bet · H801JuU37 · 2021-06-17 00:00:00 — ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändring i bl.a. smugglingslagen. Förslagen innebär bl.a. att ska ges en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att gör tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av yrkanden i följdmotioner. Tillkännagivandena rör i korthet följande frågor (eventuella reservationer anges): • En ny samlad lagstiftning som ger större befogenheter att bekämpa brott (S, V, MP) • Ett utökat uppdrag för att utföra kontroller (S, V, MP) • Utförsel av smuggelgods ska utgöra ett brott enligt smugglingslagen (S, V, MP) Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns totalt 8 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) Proposition 2020/21:192 ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott. Tretton yrkanden i fyra följdmotioner. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ges en ökad möjlighet att ingripa mot brott 1.En ny samlad lagstiftning om befogenheter, punkt 2 (S, V, MP) 2.Skyldighet att ingripa vid misstanke om brott, punkt 3 (SD, C, KD) 3.Tulltjänstemännens befogenheter, punkt 4 (SD) 4.Tulltjänstemännens befogenheter, punkt 4 (KD) 5.Tullverkets uppdrag, punkt 5 (S, V, MP) 6.Åtgärder mot utförsel av stöldgods, punkt 6 (M, KD, L) 7.Införande av utförsel av stöldgods som brott enligt smugglingslagen, punkt 7 (S, V, MP) 8.Tullverkets resurser, punkt 8 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling, 2. lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder, 3. lag om ändring i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott. Därmed bifaller proposition 2020/21:192 punkterna 1–3. En ny samlad lagstiftning om befogenheter ställer sig bakom det som utskottet anför om en utökning av befogenheter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4079 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:4080 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:4081 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (S, V, MP) Skyldighet att ingripa vid misstanke om brott 2020/21:4078 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 2 (SD, C, KD) 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2020/21:4079 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om ett utökat uppdrag för att kontrollera utförsel av varor och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4078 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2020/21:4079 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 5 (S, V, MP) Åtgärder mot utförsel av stöldgods 2020/21:4078 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:4080 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:4081 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 6 (M, KD, L) Införande av utförsel av stöldgods som brott enligt smugglingslagen ställer sig bakom det som utskottet anför om att utförsel av stöldgods ska utgöra ett brott enligt smugglingslagen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4078 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2020/21:4080 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 7 (S, V, MP) 2020/21:4079 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 8 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (L), (SD), (MP), (KD) och (S). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:92 ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott. I propositionen föreslår regeringen bl.a. ändringar i lagen (2000:1225) om straff för smuggling (smugglingslagen) som ger tulltjänstemän en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Fyra motioner har väckts med anledning av propositionen. I ärendet behandlas även ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /21. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Det kan nämnas att har tillkännagett för regeringen att för att motarbeta de professionella stöldligorna krävs att ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot organiserad brottslighet samt att också bör få ökade befogenheter att stoppa och hålla kvar gods och personer i väntan på överlämnande till polis (bet. 2019/20:JuU25 punkt 54, rskr. 2019/20:257). har också tillkännagett för regeringen att bör ges befogenhet att stoppa och beslagta misstänkt stöldgods vid gränsen, att brottsbekämpande uppdrag bör stärkas samt att en samlad översyn av myndighetens möjligheter att bekämpa brott bör göras (bet. 2020/21:JuU2 punkt 2, rskr. 2020/21:12). ges en ökad möjlighet att ingripa mot brott Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lagändringar som ger tulltjänstemän en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda. Vidare ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om en ny samlad lagstiftning som ger större befogenheter att bekämpa brott och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller tre motionsyrkanden. ställer sig bakom det som utskottet anför om ett utökat uppdrag till att kontrollera utförsel av varor och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller två motionsyrkanden. ställer sig också bakom det som utskottet anför om att utförsel av stöldgods ska utgöra ett brott enligt smugglingslagen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller två motionsyrkanden. avslår övriga motionsyrkanden om skyldighet att ingripa vid misstanke om brott, tulltjänstemäns befogenheter, åtgärder mot utförsel av stöldgods m.m. Jämför reservation 1 (S, V, MP), 2 (SD, C, KD), 3 (SD), 4 (KD), 5 (S, V, MP), 6 (M, KD, L), 7 (S, V, MP) och 8 (SD). Bekämpning av organiserad brottslighet Regeringen beslutade om en bred mobilisering mot den organiserade brottsligheten och arbetar tolv svenska myndigheter, bl.a. , gemensamt mot organiserad brottslighet genom underrättelser och operativa insatser mot kriminella individer, nätverk och fenomen. Regeringen anför att den organiserade brottslighetens verksamhet drabbar hela landet och medför såväl otrygghet som stora kostnader. Det händer t.ex. att tulltjänstemän i sin ordinarie verksamhet fattar misstanke om annan brottslighet såsom människohandel eller penningtvättsbrott men då inte kan agera på ett adekvat sätt eftersom de saknar tillräckliga befogenheter. Det händer också att tulltjänstemän vid tullkontroller misstänker att utförsel av stöldgods sker men inte kan ingripa då tulltjänstemännen inte har befogenhet att stoppa utförseln av det misstänkta stöldgodset. Det finns därför ett behov av att vidta ytterligare åtgärder för att försvåra för brottsnätverken att bedriva och fördjupa sin organiserade brottslighet i . Förslagen i denna proposition ger enligt regeringens bedömning de verktyg myndigheten behöver för att i dessa situationer snabbt och effektivt ingripa mot den misstänkta brottsligheten. kan på så sätt t.ex. bidra i arbete mot internationella stöldligor. Förslaget innebär inte någon förändring av den gällande ordningen där och åklagarväsendet har det generella övergripande ansvaret för brottsbekämpningen. huvudsakliga uppgifter är att säkerställa en korrekt uppbörd och att övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelser om in- och utförsel av varor följs inom alla områden och varuflöden. Myndigheten ska även förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. I regleringsbrev anges att ska öka ambitionsnivån vad gäller att förhindra smuggling av narkotika, vapen och explosiva varor. Även storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak ska förhindras. Dessa insatser ska balanseras mot myndighetens ansvar inom samtliga risk- och restriktionsområden. Bestämmelser om kontrollbefogenheter återfinns främst i och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen (tullkodex), tullagen (2016:253) och lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (inregränslagen). Tullkodexens regler omfattar all in- och utförsel av varor till och från EU:s tullområde och fastställer allmänna regler och förfaranden som ska tillämpas på dessa varor. möjligheter att utföra kontroller vid inre gräns regleras i inregränslagen. kontroller är främst riskbaserade, vilket innebär att myndigheten utifrån riskanalyser genomför kontroller där det finns störst risk för fel och avvikelser. Vid gräns mot tredjeland finns det också inslag av slumpvisa kontroller. Tullkontroller består dels av dokumentkontroller dels av fysiska kontroller. Dokumentkontroller innebär en kontroll av att de uppgifter som lämnas i en deklaration eller en anmälan är riktiga och fullständiga samt att de dokument som finns är äkta, korrekta och giltiga. Det kan också vara fråga om att granska ekonomiska aktörers räkenskaper och annan bokföring. Fysiska kontroller syftar till att säkerställa att anmälnings- och deklarationsskyldigheten är uppfylld och kan innefatta undersökning av transportmedel, bagage och andra varor som personer för med sig eller bär på sig. Utöver den kontrollverksamhet som bedriver i enlighet med bestämmelserna i tullagen och inregränslagen har också befogenhet att bedriva brottsbekämpande verksamhet när det gäller tullbrott, smugglingsbrott, narkotikasmuggling, vapensmuggling och smuggling av explosiva varor. I smugglingslagen finns bestämmelser om befogenheter att förhindra, utreda och beivra brott enligt den lagen eller enligt de författningar som anges i 1 § andra stycket i lagen. Enligt nu gällande bestämmelser får enligt 19 § smugglingslagen, fatta beslut om att inleda en förundersökning enligt 23 kap. om brott enligt smugglingslagen samt vissa andra brott som anges i 1 § andra stycket smugglingslagen. har också rätt att inleda förundersökning enligt smugglingslagen när det gäller brott som består i innehav eller bruk av narkotika, innehav av dopningsmedel och innehav av hälsofarliga varor. Rätten att inleda förundersökning gäller om det finns anledning att anta att något av dessa brott har begåtts och misstanken uppkommit i samband med att utreder ett brott som omfattas av smugglingslagen eller när en tjänsteman vid eller ingriper mot ett brott som omfattas av smugglingslagen. Motsvarande utvidgning av förundersökningsrätt infördes i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott (prop. 2019/20:169, bet. 2020/21/JuU2, rskr. 2020/21:12). Vidare får under vissa omständigheter besluta om kroppsvisitation av varje resande som med ett visst transportmedel eller under en viss angiven, kortare tidrymd ankommer till eller avreser från en viss gräns- eller kustort eller annan plats som har förbindelse med utlandet (särskild kontroll) förutsatt att det finns anledning att anta att en eller flera resande som träffas av kontrollen har begått eller står i begrepp att begå ett grovt smugglingsbrott, ett grovt narkotikasmugglingsbrott, ett grovt vapenbrott eller grov smuggling av explosiv vara eller försök till sådant brott (28 §). De befogenheter och skyldigheter som en undersökningsledare har enligt bestämmelser gäller i dessa situationer även för en undersökningsledare vid . Om saken inte är av enkel beskaffenhet ska dock ledningen av förundersökningen övertas av åklagare så snart någon skäligen kan misstänkas för brottet. Innan förundersökning har inletts får en tulltjänsteman eller tjänsteman vid också hålla förhör och vidta andra utredningsåtgärder som är av betydelse för utredningen av sådana brott (20 §). En tjänsteman vid eller får också, under samma förutsättningar som en polisman, tillfälligt omhänderta elektronisk kommunikationsutrustning från den som ska förhöras i fråga om sådana brott liksom kroppsvisitera personen för att söka efter sådan utrustning (20 a §). Vidare får, i mål om brott enligt smugglingslagen eller de brott som avses i 1 § andra stycket, talan föras av särskilt förordnad befattningshavare vid , om det är uppenbart att brottets straffvärde svarar mot böter och att brottet inte ska föranleda någon annan påföljd. Närmare regler om ansvarsfördelningen mellan och på detta område finns i föreskrifter och allmänna råd om ledning av förundersökning i brottmål som även kan ledas av (ÅFS 2013:3). En tulltjänsteman ges en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott Regeringen föreslår i propositionen att en tulltjänsteman i samband med en tullkontroll ska kunna ingripa vid misstanke om brott som inte har självständig befogenhet att ingripa mot. Ett ingripande ska enligt huvudregeln kunna ske om har lämnat ett godkännande. Uttrycket ”i samband med en tullkontroll” ska, enligt regeringens mening, förstås så att det avser ett direkt samband mellan kontrollen och upptäckten av det misstänkta brottet. Resor till eller från en tullkontroll omfattas alltså inte av möjligheten att ingripa med stöd av de nu föreslagna bestämmelserna. En tulltjänsteman ska också kunna ingripa om godkännande inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet. Det kan bli aktuellt t.ex. om en misstänkt person riskerar att undkomma eller om ett föremål riskerar att gå förlorat om tulltjänstemannen avvaktar ett godkännande från . Bakgrunden till regeringens förslag är följande. Regeringen konstaterar att den organiserade brottsligheten rör sig över landsgränser och omfattar alla former av kriminella aktiviteter. Inresande brottsnätverk från olika delar av i första hand står för en stor del av tillgreppsbrottsligheten i . I de fall en tulltjänsteman vid en tullkontroll påträffar gods som kan misstänkas vara stulet och som är på väg att föras ut ur landet kan denne inte stoppa utförseln. Om tulltjänstemannen t.ex. påträffar misstänkt stöldgods vid en tullkontroll kan visserligen kontaktas för åtgärd men om polisen inte har möjlighet att komma till platsen kan tulltjänstemannen inte hålla kvar vare sig det misstänka stöldgodset eller de misstänkta personerna. Det samma gäller i de fall en tulltjänsteman vid en tullkontroll fattar misstanke om andra brott t.ex. människosmuggling, som är ett brott som i många fall är gränsöverskridande. I propositionen konstaterar regeringen att det finns ett påtagligt behov av att vidta ytterligare åtgärder för att försvåra för nätverken att bedriva och fördjupa sin organiserade brottslighet i . Att ge tulltjänstemän möjlighet att i vissa situationer agera vid misstanke om brott som myndigheten inte har befogenhet att ingripa mot för att sedan överlämna ärendet till för vidare hantering och handläggning skulle innebära bättre förutsättningar för en effektivare brottsbekämpning och ett bättre utnyttjande av samhällets samlade resurser. Med hänsyn till att kontroller är koncentrerade till de svenska gränsövergångarna och att myndigheten därmed i sin ordinarie verksamhet kan upptäcka olika typer av brott bör en tulltjänsteman därför tillfälligt kunna ingripa mot all typ av brottslighet när denne utför kontroller med stöd av bestämmelserna i tullagen och inregränslagen. Regeringen konstaterar också att allmänheten har berättigade förväntningar på att uniformerade tjänstemän vid en brottsbekämpande myndighet ska kunna ingripa i tjänsten om ett brott upptäcks. Regeringen konstaterar att kontrollverksamhet är koncentrerad till införsel av varor, vilket beror på att fler varor är införselreglerade än utförselreglerade. Det är även i fortsättningen prioriterat att stoppa vapen, narkotika och sprängmedel från att komma in i landet. brottsbekämpande befogenheter är i första hand kopplade till ansvar för gärningar som rör införsel till eller utförsel från landet av varor och återfinns till stor del i smugglingslagen. Ett par remissinstanser har ansett att ska ges en skyldighet, och inte bara en möjlighet, att ingripa när myndigheten befarar att stulet gods är på väg att lämna . Regeringen anför att i egenskap av brottsbekämpande myndighet har och dess tjänstemän kunskap om och erfarenhet av de åtgärder som i allmänhet krävs för att ingripa vid misstänkt brottslighet. har tjänstemän vid de brottsbekämpande myndigheterna olika utbildning och resurser att möta de situationer som uppkommer. Det kan dessutom uppstå situationer där en tjänsteman tvingas välja mellan att agera mot brottslighet som ligger utanför myndighetens ordinarie verksamhet och att utföra en uppgift som ligger inom myndighetens ordinarie verksamhet. Med hänsyn till detta måste en bedömning av om och hur ett ingripande ska göras alltid ske i varje enskilt fall. Vid denna lämplighetsprövning bör aspekter som brottets art, karaktär och farlighet vägas in. Regeringen anser därför att regleringen ska utformas som en möjlighet, och inte en skyldighet, att ingripa. Tulltjänstemannens befogenheter i samband med ett ingripande när har godkänt en förfrågan Regeringens förslag innebär att en tulltjänsteman som efter ett godkännande av ingriper mot misstänkt brottslighet, i samband med ingripandet och innan en förundersökning hunnit inledas, ska ges befogenhet att hålla förhör och vidta andra utredningsåtgärder som är av betydelse för utredningen av brottet, att uppmana någon att följa med till förhör och att ta med någon till förhör samt att tillfälligt omhänderta elektronisk kommunikationsutrustning från den som ska höras och då besluta om kroppsvisitation. Regeringen anför att i de fall ett godkännande lämnas bör tulltjänstemännen kunna vidta vissa nödvändiga utredningsåtgärder innan polisen övertar ansvaret för utredningen. Det handlar om utredningsåtgärder under det absoluta inledningsskedet i en utredning som bör kunna vidtas i så nära anslutning till det misstänkta brottet som möjligt, t.ex. vissa inledande förhör. Om t.ex. en tulltjänsteman fattar misstanke om att en person försöker föra ut stöldgods ur landet, har ingen befogenhet att inleda förundersökning om vare sig stöld- eller häleribrott. Den föreslagna regleringen ger inte befogenhet att inleda en förundersökning. Däremot innebär den att tjänstemän, i enskilda fall efter godkännande av , som biträde ska kunna ingripa i ett mycket tidigt skede i en brottsutredning. En fråga som uppkommer i detta sammanhang är om en tulltjänsteman efter att denne fått ett godkännande av att ingripa, men innan fattat beslut om inledande av förundersökning, också ska kunna gripa en person och vid behov kunna ta egendom i beslag. Mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter och att frågan är komplex anser regeringen att frågan lämpligen bör behandlas inom ramen för den översyn av lagstiftning som regeringen beslutat om (se nedan) och lämnar därför nu inga förslag som gäller gripande efter samtycke från . Tulltjänstemannens befogenheter i samband med ett ingripande när godkännande inte kan avvaktas Regeringen föreslår att om ett godkännande från inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet ska en tulltjänsteman ha samma rätt som en polisman att gripa en person och att ta föremål i beslag. Ett sådant gripande eller beslag ska genast rapporteras till . De befogenheter som en tulltjänsteman föreslås få när de ingriper motsvarar de befogenheter som tulltjänstemannen redan har i sin ordinarie brottsbekämpande verksamhet. De befogenheter som inte omfattas av möjligheten att agera utan samtycke från är att hålla inledande förhör, omhänderta elektronisk utrustning, ta hand om vapen och att kroppsvisitera en person. Som bakgrund till förslaget i denna del anför regeringen att det i undantagsfall kan uppstå situationer då det kan vara nödvändigt att en tulltjänsteman, på samma sätt som en kustbevakningstjänsteman när denne biträder , kan ingripa även om inte har ställt sig bakom åtgärden, t.ex. för att ett godkännande inte hinner inhämtas eller kan avvaktas. Befogenheterna bör av rättssäkerhetsskäl begränsas till situationer som kännetecknas av att åtgärderna inte kan anstå ens utan allvarligare men för den brottsbekämpande verksamheten. Det kan t.ex. finnas risk att en eller flera personer som misstänks för brott undkommer genom att avvika från platsen eller lämna landet. Det kan också röra sig om en situation där tjänstemannen visserligen fått ett samtycke av att ingripa och exempelvis påbörjat ett inledande förhör. Om den misstänkta personen då helt plötsligt t.ex. försöker ge sig iväg från platsen eller skicka misstänkt stöldgods med någon annan som ska köra på en färja har en ny situation uppstått som kan kräva åtgärder som inte omfattas av samtycket från . En tulltjänsteman ska då inte behöva överväga om det finns förutsättningar för ett envarsgripande. I stället bör tulltjänstemannen, om ett godkännande från inte utan väsentlig olägenhet kan avvaktas, ha rätt att gripa en person och ta föremål i beslag. Befogenheten att gripa den misstänkte i dessa situationer bör motsvara den befogenhet som en tjänsteman vid har enligt 21 § smugglingslagen. Det innebär bl.a. att det ska finnas skäl för att anhålla personen och vara fråga om ett brådskande fall. Dessutom ska den som grips ha samma rättigheter som enligt , vilket innebär bl.a. att frihetsberövandet skyndsamt ska anmälas till en åklagare. I samband med ett gripande får föremål som då påträffas tas i beslag med stöd av bestämmelsen i 27 kap. 4 § första stycket . Föremål, som kan ha betydelse för utredning om brott, kan dock ibland behöva tas i beslag även om det inte sker i samband med ett gripande. Så kan vara fallet om det finns risk för att föremålet går förlorat om åtgärden inte kan vidtas genast, tex. om ett föremål som kan misstänkas vara stulet riskerar att föras ut ur landet. En tulltjänsteman bör därför, om ett godkännande från den huvudansvariga myndigheten inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet, också ha rätt att ta föremål i beslag. eller en åklagare ska kunna anlita biträde av för att genomföra en förundersökning i vissa fall Regeringen föreslår att en undersökningsledare vid eller en åklagare får anlita biträde av för åtgärder på eller i anslutning till platsen för ingripande om förundersökningen inleds efter en förfrågan om godkännande av ett ingripande eller efter rapportering om ett ingripande utan föregående godkännande. Detsamma gäller om en förundersökning är inledd när en sådan förfrågan eller rapportering sker. Om förundersökningen leds av en åklagare är och en tjänsteman vid skyldiga att lämna det biträde som begärs. I propositionen föreslås att en tjänsteman vid vid ett ingripande med stöd i smugglingslagen ska ha rätt att kroppsvisitera en person i syfte att fastställa dennes identitet. Som skäl för förslaget anför regeringen att en polisman har en sådan befogenhet. Även en kustbevakningstjänsteman har enligt den ny kustbevakningslagen (2009:32) i den brottsbekämpande och ordningshållande verksamheten samma rätt som en polisman att genomföra kroppsvisitation, i den utsträckning som är nödvändig, för att fastställa en persons identitet. Sådan nödvändighet kan föranledas av att personen vägrar att avslöja sin identitet eller att den uppgift som han eller hon lämnar om sin identitet kan antas vara felaktiga. Regeringen bedömer att samma skäl även talar för att en tulltjänsteman ska ha rätt att genomföra en kroppsvisitation i syfte att fastställa en persons identitet. Vidare innebär regeringens förslag att en tulltjänstemans rätt att använda fängsel ska anges i smugglingslagen. En tulltjänsteman har, liksom en polisman och kustbevakningstjänsteman, under vissa förutsättningar rätt att enligt häkteslagen belägga en person som är häktad, anhållen eller gripen på grund av misstanke om brott med fängsel. En polismans rätt att använda fängsel framgår numera av polislagen. En motsvarande reglering finns i den nya kustbevakningslagen. Regeringen anser att en motsvarande reglering även bör finnas i smugglingslagen.