bet · H801SfU20 · 2021-04-09 00:00:00 — Enligt motionärerna har en utländsk medborgare som bott i inte utvisats trots att personen dömdes för våldtäkt. Personen, som saknade både jobb och familj, ansågs ha en stark anknytning till . En sådan praxis kan framstå som stötande för det allmänna rättsmedvetandet. Reglerna för vad som utgör synnerliga skäl för att inte utvisas bör därför ses över. I kommittémotion 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att tiden för återreseförbud på grund av brott ska förlängas. Enligt motionärerna är det rimligt med ett återreseförbud på livstid om det handlar om ett allvarligt brott såsom grov våldtäkt eller grovt rån och om personen i fråga inte har någon anknytning till . I yrkande 18 begär motionärerna ett tillkännagivande om att straffen vid olovlig vistelse efter återreseförbud på grund av brott ska skärpas. Motionärerna anser att de straff som döms ut är för låga och att straffminimum för olovlig vistelse i strid med återreseförbud på grund av brott därför ska höjas till fängelse . Även i kommittémotion 2020/21:3642 av m.fl. yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att tiden för återreseförbud på grund av brott ska förlängas. Vidare begärs i yrkande 29 ett tillkännagivande om att straffen vid olovlig vistelse efter återreseförbud på grund av brott ska skärpas. I kommittémotion 2020/21:641 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 17 ett tillkännagivande om utvisning på livstid. Vid allvarlig brottslighet som t.ex. mord, våldtäkt, rån, inbrott och narkotikabrottslighet har gärningsmannen förbrukat rätten att uppehålla sig i landet oaktat hur som har förflutit. Inledningsvis vill utskottet som tidigare påtala vikten av att utlänningar som kommer för att vistas eller bo i ska följa svensk lagstiftning. är det angeläget att det finns en balans mellan ett brotts allvar och de påföljder som det ska kunna medföra. har gett regeringen till känna att utvisning på grund av brott bör användas i fler fall (bet. 2018/19:SfU16, rskr. 2018/19:177). I betänkandet anförde utskottet bl.a. att det är viktigt att utvisningsfrågan bedöms på ett nyanserat sätt och att det finns proportion mellan brottet och de rättsverkningar som det får för den enskilde. I betänkandet angavs vidare att det av kommentarerna till utlänningslagen framgår att om en utlänning har begått ett mycket allvarligt brott behöver det inte slås fast att det finns risk för fortsatt brottslighet för att utvisning ska vara aktuellt, utan det är då brottets svårighetsgrad som avgör om utvisning kan komma i fråga. Som en allmän riktlinje har angetts att brottet normalt bör ha ett straffvärde av för att kunna leda till utvisning. Detta kan emellertid göra att en viss typ av allvarlig brottslighet, som exempelvis brott med hat- eller hedersmotiv, inte kommer i fråga för utvisning. Utskottet ansåg att regeringen skulle se över lagstiftningen och återkomma med förslag som möjliggör att utvisning av utlänningar som begår brott i ska kunna ske i fler fall än vad som är fallet . I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna anges bl.a. att reglerna om utvisning av icke svenska medborgare som döms för hedersrelaterade brott och hatbrott ska skärpas och att frågan om utvisning alltid ska prövas vid sådana brott. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en utredare som ska göra en översyn av regelverket om utvisning på grund av brott och lämna förslag på hur en skärpt reglering kan åstadkommas (dir. 2020:44). Syftet är att det ska finnas förutsättningar att i fler fall än utvisa utlänningar som begår brott och effektivisera verkställigheten av sådana utvisningsbeslut. Utredaren ska bl.a. ta ställning till hur den nuvarande ordningen med en s.k. straffvärdegräns som motsvarar fängelse bör ändras. I direktiven anges vidare att den s.k. straffvärdegränsen vid utvisning på grund av brottets allvar i princip innebär att utvisning inte kommer i fråga för viss typ av brottslighet. Det gäller t.ex. många fall av misshandel av normalgraden eftersom straffvärdet för en enstaka gärning i allmänhet inte når upp till fängelse. Det kan också gälla brott som grov kvinnofridskränkning och grov stöld, som har straffskalor som börjar på nio respektive sex månaders fängelse. Det finns skäl att överväga hur den nuvarande ordningen kan ändras för att ge tillräcklig möjlighet för en nyanserad prövning av utvisningsfrågan. Vidare ska utredaren ta ställning till om det finns skäl att ändra kravet på att det ska finnas synnerliga skäl för att utvisa en utlänning som vistats i på grund av brott samt hur utlänningens anknytning till det svenska samhället ska beaktas vid beslut om utvisning på grund av brott. Utredaren ska även kartlägga förekomsten av personer som har fått strafflindring med anledning av ett beslut om utvisning på grund av brott och där beslutet om utvisning sedan inte har kunnat verkställas. Utifrån kartläggningen ska utredaren ta ställning till om det bör införas en möjlighet för åklagaren att återkomma med yrkande om en ny påföljd om utvisningsbeslutet inte har kunnat verkställas. Dessutom ska utredaren ta ställning till om bestämmelsen om återreseförbud bör ändras. Det anges i direktivet att den nuvarande tillämpningen innebär att även relativt allvarlig brottslighet kan leda till ett förhållandevis kort återreseförbud och att det finns skäl att se över frågan om återreseförbudets längd. Utredaren ska också ta ställning till om det finns ett behov av att ytterligare skärpa utvisningsreglerna i fråga om just hedersrelaterad brottslighet och hatbrott, dvs. utöver de skärpningar av regelverket för utvisning på grund av brott som utredaren ska föreslå, och vid behov lämna förslag på en sådan reglering. Vidare ska utredaren lämna förslag på en reglering som innebär att frågan om utvisning alltid ska prövas vid hedersrelaterade brott och hatbrott. När det gäller verkställighet ska utredaren ta ställning till om åtgärder kan vidtas för att, med bibehållen rättssäkerhet, effektivisera verkställigheten av beslut om utvisning på grund av brott. I direktivet anges att utredaren ska göra internationella jämförelser och särskilt beakta de andra nordiska ländernas reglering. Uppdraget ska slutredovisas . Därutöver har Utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (dir. 2018:89) i sitt betänkande Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (SOU 2020:16) föreslagit bl.a. en ny lag som gör det lättare att utvisa kvalificerade säkerhetshot och skärpta straff för utvisade som trotsar ett återreseförbud till eller bryter mot anmälningsskyldigheten. Utskottet vill som tidigare framhålla vikten av att utvisningsfrågan bedöms på ett nyanserat sätt och att det finns proportion mellan brottet och de rättsverkningar som det får för den enskilde. Utskottet, som ser positivt på den pågående översynen av regelverket om utvisning på grund av brott, anser att den pågående utredningens förslag och beredningen av lämnade utredningsförslag bör avvaktas. Med det anförda finner utskottet inte skäl för att göra tillkännagivanden om bl.a. straffvärdegränsen, verkställighet i nära samband med avtjänandet av straffet, obligatorisk prövning av utvisning på grund av brott, återreseförbud på livstid. Inte heller finns anledning för att göra tillkännagivanden i fråga om utvisning och anknytning till . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1119 (M), 2020/21:2275 (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2803 (M) yrkandena 5 och 6, 2020/21:3296 (M) yrkandena 15–18, 2020/21:3297 (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3305 (M) yrkande 12, 2020/21:3642 (M) yrkandena 24, 25 och 27–30, 2020/21:222 (SD), 2020/21:603 (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:641 (SD) yrkandena 13–15 och 17, 2020/21:657 (SD) yrkande 15, 2020/21:2900 (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3188 (SD) yrkande 1, 2020/21:3370 (SD), 2020/21:3311 (KD) yrkandena 27 och 28, 2020/21:3663 (KD) yrkande 38 samt 2020/21:1412 (L). Migrations- och flyktingpolitik, punkt 1 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 4, 13 och 14, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 20–22 samt 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 23, 2020/21:1004 av och (båda KD) yrkande 1, 2020/21:2803 av (M) yrkandena 1 och 3, 2020/21:3413 av m.fl. (SD) och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 4. Inriktningen för svensk flyktingpolitik bör vara att varje krona ska ge så stor effekt som möjligt och att prioritet ges de svagaste och mest utsatta i närområdena där de akuta skyddsbehoven är störst. Därför bör fokus sättas på ökade resurser till UNHCR och vid behov andra hjälporganisationer. I ska alla asylsökande vistas i transitcenter i avvaktan på beslut i sitt ärende. Sådana center skulle förbättra förmåga att ta emot asylsökande och avgöra asylärenden. När beslutet är fattat påbörjas en snabb etablering eller verkställs utvisningen. Mottagande av asylsökande i kommun bör endast kunna ske på frivillig basis. Det behövs ett samlat grepp mot migranter som vistas illegalt i . Kommuner, regioner och statliga myndigheter samt även företag och organisationer måste alla arbeta målinriktat. Nödvändiga åtgärder är t.ex. bestämmelser för offentliganställda tjänstemän om att de ska meddela när en person som vistas illegalt i landet påträffas eller att vidta åtgärder mot kommuner och regioner som väljer att erbjuda migranter utan tillstånd att vistas i landet mer än akut vård och omsorg. Vidare behöver skuggsamhället kartläggas eftersom det saknas tillförlitlig statistik och fakta. En kartläggning är viktig för att motverka ett ökat utanförskap och kriminalitet. För att brottslingar inte ska komma till och ingen ska föra med sig allvarliga sjukdomar behövs ett system med vandelsprövning, hälsokontroll, villkorskännedom samt avsiktsförklaringar. Regeringen bör ta initiativ för att konsekvensanalyser ska genomföras inför migrationspolitiska beslut. I en rapport från pekas på att kravet på analyser sällan har uppfyllts och på andra brister. Som underlag för analyserna behövs statistik för all migration. Regeringen måste tydliggöra ansvar för att redovisa så mycket statistik och information som möjligt. Det finns även ett behov av förbättrade informationsflöden och samordningsansvar. Det framgår av en rapport från om situationen 2015 att beräkningen av det ökade antalet asylsökande spreds till berörda enheter inom men inte fördes vidare internt. Migrations- och flyktingpolitik, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2020/21:1004 av och (båda KD) yrkande 1, 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 4, 13 och 14, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 20–22, 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2803 av (M) yrkandena 1 och 3, 2020/21:3413 av m.fl. (SD) och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 4. Alla personer som har ett lagakraftvunnet utvisningsbeslut och som inte kan återvända till följd av coronapandemin bör beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd. Samma sak bör gälla för personer som inte kan förlänga sitt uppehållstillstånd. Tillstånden bör gälla så länge som pandemin omöjliggör ett återvändande. För personer som inte kan styrka sin identitet med giltigt pass till följd av stängda gränser och stängda ambassader bör ett tillfälligt undantag göras från passkravet i utlänningslagen. bör verka för ett ökat samarbete mellan de nordiska länderna för att stärka rätten till asyl och familjeåterförening. Migrations- och flyktingpolitik, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:1004 av och (båda KD) yrkande 1 och 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 23, 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 4, 13 och 14, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 20–22, 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2803 av (M) yrkandena 1 och 3 samt 2020/21:3413 av m.fl. (SD). bör ha ett system med asylansökningsområden. I ett sådant ska en första registrering och bedömning av asylansökan göras och eventuellt kan sökandena vistas där under hela asylprövningsprocessen. Med asylansökningsområden blir handläggningen och beslutsprocessen snabbare och det blir lättare att hindra människor från att avvika. Återkallelse av och nekat uppehållstillstånd, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkande 23, 2020/21:1171 av och (båda M), 2020/21:1277 av (M), 2020/21:2331 av Boriana (M) och 2020/21:3568 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 7 och 29, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12, 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 21 samt 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 16. Det ska tydligt anges i lag vilka skyldigheter en asylsökande har och det ska leda till konsekvenser om skyldigheterna inte fullgörs. Den som söker asyl ska göra det utan dröjsmål, lämna identitetshandlingar och medverka till att identiteten utreds, komma vid kallelse, meddela adressändring samt medverka till DNA-prov och medicinsk åldersbedömning. Om skyldigheterna inte följs ska det leda till konsekvenser som nedsättning av ersättning, visitation, beslag, husrannsakan eller förvar. Ytterst ska ansökan kunna avslås. En asylansökan ska också avslås, eller ett uppehållstillstånd återkallas, om en utländsk medborgare begår ett brott med ett straffvärde motsvarande fängelse. Detta ska dock ske inom de ramar som grundlagen och internationell rätt sätter. Återkallelse av och nekat uppehållstillstånd, punkt 2 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 7 och 29, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12 samt 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 21 samt 2020/21:1171 av och (båda M), 2020/21:1277 av (M), 2020/21:2331 av Boriana (M), 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 11, 2020/21:3568 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkande 23. Regelbundna och automatiserade kontroller av grunder för uppehållstillstånd bör utföras. Det kan gälla t.ex. utbetald lön och bidrag och slagningar mot folkbokföringsregistret. Om de omständigheter som gällde för beslutet om uppehållstillstånd inte kvarstår bör en förnyad prövning göras. Ett förenklat utbyte av data på internationell nivå bör vidare utredas, t.ex. information om resehandlingar. Skulle grunden för uppehållstillståndet inte längre kvarstå bör det återkallas. Viss flexibilitet bör gälla, men om personen har farit med osanning, annars förvanskat omständigheter eller dömts för grov eller upprepad brottslighet bör återkallelse alltid ske. Återkallelse bör också alltid prövas i samband med åtal. Utlänningar som har förklarats ha status som flykting eller alternativt skyddsbehövande, och som beviljats uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl, bör per automatik få sin status upphävd och tillståndet återkallat när deras tidsbegränsade uppehållstillstånd löper ut och de inte har beviljats förlängning. Ärenden om upphävande av statusförklaring och återkallelse av uppehållstillstånd bör alltid inledas när förhållandena i hemlandet förändras på ett sätt som föranleder detta. Starka skäl talar för att en möjlighet att återkalla främlingspass och resedokument bör vara möjlig i flera situationer, inte minst i fall som rör hedersvåld och tvångsgiftermål. Kommunikationen mellan myndigheterna i ärenden om utlänningskontroll bör förbättras. Svårigheter råder på grund av sekretessbestämmelser och icke-kompatibla system. Rådande sekretessbarriärer bör utmönstras och bör få mer resurser för arbetet med att utreda eventuell återkallelse av tillstånd. tillåter att medlemsstater avbryter handläggningen av ett asylärende om sökanden t.ex. har försvunnit, avvikit eller vägrar samarbeta kring handläggningen av ärendet. Svensk lag reglerar inte dessa situationer och frågan bör utredas. Återkallelse av och nekat uppehållstillstånd, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2020/21:1171 av och (båda M), 2020/21:1277 av (M), 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 7 och 29, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12, 2020/21:2331 av Boriana (M), 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 21, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 11, 2020/21:3568 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkande 23. Personer som söker asyl i och som begår sexualbrott bör få avslag på asylansökan och snabb avvisning ur landet. Prioritering av återkallelseärenden, punkt 3 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), i (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 17 och 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 19. bör ges i uppdrag att prioritera och driva återkallelseärenden. Möjligheten att återkalla uppehållstillstånd när oriktiga uppgifter ligger till grund för ett tillstånd eller betydande uppgifter har undanhållits bör användas i större utsträckning. En utredning bör alltid genomföras efter tips eller uppgifter som ger anledning att tro att tillståndet beviljats på felaktiga grunder. Straff, punkt 4 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Det ska vara straffbart att medvetet bidra till att personer som saknar rätt att vistas i landet ändå gör det. Detta bör även utredas på internationell nivå, särskilt i förhållande till länder som vägrar ansvara för sina egna medborgare. Den möjlighet till straff som finns mot utlänningar som vistas illegalt i bör användas i större utsträckning och myndigheterna bör åläggas att beivra illegal vistelse. är det tillåtet att gömma migranter som vistas illegalt om det inte görs för egen . Handlingen bör kriminaliseras på samma sätt som skyddande av brottsling och straffet skärpas. Straff för människosmuggling, punkt 5 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (KD), i (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:657 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 30. Den som utnyttjar andras utsatthet för egen ska få ett kännbart straff och straffen för allvarliga fall av människosmuggling ska därför skärpas i och EU. Straffen i bör skärpas väsentligt och bör driva på för höjda straff i det EU-rättsliga regelverket. Gärningarna riskerar människors liv, utgör ett led i organiserad människohandel och sexuellt utnyttjande samt är inkomstkälla för den organiserade brottsligheten. Övrigt om migrations- och flyktingpolitik, punkt 6 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:58 av (KD) yrkande 1, 2020/21:359 av (SD), 2020/21:360 av (SD), 2020/21:873 av (S), 2020/21:1627 av (S), 2020/21:2077 av och (båda S), 2020/21:2521 av m.fl. (C), 2020/21:2680 av (L), 2020/21:2702 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2020/21:2930 av (C) yrkande 5, 2020/21:3123 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3614 av (SD) yrkande 1. Det behövs en informationskampanj om villkor i för att potentiella migranter ska förstå att endast den som uppfyller en rad krav kan få stanna i landet. Personer utan skyddsskäl måste avskräckas från att riskera liv och hälsa. Utövare av e-sport bör likställas med andra idrottare i regelverk. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2020/21:826 av och (båda S), 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 2 och 9, 2020/21:2137 av m.fl. (S), 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 51. Flera miljoner människor har sökt asyl i och drivkraften att ta sig till kan antas bestå . EU:s asylpolitik har varit illa fungerande . Den tar t.ex. inte hänsyn till ett lands förmåga till mottagande och integration, som antalet människor på flykt är mycket stort. Dagens system uppmuntrar till människosmuggling och livsfarliga resor över . bör därför driva på för att det EU-gemensamma asylsystemet ersätts med ett nytt asylsystem där asylprövningen bör ske utanför eller vid EU:s gränser. Målet ska vara att förhindra att människor dör på , stoppa människosmuggling och ha kontroll över vilka människor som befinner sig i . Ett förstärkt yttre gränsskydd i EU och ökat samarbete med länder utanför EU vad gäller återvändandet är viktiga delar i ett sådant system. Kvotflyktingsystemet är det mest rättvisa och säkra system som finns för ett lands mottagande av människor med skyddsbehov. Därför bör ställa krav på att alla EU:s medlemsstater deltar i och utökar sitt deltagande i FN:s kvotflyktingsystem EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 7 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 2 och 9 samt 2020/21:826 av och (båda S), 2020/21:2137 av m.fl. (S), 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 10, 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 51. Migrations- och flyktingkrisen tydliggjorde att bestämmelserna i den s.k. Dublinförordningen inte fungerar. Dublinförordningen kräver att EU-länder aktivt registrerar asylsökande i en europeisk databas, så att den asylsökande inte kan söka asyl i ett annat EU-land, men många länder avstår hellre från att registrera asylsökande, och hjälper dem i stället vidare, exempelvis mot . bör inom EU arbeta för att reformera , så att första säkra land-principen kan tillämpas fullt ut av alla länder. bör t.ex. kunna stoppa asylsökande vid , om de redan befinner sig i, eller kommer direkt ifrån, det säkra landet . Även andra länder i EU ska ha rätt att agera så. Vidare bör i förhandlingarna om en reviderad Eurodacförordning arbeta för att kommissionens förslag ingår, och i vissa fall utvecklas, i en överenskommelse mellan EU:s institutioner som innebär att förslaget antas och blir en rättsakt. Till exempel bör DNA-uppgifter kunna användas för att styrka påstådda släktskap i databasen, medan alla uppgifter bör lagras längre, om möjligt för alltid. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 7 (KD)