bet · H901JuU1 · 2021-12-03 00:00:00 — Vidare ska redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden ska särskilt redovisas. har också fått i uppdrag att redovisa skjutningar som utförts i eller med koppling till utsatta områden. Utöver detta har fått i uppdrag att uppdatera lägesbilden över utsatta områden och ge en samlad bild av vilka polisiära åtgärder som vidtas i de utsatta områdena samt beskriva hur det fortsatta arbetet ska bedrivas. Slutligen ska beskriva hur arbetet med kamerabevakning bedrivs och utvecklas. Av redovisningen ska det särskilt framgå hur arbetet med kamerabevakning utvecklas i utsatta områden. Uppdragen ska redovisas . har regeringen dessutom fattat beslut om två uppdrag till de tolv myndigheter som deltar i det myndighetsgemensamma arbetet mot grov och organiserad brottslighet om att inrätta pilotprojekt. De riktar sig mot näringsverksamhet samt folkbokföring kopplad till organiserad brottslighet. om näringsverksamhet ska bedrivas i eller i anslutning till något eller några av de utsatta områden som har pekat ut. mot felaktig folkbokföring ska bedrivas i sådana områden där myndigheterna bedömer att sådan brottslighet är eller kan antas vara särskilt förekommande. Uppdragen ska redovisas . Genom de vidtagna åtgärderna anser regeringen att tillkännagivandena är slutbehandlade. När det gäller det ovannämnda tillkännagivandet om polisens tillgänglighet anför regeringen följande (s. 46 f.): En grundförutsättning för all operativ polisverksamhet är att polisen finns närvarande i samhället, genom att förebygga brott och göra ingripanden samt utreda brott. Den huvudsakliga kontakten med myndigheten sker dock på telefon eller 114 14, genom besök i reception eller via . Till detta kommer e-post och vanlig post samt sociala medier. Vidare har anslutit sig till den nationella infrastrukturen för säkra elektroniska försändelser från myndigheter till enskilda, ”Mina meddelanden”. bedriver ett kontinuerligt och strategiskt arbete med att utveckla kontaktvägarna till och från myndigheten. Polisens serviceprogram är huvudsakligen inriktat mot att säkerställa att medborgarmötet präglas av öppenhet, enkelhet och hög tillgänglighet. De initiala kontakterna med myndigheten sker traditionellt via telefon eller fysiska besök i receptionerna. Serviceprogrammet ska både säkerställa ett brett utbud av digitala tjänster och en god servicenivå för medborgare som av olika skäl väljer att ringa eller besöka myndigheten. Regeringen följer löpande utvecklingen för service. Andelen medborgare som är nöjda med polisens bemötande samt utförande av sitt ärende uppgick till . Detta är goda resultat som dessutom visar på en positiv utveckling. Andelen medborgare som är nöjda med tillgänglighet uppgick till 2020. är det en förbättring även om siffran är lägre än 2019, som sticker ut i statistiken på ett sätt som det inte finns någon tydlig förklaring till. Andelen besvarade samtal vid polisens kontaktcenter ökade till (mätperioden avser ). Likaså ökade användningen av e-tjänster för tillståndsärenden, medan andelen polisanmälningar via e‑tjänsten var oförändrad. Utvecklingen av e-tjänster talar för en ökad tillgänglighet. Vidare har granskat myndigheters service till enskilda som inte kan eller vill använda digitala kanaler (RiR 2021:8). Det kan bl.a. noteras att är en av två bland de granskade myndigheterna som har telefonkundtjänsten öppen dygnet runt under veckans . Några specifika rekommendationer riktade till finns inte i rapporten, utöver den allmänna rekommendationen att säkerställa att uppföljningar av servicekvalitet också fångar synpunkter från användare som inte kan eller vill använda digitala servicekanaler. […] Som redogjorts för ovan utvecklar kontinuerligt sin service till medborgarna. Regeringen gör bedömningen att arbete på detta område är ambitiöst och ändamålsenligt. Regeringen avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet och anser att tillkännagivandet ska anses vara slutbehandlat. Tillkännagivanden som redovisas som inte slutbehandlade Regeringen återrapporterar också ett antal tillkännagivanden som inte är slutbehandlade tillsammans med en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits. Detta rör följande tillkännagivanden som har fattat beslut om på initiativ av justitieutskottet: – särskild utbildning för den som hör eller förhör barn (bet. 2017/18:JuU1 punkt 74, rskr. 2017/18:92, propositionen s. 41) – nationell plan för barnahusens verksamhet (bet. 2019/20:JuU29 punkt 34, rskr. 2019/20:233, propositionen s. 41 f.) – redovisning av åtgärder för att öka antalet lokala poliser (bet. 2014/15:JuU1 punkt 10, rskr. 2014/15:77, propositionen s. 43 f.) – lokalt förankrad polis (bet. 2016/17:JuU1 punkt 9, rskr. 2016/17:90, propositionen s. 43 f.) – lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet (bet. 2017/18:JuU1 punkt 36, rskr. 2017/18:92, propositionen s. 43 f.) – en effektivare polis (bet. 2015/16:JuU1 punkt 3, rskr. 2015/16:106, propositionen s. 44 f.) – fler områdespoliser och kommunpoliser (bet. 2016/17:JuU1 punkt 12, rskr. 2016/17:90, propositionen s. 48 f.). Tillkännagivanden från andra utskott Följande tillkännagivanden som har fattat beslut om på initiativ av andra utskott redovisar regeringen som slutbehandlade respektive inte slutbehandlade: – Veterancentrum (bet. 2015/16:FöU8 punkt 8, rskr. 2015/16:149, propositionen s. 47) – en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort en internationell insats (bet. 2017/18:FöU1 punkt 2, rskr. 2017/18:100, propositionen s. 47). I kommittémotion 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkande 17 anför motionärerna att de anser att de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av vissa tillkännagivanden inte är tillräckliga. Det gäller åtgärder med anledning av tillkännagivanden om polisens närvaro i brottsutsatta områden (bet. 2015/16:JuU1 punkt 7, rskr. 2015/16:106, bet. 2016/17:JuU1 punkt 17, rskr. 2016/17:90 och bet. 2017/18:JuU1 punkt 41, rskr. 2017/18:92), polisens tillgänglighet (bet. 2015/16:JuU1 punkt 39, rskr. 2015/16:106) och Kriminalvårdens kostnadseffektivitet (bet. 2015/16:JuU1 punkt 18, rskr, 2015/16:106). I samband med att behandlade regeringens skrivelse 2016/17:75 tog man upp behandlingen av tillkännagivanden och anförde följande (bet. 2016/17:KU21 s. 37 f.): har tidigare välkomnat att regeringen tydligt redovisar när den behandlar ett tillkännagivande i t.ex. budgetpropositionen. Vissa utskott, t.ex. justitieutskottet och näringsutskottet, tar i sina yttranden till om den nu aktuella skrivelse 75 upp frågor där regeringen hänvisar till behandlingen i en tidigare framlagd proposition. Det kan gälla både ej slutbehandlade och slutbehandlade tillkännagivanden. vill framhålla att det är angeläget att regeringen är tydlig i den aktuella propositionen huruvida den anser att ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte med det som redovisas och föreslås. Utskotten ges därmed en möjlighet att reagera i samband med att regeringen gör sin bedömning. Frågan kan därmed behandlas i sitt sakliga sammanhang. Lämpligen kan berört utskott således redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. Om regeringen har redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött invändningar bör den, inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har invändningar mot den hantering som redovisats. Det finns dock inget formellt hinder mot att ett utskott som av något skäl inte uppmärksammat regeringens redovisning återkommer i samband med behandlingen av skrivelse 75. Utskottet har inget att invända mot regeringens redovisning av de tillkännagivanden om rättsväsendet som utskottet har tagit initiativ till. Av detta följer att utskottet inte delar den uppfattning som förs fram i motion 2021/22:4057 (M) yrkande 17 om att tillkännagivandena om polisens närvaro i brottsutsatta områden, polisens tillgänglighet och Kriminalvårdens kostnadseffektivitet borde redovisas som öppna och inte som slutbehandlade. Utskottet avstyrker således motionsyrkandet. Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkande 17. Vi anser att de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av tillkännagivanden om polisens närvaro i brottsutsatta områden, polisens tillgänglighet och Kriminalvårdens kostnadseffektivitet, som regeringen nu anser är slutbehandlade, inte är tillräckliga för att tillkännagivandena ska kunna anses tillgodosedda. Regeringen bör därför redovisa tillkännagivandena som åter öppna. Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 4 inte får överstiga 2022 (bet. 2021/22:FiU1). har därmed fastställt utgiftsramen enligt ett förslag som lagts fram av , . Vårt budgetalternativ ska ses som en helhet. Vi hänvisar därvid till reservation 1 i betänkande 2021/22:FiU1 där vi utvecklar våra riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som har anförts i budgetpropositionen. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om vår politik inom utgiftsområdet. För att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället krävs både ett effektivt brottsbekämpande arbete och ett brottsförebyggande arbete som involverar många aktörer i samhället. Det är centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. har en fantastisk och unik natur, som har stor betydelse både för biologisk mångfald och människors hälsa. Därför är det beklagligt att , gör en omfattande neddragning i anslaget för skydd av värdefull natur. Vidare anser vi att ett borttagande av investeringsstödet för energieffektivisering och en sänkning av skatten på bensin och diesel är helt fel väg att gå som vi är inne i en brinnande klimatkris. Det skatteförslag som , har lagt fram är utformat med det specifika syftet att personer som inte kan arbeta, är arbetslösa, har en funktionsnedsättning eller är cancersjuka inte ska få ta del av en ekonomisk förstärkning. I stället ska de betala upp till ca mer i skatt . Inte heller kommer de nedskärningar inom arbetsmarknadspolitiken som , gör att leda till färre arbetslösa. Tvärtom riskerar de att leda till att långtidsarbetslösheten biter sig fast i ett läge där den redan är hög på grund av krisen. Neddragningarna på arbetsmarknadsutbildningen riskerar också att leda till kompetensbrist. Vi noterar vidare att , nu erkänner föräldrars behov av att kunna vara hemma med barn i skolåldern. Men de vill bara göra det till en reell möjlighet för dem som har råd att avstå lön under ledigheten – detta då familjeveckan avvisas för att det i stället ska införas en rätt till obetald föräldraledighet. Under utskottets beredning av ärendet har det framkommit att snabba förändringar, även om de handlar om tillskott, ställer till problem för myndigheterna och försvårar det långsiktiga arbetet. Den grova kriminaliteten hotar sammanhållningen och tryggheten i vårt land. Brotten ska bekämpas med full och oförminskad kraft med alla verktyg som står till buds. För att den målsättningen ska bli verklighet krävs det enligt oss satsningar på breda och långsiktiga åtgärder. I likhet med vad som anförs i budgetpropositionen bör förstärkningen av fortsätta och hela rättsväsendet ska ges utökade resurser. De ramar för utgiftsområde 4 som vunnit majoritet i ökar den redan föreslagna satsningen ytterligare, trots att satsningarna i budgetpropositionen motsvarar de behov som myndigheterna har angett i budgetprocessen. När det gäller satsningen på polislöner ska sådana satsningar enligt vår mening hanteras av parterna och stärka polisyrkets attraktivitet. Avhopparverksamhet är en viktig del av brottsbekämpningen och medel till sådan verksamhet, liksom all annan offentligt finansierad verksamhet, måste användas på det mest optimala sättet. För att betala för satsningarna skär , ner på områden som är viktiga för att stoppa nyrekryteringen till kriminalitet, liksom på klimatsatsningar som är avgörande för ett effektivt klimatarbete. Mot denna bakgrund ställer vi oss bakom regeringens inriktning av kriminalpolitiken. Vi delar vidare regeringens syn på vilka åtgärder som bör vidtas för att minska brottsligheten och öka tryggheten samt för att stärka den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Med regeringens förslag till anslagsfördelning får rättsväsendet goda förutsättningar att genomföra dessa åtgärder. Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (C) (C) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 4 inte får överstiga 2022 (bet. 2021/22:FiU1). har därmed fastställt utgiftsramen enligt ett förslag som lagts fram av , . budgetalternativ bör ses som en helhet. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområdet. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4121 av m.fl. budgetmotion 2022. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 2 och 6 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 4. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 4 läggs fram i kommittémotion 2021/22:4143. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 4 innebär bl.a. följande. Ett välfungerande rättsväsende är ett av grundfundamenten i en rättsstat och att värna detta är en av statens kärnverksamheter. Människors fri- och rättigheter ska skyddas och man ska kunna känna trygghet i hela landet. Vid kränkningar av dessa rättigheter ska skyldiga identifieras, dömas och straffas på ett rättssäkert sätt. Så byggs en välfungerande rättsstat. Var man än bor och arbetar i måste man kunna känna sig trygg. Det kräver en polismyndighet och ett rättsväsende som klarar av både vardagsbrott och grövre brottslighet. Ansvaret för att garantera människor säkerhet och trygghet är en av statens viktigaste uppgifter. För att lösa denna uppgift krävs att antalet brott minskar, att polisen i högre grad ingriper under pågående brott samt att genomförda brott utreds och förövare döms. Polisen måste vara närvarande, tillgänglig och synlig för människor i hela landet. Den ska ha ett långsiktigt mandat och de lokala poliserna ska i största möjliga mån jobba med uppgifter kopplade till det lokala området. Tryggheten ska värnas i hela landet. För att förhindra att förtroendet för polisen och rättsväsendet minskar krävs kraftfulla satsningar på ökad lokal polisiär närvaro, ökade resurser för att utreda och lagföra begångna brott och andra trygghetsskapande åtgärder. Att förtroendet för rättsväsendet är högt samt att rättssamhället är stabilt och försvarar människors fri- och rättigheter i hela landet är grundläggande. är i grunden ett tryggt och säkert land, men den oro som sprider sig måste tas på allvar. Vår trygghet kräver ett rättsväsende som står rustat att hantera kriminaliteten. Rättsväsendets grundinställning måste vara att brott ska utredas och gärningsmän lagföras. vill se en kraftig resursförstärkning till polisen för att garantera polisens lokala närvaro, öka antalet arbetade polistimmar, skapa förutsättningar för bättre arbetsvillkor och en bättre arbetsmiljö och ge polisen möjlighet att bekämpa brottsligheten både i hemmet och utanför. Den särskilda satsningen på arbetsmiljön inkluderar möjligheten till en lönesatsning för de poliser som arbetar direkt mot gängkriminalitet, som är i yttre tjänst och som är områdespoliser. föreslår en satsning på införandet av s.k. polisstödsassistenter som ska kunna samarbeta med och avlasta poliser samt att s.k. trygghetsvärdar anställs i syfte att agera som en länk mellan befolkningen i vissa särskilt utsatta områden och . vill vidare utöka polisens resurser och kunskap för att bl.a. bedriva spaningsarbete på sexköpssajter samt utöka utredningsresurserna för att motverka människohandel och koppleri. För att korta köerna till Nationellt forensiskt centrum och därigenom stärka den forensiska utredningsverksamheten måste polisen därför tilldelas ytterligare resurser. Sammantaget anvisar mer än regeringen till utgiftsområde 4 . Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 4 inte får överstiga 2022 (bet. 2021/22:FiU1). har därmed fastställt utgiftsramen enligt ett förslag som lagts fram av , . budgetalternativ bör ses som en helhet. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområdet. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. Röd politik för en grön omställning. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 3 och 7 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 4. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 4 läggs fram i kommittémotion 2021/22:3360. I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen , före planerad justering, inkom , med ett gemensamt budgetförslag. Som en del av den överenskommelse som har ingått med regeringen stödde i andra hand, efter att vårt eget budgetförslag röstats ned, regeringens budgetförslag framför förslaget från , . anser att regeringens förslag i sin helhet hade varit bättre för , eftersom det utgår från andra utgångspunkter än de värderingar som genomsyrar , och förslag. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 4 innebär bl.a. följande. Vi föreslår att det satsas medel för att inrätta en särskild akut hjälplinje för kvinnor som utsätts för mäns våld. Akutlinjen ska drivas av och bemannas av främst poliser, men även socionomer och sjuksköterskor som alla har särskild kompetens i att hantera mäns våld mot kvinnor samt göra adekvata och akuta riskbedömningar. Vidare anser vi att Nationellt forensiskt centrum behöver extra tillskott av pengar eftersom myndigheten annars riskerar att bli en flaskhals i rättsväsendet som leder till att brottsutredningar och rättegångar drar ut . Slutligen föreslår vi ett femicidpaket där polis, åklagare och domare ska ingå i syfte att mäns våld mot kvinnor, sexköp och människohandel för sexuella ändamål ska hanteras med ökad våldskompetens, rättssäkerhet och seriositet i hela rättskedjan. Kompetensutvecklingen ska också inkludera hanteringen av det nya barnfridsbrottet och möjligheterna att genomföra bra barnförhör. Sammantaget anvisar mer än regeringen till utgiftsområde 4 . Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (L) (L) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 4 inte får överstiga 2022 (bet. 2021/22:FiU1). har därmed fastställt utgiftsramen enligt ett förslag som lagts fram av , . Det är positivt att den nya budget som har antagit innebär en mindre rödgrön politik för . På viktiga områden genomförs kursomläggningar i liberal och borgerlig riktning, vilket jag välkomnar. finns det inslag i budgeten som Liberalerna inte ställt sig bakom. Liberalernas budgetalternativ bör ses som en helhet. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om Liberalernas politik inom utgiftsområdet. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4181 av m.fl. Ny start för – Liberalernas budgetmotion . Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 4 och 8 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 4. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 4 läggs fram i kommittémotion 2021/22:3942. Liberalernas budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 4 innebär bl.a. följande. Det är tydligt att den politik som har förts under den rödgröna regeringens tid vid makten inte har förmått att komma till rätta med utmaningar med bl.a. en historiskt hög långtidsarbetslöshet, en eskalerad gängkriminalitet och ett växande utanförskap. För att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. Det behövs en ny start för . Liberalerna lägger därför fram en budget med en tydlig utgångspunkt: den nya start som behöver. En liberal reformagenda som bl.a. innebär en kraftig förstärkning till hela rättskedjan. är det land i med flest antal dödsskjutningar sett till befolkningsmängd. Bara har fler än personer 200 avlidit. Mer än 1 500 skjutningar har ägt rum. Trots ökade resurser och skärpta straff konstaterar polisen att de kriminella miljöerna växer. Trots kända brister uteblir långsiktiga satsningar på en rad viktiga myndigheter och verksamheter. Liberalerna vill gå längre och öka resurserna till rättsväsendet, förbättra löner och arbetsvillkor för poliser och öka tryggheten i kommuner genom lokalt anställda trygghetsvakter. menar vi att det kommer att krävas omfattande insatser och resurser framöver för att på riktigt vända utvecklingen. För att öka tryggheten och friheten måste samhället direkt konfrontera förövarna, oavsett om det är kriminella gäng, klaner eller familjer som utövar våld och förtryck. Alla som drabbas av våld och otrygghet ska känna att samhället reagerar på situationen och att brottsoffer får det stöd och skydd de har rätt till. Trots satsningar på har fortfarande en låg polistäthet. Det råder en skriande polisbrist. Den enskilt viktigaste satsningen för att på såväl kort som lång sikt säkra kompetensförsörjning är att höja polislönerna. Det måste synas i lönekuvertet att samhället uppskattar de insatser som poliser uträttar i samhällets tjänst, inte sällan i miljöer och situationer där de riskerar liv och hälsa. För att åstadkomma det krävs mer än regeringens generella satsningar. Därför aviserar vi i vår budget en särskild satsning på höjda polislöner. Liberalernas målsättning är att ska nå det europeiska snittet i polistäthet. Det kräver satsningar som på lång sikt kommer stärka tryggheten och återupprätta kontrollen – i hela landet. Men vi vet också att trygghetsproblemen i människors liv kräver åtgärder här och . Satsningar på kommunala ordningsvakter har visat sig spela en viktig roll i det trygghetsskapande arbetet i kommuner runtom i landet. är förutsättningarna olika, och de lokala trygghetsproblemen finns här och . Det går inte att vänta tills framtidens poliser är färdigutbildade. Trygghet ska inte vara en fråga om var i landet man bor. Liberalerna avsätter därför resurser till kommuner som vill satsa på kommunala ordningsvakter. Sammantaget anvisar Liberalerna mer än regeringen till utgiftsområde 4 . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 4: