bet · H801FiU20 · 2021-06-11 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken Utskottet föreslår att godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med ekonomiska vårproposition och avslår motionsyrkandena. I betänkandet behandlas också två skrivelser från regeringen med anledning av granskningsrapporter från . Utskottet föreslår att lägger skrivelserna till handlingarna och avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, V, KD). Spridningen av covid-19 fortsätter att påverka världsekonomin. förväntas återhämtningen i omvärlden ta fart. Hur hög tillväxten blir beror i hög grad på när regeringar har möjlighet att lätta på restriktioner och hur hushåll och företag kommer att reagera på lättnaderna och smittläget. Även i förväntas den ekonomiska aktiviteten ta fart , givet att smittspridningen minskar och restriktionerna lättar. Regeringens prognos är att BNP växer 2021 och 2022 för att därefter växa i en något långsammare takt. Ökningen förklaras framför allt av att hushållens konsumtion förväntas stiga i takt med att fler vaccineras. Resursutnyttjandet beräknas vara lägre än normalt och svensk ekonomi bedöms befinna sig i en lågkonjunktur 2021 och 2022. väntas BNP öka något snabbare än potentiell BNP, och resursutnyttjandet balanseras. Det låga resursutnyttjandet innebär att inflationen bedöms bli fortsatt dämpad och understiga inflationsmål om . Arbetslösheten är fortfarande på en hög nivå och trots att den förväntas minska framöver är den fortfarande högre än före pandemin. Regeringens prognos är att arbetslösheten uppgår till 2021 och till 2023. Utvecklingen i såväl den globala som den svenska ekonomin bedöms som mycket osäker och det finns flera osäkerhetsfaktorer i prognosen över den ekonomiska utvecklingen i som regeringen kan behöva ha beredskap för i den ekonomiska politiken. Det handlar bl.a. om fortsatta handelspolitiska spänningar mellan och , utvecklingen av tillgångspriser, de stabiliseringspolitiska stödpaketen och klimatförändringar. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Lågkonjunkturen till följd av pandemin och de åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin fortsätter att påverka de offentliga finanserna negativt 2021. Den förutspådda återhämtningen i ekonomin medför att de offentliga finanserna stärks för att uppvisa ett överskott för sektorn som helhet 2023 och 2024. Den offentliga sektorns finansiella sparande försämras ytterligare jämfört med prognosen i budgetpropositionen och uppgår till −4,av BNP och det föreligger en tydlig avvikelse från överskottsmålet. Avvikelsen är enligt utskottet förenlig med det finanspolitiska ramverket men medför att regeringen enligt budgetlagen är skyldig att redovisa en plan för hur en återgång till målet ska ske. Också den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld påverkas av de försvagade offentliga finanserna och beräknas uppgå till av BNP 2021 för att därefter minska och 2024 uppgå till av BNP. Skulden håller sig inom skuldankarets toleransintervall under hela prognosperioden. Utskottet noterar att en förklaring till detta är beslut att gå över till en helt egenfinansierad valutareserv. I enlighet med praxis redovisar regeringen en bedömning av utgiftstakets nivå . Den bedömda nivån på utgiftstaket innebär att utgiftstaket utgör av potentiell BNP, dvs. samma andel som utgiftstakets nivå , och att budgeteringsmarginalen uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Utskottet hade gärna sett att regeringen närmare redovisat vilka principer och överväganden som ligger till grund för bedömningen av nivån och konstaterar att budgeteringsmarginalen överstiger riktlinjen för marginalens minsta storlek i skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). Finanspolitiken är enligt regeringens bedömning långsiktigt hållbar. Utskottet har inte några invändningar mot regeringens bedömning men hade gärna sett en något mer utvecklad förklaring till förändringen i de indikatorer som bedömningen grundar sig på och till skillnaden mellan regeringens och kommissionens bedömning av utvecklingen på lång sikt. Utskottet delar regeringens bedömning att den ekonomiska politiken ska inriktas på att fortsätta reformarbetet när det gäller klimatförändringarna, kunskapsresultaten i skolan och likvärdigheten, segregation och brottslighet. Omfattande gröna investeringar ska genomföras, välfärden ska fortsätta att stärkas och skatten på jobb och företagande ska sänkas. Klimatomställningen och arbetet för biologisk mångfald ska prioriteras för att ta närmare målet att bli ett fossilfritt föregångsland. Genom en bred utbyggnad av utbildningsplatser och riktade utbildningssatsningar skapas förutsättningar för arbetslösa att söka nya jobb som växer fram. Politiken ska vidare inriktas på att bekämpa brotten och dess orsaker för att öka tryggheten i samhället. Proposition 2020/21:100 ekonomiska vårproposition punkt 1. Fem yrkanden i följdmotioner väckta med anledning av proposition 2020/21:100 ekonomiska vårproposition. Fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Skrivelse 2020/21:145 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2020. Skrivelse 2020/21:146 om utgiftstaket. Tre yrkanden i följdmotioner väckta med anledning av skrivelserna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Motioner från den allmänna motionstiden /21 Aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2021 Kommuner och Regioners ekonomirapport, Beslutade ändringar i statens budget och avisering 2 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M) 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) 4.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:100 Skrivelse 2020/21:145 Skrivelse 2020/21:146 Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 yttrande 2020/21:SkU7y Bilaga 3 Uppteckningar från den öppna utfrågningen om Finanspolitiska rådets rapport Bilaga 4 Bilder från öppna utfrågningen Tabell 2 Statens budgetsaldo 2020–2024 Tabell 3 Den offentliga sektorns finanser 2020–2024 Tabell 4 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn Tabell 5 Bedömningar av finansiellt sparande 2021–2024 Tabell 6 Bedömningar av strukturellt sparande 2021–2024 Tabell 7 Utgiftstak och takbegränsade utgifter Tabell 8 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:100 punkt 1 och avslår motionerna 2020/21:1628 av och (båda S), 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkandena 4–6, 2020/21:3312 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:4019 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2020/21:4031 av Amineh Kakabaveh (-), 2020/21:4032 av och (båda M), 2020/21:4033 av m.fl. (SD) och 2020/21:4035 av m.fl. (KD). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2020/21:3998 av m.fl. (M) och 2020/21:4001 av och (båda C) samt lägger skrivelse 2020/21:145 till handlingarna. 2020/21:3996 av m.fl. (KD) och lägger skrivelse 2020/21:146 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100). Propositionen bygger på en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. I propositionen lämnar regeringen förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riktlinjerna syftar till att ange politikens inriktning inför budgetpropositionen . behandling avser propositionens yrkande 1 om riktlinjer för den ekonomiska politiken och fem följdmotioner som väckts med anledning av propositionen i dessa delar. I betänkandet behandlar finansutskottet också några motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /21. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Propositionens övriga yrkanden om förslag om utgiftsområdesindelning har behandlats av i betänkande 2020/21:KU27. Förslaget till riksdagsbeslut avser ett samlat ställningstagande till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riksdagsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen och åt en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken på medellång och lång sikt. har yttrat sig över propositionens förslag till riktlinjer och följdmotionerna i denna del. Yttrandet finns i sin helhet i bilaga 2. I betänkandet behandlar utskottet också två skrivelser från regeringen (skr. 2020/21:145 och skr. 2020/21:146) med anledning av två granskningar från (RiR 2020:29 och RiR 2020:28). Skrivelserna handlar om granskning av regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket 2020 och tillämpningen av utgiftstaket. Tre följdmotioner (M, C, KD) har väckts med anledning av skrivelserna. informerades finansutskottet av statssekreterarna från respektive Statsrådsberedningen om konvergensprogram, nationella reformprogram och den svenska planen för återhämtning och resiliens. Konvergensprogrammet lämnades till och reformprogrammet och återhämtningsplanen lämnades till . anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2021 med finansminister och ordförande för . Uppteckningar från utfrågningen finns i bilaga 3 till betänkandet. Rapporten är ställd till regeringen och är således inte ett formellt ärende för . Utskottet har ändå skäl att beakta rapporten. Uppteckningar från utfrågningen kommer också att presenteras i en rapport från (2020/21:RFR15). 1 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Den ekonomiska återhämtningen i såväl omvärlden som väntas ta fart . I väntas BNP växa 2021 och 2022. Resursutnyttjandet är lägre än normalt och bedöms befinna sig i en lågkonjunktur 2021 och 2022. Arbetslösheten är fortfarande på en hög nivå och trots att den förväntas minska framöver är den fortfarande högre än före pandemin. De offentliga finanserna bedöms uppvisa underskott både 2021 och 2022. föreligger en avvikelse från överskottsmålet. Avvikelsen är enligt utskottet motiverad av stabiliseringspolitiska skäl och är därmed förenlig med det finanspolitiska ramverket. Utskottet framhåller budgetlagens krav på att regeringen ska redovisa en plan för hur en återgång till målet ska ske men har förståelse för de utmaningar som är förknippade med en sådan plan i den aktuella situationen. Bruttoskulden som andel av BNP tangerar skuldankarets toleransintervall men håller sig inom intervallets gräns under hela prognosperioden. Den bedömda nivån på utgiftstaket innebär att utgiftstaket utgör av potentiell BNP, dvs. samma andel som utgiftstakets nivå , och budgeteringsmarginalen uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Den ekonomiska politiken ska inriktas på att fortsätta reformarbetet när det gäller klimatförändringarna, kunskapsresultaten i skolan och likvärdigheten, segregation och brottslighet. Omfattande gröna investeringar ska genomföras, välfärden ska fortsätta att stärkas och skatten på jobb och företagande ska sänkas. Klimatomställningen och arbetet för biologisk mångfald ska prioriteras för att ta närmare målet att bli ett fossilfritt föregångsland. Genom fler utbildningsplatser och riktade utbildningssatsningar ska förutsättningar skapas för arbetslösa att söka nya jobb som växer fram. Brotten och dess orsaker ska bekämpas för att öka tryggheten i samhället. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Regeringens inriktning för den ekonomiska politiken Spridningen av sjukdomen covid-19 har ställt och hela världen inför en situation som saknar motsvarighet i modern tid. Utöver de allvarliga konsekvenserna för liv och hälsa har smittspridningen slagit hårt mot jobb och företagande. Regeringen bedömer att kommer att påverkas av pandemin, men att den rekordsnabba utvecklingen av vaccin skänker hopp. Ju snabbare restriktionerna kan fasas ut, desto tidigare kan samhället och ekonomin återhämta sig och arbetslösheten pressas tillbaka. Pandemin medför stora påfrestningar på samhället. Regeringen konstaterar att brister i välfärden har synliggjorts, bl.a. inom äldreomsorgen. Skolstängningar och distansundervisning riskerar vidare att ha en negativ påverkan på elevers lärande och hälsa. Även läget på arbetsmarknaden bedöms vara allvarligt. Människor som redan före pandemin hade en svag anknytning till arbetsmarknaden riskerar att fastna i långvarig arbetslöshet. En tudelning har vuxit fram i näringslivet. Industrin är tillbaka på samma aktivitetsnivåer som före pandemin, medan många tjänstebranscher är hårt drabbade av restriktioner och rekommendationer om fysisk distansering. För att lösa de samhällsproblem som hade före pandemin bedömer regeringen att reformarbetet måste fortsätta. Politiken ska inriktas på att minska klimatutsläppen, förbättra kunskapsresultaten i skolan och öka likvärdigheten, minska och motverka segregation, minska brottsligheten och öka tryggheten samt sluta klyftan mellan stad och land när det gäller bl.a. jobb och företagande. I propositionen redogör regeringen även för de åtgärder som regeringen föreslagit i vårändringsbudgeten för att jobba ur krisen och bygga ett bättre och mer hållbart samhälle än före pandemin. Smittspridningen ska begränsas och vaccineringen ska genomföras En snabb och säker vaccinering är enligt regeringen grundläggande för att ta ur pandemin. behöver arbetet fortsätta med att begränsa smittspridningen och vårda sjuka. Regeringen framhåller att hela samhället – staten, myndigheter, regioner, kommuner och enskilda – har ett gemensamt ansvar för att bekämpa smittspridningen och möjliggöra en snabb och omfattande vaccinering. I propositionen framhåller regeringen att den noga följer utvecklingen i hälso- och sjukvården till följd av smittspridningen och är beredd att återkomma vid behov. Åtgärder för att lindra pandemins följdverkningar Vid sidan av konsekvenser för liv och hälsa har pandemin gett upphov till allvarliga följdverkningar i hela samhället. De omfattande stödåtgärder som har vidtagits bedöms ha lindrat konsekvenserna för många, men regeringen anser att mer måste göras. Den gröna ekonomiska återstarten ska fortsätta Politiken ska inriktas på att så snabbt som möjligt ta ur lågkonjunkturen genom omfattande gröna investeringar, resurstillskott till välfärden och skattesänkningar på jobb och företagande, som möjligheterna till omställning på arbetsmarknaden förbättras. Finanspolitiken behöver därför vara tillfälligt expansiv. I återhämtningen ska klimatomställningen och arbetet för biologisk mångfald prioriteras. Regeringens mål är att ska bli ett fossilfritt föregångsland. Omställningen till en fossilfri och cirkulär ekonomi bedöms nödvändig både för att ska uppnå sina miljö- och klimatmål och för att de globala målen i Agenda ska uppnås. Genom investeringar för sänkta koldioxidutsläpp, minskad miljöpåverkan och fler cirkulära lösningar ska konkurrenskraften stärkas och grunden läggas för nya och framtida jobb. Fler ska komma i arbete och kunna ta del av den frihet som kommer med jobb och egen inkomst. Genom en bred utbyggnad av utbildningsplatser och genom riktade utbildningssatsningar vill regeringen skapa förutsättningar för arbetslösa att kunna söka sig till nya jobb som växer fram. Regeringen ser bl.a. behov av fler yrkesutbildningar i kombination med svenska för invandrare eller svenska som andraspråk, fler sommarkurser vid universitet och högskolor samt introduktionsjobb, extratjänster och matchningstjänster. ska vara ett tryggt land för alla Den grova kriminaliteten drabbar hela samhället och slår särskilt hårt mot de som bor i utsatta områden. Regeringen avser därför att inrikta politiken på att bekämpa brotten och deras orsaker. I propositionen redovisar regeringen sin prognos för den makroekonomiska utvecklingen i och i övriga världen för perioden –2024 med tyngdpunkt på utvecklingen och 2022. I prognosen har information som fanns tillgänglig t.o.m. beaktats. Prognosen baseras på antagandet om att åtgärder för att minska smittspridningen kvarstår i och i flera andra länder för att därefter minska i omfattning . Regeringen framhåller att prognosen är behäftad med stor osäkerhet som främst beror på smittspridningens utveckling. Utsikterna i omvärlden och 2022 Den ekonomiska återhämtningen i omvärlden väntas framför allt ta fart . Hur stor återhämtningen blir väntas variera mellan olika länder beroende på när regeringar har möjlighet att lätta på restriktioner samt på hur hushåll och företag kommer att reagera på lättnaderna och smittläget. Påbörjad vaccinering väntas stärka tillförsikten om den framtida ekonomiska utvecklingen i många länder . Hushållens delvis ofrivilliga sparande väntas bidra till en kraftig återhämtning i hushållens konsumtion när deras framtidstro och möjligheter att konsumera stärks. I euroområdet väntas den ekonomiska aktiviteten återhämta sig i snabb takt , då en stor del av befolkningen blivit vaccinerad. BNP väntas stiga 2021 och 2022. En positiv utveckling utanför euroområdet väntas också bidra till en ökad export. Återhämtningen understöds av en expansiv finanspolitik som genomförs av enskilda länder och där Europeiska unionens återhämtningsplan bedöms bidra, som penningpolitiken är expansiv. Inflationen i euroområdet väntas öka men förbli dämpad i förhållande till Europeiska inflationsmål. I väntas återhämtningen ta rejäl fart än i euroområdet och dessutom gå snabbare, vilket förklaras av en snabbare vaccineringstakt och de stora stimulanspaketen. BNP-tillväxten i förväntas 2021 bli den högsta och resursutnyttjandet bedöms bli positivt 2022, vilket väntas bidra till en högre inflation. BNP förväntas stiga 2021 och 2022. Den kinesiska ekonomin, som i stort sett redan återhämtat sig efter det initiala BNP-fallet i inledningen av 2020, väntas gå in i en lugnare fas . BNP väntas stiga 2021 och 2022. Detta bl.a. till följd av avtrappade stimulanser från den ekonomiska politiken. Sammantaget förväntas tillväxten i omvärlden bli hög både 2021 och 2022. BNP väntas stiga 2021 och 2022. Tillväxtutsikterna för 2021 och 2022 Den ekonomiska aktiviteten i väntas ta fart , givet att smittspridningen minskar och restriktionerna lättar. Stora ekonomisk-politiska stimulanser bidrar till att understödja den ekonomiska återhämtningen. Regeringen bedömer att BNP ökar 2021 och 2022, se tabell 1. –2,8 –4,7 –0,5 –0,8 –5,2 –5,8 –0,3 –0,9 Källa: ekonomiska vårproposition. väntas BNP vara tillbaka på samma nivå som före virusutbrottet. Nivån är dock lägre än vad den hade varit om pandemin inte inträffat. Resursutnyttjandet beräknas därför vara betydligt lägre än normalt och svensk ekonomi bedöms befinna sig i en lågkonjunktur 2021 då BNP-nivån är lägre än potentiell BNP. Resursutnyttjandet i ekonomin väntas stiga gradvis, men bedöms befinna sig i en lågkonjunktur även 2022. I regeringens prognos ökar hushållens konsumtion successivt i takt med att fler vaccineras. Ett uppdämt konsumtionsbehov och ett högt sparande väntas bidra till att hushållens konsumtion ökar snabbt. Omfattande stödåtgärder väntas även fortsätta att bidra till att hålla hushållens disponibla inkomster uppe. Den offentliga konsumtionen återhämtar sig från den svaga utvecklingen , som huvudsakligen förklaras av att verksamhet begränsades av lägre efterfrågan och restriktioner till följd av pandemin. Starka kommunala finanser väntas komma att användas för att återuppta utebliven verksamhet i takt med att smittspridningen avtar. När det gäller investeringar bedömer regeringen att de ökar ungefär i linje med ett historiskt genomsnitt och att det framför allt är tillverkningsindustrins investeringar tillsammans med offentliga investeringar som driver utvecklingen. En lägre efterfrågan i omvärlden gör att exporten utvecklades svagt under inledningen av 2021. I takt med att återhämtningen tilltar och investeringarna i omvärlden ökar väntas exporten succesivt öka i en snabbare takt igen. Viss återhämtning har skett på arbetsmarknaden Enligt regeringen är läget på arbetsmarknaden fortfarande allvarligt i spåren av pandemin. Arbetslösheten är på en betydligt högre nivå än före pandemin, särskilt bland unga, personer med högst förgymnasial utbildning och utomeuropeiskt födda. Regeringen framhåller att flera åtgärder har vidtagits för att dämpa den kraftiga nedgången på arbetsmarknaden, bl.a. har korttidspermitteringar och ett omställningsstöd införts. Enligt regeringen var det en tydlig återhämtning på arbetsmarknaden . Sysselsättningsgraden ökade och ungefär en tredjedel av fallet som inträffade togs igen. Framåtblickande indikatorer har fortsatt att förbättras och inledningen av 2021, trots ökad smittspridning och utökade restriktioner. Regeringen bedömer att sysselsättningsutvecklingen kommer att vara mer dämpad till följd av en minskad ekonomisk aktivitet. I takt med att efterfrågan stiger väntas sysselsättningen öka i en snabbare takt. I regeringens prognos beräknas arbetslösheten till 2021 och till 2022. har arbetskraftsundersökningarna () anpassats till europeiska unionens nya förordning (EU 2019/1700). Förändringen innebär att färre personer räknas in i arbetskraften och som sysselsatta . Ändringen medför ett tidsseriebrott och att utfallsdata från före och efter omläggningen inte är direkt jämförbara. När regeringens prognos färdigställdes hade endast ett månadsutfall enligt det nya förfarandet publicerats. Regeringen anser att det behövs ytterligare information för att kunna göra en tillräckligt säker bedömning av tidsseriebrottets storlek och har därför valt att inte beakta tidsseriebrottet i denna prognos. Utvecklingen 2023 och 2024 I regeringens scenario antas BNP-tillväxten fortsätta att vara god i de länder som är viktiga för utrikeshandel, och resursutnyttjandet i omvärlden bedöms i det närmaste vara balanserat 2023. Efterfrågan på svensk export väntas därmed fortsätta att öka, men i en avtagande takt. I väntas tillväxten i potentiell BNP uppgå till 2023 och 2024. Den faktiska BNP-tillväxten väntas öka något snabbare än den potentiella BNP-tillväxten 2023, och resursutnyttjandet balanseras. antas BNP öka i linje med den potentiella BNP-tillväxten, se tabell 1. Utrikeshandeln och en ökad inhemsk efterfrågan bedöms bidra till tillväxten. En högre efterfrågan i ekonomin väntas även leda till att sysselsättningen fortsätter att återhämta sig och att arbetslösheten faller till 2023. Den rådande lågkonjunkturen bedöms dock få varaktiga effekter på arbetsmarknaden, s.k. persistenseffekter, vilket bedöms bidra till en något högre arbetslöshet även 2023 och 2024. Inflationstrycket bedöms stiga till följd av ett högre resursutnyttjande i ekonomin och inflationen, mätt med KPIF, bedöms uppgå till 2024. Stor osäkerhet om hur långvarig lågkonjunkturen blir och alternativa scenarier Utvecklingen i den globala och den svenska ekonomin fortsätter att vara mycket osäker. Regeringen redovisar därför faktorer som kan leda till en svagare eller starkare utveckling. Risken för att utvecklingen blir sämre än i regeringens huvudscenario är framför allt kopplad till pandemin och vaccineringen.