bet · H801TU14 · 2021-05-28 00:00:00 — Detta beror enligt regeringen på att trafik som bedrivs med allmän trafikplikt kan komma att bli dyrare att bedriva. Förslaget medför att kommer att få ansvara för att ta fram miljö- och klimatdifferentierade flygplatsavgifter i samråd med flygbolagen. De flygbolag som har nya flygplansflottor kommer enligt regeringen antagligen att kunna dra ekonomisk nytta av förslaget medan flygbolag med äldre flygplansflottor i högre utsträckning riskerar högre avgifter. Exempel på verksamheter som enligt regeringen bedöms kunna få högre avgifter är det renodlade fraktflyget, trafik med allmän trafikplikt och trafik med affärsflyg med mindre luftfartyg. Förslaget bedöms av regeringen inte påverka tillverkningsindustrin eller transportköparna i någon större utsträckning. Regeringen anger att förslaget i viss mån kan leda till ökade kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna, vilket kan täckas inom ramen för domstolarnas befintliga anslag. Vidare skulle tillsynskostnaderna för Transportstyrelsen kunna öka något, varvid ökade kostnader kan hanteras inom ramen för befintliga anslag. m.fl. (KD) påtalar i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 67 behovet av att införa klimatstyrande start- och landningsavgifter för att premiera dem som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3349 yrkande 25 behovet av att ytterligare utforma start- och landningsavgifter så att de blir mer miljöstyrande, och m.fl. (M) föreslår i partimotion 2020/21:3368 yrkande 16 att ytterligare miljöstyrande start- och landningsavgifter införs. I båda motionerna påtalas att detta är för att skapa ytterligare drivkrafter för omställning av flyget och uppmuntra till investeringar i mer bränslesnåla plan och inblandning av biodrivmedel. Enligt motionärerna bör Transportstyrelsens förslag att tillämpa differentierade flygplatsavgifter bli verklighet på fler flygplatser än . Motionärerna anser att förslaget kan vara till nytta även i andra länder i det globala arbetet för att minska luftfartens miljö- och klimatpåverkan. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:3893 att avslår proposition 2020/21:154 Miljöstyrande start- och landningsavgifter. Motionärerna pekar bl.a. på att regeringens förslag visserligen kan bidra till minskad miljö- och klimatpåverkan från luftfarten men att de faktiska effekterna är svåra att kvantifiera, i synnerhet sett ur ett globalt utsläppsperspektiv. Förslaget skulle enligt motionärerna kunna leda till minskad tillgänglighet på vissa flygsträckor, eftersom vissa flygbolag eller flygplanstyper som trafikerar vissa sträckor skulle belastas med fördyrande start- och landningsavgifter. Motionärerna anser att det vore oklokt av att som första och enda land införa differentierade avgifter på egen hand och att det sannolikt hade varit mer fördelaktigt om motsvarande avgiftssystem hade införts i hela EU eller världen . m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2020/21:3927 att ska anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:866) om flygplatsavgifter med den ändringen att lagen ska träda i kraft . Enligt motionärerna ger detta en hårt prövad flygbransch mer rimliga möjligheter att planera för förändringen inom ramen för en trygg och säker process och att hantera den inom ramen för ordinarie förhandlingsprocess med flygbolagen. Motionärerna pekar på att flygbranschen befinner sig i en djup akut kris och behöver att förbereda sig och ställa om. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2020/21:3966 att ska anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen om flygplatsavgifter med den ändringen att lagen ska träda i kraft . Motionärerna anser att lagändringen bör skjutas upp då flygbranschen befinner sig i ett mycket ansträngt läge till följd av pandemin covid-19. Motionärerna pekar på att även remissinstanser har påtalat behovet av ett uppskjutet ikraftträdande. Utskottet välkomnar regeringens proposition Miljöstyrande start- och landningsavgifter på vissa flygplatser i (prop. 2020/21:154). Förslaget innebär att regeringen ges möjlighet att besluta att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. Genom miljöstyrande start- och landningsavgifter differentieras avgifterna utifrån vilken miljö- och klimatpåverkan ett flygplan eller en flygning har. Det innebär att start- och landningsavgifterna kan bli högre när klimatpåverkan från flygplanen är större, och lägre om klimatpåverkan är mindre. Enligt förslaget avser lagändringen de flygplatser som omfattas av lagen om flygplatsavgifter, vilket är de största flygplatserna i landet. är dessa flygplatser och . Utskottet ser positivt på att flygplatserna och flygbolagen föreslås få en central roll i utformningen av differentieringen genom det samrådsförfarande som redan finns och som genomförs i enlighet med 8 § i samma lag. Av propositionen framgår att flera remissinstanser har lyft fram detta som någonting positivt och att ingen av instanserna har motsatt sig en sådan hantering av kravet. Det blir då i stor utsträckning flygplatserna och flygbolagen som själva får reglera hur differentieringen ska göras och vilka miljö- och klimatstyrande effekter som en differentiering lämpligen bör grunda sig på. Systemet blir då flexibelt och styrmedlet kan användas inom de områden där det vid behövs som mest. Regeringen eller Transportstyrelsen kan också besluta om ytterligare reglering om behov finns av mer involvering eller styrning. Utskottet delar regeringens uppfattning att det krävs ytterligare åtgärder för att nå de nationella och globala miljömålen och att sådana åtgärder krävs såväl nationellt som internationellt för att minska flygets påverkan på klimatet och luftkvaliteten samt för att minska flygets bulleremissioner. Utskottet anser även i likhet med regeringen att de åtgärder och regler som beslutas på internationell nivå får störst genomslag eftersom hela luftfartsbranschen då följer samma regler. är ett av de länder i världen som har goda förutsättningar att genom nationella åtgärder stimulera flyget till minskad miljöpåverkan. Det är viktigt att aktörer inom flygbranschen med höga hållbarhetsambitioner ges ekonomiska incitament till omställning. I propositionen anges att för att regeringen ska ha möjlighet att besluta om krav på miljö- och klimatdifferentierade start- och landningsavgifter, och i förlängningen uppfylla de nationella och globala miljömålen, bör ändringen träda i kraft . Utskottet delar denna bedömning och anser i likhet med regeringen att är en rimlig tidpunkt för ikraftträdandet. Utskottet välkomnar vidare vad regeringen anger om att den dock avser att utnyttja bemyndigandet som är lämplig med hänsyn till flygmarknadens situation utifrån rådande läge med anledning av spridningen av covid-19 och pandemins nuvarande mycket stora påverkan på flygtrafiken. Utskottet anser att när bemyndigandet utnyttjas är det rimligt att flygplatsernas ledningsenhet och flygbolagen ges framförhållning och tidsmässigt utrymme för att genomföra kravet och att de får möjlighet att hantera kravet inom ramen för samrådsförfarandet. Utskottet anser att regeringens förslag i propositionen är väl motiverade och ändamålsenliga. Därmed tillstyrker utskottet regeringens proposition 2020/21:154 Miljöstyrande start- och landningsavgifter och avstyrker följdmotionerna 2020/21:3893 (SD), 2020/21:3927 (M) och 2020/21:3966 (KD). I flera motionsyrkanden från den allmänna motionstiden påtalas behovet av att införa miljöstyrande start- och landningsavgifter. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns behov av detta och har, som framgår ovan, också ställt sig bakom propositionens förslag om att införa miljöstyrande start- och landningsavgifter. Dessa motionsyrkanden kan enligt utskottet anses vara i huvudsak tillgodosedda genom de föreslagna lagändringarna. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:2809 (KD) yrkande 67, 2020/21:3349 (M) yrkande 25 och 2020/21:3368 (M) yrkande 16. Framtiden för och flygplats Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om framtiden för och . Enligt tillkännagivandet ska fortsätta att vara en modern flygplats, och ett beslut om framtiden för bör tidigast tas när flyget återhämtat sig och tillförlitliga prognoser avseende flygets utveckling kan göras. Vidare bör regeringen få i uppdrag att ta fram en plan för utveckling och utökning av inklusive miljötillstånd för att säkra tillräcklig flygkapacitet i Stockholms-området baserat på tillförlitliga prognoser. Regeringen bör åter-komma senast med en plan för utveckling. Jämför reservation 3 (S, V, MP) och särskilt yttrande 1 (S, MP) och 2 (V). Infrastrukturminister och miljöminister höll en gemensam pressträff där de lämnade besked om att regeringen vill avveckla och i stället säkra nödvändig kapacitet på . Vid presskonferensen uttalade ministrarna vidare bl.a. att inför detta behöver tas bort från listan på nationellt basutbud. Eftersom Swedavia ansvarar för driften av innebär detta att Swedavia därefter kan fatta beslut om att stänga flygplatsen. Vid pressträffen redovisades att regeringen kommer att tillsätta en utredare för att ta fram allt underlag som behövs för att möjliggöra att driften av och verksamheterna vid kan avvecklas . Vidare meddelades att Swedavias till inrapporterade sammanfattning av begärd konsekvensanalys avseende förtida avveckling av Airport nu kommer att remitteras. Regeringen beslutade att utse en utredare som enligt uppdraget ska ta fram det underlag som behövs för att en avveckling av driften av och verksamheterna vid ska vara möjlig (I2021/01296). Av underlaget ska det framgå vilka beslut staten måste fatta och vilka åtgärder i övrigt man bedömer att staten bör vidta för att kunna genomföra processen på ett samhällsekonomiskt effektivt och hållbart sätt. Utredaren ska även beskriva och redovisa åtgärder för att säkra nödvändig kapacitet vid vid en avveckling av verksamheten samt ett förslag till tidsplan för processen i sin helhet och de viktigaste hållpunkterna i genomförandet. Uppdraget som ska redovisas till regeringen innefattar följande. När det gäller uppdraget att ta fram ett underlag för att genomföra den formella hanteringen av att avveckla driften och verksamheterna vid ska utredaren – analysera och redovisa hur driften och verksamheterna vid kan avvecklas formellt och beskriva de juridiska respektive ekonomiska förutsättningarna för och konsekvenserna av en avveckling av flygplatsen för de statliga verksamheterna – redovisa de kostnader och framtida värden som beräknas uppstå för staten, och för eventuella andra aktörer, t.ex. kostnader för sanering av flygplatsområdet, och framtida intäkter som uppstår vid en omvandling av området – redovisa vilka åtgärder som krävs för att sanering av flygplatsområden ska starta när beslut om att ta bort ur det nationella basutbudet är taget – redovisa en tidsplan, inklusive viktiga hållpunkter, som skapar förutsättningar för en samhällsekonomiskt effektiv avveckling. När det gäller uppdraget att ta fram underlag och förslag för att säkra samhällsviktiga flygtransporter ska utredaren – redovisa konsekvenserna och behoven för de olika samhällsviktiga flygtransporter som bedrivs på och lämna förslag på hur behoven, exempelvis patientsäkerheten, kan tillgodoses och totalförsvarets behov beaktas vid en avveckling av flygplatsen, t.ex. genom lokalisering av verksamheter till alternativa flygplatser – övergripande redovisa de ekonomiska konsekvenserna för berörda myndigheter respektive andra aktörer av de förslag som tas fram. Därutöver ska utredaren beskriva konsekvenserna av en avveckling av samt vilka åtgärder som behöver vidtas för att säkra den kapacitet som krävs på . Som underlag för sina förslag ska utredaren utgå från och redovisa befintliga översiktliga bedömningar om flygbranschens och flygtrafikens utveckling och på , även med beaktande av pandemins konsekvenser. Detta ska göras mot bakgrund av att regeringen beslutade om ett nationellt basutbud av flygplatser. är en av de flygplatserna. Syftet med det nationella basutbudet är att dessa flygplatser ska utgöra stommen i ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem och säkerställa en grundläggande interregional tillgänglighet i hela landet. gjorde ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av (bet. 2015/16:TU14, rskr. 2015/16:226). Bakgrunden till tillkännagivande var att trafikutskottet menade att flygplatsen är viktig för tillgängligheten i både och övriga landet och att därför ska fortsätta utvecklas som nav för de regionala flyglinjerna. Utskottet vill inledningsvis påminna om att som beskrivits ovan har gjort ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av . Trots detta meddelade regeringen vid en pressträff att den anser att bör stängas och att flygplatsen ska tas bort från listan över det nationella basutbudet. Som skäl anger regeringen att den ser framför sig att resandet med flyg kommer att bli mindre efter pandemin än det var innan. Utskottet tvingas därför att med all tydlighet konstatera att det som aviserades vid pressträffen står i direkt strid med tillkännagivande. Regeringen meddelade dessutom själv så sent som i sin skrivelse 2020/21:75 att tillkännagivande inte är slutbehandlat. Utskottet vill understryka att de grundläggande skälen för tillkännagivande till regeringen inte har ändrats. Det är viktigt för hela landet att säkra den framtida tillgången till snabba och effektiva kommunikationer till och från . fyller tillsammans med en viktig roll för flygtrafikkapaciteten i landet, inte minst som nav för inrikestrafiken. Utskottet anser att det och i rådande situation inte är rätt tidpunkt att ta ett beslut om en framtida flygplatsstruktur i närområde. Flyget befinner sig just nu i en av sina svåraste krissituationer någonsin på grund av covid-19-pandemin. Detta gör det extremt svårt att bedöma hur stort behovet är av flygplatskapacitet när flyget väl återhämtar sig. går utvecklingen av elflyg i passagerartrafik framåt i snabb takt. Det gör att regionala flygplatser i stadsnära lägen med elflyg kan bli ett klimatsmart alternativ för inrikes resor. I och med tillkännagivandet har regeringen ett tydligt ställningstagande från om att ska utvecklas. När regeringen nu flaggar för att man anser att förutsättningarna för flyget från skulle vara permanent förändrade behöver frågan givetvis åter diskuteras i . Utskottet delar inte regeringens uppfattning att det med den pågående pandemin som argument går att göra en bedömning av den framtida flygtrafiken som innebär att kan läggas ned. Enligt utskottets mening är det inte lämpligt att driva fram en snabbutredning om nedläggning under pågående pandemi och därigenom inte säkerställa den framtida flygtrafiken till och från . Mot bakgrund av de förhållanden som uppstått för flyget framstår regeringens besked om att avveckla som ytterst oklokt och riskerar att hota såväl näringslivet som möjligheten att bo och verka i hela landet. Utskottet anser att flygets uppstart och utveckling till och från efter pandemin måste säkras, något som kommer att föranleda behov av omfattande investeringar i , investeringar som med dagens processer riskerar att ta att färdigställa. behövs därför för att möjliggöra inrikesflygets uppstart och utveckling efter pandemin. Genom ett utskottsinitiativ föreslår därför utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att ska fortsätta vara en modern flygplats och att beslut om framtid tidigast bör tas när flyget återhämtat sig och tillförlitliga prognoser avseende flygets utveckling kan göras samt att regeringen bör få i uppdrag att ta fram en plan för utveckling och utökning av inklusive miljötillstånd för att säkra tillräcklig flygkapacitet i baserat på tillförlitliga prognoser. Regeringen bör återkomma senast med en plan för utveckling. Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet därför att ställer sig bakom det som utskottet anför ovan om framtiden för och och tillkännager detta för regeringen. Motionsförslag om och flygplats Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om och med hänvisning till det utskottsinitiativ om flygplatserna som behandlas i föregående avsnitt. Under allmänna motionstiden väcktes ett antal motioner om och . (M) påtalar i motion 2020/21:1142 behovet av att aktivt arbeta för att stärka konkurrenskraft. Motionären framhåller bl.a. att det i den flygstrategi som har tagits fram anges att det finns fog för att bygga ut flygplatsen ytterligare och att har en viktig roll som tillväxtmotor för den svenska ekonomin. (S) framför i motion 2020/21:1439 att en framtida avveckling av förutsätter att tillräcklig kapacitet för inrikesflyg på säkerställs. Motionären anser att flyget är viktigt för hela tillgänglighet och att det därför är viktigt att flyget ges goda möjligheter att verka som man främjar dess omställning. I ett läge där varken eller beräknas ha full kapacitet är det enligt motionären oklokt att låta flygbolagen behöva bekosta båda flygplatsernas verksamhet. Motionären menar att det därför är mer fördelaktigt för både miljö och näringsliv att samla flyget på . m.fl. (SD) påtalar i kommittémotion 2020/21:2044 yrkande 3 behovet av att bygga ut . Motionärerna anser att har en viss särställning och betydelse som största flygplats och utgör ett nav för nationella och internationella resor. För att och fortsättningsvis ska kunna hävda sig internationellt och ges förutsättningar att följa med i utvecklingen behöver enligt motionärerna framtidens trafikvolymer och kommande generationers flygbehov ses över. Motionärerna framhåller vidare i yrkande 4 behovet av att bevara . Motionärerna pekar på att är en av landets mest trafikerade flygplatser och att det krävs goda flygkommunikationer till och från för att fortsättningsvis ska vara attraktivt. Enligt motionärerna har de mindre flygbolagen små möjligheter att få bra slottider på och de riskerar därmed att slås ut om de tvingas konkurrera med de stora bolagen på . En nedläggning av Bomma riskerar enligt motionärerna att få stora konsekvenser. m.fl. (KD) påtalar i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 64 att Airport inte bör avvecklas utan en grundlig analys av de postpandemiska marknadsförutsättningarna. Motionärerna anser att Airport har stor betydelse för inrikesflyget och tillgängligheten till från övriga och som nav i framtidens fossilfria flyg. Motionärerna framhåller vidare i yrkande 65 att Airport inte bör avvecklas utan att kapaciteten på Airport utökas med en ny rullbana. Motionärerna pekar på att de beslut som följer bör ha ett långsiktigt perspektiv för världen efter pandemin och vara välgrundade. Om avvecklas måste en expansion av kapaciteten på enligt motionärerna ha som grundläggande förutsättning att långsiktigt kunna ta hand om den flygtrafik som normalt trafikerar . (M) framhåller i motion 2020/21:3035 behovet av att behålla . Motionären pekar på att Swedavia under rådande marknadsförutsättningar har landat i slutsatsen att det inte är affärsmässigt motiverat att driva vidare. Enligt motionären utgör framtiden för en långsiktig infrastrukturfråga som är väsentlig för hela landet, och ett beslut bör därför tas utifrån långsiktiga avväganden och inte på kort sikt i kris. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3475 yrkande 2 behovet av att initiera en Arlandaförhandling i syfte att göra flygplatsen till ledande. Motionärerna pekar på att är ett nav för tillväxt, handel och jobb i hela och att behoven av investeringar är stora. Regeringen har enligt motionärerna valt att trycka på pausknappen och inte tillåtit att lägga fram sitt slutbetänkande. Enligt motionärerna hotar regeringens passivitet och interna motsättningar kring frågan om såväl jobb som tillväxt. Motionärerna påtalar i yrkande 10 behovet av att säkerställa långsiktig tillgång till infrastruktur för flygets utveckling. Motionärerna konstaterar att flyget står inför en utveckling där el, biodrivmedel och vätgas öppnar möjligheter för fossilfritt flygande. Enligt motionärerna blir flyget i det perspektivet både snabbt, ekonomiskt och klimatsmart. För att denna utveckling ska kunna ske anser motionärerna att regeringen måste säkerställa en långsiktigt god infrastruktur avseende tillgången till flygplatser. Motionärerna framhåller i yrkande 11 vikten av att långsiktigt säkerställa goda förutsättningar för inrikesflyget till och från . Motionärerna pekar på att är betydelsefull för inrikesflyget till och från och har stor betydelse för näringslivet i hela . Frågan om framtiden för är enligt motionärerna därför inte ett enskilt ärende. Beslut om flygplatsens framtid måste i stället kopplas till en rad andra beslut rörande och . Som framgår av föregående avsnitt har utskottet ställt sig bakom ett förslag till utskottsinitiativ om framtiden för och och föreslagit ett tillkännagivande. Mot bakgrund av detta avstyrks motionerna 2020/21:1142 (M), 2020/21:1439 (S), 2020/21:2044 (SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2809 (KD) yrkandena 64 och 65, 2020/21:3035 (M) och 2020/21:3475 (M) yrkandena 2, 10 och 11. Stöd till regionala flygplatser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om de regionala flygplatserna. Utskottet framhåller de regionala flygplatsernas betydelse för olika delar av och hänvisar bl.a. till att det pågår en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna inom som ska ligga till grund för ett tydliggörande av statens roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Utskottet pekar vidare på att särskilda stödinsatser med statliga resurstillskott har gjorts till de regionala flygplatserna med anledning av den pågående covid-19-pandemin. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (C), 7 (KD) och 8 (L). Driftsstödet till icke-statliga flygplatser består av två delar, ett stöd till icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik och ett stöd till icke-statliga flygplatser utan upphandlad trafik. Driftstödet till icke-statliga flygplatser som inte har trafik under allmän trafikplikt regleras i förordning 1997:263. För att driftsstödet ska kunna beviljas och betalas ut till en specifik flygplats ska regionen anse att flygplatsen är strategiskt viktig. Stödet förutsätter vidare att regionförbundet eller i sin roll som länsplaneupprättare i respektive län har prioriterat stödet i länsplanen under aktuellt budgetår. Icke-statliga flygplatser med upphandlad flygtrafik kan ansöka om årligt statligt driftsstöd för att täcka delar av underskott i flygplatsens drift. Syftet med stödet är att bidra till att säkerställa en interregional flygtrafikförsörjning i hela landet. Driftsstödet beräknas enligt en fördelningsmodell som bygger på ett antal kostnads- och intäktsfaktorer. Stödet kan aldrig bli högre än det verkliga underskottet. Tanken är att modellen ska vara transparent och enkel i sin utformning och ge incitament att effektivisera flygplatsdriften. antog nya riktlinjer som innebär att offentligt stöd till drift av flygplatser tillåts . riktlinjer är tillämpliga på både icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik och icke-statliga flygplatser utan upphandlad trafik. Exempel på driftsstöd i är ekonomiska stöd till icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik som fördelar samt kommunala stöd till flygplatser. Statsstöd till investeringar i flygplatsinfrastruktur är tillåtet om det finns ett verkligt transportbehov och offentligt stöd är nödvändigt för att säkerställa en regions förbindelse med omvärlden. Detta omfattar alla typer av offentliga bidrag, både statliga och kommunala. Riktlinjerna definierar maximalt stöd i relation till flygplatsens storlek. Syftet är att säkerställa en så korrekt blandning av privata och offentliga investeringar som möjligt. Stödmöjligheterna är därför större för mindre flygplatser än för större. Det finns även särregler som tillåter mer stöd för flygplatser i glesbefolkade och avlägsna områden.