bet · H901TU1 · 2021-12-03 00:00:00 — Motionärerna pekar på att det finns ett stort behov av att rusta och bygga ut järnvägen och att det råder brist på bantekniker, spårsvetsare samt el-, signal- och teletekniker som kan göra detta. För att möjliggöra detta föreslås få ett utökat anslag med för att kunna anställa upp till 200 studerande på deltid . Inom sjöfarten handlar det enligt motionärerna framför allt om att möjliggöra för redan yrkesverksamma som blivit arbetslösa att få fortbildning för att kunna fortsätta inom sjöfarten men inom andra verksamheter. För detta föreslår motionärerna ett tillskott på för att kunna utöka utbudet av relevanta kurser. Motionärerna föreslår även att ett nytt anslag, Godspendlar, införs och ska tillföras . Motionärerna menar att den politiska ambitionen att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart inte har fungerat. Ett sätt att i närtid kunna stimulera en överflyttning vore enligt motionärerna att inrätta tåglinjer för godstransporter på järnväg, s.k. godspendlar. Motionärerna föreslår slutligen att ett nytt anslag, Konverteringsstöd för begagnade bilar, ska anvisas 2022. Enligt förslaget ska en konverteringspremie utbetalas till de som konverterar en befintlig fossildriven bil till drift med förnybara bränslen som etanol och biogas. Motionärerna pekar på att behöver öka omställningstakten för att uppnå fossilfria transporter och att många inte har råd att köpa nya miljövänliga bilar och därmed ta del av befintlig klimatbonus. För många, inte minst på landsbygden, saknas dessutom alternativa möjligheter till bilen som att resa kollektivt. föreslår motionärerna sammantaget en ökning av anslagen inom utgiftsområde 22 med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) betonas att bra kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. I yrkande 1 föreslår motionärerna anslagsanvisning . Motionärerna framför att bör ges i uppdrag att i samarbete med kommuner och regioner arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror (yrkande 77). För att öka säkerheten vid järnvägsstationer föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med . Motionärerna föreslår att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ska ökas med sammanlagt . I detta ingår en ökning med för att öka vägunderhållet, en ökning av bidraget för drift av enskilda vägar med och en ökning med för bärighet och tjälsäkring. Motionärerna föreslår en minskning av anslaget med för miljökompensation till järnvägen och regeringens föreslagna engångssatsning om för ett ökat underhåll av järnvägen. Motionärerna framhåller särskilt behovet av resurser för väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden (yrkande 23). Motionärerna anser att nya isbrytare bör finansieras via anslag (yrkande 40). Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål med . I detta ingår för att finansiera anskaffningen och driften av isbrytare som anslaget föreslås minskas med när det gäller uppdatering av övriga flotta. Motionärerna framhåller i likhet med vad som även anförs i kommittémotion 2021/22:4219 yrkande 15 att de vill värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Motionärerna föreslår därför en ökning med till anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser. Motionärerna framhåller behovet av att främja trafiksäkerhet för cykling (yrkande 57). För att förbättra trafiksäkerheten relaterad till cyklister och det tillhörande forskningsläget föreslår motionärerna att anslaget 1:9 ökas med till verksamheten vid myndighetens cykelcentrum. Motionärerna pekar på att sjöfartsstödet är en del i att skapa goda och konkurrenskraftiga förutsättningar för svensk sjöfart och innebär att de kostnader som arbetsgivare i sektorn har för arbetsgivaravgifter och sociala avgifter återbetalas. Detta kallas ibland för nettomodellen. Motionärerna påtalar att stödet sänktes och anser att detta var olyckligt. Motionärerna vill att nivån i nettomodellen återinförs och föreslår därför en ökning av anslaget 1:15 Sjöfartsstöd med . Motionärerna avvisar regeringens satsning på internationell tågtrafik och föreslår därför en minskning av anslaget 1:16 Internationell tågtrafik med . Motionärerna framhåller behovet av en fortsatt utbyggnad av bredband (yrkande 78). Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation med . Till stöd för utbyggnaden av infrastruktur till det kommande elflyget föreslår motionärerna ett nytt anslag, Stöd för utbyggd infrastruktur elflyg, och att detta tillförs . föreslår motionärerna sammantaget en ökning av anslagen inom utgiftsområde 22 med jämfört med regeringens förslag. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2021/22:3957 en anvisning av anslagen inom utgiftsområde 22 . Motionärerna föreslår en satsning för att anpassa vägnätet för längre lastbilar och att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur därmed ökas med . Motionärerna konstaterar vidare att det behövs en insats för att förbättra standarden på vägar där hastighetsbegränsningen av trafiksäkerhetsskäl har behövt sänkas . Motionärerna föreslår därför att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas med för detta ändamål. För att förstärka utbyggnaden av bredband föreslår motionärerna att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ökas med jämfört med regeringens förslag. I syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen föreslår motionärerna vidare att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen reduceras på vissa myndigheter enligt följande: • anslaget 1:3 minskas med • anslaget 1:9 minskas med • anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas med • anslaget 1:13 Trafikanalys minskas med • anslaget 2:1 minskas med . föreslår motionärerna sammantaget en ökning av anslagen inom utgiftsområde 22 med 1 jämfört med regeringens förslag. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottets majoritet anför i betänkande 2021/22:FiU1 s. 56 f. om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för trafikutskottets ställningstagande i detta betänkande. Regeringens förslag i budgetpropositionen till anslag innebär att sammanlagt ca anvisas för utgiftsområde 22, varav till transportpolitiken och till politiken för informationssamhället. Genom ett yttrande till finansutskottet ställde sig trafikutskottet bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer (yttr. 2021/22:TU1y). , lämnade avvikande meningar. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag som inom utgiftsområde 22 inte skiljer sig från vad som föreslås i budgetpropositionen. Utskottet ställer sig därför bakom det förslag som regeringen presenterar i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer när det gäller storleken på medelstilldelningen för anslagen, anslagsvillkor, anslagsändamål, bemyndiganden m.m. och utskottet föreslår därmed bifall till propositionens förslag. I det följande redovisas utskottets ställningstagande till regeringens förslag i budgetpropositionen till medelsfördelning och till de frågor som har förts fram i motioner i samband med lämnade förslag till alternativa medelsanvisningar. Då ledamöterna från , under utskottets beredning har frånfallit yrkandena i de egna budgetmotionerna finner utskottet inte någon anledning att i detta sammanhang fördjupa sig närmare kring dessa anslagsförslag. Utveckling av statens transportinfrastruktur Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av en väl-fungerande infrastruktur som bidrar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Välriktade investeringar i transportinfrastrukturen är en grundläggande del av samhällsbygget som skapar framtidstro och förbättrar tillgängligheten till bostäder, arbete, service och kultur. vill utskottet understryka att transportsystemets utveckling är central för att klimatmål ska kunna nås. Den nationella plan för transportinfrastruktur som gäller nu och fram till dess att beslutet om en ny nationell plan fattas beslutades och redovisas närmare i skrivelsen 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029. Planen innebar en angelägen ambitionshöjning jämfört till följd av en höjd planeringsram. Det föreslagna anslaget för satsningar på utveckling av statens infrastruktur har sin grund i denna ekonomiska ram. Utskottet vill därtill påminna om att beslutade om ytterligare förstärkningar (prop. 2020/21:151, bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). När det gäller resurser till utveckling av det statliga transportsystemet innebär beslutet en långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2033, varav för utveckling av transportsystemet. Jämfört med gällande planperiod 2018–2029 innebär den nya ekonomiska ramen en ökning i fasta priser. Förslaget innebär även att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsobjekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter, ska uppgå till för perioden –2033. Efter riksdagsbeslutet om ekonomiska ramar har arbetet med den s.k. åtgärdsplaneringen fortsatt. Det innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att upprätta ett förslag till en trafikslagsövergripande nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen för perioden –2033. Uppdraget redovisas till och regeringen planerar att besluta om en ny nationell plan , vilket utskottet emotser med stort intresse. När det gäller motionsförslaget om ett statligt stöd till godspendlar på järnväg kan utskottet notera att infrastrukturministern i ett interpellationssvar som lämnades om att inrätta godspendlar för transporter på järnväg (ip. 2020/21:126) hänvisade till att regeringen har tagit initiativ kring detta, bl.a. som del i verkställandet av den nationella godstransportstrategin. Ministern pekade även på att har en miljökompensation på tillförts med syftet att flytta över godstransporter från väg till järnväg och att regeringen har föreslagit en utökning så att avsätts för en fortsatt miljökompensation –2025. Vidare konstaterades att har uppdraget att intensifiera arbetet med att främja intermodala järnvägstransporter och föra dialog med olika aktörer om möjligheterna att på olika sätt få till stånd en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg. har även undersökt vilka hinder som finns för ökade intermodala järnvägstransporter och beskrivit vad som kan göras. Ministern pekade också på att en ny godspendel kör en gång mellan och hamn och att hamnen har som ambition att öka antalet avgångar till tre och därefter till fem avgångar . Ministern framhöll slutligen sin ambition att fortsätta arbeta för att underlätta för att fler godstransporter ska kunna genomföras med tåg. Om anpassningar av vägnätet för längre lastbilar När det gäller motionsförslaget om en satsning för att anpassa vägnätet för längre lastbilar kan utskottet konstatera att det återkommande har behandlat motionsförslag om detta och att även har beslutat om tillkännagivanden på området. Utskottet noterar vad som anges i budgetpropositionen om att det har genomförts bärighetsåtgärder för att säkerställa vägnätets robusthet och bibehålla kapaciteten och att huvuddelen av de tunga vägtransporterna går på de större vägarna som är dimensionerade för att klara tunga laster. Utskottet noterar vidare redovisningen av att av det statliga vägnätet håller de högsta bärighetsklasserna BK1 eller BK4 och att av trafikarbetet går på dessa vägar. Utskottet konstaterar också att det i den nationella planen för transportinfrastrukturen har fördelats medel för bärighetsåtgärder för en angelägen och successiv utbyggnad av ett vägnät för tyngre transporter. öppnades för hela det statliga vägnätet ytterligare för BK4, utöver de som öppnats tidigare. Detta medför att av det statliga vägnätet öppnats för BK4. Om satsningar på cykel Utskottet påminner om att satsningar på cykel i trimnings- och miljöåtgärder ingår i den nuvarande nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 och innebär ett tillskott med ca . Dessa satsningar innebär bl.a. att kan genomföra åtgärder för att möjliggöra pendling med cykel inom eller mellan ett fyrtiotal större tätorter och skapa sammanhängande stråk. Utskottet vill peka på det som framhålls i uppdrag att upprätta ett förslag till en trafikslagsövergripande nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen perioden –2033 om behovet av utökade satsningar på cykelåtgärder i hela landet. Utskottet noterar att enligt uppdraget också ska föreslå hur medlen kan fördelas till samfinansiering av cykelåtgärder på de statliga vägar som ingår i länsplanerna. Om konverteringsstöd för begagnade bilar När det gäller motionsförslaget om konverteringsstöd för begagnande bilar påminner utskottet om att ett liknande förslag behandlades av utskottet (bet. 2020/21:TU9). Utskottet anser liksom tidigare att det är positivt att regeringen har gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett konverteringsstöd. Utskottet vill vidare uppmärksamma att det inom utgiftsområde 20 föreslås att en premie för konvertering av bilar från fossil drift till biodrivmedel eller biogas bör införas för att minska utsläppen från den befintliga fordonsflottan. För att stimulera omställningen till hållbara förnybara bränslen föreslås därför en ekonomisk kompensation för merkostnaden som uppstår för bilägare vid besiktning av en bil som drivs med gas jämfört med andra drivmedel. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av landets vägar och järnvägar är en förutsättning för att säkra transportsystemets fortsatta funktionalitet och tillgänglighet. Utskottet ställer sig bakom att det , utöver med anledning av den senaste infrastrukturpropositionen, tillförs ytterligare för vidmakthållande av transportinfrastrukturen genom en extra satsning på infrastruktur med fokus på bl.a. det finmaskiga vägnätet på landsbygden. Det utökade vägunderhållet ska främja en hållbar regional utveckling och goda levnadsvillkor på landsbygd. Likaså ställer sig utskottet bakom en förstärkning av järnvägsunderhållet med . När det gäller satsningar för att förstärka såväl väg- som järnvägsunderhållet vill utskottet påminna om att beslutade om totalt till vägunderhåll –2020 med syftet att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor i gles- och landsbygder (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104). har därefter med anledning av förslag i vårändringsbudgeten beslutat att satsa totalt på underhåll, varav till bidrag för drift av enskilda vägar (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Efter förslag i budgetpropositionen beslutade att förlänga och utöka satsningen på statsbidrag till enskild väghållning till –2022. Efter förslag i en extra ändringsbudget avsattes , riktat till vägunderhåll på landsbygden och efter förslag i budgetpropositionen satsas ytterligare –2023 för vägunderhåll på landsbygden. Utskottet ser positivt på dessa satsningar och anser att en väl fungerande väginfrastruktur ökar landsbygdens tillgänglighet och konkurrenskraft men också säkrar väl fungerande vägtransporter i hela landet, vilket är viktigt för såväl den nationella som den regionala tillväxten. Vad gäller järnvägsunderhåll påminner utskottet om att med anledning av förslag i vårändringsbudgeten beslutade att satsa totalt på underhåll, varav till järnvägsunderhåll på landsbygden för att främja godstransporter (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Efter förslag i budgetpropositionen förlängdes och utökades satsningen på järnvägsunderhåll på landsbygden till –2022. Efter förslag i en extra ändringsbudget avsattes till järnvägsunderhåll. Satsningen genomfördes som en följd av den pågående pandemin. Efter förslag i budgetpropositionen satsades ytterligare –2023 på underhåll av statliga järnvägar i hela landet. Dessa medel bidrar till att stärka järnvägens tillförlitlighet och möjligheter till klimatsmarta transporter av både gods och människor. När det gäller vidmakthållande av vägar och järnvägar vill utskottet slutligen peka på att det i uppdraget till att upprätta ett förslag till en trafikslagsövergripande nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen för perioden –2033 anges att särskilt ska redovisa vilka effekter och konsekvenser föreslagna satsningar bedöms få för olika väg- och bantyper enligt indelning av väg- och järnvägsnätet. Effekter ska beskrivas för såväl regional som långväga person- och godstrafik och förslaget till plan ska även redogöra för vilka större reinvesterings- och underhållsåtgärder som planeras att genomföras. Enligt direktiven ska inriktningen vid planering av underhållsåtgärder vara att andelen förebyggande underhåll ska öka för att minska behovet av avhjälpande underhåll. Vidare ska vid planering av åtgärder utgå från långsiktig hållbarhet i alla dess dimensioner, miljömässig, social och ekonomisk, inklusive samhällsekonomisk lönsamhet. Det är därmed viktigt att beakta anläggningens livscykel, däribland klimatförändringarnas påverkan på infrastrukturen. Åtgärder ska även planeras och genomföras med en välavvägd balans och med hänsyn till behovet av att upprätthålla en god framkomlighet och tillgänglighet i hela landet samt att miljömålen nås. I direktiven framhålls att en robust och pålitlig järnvägsanläggning, för såväl det hög- som det lågtrafikerade järnvägsnätet, är en av flera förutsättningar för överflyttning av transporter från väg till järnväg. Vidare ska vid planering av underhållsåtgärder i vägnätet särskilt beakta behovet av att såväl hög- som lågtrafikerade vägar underhålls och särskilt beakta behovet av att underhålla vägar i det perifera vägnätet. Utskottet välkomnar den redovisade inriktningen. Om banavgifter på järnväg Utskottet har återkommande behandlat motionsförslag om sänkta banavgifter, (bet. 2020/21:TU16). Utskottet konstaterade då att regleringen av uttaget av avgifter i järnvägslagen (2004:519) grundar sig på EU-rättsliga regler och att dessa regler har omarbetats bl.a. genom och rådets direktiv /34/EU av om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (SERA-direktivet), som bl.a. anger att banavgifterna minst ska täcka de kostnader som uppstår som en direkt följd av järnvägstrafiken. Utskottet pekade vidare på att regeringen har uttalat att möjligheterna att vidta mer genomgripande åtgärder när det gäller banavgifter är begränsade av att banavgiftsuttaget utgår från EU-lagstiftning. Utskottet pekade även på att Transportstyrelsen har uppgett att intäkterna från banavgifterna motsvarade av kostnader för drift och underhåll 2017 och att de svenska banavgifterna enligt Transportstyrelsen hör till de lägsta i . Utskottet noterar att infrastrukturministern i en interpellationsdebatt pekade på minskade banavgifter jämfört med året innan och att detta beror på minskad trafik under covid-19-pandemin (ip. 2020/21:505). Statsrådet pekade vidare på att EU till följd av pandemin har öppnat för möjligheten att som en krisåtgärd sänka banavgifter. Regeringen har sedermera i höständringsbudgeten 2021 förslagit en ändring i järnvägslagen som möjliggör en tillfällig nedsättning av banavgifterna som omfattar den del av järnvägsinfrastrukturen som förvaltar (prop. 2021/22:2). Regeringen pekar på att spridningen av covid-19 har drabbat operatörer av såväl persontrafik som godstrafik på järnväg. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna och kompensera för sänkningen av operatörernas banavgifter föreslås därför en ökning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur under innevarande år med . Om bidrag till underhåll av enskilda vägar De enskilda vägarna är en stor del av vägnätet i landsbygden och de spelar en stor och viktig roll i vägtransportnätet då de utgör kapillärer som ansluter mot de större statliga vägarna. Det är viktigt att vägunderhållet bidrar till att säkerställa funktionaliteten även på dessa vägar och bidrar till en god tillgänglighet för både medborgare och näringsliv oavsett var människor bor eller arbetar i . De anslagna medlen till bidrag för drift av enskild väg utgör därför en viktig förutsättning för att tillgodose transportbehov för fast boende, näringsliv och det rörliga friluftslivet. Satsningar på bärighet och tjälsäkring på det enskilda vägnätet är angelägna för utvecklingen av landsbygden. Utskottet påminner i sammanhanget om att satsningen på statsbidrag till enskild väghållning förlängdes genom budgetpropositionen och utökades till –2022, dvs. Utskottet vill vidare framhålla att det genom beslut med anledning av den senaste infrastrukturpropositionen fastställdes en utökad planeringsram –2033 för drift, underhåll och reinvesteringar av statliga vägar inklusive bärighet och tjälsäkring samt statlig medfinansiering till enskilda vägar (prop. 2020/21:151, bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). Om upprustning av vägbelysning Med anledning av motionsförslaget om upprustning av väg-belysning vill utskottet peka på att kommuner och regioner (SKR) och kom överens om en övergripande inriktning för hur belysning på statlig väg ska ägas och förvaltas. Enligt har myndigheten fått frågor om att ta över ägandeskapet för belysning som står längs statlig väg. Mot denna bakgrund gjorde i samarbete med SKR en pilotstudie –2020 i form av en kartläggning för att ta reda på vilka konsekvenser ett övertagande skulle få och vilket skick som belysningen är i. Pilotstudien visade att stora delar av belysningsanläggningarna vid statlig väg är i dåligt skick eller placerade där de inte gör någon nytta. Det handlar om ungefär hälften av de anläggningar som ägs av kommuner och cirka en tredjedel av den statligt ägda belysningen. Utskottet noterar i sammanhanget beslut att inget övertagande är aktuellt –2030. Planen revideras , men bedömer inte att kostnader för eventuella övertaganden av belysningsanläggningar kommer att rymmas inom den lagda ramen. Om upprätthållande av kollektivt resande När det gäller frågan om bidrag för upprätthållande av kollektivt resande vill utskottet påminna om att med anledning av förslag i en extra ändringsbudget beslutade om att införa ett nytt tillfälligt bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik. Därmed uppfördes det nya anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik på statens budget (prop. 2019/20:167 utg.omr. 22, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:366). Som skäl för behovet av stöd pekade regeringen på att spridningen av covid-19 hade fått mycket stora konsekvenser för samhället och den ekonomiska tillväxten och att detta även fortsättningsvis bedömdes få betydande konsekvenser och att det därför fanns behov av ytterligare åtgärder för att mildra de negativa effekterna för näringsliv och samhälle. Utskottet delar den bedömning som görs i budgetpropositionen att det finns ett fortsatt behov av stöd till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna för att kunna upprätthålla ett tillräckligt utbud av kollektivtrafik för att undvika trängsel och ökad smittspridning. Utskottet ställer sig därför bakom att tillförs anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik. Utskottet noterar även det svar som infrastrukturministern lämnade på en skriftlig fråga om kompensation till kollektivtrafiken för ekonomiska bortfall till följd av restriktionerna under coronapandemin. Av svaret framgår att ett särskilt stöd på sammanlagt har inrättats för att regioner och kommuner ska kunna upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken (fr. 2020/21:1211).