bet · H801TU14 · 2021-05-28 00:00:00 — Möjligheterna att starta och landa vertikalt innebär en större flexibilitet för start- och målpunkter och behovet av investeringar i infrastruktur är därför ofta begränsat. Trafikanalys rapport bereds inom . Utskottet påminner om att regeringen i budgetpropositionen aviserade tillsättandet av en för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor). Utskottet välkomnar regeringens beslut om uppdrag (I2020/02592). Av uppdraget framgår att infrastrukturministern är ordförande i som är rådgivande till regeringen, och att kommissionen har regeringens uppdrag att påskynda elektrifieringen och bidra med förslag på åtgärder som den eller andra aktörer kan genomföra. Kommissionen ska i sitt arbete beakta såväl de av beslutade transportpolitiska, näringspolitiska och energipolitiska målen som klimatmålen samt ha ett trafikslagsövergripande perspektiv där vikten av hög energieffektivitet i hela transportsystemet beaktas. Av uppdraget framgår bl.a. att kommissionen med utgångspunkt i det av Trafikanalys framtagna kunskapsunderlaget om eldrivna flygplan (dnr I2020/00185/US) kan identifiera åtgärdsområden där relevanta aktörer kan bidra för att främja utveckling och påskynda en övergång till en större användning av helt eller delvis eldrivna flygplan. uppdrag sträcker sig t.o.m. . Utskottet vill även peka på vad regeringen har redovisat i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) om att den även ska ta fram en nationell strategi för elektrifiering, där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. Arbetet med elektrifieringsstrategin respektive ska komplettera varandra när det gäller elektrifiering av transportsektorn. Utskottet vill i sammanhanget även framhålla de aktiviteter som pågår inom området när det gäller forskning och utveckling av elflyg. har fått regeringens uppdrag (N2018/02705/FÖF) att främja hållbara biobränslen för flyg och det har inrättats ett innovationskluster med inriktning på fossilfria flygtransporter 2045. Även forskning, utveckling och innovation kring tanknings- och laddinfrastruktur för flyg ingår i Fossilfritt flyg 2045. För att förlänga satsningen och därutöver vidga den till att omfatta forskning och utveckling av elflyg ökades anslaget för detta med 2021. Anslaget beräknas öka med . Bland dessa forsknings- och utvecklingsprojekt ingår , som samordnar och driver på utvecklingen och användandet av elektriska flygplan i och finansieras av och Fossilfritt flyg 2045. Utskottet välkomnar även att genom Klimatklivet beviljar stöd till flera nya åtgärder för att ytterligare bygga ut nätet av laddstationer för flyg och därmed skapa nya laddningsmöjligheter för eldrivna flygplan. Att investera i möjligheter till laddning inom olika sektorer är enligt några av flera åtgärder som bidrar till mål om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Utskottet vill även peka på att initiativet Fossilfritt utifrån beslut att göra klimatneutralt till 2045 har uppmuntrat näringslivet att utarbeta egna färdplaner för hur de kommer att vara fossilfria och öka sin konkurrenskraft. Av färdplanen för luftfartsindustrin framgår att branschen bedömer att det finns en stor långsiktig potential i att elektrifiera delar av flyget och därmed värna tillgänglighet och rörlighet som utsläppen minskar. Mot bakgrund av de insatser som initierats för att påskynda utvecklingen och underlätta införandet av elflyg finner utskottet inte anledning att ta ytterligare initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:296 (C), 2020/21:1634 (S), 2020/21:2044 (SD) yrkande 16, 2020/21:3171 (C) yrkandena 12 och 14, 2020/21:3172 (C) yrkande 16, 2020/21:3235 (L) yrkande 31 och 2020/21:3245 (L) yrkande 4. Nordiskt samarbete om elflyg Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om nordiskt samarbete om elflyg. Utskottet hänvisar bl.a. till den nordiska satsning på elflyg som initierats och till att det även har inletts andra gränsöverskridande projekt för utveckling av elflyg. Jämför reservation 24 (M, SD, L). m.fl. (L) påtalar i kommittémotion 2020/21:3245 yrkande 3 behovet av ett nordiskt samarbete för samordning av regelverk för att skapa en gemensam nordisk plattform för elflyg. Motionärerna pekar i sammanhanget på att det har bildats ett nordiskt samarbete, for (), med syftet att standardisera eldriven infrastruktur inom , utveckla affärsmodeller, skapa europeiska och globala nätverk samt utveckla elflygsteknologi som passar väder. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3475 yrkande 13 behovet av att ta fram en strategi för att samverka kring elflyg i . Enligt motionärerna blir en framtida satsning på ett fossilfritt inrikesflyg sannolikt både snabbare och billigare om på ett systematiskt sätt samarbetar med övriga nordiska länder. Motionärerna anser därför att regeringen skyndsamt bör initiera kontakter med de nordiska grannländerna i en gemensam ambition att skapa en elinfrastruktur som långsiktigt bidrar till att elflygplan kan utvecklas och till att en nordisk marknad med elflyg kan växa fram. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att skapa goda förutsättningar för att utveckla elflyget i liksom att tillvarata möjligheter till samverkan med omvärlden inom detta område. Våra nordiska grannländer arbetar liksom redan med detta och det är enligt utskottets mening av stor betydelse att gemensamt verka för en fortsatt nordisk utveckling inom området. Utskottet ser därför positivt på den nordiska satsning som lanserades för att driva på utvecklingen av elflyg, for () med finansiering från . Det nordiska nätverket arbetar med infrastruktur, industrifrågor och nya affärsmodeller. med ekonomiskt stöd från bl.a. . Nätverket har följande medlemmar: Fossilfritt flyg 2045, Heart Aerospace, Elfly, NISA, SAS, , , Svenska Regionala Flygplatser, BRA, Icelandair, , Airports, Avinor, Swedavia och Finnavia. Inom nätverket pågår arbete som rör en nordisk standard för elflygets infrastruktur, affärsmodeller för att koppla samman regioner, utveckling av teknik för nordiskt klimat och regionala flygfält och skapande av ett europeiskt och globalt samarbete kring elflyg. Arbetet projektleds av . Mer information finns på . Utskottet vill även peka på att det därutöver också finns gränsöverskridande projekt för utveckling av elflyg. Som exempel kan nämnas att det i finns en testarena för elflyg som kallas och är gemensam med flygplatser i . Det statliga bolaget kommer att bidra med laddstationer för elflyg. Ett annat exempel är att AB Dalaflyg, och har beviljats stöd från Klimatklivet för att installera laddstationer i ett projekt som innebär att ett nät av laddning byggs inom Dalaregionen, längs med och i . Insatsen bidrar till att flygskolor och regionala flyg successivt kan växla över till eldrift och utbyggnaden av laddinfrastruktur beräknas vara färdig . (ett av Nordiska ministerrådets officiella gränsregionala samarbetsorgan, som omfattar de tre österbottniska landskapen i samt och i ) har också tagit initiativ till elflygsprojeket Fair (Finding Innovations to Accelerate Implementation of ), som ska arbeta med kunskapshöjning om elflygets regionala effekter, förbereda flygplatser för elflyg och utveckla nya innovativa produkter, tjänster och affärsmodeller för elflyg. Projektet pågår till och har en budget på , varav EU finansierar via programmet Interreg Botnia-Atlantica. Mot bakgrund av att bl.a. ovan beskrivna insatser har inletts för att främja utvecklingen av elflyg i såväl som finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:3245 (L) yrkande 3 och 2020/21:3475 (M) yrkande 13. Ökad säkerhet vid flygresor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om särskilda utbildningskrav på piloter som flyger fallskärmshoppare, om luftfartsskydd och om alkoholtester av piloter och besättningspersonal. Utskottet hänvisar till gällande internationella regelverk för säkerhet inom luftfarten. Jämför reservation 25 (SD) och 26 (KD). och (båda SD) anser i motion 2020/21:1011 att det bör utredas om det ska krävas en formell utbildning för piloter som flyger fallskärmshoppare. Motionärerna pekar på att det utöver ett certifikat för privatflygning med flygplan och 200 timmars flygtid inte krävs att piloten har någon särskild behörighet för att flyga med fallskärmshoppare. Enligt motionärerna är detta en ordning som medför att det vilar ett orimligt stort ansvar på respektive fallskärmsklubb och för hur verksamheten bedrivs och vilka färdigheter piloten har. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2044 yrkande 7 vikten av en trygg och säker flygindustri. Motionärerna pekar på behovet av att genomföra säkerhetsarbete för att förebygga bl.a. kapningar, attentat och nya typer av ideologisk brottslighet. Motionärerna vill att säkerheten ska ökas och nya rutiner införas för att underlätta resandet både inom och utanför . Motionärerna påtalar vidare i yrkande 9 behovet av ökad säkerhet på direktlinjer. Enligt motionärerna behöver resandet förenklas och säkerheten ökas, bl.a. när det gäller direktlinjer från och resor till och efter dess utträde ur EU. Vidare framhålls i yrkande 10 behovet av stärkta nykterhetskontroller på flygplatser. Enligt motionärerna har trenden med nykterhetskontroller inom flyget minskat. Regelbundna kontroller fungerar enligt motionärerna proaktivt för piloter och övrig personal och genererar ett ökat förtroende för flygpersonal och flygbolag. Motionärerna vill därför att resurserna till polisen ska utökas för ett ökat antal nykterhetskontroller i nära anslutning till flygplatser. Motionärerna föreslår i yrkande 12 att ett förtydligande i luftfartslagen och luftfartsförordningen snabbutreds. Motionärerna pekar på att flygindustri har fått uppleva en ny typ av brottslighet där förövaren utför sabotage genom att aktivt och uppsåtligt motsätta sig flygpersonalens anvisningar om säkerhetsrutiner. Detta har bl.a. skett för att förhindra verkställande av utvisningar och motionärerna menar att ett problem är att den nuvarande luftfartslagen inte är tillräckligt tydlig när det kommer till sådana fall. Motionärerna efterfrågar därför i yrkande 13 en snabbutredning av möjligheten att öka minimistraffet i luftfartslagen. Den nuvarande luftfartslagen och luftfartsförordningen är enligt motionärerna inte tillräckligt långtgående och det behöver därför skyndsamt ses över vilka gärningar som ska anses straffbara. m.fl. (KD) påtalar i kommittémotion 2020/21:2805 yrkande 5 behovet av att införa ett krav på alkoholtester för piloter och besättningspersonal vid på- och avstigning på flyget. Motionärerna pekar på att det inte är möjligt för ett enskilt land att ha egna regler för kontroll av piloter och anser att därför bör verka inom den internationella flygorganisationen för att skapa ett regelverk som möjliggör nykterhetskontroller av piloter vid flygningar till och från de länder som önskar detta. Krav på utbildning för att flyga fallskärmshoppare När det gäller motionsförslaget om krav på utbildning för att flyga fallskärmshoppare kan utskottet konstatera att inte har rådighet över de krav som ställs på piloter; det måste ske inom ramen för samarbetet med EU och . Utskottet vill dock i sammanhanget framhålla betydelsen av säkerhet vid alla luftfartstransporter och vikten av att det sker ett kontinuerligt arbete för att upprätthålla en mycket hög nivå. Transportstyrelsen, som är den svenska myndigheten med tillsynsansvar för bl.a. luftfarten, presenterade så sent som en rapport om Transportstyrelsens säkerhetsöversikt för luftfart 2019. I rapporten redovisas att de som omkom och skadades allvarligt uteslutande fanns inom fritidsverksamheten. Åtta fallskärmshoppare och deras pilot omkom i en olycka i . Med anledning av denna mycket tragiska olycka har Transportstyrelsen redovisat att man har fokuserat särskilt på säkerhetsarbetet inom privatflyget vid flygning med fallskärmshoppare. Utskottet välkomnar vad som redovisas i rapporten om att ett antal åtgärder har initierats i samverkan med . I detta ingår bl.a. följande: – Utbildningar för piloter och fallskärmshoppare har förstärkts i syfte att rikta in sig på orsakerna till olyckor och vikten av att följa etablerade procedurer. – har fått i uppdrag att ta fram en plan med tillhörande aktiviteter för att minimera risken för att liknande allvarliga olyckor ska kunna hända igen. Planen och aktiviteterna innehåller bl.a. förstärkt stöd till de piloter som flyger fallskärmshoppare. – Utbildningsinsatser för piloter har påbörjats och kommer att fortgå framöver. Detsamma gäller utbildningar för att säkerställa att hopparna har tillräckliga kunskaper kring förflyttning i flygplanet under flygning. – Flera möten har hållits med och myndigheten upplever att samarbetet med förbundet är gott. – Ett arbete med att uppdatera de nationella föreskrifterna för fallskärmshoppning har initierats. Inom ramen för har följande aktiviteter för att höja flygsäkerheten genomförts: – ett initiativ för att höja kompetensen för instruktörer inom flygning med ultralätta plan – start av en studie av de bakomliggande faktorerna för luftrumsintrång – flera träffar med flygklubbar för att komma till rätta med bekymmersamma attityder till gällande bestämmelser – ett stort arbete för att uppdatera det omfattande flygsäkerhetsmaterial riktat till den allmänna luftfarten som myndigheten gav ut –2009 och en omstart framöver under namnet H50P 2.0. Utskottet anser att det är angeläget att detta gemensamma arbete fortgår för att därigenom minska riskerna för att nya olyckor ska inträffa. Mot bakgrund av pågående insatser finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2020/21:1011 (SD). Luftfartsskydd samt brott mot luftfartslagen och Utskottet kan konstatera att luftfartsskyddet och tillhörande regelverk i hög grad styrs av internationella regler, och som en följd av händelserna i tillkom också gemensamma bestämmelser inom EU. Det gemensamma återfinns i förordning (EG) nr 300/2008 och förordning (EU) nr 2015/1998. Luftfartsskydd, eller security som det heter på engelska, handlar om de åtgärder som syftar till att förhindra kriminella och olagliga handlingar riktade mot flyget. Målet för luftfartsskyddet är att skydda passagerare, besättning, markpersonal, allmänhet och egendom från olagliga handlingar. Med olagliga handlingar avses t.ex. brottsliga angrepp såsom sabotage, kapningar och gisslantagningar. När det gäller luftfartsskydd ansvarar Transportstyrelsen för tillsyn över de verksamhetsutövare som omfattas av det nationella säkerhetsprogrammet och tillståndsärenden, vilket bl.a. innebär utfärdande av säkerhetsgodkännanden. Transportstyrelsen ansvarar vidare för internationellt arbete, föreskriftsarbete samt den registerkontroll som genomförs vid en säkerhetsprövning av en person som t.ex. ska arbeta på en flygplats. Regeringen har utsett Transportstyrelsen till den myndighet som har till uppgift att utveckla och ansvara för nationella säkerhetsprogram. I programmet finns samtliga styrande krav för luftfartsskyddet samlade. Programmet innehåller en informationsdel samt föreskrifterna i serien SEC som publiceras i . I 5 kap. luftfartslagen (2010:500) finns regler som rör luftfartygs befälhavare och besättning samt tjänstgöring ombord. Den nu gällande luftfartslagen infördes och ersatte då en tidigare luftfartslag (1957:297) (prop. 2009/10:95, bet. 2009/10:CU15, rskr. 2009/10:295). Genom den nya lagen infördes bl.a. nya regler som innebar att den passagerare som inte rättar sig efter vad befälhavaren bestämmer om ordningen ombord kan dömas till böter eller fängelse . Även med de tidigare reglerna var det straffbart att inte rätta sig efter vad befälhavaren bestämmer om ordningen ombord, men straffet var då begränsat till böter. De nya reglerna innebar därmed en skärpning. Som skäl för förslaget pekade regeringen bl.a. på att flygföretag såväl nationellt som internationellt fått ökade problem med s.k. oregerliga passagerare ombord på sina luftfartyg. Regeringen pekade vidare på att begreppet oregerliga passagerare innefattar en rad olika beteenden samt att sådana passagerare i vissa fall kan utgöra en allvarlig fara för flygsäkerheten och luftfartsskyddet då de genom sitt beteende kan dra till sig så mycket av kabinpersonalens uppmärksamhet att andra incidenter inte observeras eller kan hanteras på ett snabbt och bra sätt, vilket därigenom kan orsaka ett tillbud eller en olycka. Regeringen redovisade vidare att samtliga remissinstanser som uttalat sig i saken var överens om att det behövdes en kraftfullare reaktion än den som stod till buds enligt den då gällande ordningen. Regeringen konstaterade vidare att problemen med oregerliga passagerare inte är vanliga men att de lätt blir allvarliga när de inträffar och att enbart en bötespåföljd kan framstå som alltför lindrig i förhållande till brottets allvar. I 13 kap. 4 § 10 luftfartslagen finns regler om att passagerare som uppsåtligen eller av oaktsamhet inte åtlyder vad befälhavaren bestämmer om ordningen ombord kan dömas till böter eller fängelse . I sådana fall där det brott som begås ska klassificeras som luftfartssabotage finns regler om detta i som innebär att påföljden kan bli upp till fängelse. Utskottet finner inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2020/21:2044 (SD) yrkandena 7, 9, 12 och 13. Alkoholtester av piloter och besättningspersonal Utskottet har behandlat frågor om alkoholkontroller inom luftfarten vid ett flertal tidigare tillfällen, (bet. 2019/20:TU12). Utskottet vill liksom tidigare framhålla vikten av att fortsätter att värna om en hög flygsäkerhetsnivå och att det på såväl nationell som internationell nivå säkerställs att piloter inte är onyktra i samband med flygningar. Utskottet vill peka på att den europeiska flygsäkerhetsbyrån har tagit fram ett antal rekommendationer för att förstärka flygsäkerheten. Enligt rekommendationerna ska medlemsstaterna utföra nationella alkoholtester baserat på slump eller riskbaserat, och kommer att göra analyser av flygbolagen så att riskbaserad tillsyn kan utövas. Utöver bestämmelserna i lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov beslutade regeringen om genomförandet av nya EU-bestämmelser. Kommissionens förordning (EU) 965/2012 har ändrats genom förordning (EU) 2018/1052 på så sätt att krav införs på obligatoriska alkoholkontroller av flyg- och kabinbesättning i samband med s.k. rampinspektioner av luftfartyg. Bestämmelserna tar alltså sikte på flyg från andra länder då det är sådana som omfattas av rampinspektioner. För del är det som utför kontroller med stöd av lagen om alkoholutandningsprov. har därför pekats ut av regeringen som ansvarig myndighet för att utföra alkoholkontrollerna även i rampinspektionerna. Regeringen införde också en bestämmelse om att ska lämna uppgifter om resultatet av alkoholkontrollerna vid rampinspektionerna till Transportstyrelsen. Utskottet vill framhålla vikten av att fortsätter att vara pådrivande i flygsäkerhetsfrågor och att det på såväl nationell som internationell nivå säkerställs att piloter inte är onyktra i samband med flygningar. Utskottet finner inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2020/21:2044 (SD) yrkande 10 och 2020/21:2805 (KD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika flygplatsrelaterade frågor. Utskottet hänvisar bl.a. till att det är upp till Swedavia som ägare till de nationella flygplatserna att besluta i namnfrågor. När det gäller frågan om arbetsuniformer vid statliga flygplatser hänvisar utskottet till gällande regler om arbetskläder. Jämför reservation 27 (SD). (SD) framhåller i motion 2020/21:547 behovet av att installera vattenpåfyllningsstationer inne på statligt ägda flygplatser i . Motionären pekar på att restauranger och servicebutiker på flygplatser tar ut höga priser för mat och vatten och att detta innebär höga kostnader för familjer. Motionären anser att Swedavia bör åläggas direktiv att tillhandahålla påfyllningsfontäner så att resenärerna får möjlighet att ta med tomma plastflaskor genom säkerhetskontrollerna för att sedan fylla på dessa inne på flygplatsen. och (båda L) föreslår i motion 2020/21:1513 att namnet på Airport ändras till . Motionärerna pekar på att hjältemod hedras på olika sätt globalt och att få svenskar har haft en så stor betydelse genom sina gärningar. Motionärerna pekar vidare på att många länder hedrar sina mest förtjänstfulla medborgare genom att döpa viktiga flygplatser efter dem och att ett namn på en flygplats blir välkänt av allmänheten. (L) föreslår i motion 2020/21:1522 att flygplats döps om till (Airport). Motionären pekar på att , som levde i , bedrev en kamp mot nazismen och att hans livsverk är enastående och förtjänar att kommas ihåg. Enligt motionären skulle ett namnbyte till bli en tydlig internationell symbol för en välkomnande stad som står öppen för världen och som kämpar mot alla former av förtryck. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:2044 yrkande 8 att arbetsuniformer på statliga flygplatser ska vara fria från politiska och religiösa budskap. Motionärerna vill att personer som reser till och från ska bemötas med respekt och professionalism samt att arbetande personal på ett enkelt sätt ska kunna kännas igen utifrån både profession och identitet. Enligt motionärerna ska därför uniformer för personal som arbetar på statliga flygplatser utformas neutralt, men även med betoning på säkerhet, öppenhet och igenkännbarhet för kollegor och resenärer Möjlighet att fylla på vatten på flygplatser Det statliga bolaget bildades och driver och utvecklar tio flygplatser som bildar det nationella basutbudet av flygplatser i . När det gäller möjligheten att fylla på vatten på Swedavias flygplatser har utskottet fått uppgift från bolaget om att det på sedan ungefär finns ett tiotal särskilda, tillgänglighetsanpassade, vattenstationer i terminalerna som resenärerna passerar på väg ut till gaterna. På Swedavias övriga flygplatser finns det antingen en vattenkran efter att resenärerna har passerat säkerhetskontrollen eller möjlighet att fylla på vatten inne på toaletterna. Utskottet finner därför inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2020/21:547 (SD). Byte av namn på flygplatser Utskottet har återkommande behandlat motioner om byte av namn på svenska flygplatser och utskottet har då avstyrkt sådana motionsförslag, (bet. 2019/20:TU12). Utskottet kan liksom tidigare konstatera att internationell luftfartsstandard har bestämt att orienteringen för flygplatser i världen ska ske utifrån ortsnamn. Utskottet kan i sammanhanget även påminna om att Swedavia, i egenskap av ägare till flygplatsen, har att göra nödvändiga avvägningar med hänsyn till verkets ekonomi och andra förhållanden som exempelvis marknads- och namnfrågor. Utskottet vill liksom tidigare också peka på att en flygplats namn ofta är ett starkt varumärke kopplat till destinationen och att ett byte av ett känt och inarbetat varumärke måste vara väl genomtänkt och affärsmässigt. Vidare påtalar utskottet åter att flygresenärer inte reser till en flygplats utan till en destination. Människor i världen har generellt en begränsad geografisk kunskap som sträcker sig till att eventuellt känna till världens länder och huvudstäder och andra viktiga städer. och ligger ur ett globalt perspektiv i periferin. Namnet på en flygplats bör beskriva var flygplatsen ligger både för människor i andra länder (/) och för svenskar (/) och vad det är för verksamhet och funktion, både i och utomlands (Airport). Risken finns att och inte är tillräckligt internationellt välkända för att de flygplatserna ska klara av att bära ett personnamn och ändå vara välkända som destinationernas flygplats.