bet · H801SoU8 · 2021-02-04 00:00:00 — Farmaceutiska tjänster är rådgivning och andra insatser som en farmaceut genomför och definieras som verksamhet utöver apotekens grunduppdrag. I rapporten anför TLV bl.a. att en målsättning är att öppenvårdsapoteken ska bidra mer till god och säker läkemedelsanvändning genom en eller flera farmaceutiska tjänster. Tjänsterna ska kunna utföras på de flesta apotek och ha en väl dokumenterad effekt och därmed motivera beslut om offentlig finansiering. Ett regelverk för att stödja sådana beslut och en ersättningsmodell bör tas fram under försöksverksamheten. För att nå dit bedömer TLV att det krävs ett nära samarbete mellan apoteksaktörer, hälso- och sjukvårdens huvudmän och myndigheter. Rapporten bereds inom . Svar på skriftlig fråga om försöksverksamhet med en farmaceutisk tjänst på apotek Socialminister svarade på en fråga (fr. 2020/21:259) om huruvida regeringen har för avsikt att ge TLV i uppdrag att starta den föreslagna försöksverksamheten för farmaceutiska tjänster. Hon anförde följande: har frågat mig om regeringen har för avsikt att ge TLV i uppdrag att starta den föreslagna försöksverksamheten för farmaceutiska tjänster och om så är fallet när uppdraget kommer att ges. Av propositionen Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden (prop. 2017/18:157), som låg till grund för det uppdrag som () genomfört, framgår att regeringen anser att apoteken med sin tillgång till farmaceutisk kompetens har en stor potential att bidra till en bättre läkemedelsanvändning och att denna bör utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Av propositionen framgår också att regeringen delar uppfattningen att en försöksverksamhet borde genomföras för att ge bättre underlag för den fortsatta utvecklingen av farmaceutiska tjänster med fokus på rådgivning och bättre läkemedelsanvändning. Som ett första steg fick TLV uppdraget att genomföra en förstudie. Förstudien överlämnades till regeringen och TLV rekommenderar i rapporten att en försöks-verksamhet ska genomföras i nära samarbete mellan apoteksaktörer, hälso- och sjukvårdens huvudmän och myndigheter för att utveckla och utvärdera farmaceutiska tjänster i ett så kallat policylabb, där en tjänst stegvis provas fram. TLV:s rapport bereds inom . Uppdrag om utveckling av farmaceutiska tjänster Av TLV:s regleringsbrev framgår att TLV ska genomföra en försöksverksamhet med en farmaceutisk tjänst som utförs på öppenvårdsapotek med syftet att bidra till en förbättrad läkemedelsanvändning. [6] Försöksverksamheten ska bedrivas med utgångspunkt i det förslag om ett s.k. policylabb som myndigheten lämnar i sin rapport (dnr S2018/04563). Uppdraget ska genomföras och redovisas i årliga rapporter med början . En slutredovisning ska lämnas . TLV bedömde i sin rapport av uppdrag att se över förordning om bidrag till öppenvårdsapoteksservice att uppemot 50 apotek kan vara aktuella för glesbygdsbidrag med de nya reglerna och det bedöms kosta (S2020/04362/FS). Kartläggning av utbildningar och kompetenskrav för egenvårdsrådgivning på apotek har haft i uppdrag att kartlägga vilka utbildningar som kan ge lämplig kompetens för rådgivning om egenvård på öppenvårdsapotek och ta fram förslag på kompetenskrav som ska gälla vid rådgivning om egenvård. Myndigheten har redovisat uppdraget i rapporten av utbildningar och kompetenskrav för egenvårdsrådgivning på apotek (dnr 1.1.2-2020-047099). För att stärka egenvårdsrådgivningen föreslår bl.a. följande: – egenvårdsrådgivning bör ges av apotekare, receptarie och yrkeshögskoleutbildad apotekstekniker eller motsvarande – tillståndshavaren enligt nuvarande regelverk ska se till att apotekspersonalen har rätt kompetens för sina arbetsuppgifter, samt att personalens utbildning och kontinuerliga kompetensutveckling dokumenteras – samma höga krav på dokumenterad utbildning och kompetens hos personalen ska gälla egenvårdsrådgivning på fysiska apotek, via e-handel eller annan distanshandel. Rapporten bereds inom . Överenskommelse om kliniska prövningar En överenskommelse om kliniska prövningar ingicks 2008 mellan SKR och (). I överenskommelsen anges förutsättningarna för samarbetet kring prövningar och studier av läkemedel, diagnostik och medicintekniska produkter. Överenskommelsen ska ge vägledning om de etiska, juridiska och ekonomiska överväganden som behöver göras av både huvudmän och företag för en god samverkan kring kliniska prövningar. Genom att ge tydliga förutsättningar för berörda parter underlättas genomförandet av kliniska prövningar (). Den tidigare överenskommelsen har uppdaterats och omfattar kliniska läkemedelsprövningar och kliniska prövningar av medicinteknik i . Den nya överenskommelsen gäller och tills vidare. Av den nya överenskommelsen framgår att en samarbetsgrupp ska inrättas för att skapa en direkt dialog mellan parterna som företräder hälso- och sjukvården och företagen. Syftet med samarbetsgruppen är att utveckla förutsättningarna för kliniska prövningar i . Motionsyrkanden om utveckling av apotekens tjänster, kliniska prövningar, farmaceuter på distans och reglering av ägande av apotek behandlades senast i betänkandena /19:SoU7 och 2019/20:SoU6, båda med namnet Apoteks- och läkemedelsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:138 och 2019/20:99). Frågan om att utveckla omregleringen av apoteken tas upp i en av motionerna. Utskottet konstaterar att regeringen på olika sätt arbetar med att utveckla läkemedels- och apoteksmarknaden. I detta sammanhang vill utskottet särskilt lyfta fram den försöksverksamhet med en farmaceutisk tjänst på öppenvårdsapotek som TLV fått i uppdrag att genomföra. Utskottet anser därför att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:2746 (KD) yrkande 1. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet anser inte heller att bör ta något initiativ med anledning av yrkandet om att se över apoteksmarknaden och förutsättningarna för ett statligt ägande av apoteken. Motion 2020/21:389 (V) yrkande 10 bör avslås. När det gäller motionsyrkanden om vem eller vilka som kan bedriva öppenvårdsapotek konstaterar utskottet att av begränsningar för att få tillstånd att bedriva öppenvårdsapotek bereds inom . Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas. bör därför inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2020/21:2746 (KD) yrkande 18 och 2020/21:3229 (L) yrkande 6. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet noterar vidare att arbete med att utveckla förutsättningarna för kliniska prövningar i pågår genom att en samarbetsgrupp inom ramen för den uppdaterade överenskommelsen om kliniska prövningar mellan SKR och LIF tillsatts. Utskottet anser att därför inte behöver ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:2031 (SD) yrkande 7. Motionsyrkandet bör avslås. När det gäller apotekens roll och uppdrag anser utskottet att dessa borde kunna ges en större roll och få ett utökat ansvar i hälso- och sjukvårdskedjan. På så sätt skulle både primärvård och akutmottagningar kunna avlastas. Att ge apoteken en större roll inom egenvård skulle t.ex. kunna handla om att införa egenvårdsrådgivare eller att apoteken erbjuder hälsofrämjande samtal. Inom ramen för en sådan egenvårdsreform bör det på apoteken också finnas möjlighet att utföra enklare laboratorieverksamhet såsom blodtrycksmätningar, blodsockerkontroll och allergitester. Mot denna bakgrund anser utskottet att det är angeläget att se över hur apotekens stödjande roll i det hälsofrämjande arbetet kan utvecklas och stärkas. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2020/21:2031 (SD) yrkande 2, 2020/21:2746 (KD) yrkandena 2 och 6, 2020/21:3138 (M) yrkande 13, 2020/21:3268 (L) yrkande 2 samt 2020/21:3637 (MP) yrkande 53 bör bifallas. Två motionsyrkanden tar upp frågan om försöksverksamhet med farmaceutiska tjänster på apotek. Utskottet konstaterar att regeringen nu har gett TLV i uppdrag att utveckla farmaceutiska tjänster på öppenvårdsapotek. Motion 2020/21:2746 (KD) yrkandena 7 och 8 får därmed anses i huvudsak tillgodosedd. Motionsyrkandena bör avslås. Mot bakgrund av att TLV fått i uppdrag att utveckla farmaceutiska tjänster på öppenvårdsapotek anser utskottet att inte heller behöver ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:3268 (L) yrkande 1. Motionsyrkandet bör avslås. När det gäller motionsyrkanden om att låta farmaceuter på apotek närvara på distans är utskottet inte berett att ta något initiativ. Motionerna 2020/21:2746 (KD) yrkande 4 och 2020/21:2953 (C) yrkande 38 bör avslås. Frågan om hur det nya lagkravet på farmaceutisk kompetens påverkar den farmaceutiska kompetensförsörjningen inom apoteksverksamhet tas upp i en annan motion. Lagkravet på farmaceutkompetens i samband med expedieringar av förskrivningar trädde i kraft . Med hänsyn till den korta tid som regleringen varit i kraft anser utskottet att inte bör ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:2746 (KD) yrkande 9. Motionsyrkandet bör avslås. Syftet med glesbygdsstödet är att upprätthålla en god läkemedels-försörjning i hela landet. Genom ändringar i förordningen om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse, som trädde i kraft , höjdes maxgränsen för försäljningsintäkter av läkemedel och kraven på öppethållande för att få del av stödet sänktes. Utskottet är inte berett att föreslå att ska ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:2746 (KD) yrkande 3. Motionsyrkandet bör avslås. Finansiering och subventionering av läkemedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om finansiering av läkemedel och läkemedelsförmåner för barn. Jämför reservation 17 (M) och 18 (KD). I kommittémotion 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ta fram ett förslag om och analysera ansvaret för finansieringen av läkemedel. Förslaget ska bidra till en omarbetning av huvudförslag om att föra över ansvaret för finansieringen av läkemedel till regionerna genom att slopa det nuvarande systemet med ett särskilt anslag för läkemedelsförmånerna (SOU 2018:89). Motionärerna anför att det bör ersättas med en utvidgning av det generella statsbidraget i motsvarande omfattning. I yrkande 14 begärs en förändring av sammansättning. Motionärerna anför att nämnden bör få en bredare sammansättning för att stärka den hälsoekonomiska kompetensen så att nämndens beslut fattas med de totala samhällsekonomiska konsekvenserna och de etiska följderna i fokus. I partimotion 2020/21:3543 av m.fl. (KD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om stödsystem kring läkemedelskostnader för barn. Ett liknande förslag om läkemedelsförmåner för barn finns i kommittémotion 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 22. Av 5 § förordningen (2007:1206) med instruktion för framgår att det inom TLV finns ett särskilt beslutsorgan som benämns . Nämnden beslutar om pris på och subvention av nya läkemedel och andra varor som ingår i läkemedelsförmånerna. Nämnden består av en ordförande och sex ledamöter. För ordföranden ska en vice ordförande utses. Enligt 11 § utses ordföranden, vice ordföranden samt ledamöterna och personliga ersättare för dessa i av regeringen för en bestämd tid. I 19 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. finns särskilda bestämmelser om kostnadsfrihet. Av bestämmelsen framgår att förmånsberättigade varor som avses i 15–18 §§ ska vara kostnadsfria för en förmånsberättigad person som vid inköpstillfället inte har fyllt . Bakgrund och pågående arbete Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 19 och 47) att kostnaderna för läkemedelsförmånerna har ökat kraftigt . Bakom ökningen finns enligt regeringen demografiska faktorer som en växande och åldrande befolkning, men också introduktion av nya kostsamma produkter samt en ökad användning av vissa äldre produkter. Mot denna bakgrund avser regeringen att ge TLV i uppdrag att genomföra kostnadsdämpande åtgärder som kan säkra en långsiktigt hållbar läkemedelsfinansiering och en samhällsekonomiskt effektiv användning av läkemedel. Svar på skriftliga frågor Socialminister besvarade en skriftlig fråga (fr. 2019/20:897) om genterapi för att bota sällsynta genetiska sjukdomar. Svaret, som finns redovisat i sin helhet ovan (s. 15 f.), innehåller följande när det gäller frågan om finansiering: När det gäller införandet av de nya gen- och cellterapierna finns vissa utmaningar, bland annat för finansierings- och prissättningssystemen. Dessa behandlingar kommer ofta ha en betydligt högre engångskostnad per patient än traditionella behandlingar. Det finns dessutom betydande osäkerhet kopplad till långtidseffekterna av dessa läkemedel, varför det finns ett behov av uppföljning av läkemedlen i klinisk vardag. Mot denna bakgrund har regeringen gett TLV i uppdrag att bland annat utreda hur betalningsmodeller för gen- och cellterapier kan utvecklas för att hantera de stora behandlingskostnader och de osäkerheter som är kopplade till bland annat långtidseffekterna av dessa läkemedel. Uppdraget ska redovisas . Socialminister besvarade en fråga (fr. 2019/20:1535) om barn som behöver medicin till sällsynta sjukdomar. Svaret, som finns redovisat i sin helhet ovan (s. 16 f.), innehåller följande när det gäller frågan om finansiering: TLV utvecklar även den s.k. värdebaserade prissättningen genom att skapa förutsättningar för regionerna och läkemedelsföretagen att ingå överenskommelser i syfte att möjliggöra tidig introduktion av nya och kostnadseffektiva läkemedel. överlämnade sitt slut-betänkande till regeringen (SOU 2018:89). Utredningen föreslår bl.a. att statens nuvarande särskilda bidrag för läkemedel till landstingen inordnas i det generella statsbidraget. Vidare föreslås att det ska införas ett särskilt statligt stöd till landstingen för användning av nya läkemedel som innebär ökad nytta men också ökade kostnader inom hälso- och sjukvården. Staten föreslås också finansiellt stödja de regioner som har ovanligt stora kostnader för vissa läkemedel mot sällsynta sjukdomar och som fått en positiv nationell rekommendation. Utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter bereds inom . Regeringen följer på olika sätt den viktiga frågan om en likvärdig tillgång till läkemedel i hela . betänkande SOU 2018:89 bereds inom Regerings-kansliet. TLV ska enligt myndighetens regleringsbrev utveckla den värdebaserade prissättningen för att säkerställa att läkemedel är kostnadseffektiva under hela livscykeln (S2019/05315/RS [delvis]). TLV ska vidare enligt regleringsbrevet löpande följa utvecklingen av kostnader för läkemedel som ingår i läkemedelsförmånerna. I det ingår att TLV ska redovisa de besparingar som genereras genom myndighetens arbete med att utveckla prissättningen. I det ingår bl.a. att redovisa besparingar till följd av prissänkningsbeslut enligt den s.k. 15-årsregeln samt att särredovisa besparingen för varje genomförd omprövning. TLV ska därutöver redovisa hur kostnaderna för patienterna och för läkemedelsförmånerna påverkas av vidtagna åtgärder. Ett jämställdhetsperspektiv ska finnas med i den utsträckning som det är möjligt. TLV presenterade Prognos av besparingar från sidoöverenskommelser – Prognos 1. En andra prognos lämnades . TLV ska enligt sitt regleringsbrev också löpande följa upp och redovisa besparingen som genereras av de sidoöverenskommelser som läkemedelsföretag och regioner ingår inom ramen för TLV:s ärendehandläggning för vissa läkemedel. TLV:s redovisning ska utgöra underlag för fördelningen av återbäring mellan staten och regionerna enligt den överenskommelse om statens bidrag till regionerna för kostnader för läkemedelsförmånerna m.m. som tecknats mellan staten och SKR . En slutredovisning av utfallet av besparingen som genererats ska lämnas . TLV:s uppdrag att se över besparingspotentialen för läkemedel redovisades genom rapporten av besparingspotentialen för läkemedel (dnr 01091/2020). En del i översynen var att analysera (SOU 2018:89) förslag att ge TLV i uppdrag att genomföra prissänkningar på läkemedel som är äldre än på totalt . I rapporten redovisar TLV sina analyser av utredningens förslag, besparingspotentialen för läkemedel i stort, samt vilka faktorer som påverkar möjligheten att uppnå denna potential. Rapporten bereds inom . TLV har fått i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur hälsoekonomiska bedömningar av precisionsmedicin kan utformas och att utreda hur betalningsmodeller för gen- och cellterapier kan utvecklas för att hantera de stora behandlingskostnader och de osäkerheter som är kopplade till bl.a. långtidseffekterna av ATMP (S2020/04362/FS). Uppdraget ska redovisas . Uppföljning av reformen om kostnadsfria läkemedel för barn har haft regeringens uppdrag att följa upp reformen om kostnadsfria läkemedel för barn. Uppdraget har redovisats i rapporten av reformen om kostnadsfria läkemedel till barn (artikelnummer 2019-10-6383). Enligt rapporten har reformen om kostnadsfria läkemedel till barn fått ett brett genomslag. Andelen barn som hämtar ut läkemedel har ökat och antalet uttag av läkemedel har ökat justerat för befolkningstillväxten. konstaterar att under ökade uttagen mer bland barn i familjer med lägre inkomster och utbildning än i andra familjer. Motionsyrkanden om bl.a. finansiering av läkemedel behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU6 Apoteks- och läkemedelsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:99). Frågan om finansiering av kostnaderna för läkemedel tas upp i en av motionerna. Utskottet konstaterar att förslag i betänkandet Tydligare ansvar och regler för läkemedel (SOU 2018:89) tillsammans med remissinstansernas synpunkter i denna del bereds inom . Även TLV:s rapport av besparingspotentialen för läkemedel bereds inom . Inom TLV pågår dessutom arbete med ytterligare regeringsuppdrag som på olika sätt hör samman med frågan om kostnader för läkemedel. Dessutom har regeringen aviserat att TLV kommer att få ytterligare ett uppdrag, att genomföra kostnadsdämpande åtgärder som kan säkra en långsiktig hållbar läkemedelsfinansiering och en samhällsekonomiskt effektiv användning av läkemedel. Mot denna bakgrund konstaterar utskottet att ett omfattande arbete pågår på området. Resultatet av detta arbete bör avvaktas. Utskottet anser därför att inte bör ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:3138 (M) yrkande 3. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet anser att inte heller bör ta något initiativ med anledning av motionsyrkandet om en förändrad sammansättning av . Motion 2020/21:3138 (M) yrkande 14 bör avslås. Utskottet är inte berett att föreslå att ska ta något initiativ när det gäller frågan om att ändra systemet med kostnadsfria läkemedel för barn. Motionerna 2020/21:3543 (KD) yrkande 3 och 2020/21:2746 (KD) yrkande 22 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om försöksverksamhet med en miljöpremie i läkemedelsförmånssystemet samt om miljö och läkemedel. Jämför reservation 19 (KD) och 20 (L). Försöksverksamhet med en miljöpremie i läkemedelsförmånssystemet I kommittémotion 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att antibiotika bör prioriteras i försöksverksamhet med en miljöpremie i läkemedelsförmånssystemet. I kommittémotion 2020/21:3268 av m.fl. (L) yrkande 5 begärs att regeringen driver på för en striktare uppföljning av den europeiska apoteksmarknaden. Motionärerna anför bl.a. att antibiotika och andra receptbelagda läkemedel inte ska kunna säljas över disk i strid mot regelverket. I yrkande 6 begärs att regeringen följer upp arbete med miljökriterier för upphandling av läkemedel. I yrkande 8 begärs att man ger invånarna möjlighet att göra en insats för miljön vid inköp av receptfria läkemedel och inom ramen för utbytessystemet. I motion 2020/21:1358 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att Europeiska revisionsrätten ges i uppdrag att utvärdera om miljökraven följs vid framställning av läkemedel. Enligt 1 kap. 1 § läkemedelslagen (2015:315) är syftet med lagen främst att skydda människors och djurs liv, hälsa och välbefinnande samt att värna om folkhälsan och skydda miljön utan att detta i högre grad än vad som är nödvändigt hindrar utvecklingen av läkemedel eller handeln med läkemedel i och inom EES. Enligt 10 kap. 1 § gäller att den som yrkesmässigt tillverkar, importerar, säljer, transporterar, förvarar eller på annat sätt yrkesmässigt hanterar läkemedel ska vidta de åtgärder och i övrigt iaktta sådan försiktighet som behövs för att hindra att läkemedlen skadar människor, egendom eller miljö samt se till att läkemedlens kvalitet inte försämras. Den som i andra fall än yrkesmässigt hanterar läkemedel ska vidta de åtgärder och iaktta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att hindra att läkemedlen skadar människor, egendom eller miljö. Enligt 21 § förordningen (2020:57) med instruktion för ska myndigheten särskilt inom sitt verksamhetsområde verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som fastställt nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. Vid ska det finnas ett för verksamhet som rör läkemedel i miljön (23 §). Verksamheten ska ta sin utgångspunkt i det arbete som bedrivs för ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt. ska även följa och medverka i EU-arbetet och annat internationellt samarbete inom myndighetens verksamhetsområde (26 §). Bakgrund och pågående arbete En utförlig redogörelse för den nationella läkemedelsstrategin (NLS) finns i avsnittet Effektiv och säker läkemedelsanvändning ovan (s. 13 f.). Till strategins långsiktiga vision Rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle finns det långsiktiga målet samhällsekonomiskt och miljömässigt hållbar läkemedelsanvändning knutet. avslutades arbetet med den nationella läkemedelsstrategin för perioden –2018. En övergripande sammanfattning av aktiviteter som har genomförts sedan strategin började och de resultat som dessa aktiviteter har lett till beskrivs i Den nationella läkemedelsstrategin 2011–2018 – Bred samverkan för bättre läkemedels-användning. När det gäller läkemedel och miljö anges bl.a. följande i rapporten: För att stärka kunskapen på miljöområdet har flera aktiviteter initierats inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin. En av de aktiviteter som har genomförts är Uppmuntra frivillig kontroll av utsläpp från läkemedelsfabriker. Projektet syftade till att uppmuntra kontroll av utsläpp från läkemedelsfabriker genom införande av en miljöbedömning som bedömer hela produkten och inte bara den aktiva substansen. En miljöbedömningsmodell har utvecklats inom strategin som tar hänsyn till såväl utsläpp av läkemedelssubstans vid tillverkning som naturresursutnyttjande. Svar på skriftlig fråga om kriterier för miljöbedömning av läkemedel Socialminister besvarade en skriftlig fråga (fr. 2019/20:1518) om kriterier för miljöbedömning av läkemedel och anförde följande: har frågat mig om regeringen är beredd att låta ta fram kriterier för miljöbedömning av läkemedel så att patienter i högre grad kan välja miljövänliga alternativ på apotek – receptfritt och inom utbytes-systemet. Regeringen har arbetat aktivt för att minska spridningen av läkemedelsrester till miljön. Bland annat driver på inom EU och internationellt för ökad miljöhänsyn i läkemedelslagstiftningen, i enlighet med etappmålet till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Läkemedelslagstiftningen ställer krav på läkemedelsföretagen att dokumentera potentiella miljöeffekter från läkemedelsprodukter i samband med godkännandet av nya läkemedel. Detta betyder att miljödata rörande substanser finns för alla nya läkemedel som introducerats på den europeiska marknaden den senaste . I finns information om läkemedlens miljöpåverkan tillgänglig. har dessutom många åtgärder vidtagits för att minimera utsläppen av läkemedelsrester till miljön.