mening uppväger fördelarna med en sådan åtgärd. Förenklingsskäl och att förslaget ska fungera som en konjunkturstimulans talar vidare för en utformning utan direkt koppling till faktiskt ökade arbetskostnader. Med arbetsinkomster avses sådana inkomster som anges i och beräknas enligt 67 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. I 67 kap. 6 § tredje och fjärde styckena IL beskrivs hur arbetsinkomsterna ska beräknas. Arbetsinkomsterna ska beräknas som summan av överskott i inkomstslaget tjänst och överskott i inkomstslaget näringsverksamhet minskat med inkomster hänförliga till sjukpenning enligt 15 kap. 8 § IL. Arbetsinkomsterna ska vid beräkningen minskas med allmänna avdrag och sjöinkomstavdrag samt avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Förslaget har till syfte att kompensera dem som har låga till medelhöga arbetsinkomster för sådana ökade arbetskostnader som kan uppkomma till följd av pandemin. Sådana kostnader kan inte förväntas vara proportionerliga i förhållande till arbetsinkomsten. Skattereduktionen bör därför ges med en bestämd summa. En sådan reduktion blir också, procentuellt sett, störst för personer med låga inkomster men träffar också medelhöga arbetsinkomster. För att skattereduktionen särskilt ska träffa de avsedda inkomstgrupperna bör en infasning och utfasning av skattereduktionens storlek göras. Regeringen anser att det är av vikt att åtgärden tydligt riktas till personer med låga till medelhöga arbetsinkomster. För arbetsinkomster uppgående till eller mer utgår därför ingen skattereduktion eftersom denna grupp bedöms ha en högre resiliens och därmed bättre förutsättningar att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Infasningen bör påbörjas vid en arbetsinkomst överstigande och ges med fullt belopp vid arbetsinkomster på eller mer . Vid arbetsinkomster fr. o. m. t. o. m. bör reduktionen ges med , vilket alltså är skattereduktionens maximala belopp. En avtrappning av skattereduktionen bör göras för dem vars inkomster ligger i det högre inkomstspannet. För arbetsinkomster mellan och bör skattereduktionen därför uppgå till minskat av den del av arbetsinkomsten som överstiger . Den nya lagen träder i kraft och tillämpas första gången för det beskattningsår som började efter . Lagen upphör att gälla vid utgången av 2022. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för arbetsinkomster som kan hänföras till beskattningsår som börjar efter men som avslutas före . I kommittémotion 2020/21:4088 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att propositionen avslås. Skattereduktionen trappas av för inkomster , vilket enligt motionärerna får till följd att marginalskatten höjs för inkomster under genomsnittet. Förslaget innebär också att skillnaderna mellan olika gruppers ekonomiska situation ökar då arbetslösa, pensionärer, sjukskrivna och andra grupper inte ges samma ekonomiska möjligheter. I lagförslagets utformning kan det särskilt sägas vara ofördelaktigt att pensionärer återigen ska betala mer i skatt i förhållande till de som förvärvsarbetar. Träffsäkerheten för ökade arbetskostnader till följd av pandemin är dessutom låg, då antalet skattebetalare som kan tänkas få tillgång till skattereduktionen får antas vara begränsat, eftersom de flesta som avses ta emot denna reduktion först kommer att kunna göra det efter deklarationens inlämnande och ett eventuellt tillgodohavande på skattekontot blir disponibelt tidigast . I kommittémotion 2020/21:4087 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att propositionen avslås. framhåller i sitt remissvar att träffsäkerheten för den föreslagna skattereduktionen är låg som kompensation för ökade arbetskostnader och att syftet att snabba på återhämtningen från lågkonjunkturen i stället hade kunnat uppnås på ett enklare sätt, exempelvis genom utbetalning av en klumpsumma till alla med en beskattningsbar inkomst över en viss nivå. IFAU anför bl.a. att det ur ett stimulansperspektiv hade varit mer kostnadseffektivt med riktade transfereringar mot dem som har lägst disponibla inkomster. TCO å sin sida anser att det inte går att bedöma om förslaget är en effektiv konjunkturstimulans eftersom utbetalningen i praktiken görs . delar överlag dessa synpunkter. anser att det finns ett behov av att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare. En sådan skattesänkning bör dock värna principen om lika skatt på lika inkomst. Det regeringen nu gör genom att föreslå en ny skattereduktion som endast omfattar arbetsinkomster är att förstärka den skatteklyfta mellan arbetsinkomster och övriga inkomster som de olika jobbskatteavdragen har skapat. Det har varit viktigt att underlätta för människor att följa rekommendationer om att arbeta hemifrån och att vid resor till och från arbetet i första hand använda andra färdmedel än kollektivtrafik. Utskottet anser det lämpligt att kompensera för de ökade arbetskostnader som detta kan ha medfört. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att skattereduktionen främst bör rikta sig till personer med låga till medelhöga arbetsinkomster och anser att den in- och utfasning av skattereduktionens storlek som regeringen föreslår är lämplig. Utskottet anser att skattereduktionen är motiverad även vid en successiv återgång till mer normala arbetsförhållanden, och den kan fortfarande motiveras utifrån perspektivet att fungera som en stimulans för konjunkturen i stort. Utskottet finner mot denna bakgrund den valda tidsbegränsningen lämplig. Mot bakgrund av att ett av förslagets syften är att kompensera för ökade arbetskostnader för de som har arbetat hemifrån och för de som har varit tvungna att ta sig till sin arbetsplats och av att den avser en begränsad tid anser inte utskottet att förslaget innebär att skillnaderna mellan olika gruppers ekonomiska situation ökar eller att någon skatteklyfta mellan olika inkomster förstärks annat än tillfälligt. Mot denna bakgrund finner utskottet den tidsbegränsade höjning av marginalskatten för vissa inkomstgrupper som förslaget innebär motiverad. Utskottet delar regeringens bedömning att stödet bör utformas som en skattereduktion i stället för ett stöd på budgetens utgiftssida. Den nya lagen ska träda i kraft och tillämpas första gången för det beskattningsår som började efter . Det är fråga om retroaktiv lagstiftning till de skattskyldigas fördel. Om den skattskyldige vill att den tillfälliga skattereduktionen ska beaktas redan vid preliminärskatteavdraget som görs vid varje utbetalning kan han eller hon uppnå detta genom att ansöka om jämkning. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att tillgången till skattereduktionen är begränsad. Utskottet delar därför regeringens bedömning att en ny lag om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster bör införas för beskattningsåren 2021 och 2022 för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (SD, V) av (SD), (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2020/21:4087 av m.fl. (V) och 2020/21:4088 av m.fl. (SD) samt avslår proposition 2020/21:200. Vi anser inte att det finns skäl att införa lagen om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster. Vi anser därför att bör avslå propositionen. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 2 respektive 3. Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Eftersom budgetalternativ föll i votering om rambeslutet om budgeten avstår vi från ställningstagande vad gäller tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Vi lägger i stället fram ett särskilt yttrande. vill fortsätta att sänka skatten för dem som arbetar. Vi gör det för att det är rätt: det ökar sysselsättningen – och vi gör det för att det är rättvist: ansträngning ska löna sig och fler som arbetar bör få behålla mer av sin egen inkomst. De samlade skatterna i är fortsatt höga för personer med låga inkomster, och för ensamstående är de bland de högsta inom och utveckling (). Skatterna behöver därför bli lägre särskilt för dem som har låga inkomster. Såväl svenska som internationella erfarenheter visar att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta är viktig för att varaktigt höja sysselsättningen och minska frånvaron på arbetsmarknaden. Jobbskatteavdraget har bl.a. utvärderats av och resultaten indikerar att sysselsättningseffekterna av reformen är betydande. Lägre skatt på arbetsinkomster ökar dessutom individernas självbestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på sin lön. budgetmotion innehöll en förstärkning av jobbskatteavdraget som innebar sänkt skatt för alla som jobbar, något som skulle ha blivit särskilt märkbart för dem som tar steget in på arbetsmarknaden från utanförskap. En undersköterska skulle t.ex. ha fått mer i plånboken med vårt förstärkta jobbskatteavdrag. Även om det är principiellt välkommet att regeringen föreslår skattesänkningar bygger förslaget i propositionen på ett ytterst märkligt tillvägagångssätt vid genomförandet av en skattesänkning. Eftersom skattereduktionen är tillfällig ger den inga varaktiga och långsiktiga effekter. Skattereduktionen har enligt regeringens egna bedömningar inte några betydande effekter på arbetsutbudet och inte heller på antalet arbetade timmar i ekonomin. Det är dessutom en märklig behandling av skattesystemet – som gör det krångligare – att införa en tillfällig skattereduktion som betalas ut , i detta fall . Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi vill utöver det som anförts i reservationen anföra följande. Vi anser att bör avslå propositionen. I ett läge när man precis lyckats utjämna den tidigare skatteskillnaden mellan inkomst av tjänst och inkomst av de lägsta pensionerna är det synnerligen olyckligt att återigen införa en skattereduktion som exkluderar inkomst av pension och därigenom återskapar någonting man skulle kunna kalla pensionärsskatt även för dem som har lägst inkomst av pension. Propositionen borde snarare ta ansats att på ett mer effektivt sätt stimulera hushållen och se till att fler får del av skattereduktionen. Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (V) (V) anför: Jag vill utöver det som anförts i reservationen anföra följande. Jag anser att bör avslå propositionen. Det är viktigt att stärka ekonomin för dem som har låga inkomster. Detta skulle kunna ske genom en extra utbetalning till pensionärer, sjuka och arbetslösa, en extra utbetalning av flerbarnstillägget och skuldavskrivning för studenter som drabbats av pandemin. Jag anser att det finns ett behov av att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare. En sådan skattesänkning bör dock värna principen om lika skatt på lika inkomst. Det regeringen nu gör genom att föreslå en ny skattereduktion som endast omfattar arbetsinkomster är att förstärka den skatteklyfta mellan arbetsinkomster och övriga inkomster som de olika jobbskatteavdragen har skapat. Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (KD) (KD) anför: Regeringen föreslår en tillfällig skattereduktion på arbete, som ska gälla och . Skälet till detta är att vissa personer som arbetat under pandemin fått ökade kostnader för resor till och från jobbet eller för att inrätta ett hemmakontor. Dessa skäl motiverar, enligt regeringen, att skattesänkningen är tillfällig. Jag välkomnar skattesänkningar på arbete men anser att regeringens förslag är märkligt utformat. Att skattelättnaden upphör innebär att som det bedöms finnas ett ökande antal arbeten att söka minskar drivkraften att gå från försörjning via bidrag och ersättningar till arbete och att färre jobb blir lönsamma. Därmed urholkas arbetslinjen. Jag vill i stället se ökad lönsamhet i att arbeta och ett lägre skattetryck, och har därför flera förslag på sänkta skatter för breda löntagargrupper, pensionärer och barnfamiljer och för dem som har svårare att komma in på arbetsmarknaden. skatteförslag minskar marginaleffekterna för dem som går från bidrag och ersättningar till arbete och ökar drivkrafterna till högre utbildning. I budgetförslag föreslogs en bred skattesänkning för alla hushåll, konstruerad så att de som jobbar och de som är pensionärer får dubbelt så stor skattelättnad som de som har försäkringsinkomster. Jag noterar att det finns en bred skepsis bland remissinstanserna inför regeringens tillfälliga skattesänkning. anser att träffsäkerheten är låg om skattesänkningen, som regeringen menar, ska kompensera för ökade arbetskostnader. IFAU menar att ökat hemarbete leder till minskade hushållsutgifter. Båda remissinstanserna lyfter fram att det finns bättre sätt att stimulera en ekonomisk återhämtning. Även LO lyfter fram skattesänkningens låga träffsäkerhet. TCO menar att det inte går att bedöma huruvida skattesänkningen fungerar som en konjunkturstimulans eftersom den kommer att betalas ut först . Utöver detta lyfter också fram att skattesänkningens konstruktion leder till ett krångligare skattesystem. Även TCO, Näringslivets Skattedelegation, och Företagarna anser att konstruktionen innebär att inkomstbeskattningen blir mer svåröverskådlig. Därtill poängterar de att konstruktionen leder till högre marginalskatter. Invändningarna är värda att notera i ljuset av skrivningarna i januariöverenskommelsen, som säger att skattesystemet ska förenklas och marginalskatterna sänkas. Sammantaget finns det alltså en rad skäl till att regeringens skattesänkning är oklokt utformad. Att den är tillfällig innebär i praktiken att skatten på arbete kommer att höjas som antalet arbetstillfällen beräknas öka, vilket urholkar arbetslinjen. fungerar den dåligt som kompensation för ökade arbetskostnader, och det är mycket tveksamt om den bidrar till den ekonomiska återhämtningen. Därtill innebär skattesänkningens konstruktion att skattesystemet blir än krångligare och marginalskatterna höjs. Eftersom budgetalternativ föll i votering om rambeslutet om budgeten avstår jag från ställningstagande vad gäller tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Jag vill i detta sammanhang dock framföra kritik mot regeringens hantering av detta skatteförslag. Propositionen kommer än vad som är brukligt för skatteförslag som är kopplade till rambeslutet, vilket gör att reservationsförbudet sträckts ut längre än vad praxis i budgetprocessen vanligen innebär. Dessutom var underlaget till skattesänkningen i själva budgetpropositionen bristfälligt, vilket innebär att förslaget delvis röstats i genom i blindo. Jag ser allvarligt på en sådan utveckling, då det försvagar en sammanhållen budgetprocess. Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin (L) Gulan Avci (L) anför: Det ska löna sig att arbeta. Därför välkomnar jag skattesänkningar som innebär att fler hårt arbetande människor får mer pengar kvar i plånboken. Att arbete och slit ska premieras är en viktig liberal princip, och en princip som jag och mitt parti tog med oss in i förhandlingarna inom ramen för januariavtalet. kan jag konstatera att det lagförslag som ligger på bordet på vissa punkter skiljer sig från den liberala målsättningen. Trots detta är det emellertid min och mitt partis utgångspunkt att det viktigaste i detta läge är att ta ansvar för . Tusentals människor har drabbats hårt ekonomiskt av den pågående pandemin. Att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare är i detta läge att ta ansvar för och svensk ekonomi. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:200 Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin: antar regeringens förslag till lag om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster. 2020/21:4087 av m.fl. (V): avslår regeringens proposition 2020/21:200 Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. 2020/21:4088 av m.fl. (SD): avslår proposition 2020/21:200. Jag står här med anledning av propositionen som handlar om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Förslaget innebär att skattereduktion kan fås för arbetsinkomster på mellan och - något högre , och sedan sker en avtrappning. Detta får till följd att marginalskatten höjs för inkomster under genomsnittet. Skattereduktionen ges med en bestämd summa. Procentuellt blir den störst för personer med låga inkomster, men den träffar även medelhöga inkomster. Bidraget kan fås först efter inlämnad deklaration, vilket innebär att det betalas ut tidigast . Det finns andra grupper som skulle ha behov av skattereduktion, till exempel arbetslösa, pensionärer och personer med sjukersättning eller aktivitetsersättning. Förslaget kan sägas vara ofördelaktigt för pensionärer, som igen ska betala mer skatt i förhållande till yrkesverksamma. Det är synnerligen olyckligt att precis när man har kommit till rätta med skatteskillnaderna mellan pensioner och arbete höjs skatten igen, och man får en ny pensionärsskatt. Pensionen är ju en uppskjuten arbetsinkomst. Det som regeringen gör genom förslaget är att öka klyftan mellan arbetsinkomst och annan inkomst. En grupp som har drabbats särskilt hårt av pandemin är just pensionärerna. ansåg att 70-plussare skulle isolera sig, då de ansågs vara sköra äldre. De skulle inte gå och handla mat och besöka affärer. Att få mat hemkörd är dock inte utan kostnad. Alla betraktades som en homogen grupp - ingen individualisering. Många pensionärer förlorade sin livspartner under pandemin. Och det var flest män som dog blev kvinnorna satta i en nästan omöjlig situation. Många äldre har avsagt sig hemtjänst under pandemin för att de fick träffa för många nya. Det var upp till 14 olika personer som kom . De som har bott på särskilda boenden blev instängda och utsattes då för en extra risk då de blivit ensamma och deprimerade. De fick inte träffa sina nära och kära.