bet · H801AU10 · 2021-03-25 00:00:00 — Målet anger att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och förutsättningar i fråga om såväl anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor som utvecklingsmöjligheter i arbetet. Kvinnor och män ska också ha samma möjligheter att starta och driva företag som kan växa och generera en inkomst. Trots ett mångårigt arbete för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män är samhället långt ifrån jämställt, och målet om ekonomisk jämställdhet är fortfarande inte uppnått. Som tas upp i de olika motionsyrkandena i detta avsnitt krävs ytterligare åtgärder för att främja jämställda löner. Utskottet vill inleda med att hänvisa till det arbete som bedrivs av Kommissionen för jämställda livsinkomster (A 2020:01). Som framgått ovan har kommissionen regeringens uppdrag att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Kommissionen ska främst lämna förslag på åtgärder som bidrar till att främja jämställda löner, jämställda livsinkomster, en jämställd fördelning av det offentligas stödåtgärder till kvinnor och män samt jämställda arbetsplatser. Den ska också aktivt förmedla kunskap på området och föra samhällsdialog om denna. Kommissionen ska slutredovisa sitt arbete . Utskottet anser att detta uppdrag ligger i linje med det som föreslås i kommittémotion 2020/21:3283 (C) yrkande 6 om att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna konkreta förslag på hur löneskillnaderna på svensk arbetsmarknad kan raderas ut. När det gäller lönekartläggningar som verktyg för att främja jämställda löner konstaterar utskottet att det i uppdraget till Kommissionen för jämställda livsinkomster ligger att kartlägga behovet av statistik över löneskillnader mellan kvinnor och män på arbetsgivarnivå eller annan lämplig nivå och analysera hur löneskillnader mellan kvinnor och män på arbetsgivarnivå eller att annan lämplig nivå kan följas samt väga nyttan av sådan statistik mot eventuell administrativ börda för arbetsgivare. Detta arbete med att undersöka diskrimineringslagens regler om aktiva åtgärder inklusive lönekartläggning ligger i linje med det som efterfrågas i kommittémotion 2020/21:3410 (KD) yrkande 3. Utskottet noterar i sammanhanget även att Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen i sitt delbetänkande (SOU 2020:79) föreslår att det ska bli möjligt för att meddela föreskrifter som gäller reglerna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen inom arbetslivsområdet och inom högre utbildning. I den enskilda motionen 2020/21:1146 (M) föreslås att kravet på lönekartläggningar helt ska avskaffas. Utskottet delar inte denna uppfattning. Lönekartläggning är ett viktigt verktyg i arbetet för jämställda löner som inte bör avvecklas utan som det tvärtom finns anledning att ytterligare utveckla. Att rikta ett uttalande till regeringen om att ge olika uppdrag för att verka för jämställda löner såsom föreslås i kommittémotionerna 2020/21:3410 (KD) yrkande 4 och 2020/21:2696 (MP) yrkande 2 är inte heller aktuellt enligt utskottet. Utskottet anser att Kommissionen för jämställda livsinkomsters överväganden och förslag bör avvaktas innan det är läge att överväga eventuella ändringar av uppdrag. I kommittémotionerna 2020/21:3258 (L) yrkande 2 och 2020/21:2696 (MP) yrkande 1 efterfrågas åtgärder från den offentliga sektorns verksamheter för att motverka den ofrivilliga deltiden i kvinnodominerade yrken och för att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Liknande förslag har behandlats av utskottet vid upprepade tillfällen, senast i betänkande 2019/20:AU10. Som utskottet då framhöll är en minskning av den ofrivilliga deltiden en viktig jämställdhetsfråga. Heltidsarbete är viktigt för möjligheterna till egen försörjning och för att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. konstaterar utskottet att kommuner och regioner bedriver ett brett och målinriktat arbete för att motverka ofrivillig deltid och främja jämställdhet. Det är också med stort intresse som utskottet följer det arbete som Kommissionen för jämställda livsinkomster bedriver. Utskottet vill inte föregripa kommissionens slutsatser och förslag. Med det anförda ser utskottet inte heller detta år skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder i enlighet med något av de två aktuella motionsförslagen. I den enskilda motionen 2020/21:2443 (S) anser motionären att införande av en jämställdhetscertifiering bör övervägas som en åtgärd för att få bort strukturella löneskillnader på grund av kön. Utskottet vill även här hänvisa till Kommissionen för jämställda livsinkomster som i sitt uppdrag bl.a. ska överväga just införandet av ett frivilligt jämställdhetscertifieringssystem. Utskottet ser inte skäl att föregripa kommissionens arbete på området. Utskottet kan sammantaget konstatera att det pågår ett aktivt och brett arbete när det gäller frågan om hur jämställda löner ska uppnås. Kommissionen för jämställda livsinkomster och det arbete som denna bedriver kommer enligt utskottet att bidra med ett betydelsefullt underlag till regeringens fortsatta arbete med främjandet av jämställda löner, och utskottet ser inte att det finns anledning för att nu rikta något uttalande till regeringen på området. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. Övriga frågor om jämställdhet i arbetslivet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. åtgärder för att främja en mer jämställd arbetsmarknad och vikten av ett företagarperspektiv i jämställdhetspolitiken. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 12 (SD), 13 (C) och 14 (L). I kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) anser motionärerna att det bör utredas om kvinnor har samma möjligheter som män att bli jordbrukare (yrkande 31). Vetskap finns om att jordbruket är mansdominerat, men det finns enligt motionärerna för lite vetskap om vad det beror på. Motionärerna betonar att utredningen bör belysa vad eventuella skillnader i möjligheterna mellan könen kan bero på och se bortom statistik på utfall. I kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) lyfter motionärerna fram jämställdhetsaspekter inom områdena bostads- och samhällsbyggande. Motionärerna anser att det bör föras en tät dialog mellan det offentliga och byggbranschen i jämställdhetsfrågor (yrkande 21). Det skulle kunna få fler att hitta till byggbranschen, tillfredsställa kompetensbehovet och skapa mer jämställda arbetsplatser. I kommittémotion 2020/21:3283 av Alireza Akhondi m.fl. (C) tar motionärerna upp att ägandet av företag, aktier, skog, mark och fastigheter inte är jämställt och föreslår att , respektive Lantmäteriet ska få i uppdrag att presentera aktuella uppgifter om ägande, företagande och ledning av företag (yrkande 5). I kommittémotion 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) betonar motionärerna vikten av ett företagarperspektiv i jämställdhetspolitiken (yrkande 3). En jämställdhetspolitik utan detta perspektiv riskerar enligt motionärerna att befästa könsstereotypa föreställningar där företagande och entreprenörskap förknippas med män, medan kvinnor i första hand ses som anställda. I motion 2020/21:2081 av m.fl. (S) anför motionärerna att det är tydligt att arbetsmarknaden inte är jämlik eller jämställd och att allas kompetens inte tas till vara fullt ut. Motionärerna anser därför att det bör ses över hur vi kan nå ett mer jämställt arbetsliv bl.a. utifrån att bryta befintliga ekonomiska hinder för vidareutbildning, förbättra kompetensförsörjningen och stärka yrkeshögskoleutbildningarna. Motionsyrkandena som behandlas i detta avsnitt är inriktade på olika åtgärder för att främja ett mer jämlikt och jämställt arbetsliv. I de båda kommittémotionerna 2020/21:724 (SD) yrkande 31 och 2020/21:2927 (C) yrkande 21 riktar motionärerna in sig på specifika branscher. I den förstnämnda efterfrågas mer information om orsaken till att det är så få kvinnor inom jordbruket. I den senare är det byggbranschen som är i fokus. Även den enskilda motionen 2020/21:2081 (S) är inriktad på vad som kan göras för att skapa en mer jämlik och jämställd arbetsmarknad. Utskottet vill inleda med att framhålla att det är viktigt att arbeta brett och långsiktigt för att motverka könsskillnaderna vad gäller utbildnings- och yrkesval såväl i utbildningsväsendet som på arbetsmarknaden. Könsskillnaderna i utbildningsval bidrar till en könsuppdelad arbetsmarknad och försämrar förutsättningarna för kompetensförsörjning inom de bristyrken som har en kraftig underrepresentation av antingen kvinnor eller män. Utskottet ser således positivt på regeringens besked i budgetpropositionen om att uppdraget om jämställdhetsintegrering vid universitet och högskolor ska fortsätta även . Könsbundna studieval, studieresultat, karriärvägar och jämställd fördelning av forskningsmedel nämns som exempel på utvecklingsområden i lärosätenas uppdrag. I sammanhanget noterar utskottet även det uppdrag som regeringen i regleringsbrevet gett om att sammanställa befintlig forskning och kunskap om skillnader i utbildningsval. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utskottet uppmärksammar vidare att det i uppdraget till Kommissionen för jämställda livsinkomster ingår att se över alternativa metoder och möjliga åtgärder för att uppnå jämställda arbetsplatser (dir. 2020:22). Kommissionen ska som framgått ovan t.ex. analysera förutsättningarna för införande av ett frivilligt jämställdhetscertifieringssystem för arbetsplatser och lämna förslag på hur ett sådant system skulle kunna utformas. Utskottet följer kommissionens arbete med stort intresse och ser fram emot att ta del av dess överväganden och förslag. Med det anförda anser utskottet att det inte finns anledning att ta något initiativ i enlighet med vad som förespråkas i ovan nämnda motioner. När det gäller det som efterfrågas i kommittémotion 2020/21:3283 (C) yrkande 5 om att uppgifter bör presenteras om ägande, företagande och ledning av företag instämmer utskottet visserligen med motionärerna om att dessa frågor kan vara viktiga att belysa, men ser inte nu anledning att föreslå något initiativ i frågan. Utskottet konstaterar att det i uppdraget till Kommissionen för jämställda livsinkomster ligger att kartlägga hur offentliga stödåtgärder, t.ex. företagande i form av kreditgivning, fördelas mellan kvinnor och män, analysera fördelningens ekonomiska effekter samt lämna förslag på åtgärder för att komma till rätta med osakliga könsskillnader och främja jämställda livsinkomster. Vikten av ett företagarperspektiv i jämställdhetspolitiken tas upp i kommittémotion 2020/21:3258 (L) yrkande 3. I likhet med vad som framförs i motionen anser utskottet att det är angeläget att eventuella könsstereotypa föreställningar utmanas och att företagarperspektivet värnas i jämställdhetspolitiken. Utskottet vill börja med att påminna om att delmålet om ekonomisk jämställdhet även omfattar företagande, dvs. att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att starta och driva företag som kan växa och generera en inkomst (skr. 2016/17:10). Det kan också noteras att i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att genomföra en uppföljning av utvecklingen i förhållande till just detta delmål. Utskottet konstaterar vidare att motsvarande förslag om företagarperspektiv har behandlats av utskottet tidigare, senast i betänkande 2019/20:AU7. Utskottet tog då bl.a. upp den granskning som gjort om arbetet med uppdrag om kvinnors företagande (RiR 2019:7). I tillägg till vad som då lyftes fram av utskottet kan noteras att det nu har gjorts en översyn av uppdragsmål och att målet för kvinnors företagande och relaterade krav på återrapportering har tydliggjorts i den ägaranvisning som beslutades vid . Med det anförda är utskottet inte heller detta år berett att föreslå något tillkännagivande till regeringen i enlighet med förslaget i nämnda motion. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att det pågår ett brett arbete när det gäller olika åtgärder för att främja jämställdhet i arbetslivet. Det finns enligt utskottet inte skäl för något initiativ till regeringen från sida. Samtliga motionsyrkanden i avsnittet avstyrks därmed. Trakasserier och sexuella trakasserier på arbetsplatser Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om arbetet mot trakasserier och sexuella trakasserier i arbetslivet. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande regelverk och pågående arbete. I kommittémotion 2020/21:2696 av m.fl. (MP) lyfter motionärerna fram förekomsten av trakasserier och sexuella trakasserier på arbetsplatser (yrkande 29). Motionärerna betonar det ansvar som arbetsgivare har enligt diskrimineringslagstiftningen att arbeta förebyggande mot trakasserier och sexuella trakasserier och anser att arbetet bl.a. bör ske genom mer information och utbildning. Utskottet vill inleda med att slå fast att ingen ska behöva utstå en arbetsmiljö där våld eller trakasserier förekommer. Trakasserier och sexuella trakasserier är allvarliga problem som aldrig får accepteras på en arbetsplats. Som framhålls i motionen är det angeläget med mer information och utbildning på området. Utskottet noterar inledningsvis de uppdrag som respektive har haft att genomföra särskilda kunskapshöjande insatser gällande aktiva åtgärder och kränkande särbehandling, däribland arbetet mot sexuella trakasserier (A2019/01324/MRB och A2019/01325/MRB). Även arbete på området förtjänar uppmärksamhet. Myndigheten har bl.a. haft i uppdrag att inom ramen för arbetet med att nå de jämställdhetspolitiska målen samla och sprida kunskap om sexuella trakasserier. Uppdraget slutredovisades (rapport 2019:12) och utskottet noterar bl.a. den webbplats med information om sexuella trakasserier som myndigheten utvecklat inom ramen för detta uppdrag. Där finns bl.a. material, metoder och verktyg för arbetsgivare eller utbildningsanordnare som har ansvar för och möjlighet att förebygga och motverka sexuella trakasserier. Utskottet vill vidare hänvisa till Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen (A 2019:03) och dess uppdrag att se över behovet av åtgärder för att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. I det delbetänkande (SOU 2020:79) som presenterades av utredningen föreslås bl.a. en föreskriftsrätt för när det gäller bestämmelserna om aktiva åtgärder och att ett föreskriftsråd ska inrättas hos myndigheten. Enligt tilläggsdirektiv ska utredaren även bl.a. bedöma om det finns behov av skydd för arbetstagare vid diskriminering, trakasserier och hot av personer som inte är anställda på arbetsplatsen, såsom kunder, patienter, passagerare eller brukare (dir. 2020:102). Utredningen har att slutredovisa sitt uppdrag . Beröringspunkterna mellan bestämmelserna i diskrimineringslagen om aktiva åtgärder och bestämmelserna om systematiskt arbetsmiljöarbete i arbetsmiljölagen är många. Utskottet vill således även uppmärksamma skrivelsen En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 som regeringen överlämnat till (skr. 2020/21:92). I strategin betonas bl.a. att ett systematiskt arbetsmiljöarbete är grunden till en god arbetsmiljö. Regeringen understryker vidare att kränkande särbehandling, trakasserier och mobbning inte får accepteras på en arbetsplats, och anger att det är avgörande att det finns ett förebyggande arbetsmiljöarbete och att arbetsgivare känner till vad de har för ansvar och aktivt arbetar för att motverka sådan behandling. Skrivelsen kommer att behandlas av utskottet senare i vår i betänkande 2020/21:AU11. Frågan om hur trakasserier och sexuella trakasserier på arbetsplatser kan förebyggas aktualiseras även av Internationella arbetsorganisationens () konvention (nr 190) om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet. Utskottet noterar att en utredning har tillsatts med uppdrag att föreslå hur nämnda konvention ska genomföras i svensk rätt (A 2020:02). Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utskottet gör sammanfattningsvis bedömningen att det inte är nödvändigt att rikta något uttalande till regeringen med anledning av det aktuella motionsyrkandet, vilket därmed avstyrks. Diskriminering på grund av kön och föräldraledighet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. diskriminering av föräldrar. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 15 (KD). I partimotion 2020/21:2774 av m.fl. (KD) föreslår motionärerna att ska ges i uppdrag att utföra en fördjupad studie av förekomsten av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet. Exempel på detta kan vara uppsägningar eller hot om uppsägning (yrkande 32). bör därefter lämna förslag till tänkbara åtgärder för att stärka skyddet mot diskriminering av föräldrar och gravida i arbetslivet. I motion 2020/21:839 av m.fl. (S) anser motionärerna att arbetsgivare bör ha en mer begränsad intervjurätt enligt lag när det gäller frågor kring familjebildning. Frågor om arbetssökandes planer om familjebildning riskerar, menar motionärerna, framför allt att missgynna kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Utskottet vill inleda med att understryka att åtgärder för att främja jämställdhet och motverka diskriminering inom arbetslivet är centrala frågor i samhällsbygget. Goda och lika möjligheter att förena arbetsliv och familjeliv är en av grundstenarna. När det gäller förslaget i partimotion 2020/21:2774 (KD) yrkande 32 om missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet konstaterar utskottet att motsvarande förslag har behandlats av utskottet tidigare, senast i betänkande 2019/20:AU7. Utskottet vill även detta år lyfta fram att det i uppdraget till () ingår att motverka missgynnande enligt föräldraledighetslagen. Av DO:s instruktion (SFS 2008:1401) framgår också att myndigheten har till uppgift att följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvarsområde. Utskottet utgår från att DO bedriver ett aktivt arbete utifrån de olika diskrimineringsgrunderna och för att motverka missgynnade enligt föräldraledighetslagen samt att också regeringen noga följer utvecklingen på området. Utskottet vill också påminna om att arbetsgivare enligt reglerna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen har att underlätta för kvinnor och män att förena arbete med föräldraskap. Arbetsgivare har således att undersöka vilka eventuella hinder som finns för föräldrar samt vilka förbättringar man kan göra. I sammanhanget vill utskottet återigen lyfta fram det arbete som Kommissionen för jämställda livsinkomster (A 2020:01) bedriver. I uppdraget ligger bl.a. att verka för en bred diskussion och sprida kunskap om hur ekonomisk jämställdhet generellt och jämställda livsinkomster specifikt kan främjas. Frågan om skydd mot diskriminering av föräldrar och gravida i arbetslivet aktualiseras även vid genomförandet av det s.k. balansdirektivet, (EU) 2019/1158. Direktivet innehåller ett antal skyddsbestämmelser för arbetstagare som utövar sina rättigheter enligt direktivet. Arbetstagare ska bl.a. skyddas mot uppsägning och mindre gynnsam behandling på grund av att de tar sina rättigheter i anspråk. Regeringen mottog betänkandet Genomförande av balansdirektivet – balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (2020:81). Betänkandet har remitterats och tiden för att inkomma med svar går ut . När det gäller frågan om att begränsa intervjurätten som tas upp i den enskilda motionen 2020/21:839 (S) kan konstateras att det av diskrimineringsförbuden i diskrimineringslagen och förbudet mot missgynnande i föräldraledighetslagen förvisso inte följer något direkt frågeförbud. Risken för påföljd vid överträdelse av förbuden får emellertid anses innebära ett visst indirekt skydd mot ovidkommande frågor som har samband med de intressen som skyddas av dessa lagar. Utskottet kan förvisso hålla med motionärerna om att frågor om familjebildning kan vara problematiska, men ser inte skäl att överväga ändrad lagstiftning i enlighet med nämnda förslag. Utskottet vill i sammanhanget bl.a. hänvisa till det arbete som initierats för att säkerställa bättre efterlevnad av bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen, där betänkandet Effektivare tillsyn över diskrimineringslagen (SOU 2020:79) är föremål för remissbehandling. Sammanfattningsvis vill utskottet betona hur viktigt det är att bedriva ett brett och aktivt arbete för att främja jämställdhet i arbetslivet. Utskottet instämmer till fullo med motionärerna i avsnittet om det angelägna i att motverka diskriminering på grund av kön och föräldraledighet, men anser inte att det finns skäl för några uttalanden till regeringen från sida i enlighet med de aktuella motionsyrkandena, som därmed avstyrks. Diskriminering på grund av ålder Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om åtgärder mot diskriminering på grund av ålder. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. I motion 2020/21:2561 av och (båda M) anser motionärerna att seniorers villkor och möjligheter på arbetsmarknaden bör förbättras, bl.a. genom attitydförändringar och genom incitament att behålla och rekrytera äldre arbetstagare (yrkande 1). I likhet med motionärerna anser utskottet givetvis att det är viktigt med goda villkor och möjligheter på arbetsmarknaden även för äldre arbetstagare. Arbetslivet behöver bli mer åldersoberoende, och äldres kunskaper och erfarenheter behöver tas till vara på ett bättre sätt. Åldersdiskriminering utgör hinder för människor att uppnå lika rättigheter och möjligheter i samhället och måste självklart bekämpas. Det starka skydd mot diskriminering på grund av ålder som finns i diskrimineringslagen ger enligt utskottet en bra grund för att få till stånd en förändring i samhället, t.ex. när det gäller attityder gentemot arbetstagare i olika åldersgrupper. Utskottet vill vidare uppmärksamma det arbete som Delegationen för senior arbetskraft har bedrivit. Delegationen tillsattes som en del av pensionsöverenskommelsen 2017 och har slutfört sitt uppdrag. överlämnade delegationen betänkandet Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre (SOU 2020:69) till regeringen. I betänkandet föreslår delegationen vilka överväganden, bedömningar och åtgärder olika aktörer behöver göra för att fler ska kunna få ett längre arbetsliv. Delegationen kom bl.a. fram till att kraven i arbetslivet har förändrats, att livslångt lärande blir allt viktigare och att det finns en betydande arbetskraftspotential bland seniorer. Vidare menar delegationen att arbetsgivares attityder till och nyttjande av senior arbetskraft behöver förbättras, bl.a. behöver chefer bedriva ett åldersmedvetet ledarskap. Frågan om äldre i arbetslivet är en fråga som även tas upp och diskuteras av i dess betänkande En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) som överlämnades till regeringen . Kommissionen pekar bl.a. på olika faktorer som kan påverka arbetsmarknadssituationen för äldre. Bland faktorer knutna till arbetsgivarna är risken för åldersdiskriminering en viktig omständighet enligt kommissionen. Kommissionen framhåller bl.a. att äldre måste ges möjligheter att arbeta i den omfattning som de vill och kan, och lyfter fram förslag som rimligt, men understryker att det också handlar om attityder hos arbetsgivare och omvärld. Båda de nämnda betänkandena är föremål för remissbehandling. Utskottet vill i sammanhanget även uppmärksamma skrivelsen En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 (skr. 2020/21:92). Som betonas i strategin är en central del för att skapa ett längre och hållbart arbetsliv att bättre ta till vara äldres kompetens och erfarenhet. Arbetslivet behöver bli mer åldersoberoende, och äldres kunskaper och erfarenheter behöver tas till vara på ett bättre sätt i arbetslivet. Allt fler kan och vill arbeta längre, men många möter olika hinder i arbetslivet i t.ex. olika regelsystem och avtal.