bet · H801CU12 · 2021-04-23 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:2947 anser m.fl. (C) att det finns behov av att göra en bredare översyn av de konsumenträttsliga regelverken i syfte att åstadkomma en mer sammanhållen konsumentlagstiftning. Bland annat skulle det vid en sådan översyn vara möjligt att se över företagens skyldighet att lämna information till konsumenter. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 2). I kommittémotion 2020/21:3248 anser m.fl. (L) att regeringen inom EU-samarbetet bör driva på arbetet med en fortsatt harmonisering av konsumentlagstiftningen för att uppnå en hög konsumentskyddsnivå. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 19). När det gäller motionsyrkandet om en bred översyn av de konsumenträttsliga regelverken vill utskottet peka på att konsumenträttsliga regler i stor utsträckning är harmoniserade inom EU. presenterade kommissionen en ny EU-strategi för konsumentpolitiken (konsumentagendan), COM(2020) 696. Strategin avser bl.a. att främja en grönare, mer digital och rättvisare inre marknad i syfte att öka förtroendet bland konsumenterna. Strategin omfattar 22 åtgärder inom fem prioriterade områden; grön omställning, digital omställning, upprätthållande av konsumenträttigheterna och möjlighet till rättelse, konsumenter med särskilda behov och internationell samverkan. Åtgärderna omfattar planerade förslag till ny och reviderad konsumentskyddande lagstiftning och andra åtgärder för att bl.a. stödja konsumenter med särskilda behov, stärka tillsynsmyndigheters samverkan och konsumentorganisationers inflytande. I faktapromemorian om förslaget (2020/21:FPM42) anger regeringen som preliminär svensk ståndpunkt att regeringen är positiv till de områden som lyfts i kommissionens meddelande om en ny strategi för konsumentpolitiken. Regeringen välkomnar ambitionen att underlätta för konsumenter att delta i den gröna och digitala omställningen. Regeringen anser även att det är positivt att kommissionen avser att utreda om konsumentskyddslagstiftningen bör anpassas ytterligare till förändringar på konsumentmarknaderna till följd av utmaningar från ny teknik och e-handel. Regeringen är vidare positiv till att strategin lägger stor vikt vid samarbete om tillsyn och vid att konsumenter i vissa situationer kan vara extra sårbara. De olika förslag som kan presenteras enligt strategin får utvärderas vart och ett för sig när de har presenterats. Utskottet vill dessutom nämna den översyn och modernisering av EU:s konsumenträttsliga regler som gjorts . Som exempel kan nämnas att och rådet antog två direktiv på konsumenträttens område: dels ett direktiv om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster, dels ett direktiv om försäljning av varor. [1] Direktiven är i grunden fullharmoniserande men medlemsstaterna ges möjlighet att i vissa fall ha nationella regler som är mer gynnsamma för konsumenten. Utredningen om nya konsumentköpregler har i betänkandet En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal (SOU 2020:51) föreslagit hur direktiven ska genomföras i . Utredningsbetänkandet bereds inom . Regeringen har i propositionsförteckningen aviserat en proposition till . Vidare antog och rådet direktiv (EU) 2019/2161 om ändring av fyra konsumenträttsdirektiv vad gäller bättre upprätthållande och modernisering av unionens konsumentskyddsregler. Det nya direktivet innebär bl.a. en viss harmonisering av påföljderna vid överträdelser av de fyra direktivens konsumentskyddsregler. Utredningen om ett moderniserat konsumentskydd har haft i uppdrag att ta ställning till hur det nya EU-direktivet om ett moderniserat konsumentskydd ska genomföras i svensk rätt. Utredningen överlämnade delbetänkandet Ett moderniserat konsumentskydd (SOU 2021:17). Som utskottet anförde i betänkande 2019/20:CU19 utgår utskottet från att regeringen när den tar fram ny lagstiftning på konsumentområdet eftersträvar förenkling och överskådlighet i den utsträckning som medger samt inom ramen för EU-förhandlingar verkar för tydliga och enkla regler om information som inte är onödigt betungande för företagen och lätta att ta till sig för konsumenterna. När det gäller motionsyrkandet om att regeringen inom EU-samarbetet bör driva på arbetet med en fortsatt harmonisering av konsumentlagstiftningen vill utskottet dessutom peka på att en stor del av den nyare EU-lagstiftningen inom det konsumenträttsliga området bygger på fullharmonisering. Enligt utskottet finns inte behov av något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om premiepensions-rådgivning. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. I motion 2020/21:3414 anser m.fl. (SD) att regeringen bör vidta åtgärder för att möjliggöra en opartisk kontroll av premie-pensionsrådgivning. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 4). Brister i omsorgsplikten på investerings- och försäkringsmarknaderna kommer att vara ett prioriterat område för . I Konsumentskyddsrapporten anger att myndigheten i tillsynen av värdepappersinstituten, försäkringsföretagen och försäkringsförmedlarna kommer att fokusera på företagens produktstyrning, både vid produktutveckling och distribution. kommer även att fokusera på att företagen följer centrala kundskyddsregler som att rådgivningen ska utgå från konsumentens behov och förutsättningar samt följer reglerna om tredjepartsersättningar. Uppföljning av nya regler om marknader för finansiella instrument började nya regler om marknader för finansiella instrument (EU-direktivet MiFID II och EU-förordningen MiFIR) att tillämpas. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa de effekter som regelverket bedöms ha haft när det gäller reglerna om provision och oberoende rådgivning och målsättningen att uppnå en mer likartad reglering för de aktörer som tillhandahåller rådgivning på finansmarknadsområdet. Uppdraget ska redovisas . Uppföljning av nya regler om försäkringsdistribution har nya regler för försäkringsdistribution som grundar sig på och rådets direktiv (EU) 2016/97 av om försäkringsdistribution (IDD) börjat att tillämpas. De nya reglerna innebär bl.a. att det är möjligt för en försäkringsförmedlare att med stöd av ett särskilt tillstånd få utföra investeringsrådgivning om fondandelar som ska ingå som tillgångar i premiepensionssystemet. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa de effekter som regelverket bedöms ha haft när det gäller målsättningen att stärka kundskyddet på försäkringsmarknaden och att uppnå en mer likartad reglering för de aktörer som tillhandahåller rådgivning på finansmarknadsområdet, förekomsten av provisioner och effekter av reglerna om rådgivning grundad på en opartisk och personlig analys, och försäkringsdistributörers val av distributionskanaler och distributions-modeller. Uppdraget ska redovisas . om konsumentskyddet på det finansiella området har granskat statens tillsyn och konsumentskyddet på det finansiella området (RiR 2019:32). Bland annat har omfattningen av åtgärder för att stärka konsumentskyddet inom premiepensionssystemet undersökts. konstaterar att det har funnits brister i konsumentskyddet inom premiepensionssystemet. Enligt har det förekommit olagliga eller mycket olämpliga aktiviteter. sammantagna bedömning är att konsumentskyddet inom premiepensionssystemet har förbättrats väsentligt. Telefonförsäljning och marknadsföring av fonder och tjänster kopplade till premiepensionsområdet har förbjudits och högre krav har införts för de fonder som deltar på fondtorget. Nytt är även att löpande följer upp att bolagen efterlever kraven. Regeländringar har medfört att antalet kundsynpunkter har sjunkit markant. rekommenderade och att sluta en överenskommelse om samarbete i syfte att tydliggöra respektive myndighets ansvar och former för samverkan. Regeringen instämde i skrivelse 2019/20:128 i bedömning att konsumentskyddet inom premiepensionssystemet har förbättrats väsentligt genom de åtgärder som har vidtagits. Vidare instämde regeringen i slutsats att det krävs tydligare krav inom EU-samarbetet på att tillsynen bedrivs effektivt i alla medlemsstater. När det gällde åtgärder med anledning av iakttagelser anförde regeringen bl.a. att ny lagstiftning införts för att skapa ett tryggt och hållbart premiepensionssystem i väntan på att ett nytt regelverk om upphandlat fondtorg är på plats. Utskottet såg i betänkande 2019/20:CU24 positivt på de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta med anledning av iakttagelser. Som redovisats ovan har ett pågående regeringsuppdrag att följa upp de nya reglerna om försäkringsdistribution som tillämpas . ska redovisa de effekter som regelverket bedöms ha haft när det gäller målsättningen att stärka kundskyddet på försäkringsmarknaden och att uppnå en mer likartad reglering för de aktörer som tillhandahåller rådgivning på finansmarknadsområdet. Finans-inspektionen ska också redovisa förekomsten av provisioner och effekter av reglerna om rådgivning grundad på en opartisk och personlig analys, samt försäkringsdistributörers val av distributionskanaler och distributionsmodeller. Regeringen har även gett i uppdrag att följa upp de regler om marknader för finansiella instrument (Mifid 2 och Mifir) som trädde i kraft . ska redovisa de effekter som regelverket bedöms ha haft när det gäller reglerna om provision och oberoende rådgivning och målsättningen att uppnå en mer likartad reglering för de aktörer som tillhandahåller rådgivning på finansmarknadsområdet. Dessutom kommer brister i omsorgsplikten på investerings- och försäkringsmarknaderna att vara ett prioriterat område för . Vidare har granskat statens tillsyn och konsumentskyddet på det finansiella området (RiR 2019:32). Bland annat har omfattningen av åtgärder för att stärka konsumentskyddet inom premiepensionssystemet undersökts. sammantagna bedömning är att konsument-skyddet inom premiepensionssystemet har förbättrats väsentligt. Mot denna bakgrund finns inte skäl att föreslå något initiativ från sida med anledning av motionsyrkandet. Det bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om produktsäkerhet. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande regler och aviserat arbete inom EU. Jämför reservation 26 (C). I kommittémotion 2020/21:2947 anser m.fl. (C) att bl.a. kontrollen av att produkter uppfyller lagstadgade krav och säkerhets-föreskrifter behöver stärkas. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 10). I motion 2020/21:2537 menar (C) att tillsynsansvaret för personlig skyddsutrustning för exempelvis motorcyklister behöver tydliggöras. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 3). I motion 2020/21:2706 anser och (båda MP) att produktsäkerhetslagen bör ändras så att den omfattar skador på vilda djur, t.ex. igelkottar. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. Produktsäkerhetslagen (2004:451) syftar till att säkerställa att alla varor och tjänster som företag erbjuder konsumenter ska vara säkra och inte orsaka skada på person. Lagen genomför och rådets direktiv /95/EG om allmän produktsäkerhet. I den nya EU-strategin för konsumentpolitiken som kommissionen presenterade (konsumentagendan), COM(2020) 696, anges att kommissionen planerar att 2021 utarbeta ett förslag till översyn av direktivet om allmän produktsäkerhet mot bakgrund av nya utmaningar för produktsäkerheten till följd av ny teknik och nätförsäljning. Uppdrag till att identifiera och analysera hinder för väl fungerande marknader och för hållbar konsumtion Regeringen gav i uppdrag att identifiera betydande hinder för väl fungerande konsumentmarknader och för hållbar konsumtion. Myndigheten ska även identifiera för- och nackdelar med olika typer av åtgärder för att motverka dessa hinder. När det gäller bakgrunden till uppdraget anför regeringen bl.a. att för att marknaderna ska fungera väl behöver konsumenter göra välgrundade val mellan företagens erbjudanden samt känna till och ta tillvara sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Vidare krävs att företagen inte agerar på sätt som orsakar konsumenterna skada, genom t.ex. bristande produktsäkerhet eller otillbörliga affärsmetoder, eller som försämrar förutsättningarna för konkurrens med kvalitet och pris. Konsumentmarknaderna utvecklas snabbt. Det finns en stor variation i såväl utbud som försäljningskanaler och betalningsmodeller, både inom och i den gränsöverskridande handeln, vilket även inkluderar nya typer av aktörer. Marknadsföringen har ökat i omfattning och i hög grad förflyttats till internet, där den också i ökande utsträckning individanpassats. Utvecklingen innebär fler valmöjligheter för konsumenterna, men den kan medföra svårigheter, bl.a. när det gäller att ta ställning till olika erbjudanden. Därför skulle exempelvis information som utformas och tillhandahålls på ett mer ändamålsenligt sätt kunna bidra till mer välfungerande konsumentmarknader. Uppdraget ska redovisas . Förordningen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om personlig skyddsutrustning Enligt förordningen (2018:127) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om personlig skyddsutrustning utövar marknadskontroll när det gäller personlig skyddsutrustning som är avsedd för privat bruk, eller som kan antas komma att användas för privat bruk i inte obetydlig omfattning (2 §). utövar marknadskontroll när det gäller personlig skyddsutrustning som är avsedd för yrkesmässig användning, eller som kan antas komma att användas yrkesmässigt (3 §). Som redovisats ovan anger kommissionen i den nya EU-strategin för konsumentpolitiken (konsumentagendan) att den planerar att 2021 utarbeta ett förslag till översyn av direktivet om allmän produktsäkerhet mot bakgrund av nya utmaningar för produktsäkerheten till följd av ny teknik och nätförsäljning. Vidare har ett pågående regeringsuppdrag att identifiera betydande hinder för väl fungerande konsumentmarknader och för hållbar konsumtion. Myndigheten ska även identifiera för- och nackdelar med olika typer av åtgärder för att motverka dessa hinder. När det gäller motionsyrkandet om tillsynsansvaret för personlig skyddsutrustning framgår av förordningen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om personlig skyddsutrustning att utövar marknadskontroll när det gäller personlig skyddsutrustning som är avsedd för privat bruk, eller som kan antas komma att användas för privat bruk i inte obetydlig omfattning. utövar marknadskontroll när det gäller personlig skyddsutrustning som är avsedd för yrkesmässig användning, eller som kan antas komma att användas yrkesmässigt. Enligt utskottet finns inte skäl att föreslå något initiativ från sida med anledning av motionsyrkandena. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över hur den kommunala konsumentvägledningen kan stärkas och utvecklas och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 27 (V) och 28 (L). m.fl. (M) anför i kommittémotion 2020/21:3099 att ett välfungerande konsumentupplysningsarbete är betydelsefullt såväl för samhället och samhällsekonomin som för enskilda individer. Förändringar i samhället och ekonomin i stort ställer nya krav på konsumenternas kunskaper om sina rättigheter och om privatekonomi. Motionärerna anser att det är angeläget att arbetet med konsumentvägledning fortsätter och utvecklas. Det är även viktigt att den lokala konsumentvägledningen fortsätter att utvecklas. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att vidta åtgärder för att öka kunskaperna om konsumenternas rättigheter och skyldigheter (yrkande 1). I kommittémotion 2020/21:1617 yrkande 36 föreslår m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att utveckla den lokala konsument-vägledningen. I kommittémotion 2020/21:2947 anför m.fl. (C) att antalet kommuner som erbjuder konsumentvägledning har minskat drastiskt. Motionärerna anser att en lösning skulle kunna vara att kommunerna i högre grad samverkar med företag när det gäller konsumentvägledning. Vidare anser motionärerna att regeringen bör se över hur och kan bidra till den kommunala konsumentvägledningen för att skydda svaga konsumenter. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 1). I kommittémotion 2020/21:397 föreslår m.fl. (V) tillkännagivanden om att regeringen bör utreda möjligheten att införa en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla konsumentvägledning (yrkande 1) och att regeringen bör vidta åtgärder för att se till att arbete med att utbilda och fortbilda konsumentvägledare ökar (yrkande 2). I kommittémotion 2020/21:3248 anser m.fl. (L) att det är viktigt att den nationella konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument fungerar som en förstärkning av det totala utbudet av konsumentvägledning i . Motionerna anser vidare att det är angeläget att fortsätta arbeta för att utveckla metoder att nå ut med konsumentvägledning till alla konsumenter och att det finns tillgång till information på olika språk. Vägledningen behöver också vara tillgänglig för personer med olika former av funktionsnedsättning. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 15). Motionärerna föreslår också ett tillkännagivande om att ge ett utökat uppdrag att stärka konsumentmakten för personer med funktionsnedsättning (yrkande 16). (S) anser i motion 2020/21:1844 att det finns behov av att stärka den kommunala konsumentvägledningen. Motionären föreslår ett tillkännagivande om att se över vilka åtgärder som behövs för att skapa en jämlik tillgång till konsumentvägledning i hela landet. I motion 2020/21:3400 anser och (båda SD) att det bör tas fram informationsmaterial för att ge konsumenterna bättre kunskap om låntagande och hushållsekonomi. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 3). Kommunernas arbete med konsumentvägledning är ett frivilligt åtagande, och verksamheten kan därmed variera mellan kommunerna i fråga om innehåll, omfattning och organisation. samarbetar flera kommuner genom att t.ex. ha gemensam konsumentvägledning. Inom ramen för den kommunala konsumentvägledningen kan det förekomma direktrådgivning, dvs. efterfrågestyrd information om konsumentlagar, stöd vid tvister, ekonomiska råd och köpråd direkt till en enskild konsument, långsiktigt förebyggande arbete som exempelvis kontakter med och information till skolor, näringsliv och organisationer samt marknadsbevakning. ska stödja konsumentverksamheten i kommunerna med bl.a. utbildning och information (se förordningen [2009:607] med instruktion för 3 § 3). På Portalen kan personer som är verksamma inom kommunernas konsumentverksamhet ta del av aktuella nyheter och vägledande dokument inom konsumentområdet. Genom Portalen finns även möjlighet att dela information med kollegor i andra kommuner och ta del av utbildningar. Utbildningarna är kostnadsfria och ges i form av bl.a. e-kurser och webbseminarier. Via Portalen nås också funktionen Fråga experten där tjänstemän inom kommunernas konsumentverksamhet kan ställa frågor till experter hos , Kronofogden och konsumentbyråerna. Vidare erbjuds alla som bedriver konsumentvägledning möjlighet att få tillgång till statistikverktyg Konstat som är ett verktyg för omvärldsbevakning särskilt avsett för att fånga upp problem och tendenser som har kommit in till den kommunala konsumentvägledningen. följer vidare utvecklingen av konsumentverksamheten i kommunerna och lämnar en lägesbeskrivning av verksamheten. Av den rapport som lämnade 2020 framgår att 203 kommuner erbjöd konsumentvägledning, vilket var en minskning med 16 kommuner jämfört med . Sedan starten av Hallå konsument 2015 har antalet minskat med 67 kommuner. 116 kommuner driver konsumentvägledning i egen regi, varav 35 säljer till en eller flera kommuner. 87 kommuner köper verksamhet av annan kommun eller konsult. Konsumentvägledningens omfattning och organisering varierar stort mellan olika kommuner. Merparten av konsumentvägledningens arbete sker inom arbetsområdet vägledning för enskilda konsumenter. Hallå konsument – en rikstäckande upplysningstjänst för konsumenter startade Hallå konsument som är en rikstäckande upplysningstjänst för konsumenter. Upplysningstjänsten ska tillhandahålla opartisk information och vägledning till konsumenter. Upplysningstjänsten ska också tillhandahålla information som syftar till att underlätta för konsumenter att göra väl avvägda val. Där ingår även information om miljömässigt hållbar konsumtion relaterad till generationsmålet för miljöarbetet och miljökvalitetsmålen, liksom information om andra hållbarhetsaspekter när det bedöms lämpligt. Tjänsten syftar till att göra konsumentstödet mer känt och lättillgängligt och till att ge konsumenterna tillgång till stöd på ett mer samordnat och effektivt sätt. ansvarar för att tillhandahålla och samordna upplysningstjänsten. Tjänsten drivs i samarbete med flera andra myndigheter, de fyra konsumentbyråerna och landets kommuner via konsumentvägledning och budget- och skuldrådgivning. Tjänsten ska främst vara tillgänglig via internet, men även via telefon (se 4 § förordningen [2014:110] om en upplysningstjänst för konsumenter). Vägledare svarar på övergripande frågor eller hjälper konsumenten vidare till den kommunala konsumentverksamheten eller till samverkande myndigheter och konsumentbyråer. Vägledning kan ges på svenska och engelska. Information på webbplatsen finns bl.a. som lättläst och på teckenspråk. Besökaren kan också få innehållet på webbplatsen uppläst. Vidare finns information på webbplatsen på flera språk. På webbplatsen informeras också om att personer som vill kontakta Hallå konsument kan använda sig av förmedlingstjänster som t.ex. Bildtelefon, Teletal och Texttelefoni. Den som är i behov av tolkhjälp men inte har möjlighet att kontakta en tolkförmedling på egen hand kan få hjälp av upplysningstjänsten. I sin årsredovisning uppger att verket 2020 har arbetat med att säkerställa att webbplatserna uppfyller kraven för webbtillgänglighet utifrån webbtillgänglighetsdirektivet och kraven i lagen om tillgänglighet till digital offentlig service. har parallellt arbetat med tillgänglighetsanpassning av sina publikationer, filmer och poddar. På Hallå konsuments webbplats lämnas information till konsumenter om olika privatekonomiska frågor bl.a. när det gäller lån och hushållsekonomi. har vidare tagit fram skolmaterial om privatekonomi. Flera myndigheter samverkar även när det gäller att lämna information om privatekonomiska frågor. Som exempel kan nämnas på cashen, ett webbaserat undervisningsmaterial om privatekonomi för gymnasieelever i samarbete mellan , och Kronofogden. har ett särskilt ansvar att föra in frågor som rör funktionshinder i verksamheten. ska enligt sin instruktion inom sitt verksamhetsområde integrera ett funktionshindersperspektiv och utifrån detta stödja och driva på övriga berörda parter (2 § 3). Målet är att alla konsumenter ska kunna göra medvetna val och känna till sina rättigheter och skyldigheter oavsett funktionsförmåga. har som huvudsaklig uppgift att pröva tvister mellan konsumenter och näringsidkare och rekommendera en lösning. I uppdrag ingår även att stödja den kommunala konsumentverksamhetens hantering av tvister genom utbildning och information. I årsredovisning anges bl.a. att har deltagit i utbildningen av nya konsumentvägledare och i webbinarier för konsumentvägledare som anordnats av . Nämndens jurister har också funnits tillgängliga för konsumentvägledarnas frågor och vägledarna har också haft möjlighet att prenumerera på beslut och få statistik som rör deras kommun. Nämnden har också hållit utbildningar samt deltagit i seminarier anordnade av . Det finns fyra självständiga rådgivningsbyråer i som ger kostnadsfri och opartisk information och vägledning till konsumenter: • Konsumenternas Bank- och Samtliga byråer finansieras av respektive bransch. Utredning om det oberoende konsumentstödet