bet · H801SoU24 · 2021-06-07 00:00:00 — All relevant verksamhet ska ha ett tydligt brottsförebyggande uppdrag, och detta behöver komma till uttryck i lagstiftningen. är i sammanhanget strategisk eftersom dess verksamhet är det kraftfullaste redskapet på nivå för att göra individanpassade insatser för att förebygga att barn och unga hamnar i kriminalitet. brottsförebyggande uppdrag behöver lagregleras. Utredningen socialtjänst tar dock inte tar upp frågan i sitt betänkande (SOU 2020:47). Regeringen bör se till att frågan tas upp i den fortsatta beredningen av lagförslaget. Samarbetsmodell vid våldshändelser, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2020/21:3298 av m.fl. (M) yrkande 8. Vi kan konstatera att en särskild utredare har fått i uppdrag att lämna ett förslag till en nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn (dir. 2021:29). Uppdraget ska redovisas . Vi anser att det inte behövs något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandet bör avslås. Avvikelserapportering inom , punkt 3 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 49. Att rapportera avvikelser bör vara kultur och rutin inom men brister ofta avvikelserapporteringen. Det riskerar att forma en tystnadskultur som är mycket skadlig för kvalitetsarbetet. Regeringen bör ge lämplig myndighet ett uppdrag att ta fram tydliga riktlinjer för avvikelserapportering för att säkerställa en god rapportering. Krav på samordnade individuella planer, punkt 4 (M, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3432 av m.fl. (L) yrkande 2. Det bör införas en möjlighet till sanktioner för de kommuner och regioner som trots lagens krav inte har övergripande överenskommelser om samordning. Bestämmelsen bör också utvidgas till att omfatta andra myndigheters insatser, och det bör införas en möjlighet att samverka kring resurser. Regeringen bör se över frågan om att utvidga möjligheterna till och skärpa kraven på samordnade individuella planer. Ny socialtjänstlag, punkt 5 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 1. Utredningen socialtjänst överlämnade sitt betänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) . Utredningen har bl.a. föreslagit att en ny socialtjänstlag ska ersätta den nuvarande lagen, och ambitionen är att lagen i större utsträckning ska återfå karaktären av ramlag och därmed även lämna större utrymme för en helhetssyn på individen. Betänkandet bereds inom . Resultatet av den pågående beredningen bör avvaktas. Vi anser att det inte behövs något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandet bör avslås. Kompetenskrav för personal, punkt 6 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3480 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi vill peka på att det finns föreskrifter och allmänna råd om personalens kompetens. Den statliga kunskapsstyrningen syftar till att bidra till att socialtjänst bedrivs i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. I betänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) lämnas förslag om en kompetens- och kunskapsbaserad socialtjänst. Betänkandet bereds inom . Vi anser att resultatet av den pågående beredningen bör avvaktas. Vi anser att det inte behövs något tillkännagivande till regeringen. Motionerna bör avslås. Legitimationskrav och specialistutbildning, punkt 7 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 7 samt 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 23. föreslog en specialistutbildning på avancerad nivå för socialsekreterare inom den sociala barn- och ungdomsvården. De flesta remissinstanser såg positivt på detta men förslaget förverkligades aldrig. Genom att införa specialistsocionomer med barn och unga som inriktning skulle kompetensen öka hos socialsekreterarna och det skulle ge redan erfarna socialsekreterare en karriärväg. Det bör tas fram en nationell specialistutbildning på avancerad nivå för socialsekreterare inom den sociala barn- och ungdomsvården. Ett legitimationskrav för socialsekreterare skulle öka status, kompetenskrav och lämplighetsgranskning. Regeringen bör låta utreda möjligheten att införa ett legitimationskrav på myndighetsutövande medarbetare i socialt arbete. Legitimationskrav och specialistutbildning, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 23, 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 5. Socialsekreterare har en gedigen utbildning för att bereda, göra svåra avvägningar och föreslå eller själva fatta beslut om barns och utsatta vuxnas liv och framtid. Inom sjukvården skulle enskilda individers behov och behandling aldrig föras upp från legitimerade läkare till en politisk nämnd, men råder delegationsförbud i socialtjänstlagen för ingripande beslut. En socionomlegitimation bör införas, så att delegationsförbudet kan tas bort och det blir möjligt för erfarna legitimerade socionomer att på eget ansvar fatta myndighetsbeslut, även när de inbegriper tvång eller andra ingrepp i enskilda människors självbestämmande. Som en del i detta bör socionomutbildningen göras om med mer praktik. introduktionsanställning med handledarstöd i kan utgöra en förutsättning för socionomlegitimation. Regeringen bör se över denna fråga och återkomma med förslag. forskningsanknytning, punkt 8 (M, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 21. Enligt vår mening behöver en tydlig forskningsanknytning. Socialsekreterare bör ges möjlighet att kombinera forskarutbildning och arbete på deltid. Stöd och tid för att införa nya arbetssätt måste stärkas. Vi vill även göra det lättare för anställda att få gehör för idéer och innovationer samt öka möjligheten till verksamhetsnära forskning. Regeringen bör se över denna fråga och återkomma med förslag. Handledarstöd och introduktionsutbildningar, punkt 9 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 45. Vi konstaterar att har tagit fram ett webbaserat stöd för att introducera socialsekreterare till barn- och ungdomsvård. Som framgår av budgetpropositionen har också haft i uppdrag att stödja huvudmän och yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom området. Vi anser att det inte behövs något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandet bör avslås. arbete med barn och unga, punkt 10 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkandena 36, 46 och 50 samt 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:2141 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9, 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2020/21:3603 av (SD) yrkande 3. Vi föreslår att regeringen ger lämplig myndighet i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för vilka krav som ska ställas på hur genomför en barn- och familjeutredning. Det får inte vara så att olika socialförvaltningar i landet gör olika tolkningar när det gäller ärenden som är i stort sett identiska. Vi anser även att processen vid genomförandet av barn- och familjeutredningar måste utvecklas och förbättras samt att systematisk återkoppling bör ske så att alla som arbetar med barn- och familjeutredningar kan få dokumenterad uppföljning av sitt arbete i syfte att öka graden av objektivitet och tillförlitlighet. Vidare bör regeringen ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram tydliga riktlinjer och rutiner för handläggning av svåra och tunga ärenden om t.ex. barn- och familjeutredningar. Det behövs även tydliga behandlingsåtgärder i samband med högriskärenden avseende barn- och familjeutredningar. När det gäller unga lagöverträdare måste handläggare fatta svåra och mycket impopulära beslut, t.ex. om tvångsomhändertagande. Handläggare kan i många fall anse att det är obehagligt att ta svåra beslut och sedan riskera att möta upprörda familjemedlemmar på vägen hem från arbetsplatsen. Det bör därför övervägas vilka alternativ som finns i beslutsgången för att undvika att tjänstemän hamnar i situationer där de inte vågar fatta vissa beslut. arbete med barn och unga, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9 och 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:2141 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkandena 36, 46 och 50, 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3603 av (SD) yrkande 3. Enligt min mening behöver det göras en uppföljning av det kommunala ansvaret för uppsökande verksamhet. Initiativ bör tas för att kommunerna på egen hand eller tillsammans med civilsamhället systematiskt ska kontakta ungdomar som förekommit i brottsutredningar eller i kriminella sammanhang för att diskutera situationen och erbjuda vägar till fortsatta studier och arbete. Vidare finns det – för att förbättra utredningarnas kvalitet, saklighet och stringens – behov av att införa en enhetlighet när det kommer till utredningsmetod och innehåll för vårdnadsutredningar och andra utredningar som gäller barn. Det är också viktigt att öka och ta till vara nya rön inom verksamhetsnära forskning om hur man arbetar med utredningar och bedömningar av barns situation. En enhetlig och väl utarbetad mall och metod kan på många sätt utgöra en trygghet för utredaren och säkerställa objektiviteten. Regeringen bör se över dessa frågor. arbete med barn och unga, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:2141 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9, 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 18, 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkandena 36, 46 och 50, 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3603 av (SD) yrkande 3. Det finns exempel på högstadieskolor som fått en socionom och två familjebehandlare. De skolsociala samverkansteamen ska hjälpa elever som är i farozonen för att gå in i kriminalitet att i stället fokusera på skolan. bekostar den socionom som är placerad på skolan. Eftersom socionomen finns på skolan kan komma in tidigare i processen, vilket gör det lättare att hjälpa utsatta elever. Enligt min mening bör regeringen se över möjligheten att inrätta skolsociala samverkansteam med socionomer och familjebehandlare vid samtliga högstadieskolor i socialt utsatta områden. stödjande arbete, punkt 11 (M, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 26. har som huvudsaklig uppgift att erbjuda hjälp och stöd. Uppgiften att hjälpa och stödja en enskild person, en förälder eller en familj får dock aldrig vara viktigare än att slå vakt om ett barns eller andra människors liv och hälsa. En socialsekreterare som exempelvis känner till att en person har ett beroende och har körkort måste anmäla detta till Transportstyrelsen. På samma sätt ska även kännedom om relationsvåld i ett hem där det finns barn alltid leda till att inleder ett separat barnärende. Regeringen bör se över denna fråga. Möjlighet att dela information, punkt 12 (M, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi anser att regeringen bör se över lagstiftningen så att samarbetande parter som t.ex. socialtjänst, polis och s.k. barnahus kan dela information under hela utredningen vid misstanke om att barn har utsatts för hot om våld, våld eller övergrepp såsom sexuella övergrepp eller hedersrelaterade övergrepp. Evidensbaserade metoder för barnutredningar, punkt 13 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 19. När det gäller frågan om evidensbaserade metoder för barnutredningar noterar vi att betänkandet om en hållbar socialtjänst överlämnades till regeringen och att utredningen bl.a. föreslår att det införs krav på att verksamhet inom ska bedrivas i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Betänkandet bereds inom . Vi anser att det inte behövs något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandet bör avslås. Egen handläggare för barn, punkt 14 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 7. När ett barn förekommer i en av utredningar som rör någon annan i familjen bör barnet enligt vår mening få en egen handläggare. Det behövs även löpande vidareutbildning för att öka kompetensförsörjningen för socialsekreterare som jobbar med barnavårdsutredningar och placerade barn. Regeringen bör se över denna fråga. Översyn av anhörigstödet, punkt 15 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 8. Vi konstaterar att haft regeringens uppdrag att stärka stödet till barn och anhöriga. Vi konstaterar vidare att har flera uppdrag på området stöd till anhöriga. Vi vill särskilt peka på uppdraget att ta fram ett underlag för en nationell strategi för anhöriga, men även uppdraget om ett långsiktigt nationellt för anhörigstöd bör här nämnas. Mot denna bakgrund anser vi att det inte behövs något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandena bör avslås. Anhörigstödet i övrigt, punkt 16 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2030 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:2041 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 21, 2020/21:450 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 4, 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkandena 23, 52 och 67, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3480 av m.fl. (KD) yrkande 27. Det bör inrättas fler stödlinjer för närstående till missbrukare, och vårdcentraler bör också erbjuda rådgivning till anhöriga. Vidare bör kunna använda tvång för att föräldrar ska genomgå beroendevård när deras beroendesjukdom skadar barnen. Regeringen bör se över frågorna och återkomma med förslag. Anhörigstödet i övrigt, punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkandena 23, 52 och 67 samt 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 21, 2020/21:450 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 4, 2020/21:2030 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2041 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3480 av m.fl. (KD) yrkande 27. Kommunerna och behöver fler verktyg för förbättrat, jämställt och jämlikt stöd till kvinnor och män som vårdar en nära anhörig. Regeringen bör skyndsamt ta fram en framtida nationell strategi för anhörigstöd som beskriver konkreta insatser för att åstadkomma detta i hela landet. Yngre personer med demens, dvs. personer med demens som är , är en extra utsatt grupp. I uppskattas antalet yngre personer med demenssjukdom till 8 000–9 000 personer. Att säkerställa att anhöriga barn erbjuds utbildningar, grupper och individuellt stöd över hela måste vara en prioriterad uppgift. En utvärdering från visar att det är drygt en tredjedel av landets kommuner som har särskilt anhörigstöd riktat till anhöriga till yngre personer med demenssjukdom. Mot denna bakgrund bör regeringen se över hur det kan säkerställas att anhöriga till yngre med demenssjukdom, särskilt barn med en förälder som får demens, får ett stöd av god kvalitet oberoende av var i landet den anhörige bor. Adekvat stöd bör i sammanhanget även ges andra anhöriga till yngre med en demenssjukdom, oberoende av bostadskommun. Vidare bör regeringen ge i uppdrag att utreda vilken hjälp som erbjudas till anhöriga till personer med missbruksproblem, vilka evidensbaserade metoder som kan rekommenderas och om det finns behov av nationella riktlinjer för anhörigstöd. Anhörigstödet i övrigt, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2020/21:450 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 4, 2020/21:2030 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2041 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkandena 23, 52 och 67, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3480 av m.fl. (KD) yrkande 27. Det ska vara tydligt vilka rättigheter anhöriga till personer med beroende har samt vart de kan vända sig för att få hjälp. Regeringen bör därför återkomma med förslag på lagstiftning där anhörigas rätt till information, stöd och hjälp säkerställs. Anhörigstödet i övrigt, punkt 16 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3480 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 21, 2020/21:450 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 4, 2020/21:2030 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2041 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkandena 23, 52 och 67 samt 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6. Barn som anhöriga behöver uppmärksammas mer än . Det är inte alltid barnen erbjuds det stöd de kan behöva utifrån sin ålder. Regeringen bör se över det. Anhörigstödet i övrigt, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 21, 2020/21:450 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 4, 2020/21:2030 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2041 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkandena 23, 52 och 67 samt 2020/21:3480 av m.fl. (KD) yrkande 27. Anhörigstöd är en viktig men ofta åsidosatt hälsofråga. Nästan var femte svensk vårdar, hjälper eller stöder regelbundet en närstående som är långvarigt fysiskt eller psykiskt sjuk, som är äldre eller som har en funktionsnedsättning. Regeringen bör se till att det införs en nationell anhörigstödlinje för stöd dygnet runt, oavsett bostadsort. Barn är de mest utsatta anhöriga. har ett lagstadgat ansvar för att stötta anhöriga som vårdar en långvarigt sjuk närstående eller närstående med funktionsnedsättning. Inom svensk lagstiftning är tanken främmande att barn kan ansvara för omsorgen om föräldrar eller syskon. Men vissa barn lever med familjemedlemmar som är svårt sjuka eller har funktionsnedsättning – anhörigvårdarna är därmed i bland barn. Regeringen bör utreda om socialtjänstlagen kan förtydligas så att även barn kan få stöd i egenskap av anhöriga. Stöd till föräldrar med neuropsykiatriska diagnoser, punkt 17 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 30. Det finns ett behov av att säkerställa att personer som har neuropsykiatriska diagnoser eller andra funktionsnedsättningar får tillgång till stöd och behandling för att kunna fungera bättre som föräldrar. Regeringen bör se över frågan. Aktivitets- och prestationskrav för rätt till försörjningsstöd, punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3807 av m.fl. (M) samt 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 41, 2020/21:2184 av (M) yrkande 2, 2020/21:2186 av (M) yrkande 4, 2020/21:2737 av (M) yrkande 4, 2020/21:2878 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 39 och 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 18. Vi anser att socialtjänstlagen bör skärpas så att alla kommuner ställer krav på motprestation, normalt på heltid, för den som får försörjningsstöd. Dagens aktivitetskrav bör också få större inslag av jobbsökande. Det ska t.ex. ställas krav i alla kommuner på att den som har försörjningsstöd men som kan arbeta ska söka arbete i hela landet. Aktivitetskraven i socialtjänstlagen bör även utökas. Den som får föräldrapenning och söker kompletterande försörjningsstöd, ofta nyanlända kvinnor, ska åläggas ett krav på att delta i exempelvis språkinsatser. Den som inte fullföljer sin motprestation bör inte kunna räkna med fullt bidrag. Regeringen bör se över denna fråga. Aktivitets- och prestationskrav för rätt till försörjningsstöd, punkt 18 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 41 och 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:2184 av (M) yrkande 2, 2020/21:2186 av (M) yrkande 4, 2020/21:2737 av (M) yrkande 4, 2020/21:2878 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 39, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 18, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3807 av m.fl. (M). Med rättigheter följer också skyldigheter. Vid beviljande av försörjningsstöd ska det alltid finnas ett aktiverings- och prestationskrav, eftersom det kan bidra till flera positiva effekter. Ett sådant krav innebär att en person som söker sysselsättning får press på sig att söka arbete. Regeringen bör se över denna fråga.