bet · H801SoU20 · 2021-04-07 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:2997 av m.fl. (KD) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om motstånd mot legalisering och avkriminalisering av narkotika. Motionärerna anför bl.a. att bruk av narkotika är skadligt för hälsan och medför ett stort mänskligt lidande och många negativa effekter i samhället kopplat till exempelvis kriminalitet. Lagen om utbyte av sprutor och kanyler Av 1 § lagen (2006:323) om utbyte av sprutor och kanyler framgår att det i denna lag finns bestämmelser om verksamhet med utbyte av sprutor och kanyler (sprututbytesverksamhet) för att förebygga spridning av hivinfektion och andra blodburna infektioner bland personer som missbrukar narkotika. Sprututbytesverksamhet ska bedrivas på ett sådant sätt att den enskilde kan motiveras för vård och behandling. Sprututbytesverksamhet får bedrivas endast av regioner inom ramen för deras hälso- och sjukvård och sedan Inspektionen för vård och omsorg har gett tillstånd till verksamheten (2 §). Innan en ansökan om tillstånd lämnas in ska samråd hållas mellan regionen och samtliga kommuner inom regionen (3 §). I ansökan ska regionen redovisa hur behovet av avgiftning och vård av missbrukare kommer att tillgodoses. Av 6 § framgår att en spruta eller en kanyl får lämnas ut av regionen endast om en begagnad spruta eller kanyl lämnas in. Utlämnande får dock ske om det finns särskilda skäl att motsvarande begagnade sprutor och kanyler inte kan lämnas in. Sprutor eller kanyler får lämnas ut endast till den som har fyllt . Utlämnande får ske endast vid personligt besök. Endast personer som kan anses bosatta i en region som har beviljats tillstånd får delta i sprututbytesverksamhet i den regionen. Bakgrund och pågående arbete och har haft regeringens uppdrag att öka tillgängligheten till vissa läkemedel för att minska den narkotikarelaterade dödligheten (S2017/02196/FS). Myndigheterna redovisade uppdraget i en rapport . Därefter genomförde myndigheterna tre regeländringar för att göra naloxonläkemedel mer tillgängliga för personer i riskzonen för överdos, närstående och personal inom räddningstjänsten. – blev det möjligt att lämna ut naloxonläkemedel vid förskrivningstillfället, i stället för att läkemedlet endast kan hämtas ut på apotek. – har icke legitimerad personal i ambulans och inom räddningstjänst möjlighet att ge naloxon vid opioidöverdos. – fick sjuksköterskor rätt att skriva ut naloxonläkemedel, något endast läkare hade fått göra tidigare. Förändringarna gav förutsättningar för hälso- och sjukvården att starta s.k. naloxonprogram, där förskrivning och utlämning av naloxon till personer som riskerar att drabbas av en opioidöverdos kombineras med en utbildningsinsats till personer som riskerar att bevittna en överdos. publicerade en uppdaterad version av Nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende – stöd för styrning och ledning. Fokus vid översynen har varit läkemedelsbehandling av personer med opioidberoende. En av nyheterna i riktlinjerna är en rekommendation om naloxon. Rekommendationen är att hälso- och sjukvården bör erbjuda naloxon till personer i riskzonen för opioidöverdos och att förskrivningen ska kombineras med en utbildningsinsats. Vidare har i samarbete med tagit fram informationsmaterial om naloxon. Materialet finns i följande fem delar: – ett samtalsstöd till de som förskriver och informerar om naloxon – en informationsbroschyr att ge till brukare eller närstående efter förskrivningen – en fickfolder att ge till brukare efter förskrivningen – en affisch med instruktioner om hur man ger naloxon vid opioidöverdos – en affisch med typiska tecken på opioidöverdos. trädde ett antal ändringar i lagen om utbyte av sprutor och kanyler i kraft. Lagändringarna syftade bl.a. till att förbättra tillgången till sprututbyten i hela landet (prop. 2016/17:15, bet. 2016/17:SoU4, rskr. 2016/17:132). redovisade regeringsuppdrag om att följa upp konsekvenserna av ändringar i lagen om utbyte av sprutor och kanyler. Av redovisningen, Ändringar i lagen om utbyte av sprutor och kanyler – förslag till systematisk och samordnad uppföljning av sprututbytesverksamhet i , framgår bl.a. att lagändringarna har inneburit en ökad tillgänglighet till sprututbytesverksamhet för personer som injicerar narkotika i . kartläggning visade att antalet regioner med sprututbytesverksamhet uppgick till 16 av 21. Läkemedelsassisterad behandling för att behandla opioidberoende Läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende (LARO, även kallat substitutionsbehandling) består av behandling med läkemedel som utgör narkotika och som godkänts för behandling av opioidberoende. Behandlingen bör även innehålla psykologisk eller psykosocial behandling alternativt sociala stödinsatser. Behandlingen har flera syften: förebygga återfall, förbättra sociala funktioner och minska medicinska komplikationer, smittspridning och dödlighet (). I nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende rekommenderas läkemedelsassisterad behandling med buprenorfin för personer med opioidberoende. Vidare har tagit fram ett kunskapsstöd för LARO (Läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende. Kunskapsstöd – i hälso- och sjukvård och socialtjänst). Det innehåller en modell för behandlingsprocessen och beskriver vilka bestämmelser och rekommendationer som är tillämpliga. Syftet med kunskapsstödet är att bidra till en god och likvärdig vård för personer med opioidberoende. Varningssystem för att motverka narkotikarelaterad dödlighet fick i uppdrag (S2017/05940/FS [delvis]) att i samverkan med utreda förutsättningarna för ökad samverkan mellan berörda myndigheter i syfte att genom ett varningssystem i ett tidigt skede kunna upptäcka substanser eller förändrat missbruksmönster som kan orsaka plötslig ökning av antalet dödsfall. presenterade ett förslag på hur ett varningssystem skulle kunna byggas upp. I regleringsbrevet fick i uppdrag att genomföra ett pilotprojekt i syfte att etablera ett varningssystem för att motverka narkotikarelaterade dödsfall, i enlighet med förslag (S2019/04313/FS). Myndigheten ska inom ramen för det fortsatta arbetet pilottesta varningssystemet i fler regioner. Uppdraget slutredovisades i rapporten av regeringsuppdrag – Ett pilotprojekt i syfte att etablera ett varningssystem för att motverka narkotikarelaterade dödsfall (S2020/00601/FS). Myndigheten bedömer att ett nationellt genomfört varningssystem kan utgöra en plattform och tillhandahålla en struktur för att snabbt dela information och utbyta kunskap med många relevanta aktörer. Myndigheten bedömer vidare att ett nationellt genomfört varningssystem även bör kunna användas till att utbyta erfarenheter och information, mellan och inom verksamheter, som inte är brådskande utan kan vara ett stöd i ett generellt hälsofrämjande arbete för att förebygga narkotikarelaterade dödsfall och skador. Åtgärder för att förebygga användning samt medicinska och sociala skadeverkningar av narkotika har haft i uppdrag att föreslå åtgärder för att förebygga användning samt medicinska och sociala skadeverkningar av narkotika (S2019/04314/FS [delvis]). Åtgärderna riktar sig främst till barn och unga samt personer upp till , men åtgärder beaktas även för andra åldersgrupper. I återrapporten för att förebygga användning samt medicinska och sociala skadeverkningar av narkotika (, 2020) identifieras viktiga utvecklingsområden och arenor för att stärka det kunskapsbaserade narkotikaförebyggande arbetet samt för att minska medicinska och sociala skadeverkningar av narkotikaanvändning och bidra till att uppnå målet om en god och jämlik hälsa. Narkotikaanvändningen och dess negativa konsekvenser i har på uppdrag studerat frågor om narkotikaanvändning och dess konsekvenser i ett befolkningsperspektiv. Med utgångspunkt i data från befolkningsundersökningen Vanor och konsekvenser, som genomförs av , ingick det i uppdraget att besvara följande tre frågeställningar: Finns det socioekonomiska skillnader i narkotikaanvändning i ? Har personer som använder narkotika en högre risk för sämre hälsa och hur varierar risken mellan olika typer av narkotika och användningsfrekvens? Har närstående till personer som använder narkotika en högre risk för sämre hälsa och hur varierar i så fall risken mellan olika typer av narkotika? Resultaten av uppdraget publicerades i rapporten och dess negativa konsekvenser i – Studier av socioekonomiska skillnader och hälsotillstånd hos användare och deras närstående (, 2021). Av rapporten framgår att det är vanligare att använda narkotika bland personer med lägre utbildning och lägre inkomst och bland de som står utanför arbetsmarknaden. Personer med lägre socioekonomisk position som använder narkotika använder också narkotika mer frekvent. Andelen av den totala narkotikaanvändningen i befolkningen inom olika grupper påverkas av både prevalens och frekvens men också av gruppens storlek sett till antal personer. Vidare framgår att det finns ett samband mellan narkotikaanvändning och en sämre självskattad hälsa både hos personer som använder narkotika och hos deras närstående. Särskilt dåligt mår personer som använder narkotika ofta. Användning av narkotikaklassade läkemedel är relaterad till en sämre självskattad hälsa oberoende av socioekonomiska faktorer. Personer som har någon i sitt liv som använder narkotika eller narkotikaklassade läkemedel uppger en sämre hälsa än befolkningen i övrigt. Svar på skriftlig fråga och interpellation besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om den narkotikarelaterade dödligheten i (fr. 2020/21:320). Socialministern anförde följande. har frågat mig vad jag tänker göra för att minska den narkotikarelaterade dödligheten i . Regeringen driver en folkhälsobaserad narkotikapolitik. Syftet är att begränsa tillgång, förebygga användning av narkotika, erbjuda vård och behandling för missbruk och beroende samt minska skador och dödsfall till följd av narkotikabruk. Det finns svårigheter att jämföra olika länders statistik avseende narkotikarelaterad dödlighet, bl.a. eftersom sättet att registrera och rapportera skiljer sig åt. I upptäcks jämförelsevis väldigt många dödsfall till följd av narkotikabruk, medan det är oklart hur stor underrapporteringen är i andra länder. Den narkotikarelaterade dödligheten har minskat i och 2017, men den ligger fortfarande på för hög nivå. Regeringen har vidtagit flertalet åtgärder för att minska antalet dödsfall från narkotika. Regeringen har exempelvis gett i uppdrag att etablera ett varningssystem för att motverka narkotikarelaterade dödsfall. Regeringen har därtill gett i uppdrag att genomföra en kartläggning av akutmottagningarnas rutiner för planering av fortsatt vård, behandling och uppföljning vid narkotikarelaterad överdos. Regeringen har också tillfört medel till för att möjliggöra en snabbare klassificering av nya psykoaktiva substanser. och har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för ett ökat tillgängliggörande av naloxonläkemedel i syfte att motverka överdoser. Som ett resultat har förskrivningen av naloxonläkemedel utvecklats. Regeringen lämnade 2016 en proposition till om att ändra lagen (2006:323) om utbyte av sprutor och kanyler ändrats för att förbättra tillgången i hela landet till sprututbyten för personer som injicerar droger. uppföljning av lagändringen, som presenterades , visar att tillgängligheten till sprututbytesverksamhet har ökat i landet, vilket också kan bidra till en minskad narkotikarelaterad dödlighet. har därutöver på regeringens uppdrag tagit fram ett kunskapsstöd för läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende (LARO). tillsatte regeringen en särskild utredare för att se över hur insatser för personer med samsjuklighet med missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos kan ske mer samordnat. Psykisk sjukdom är vanligt bland personer med missbruk och beroende, varför denna utredning är en insats som kan bidra till en bättre vård för denna grupp. Motionsyrkanden om sprututbyte, naloxon och motstånd mot legalisering av cannabis behandlades i utskottets betänkande 2018/19:SoU10 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 28–29). biföll utskottets förslag (prot. 2018/19:87). I betänkande 2019/20:SoU7 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till dels en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall, dels en utvärdering av den nuvarande narkotikapolitiken (s. 29–30). biföll utskottets förslag (rskr. 2019/20:174, prot. 2019/20:81). Den del av tillkännagivandet som rör en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall redovisas i proposition 2020/21:132 En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025. Den del av tillkännagivandet som rör en utvärdering av den nuvarande narkotikapolitiken bereds alltjämt inom . Utskottet ser positivt på de förändringar som genomförts för att göra naloxonläkemedel mer tillgängliga i syfte att minska den narkotikarelaterade dödligheten. Utskottet anser dock att fler insatser krävs för att öka tillgängligheten i hela landet. Vidare bör användandet av naloxonläkemedel följas upp på statlig nivå. Utskottet anser även att det bör utredas om fler grupper utanför hälso- och sjukvården ska kunna ge naloxon mot opioidöverdoser. Regeringen bör ge i uppdrag åt en lämplig myndighet att vidta åtgärder i enlighet med detta. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2020/21:169 (V) yrkande 8, 2020/21:630 (C) yrkande 2, 2020/21:2478 (M), 2020/21:2997 (KD) yrkande 13 och 2020/21:3268 (L) yrkandena 13 och 14. Utskottet noterar att på regeringens uppdrag har följt upp konsekvenserna av ändringar i lagen om utbyte av sprutor och kanyler. Av redovisningen framgår bl.a. att lagändringarna har inneburit en ökad tillgänglighet till sprututbytesverksamhet för personer som injicerar narkotika i . Vidare ser utskottet positivt på att har tagit fram ett kunskapsstöd för LARO, vars syfte är att bidra till en god och likvärdig vård för personer med opioidberoende. Utskottet anser inte att bör ta några initiativ när det gäller motionerna 2020/21:169 (V) yrkande 7 och 2020/21:3260 (L) yrkande 21. Motionsyrkandena bör avslås. Vidare noterar utskottet att bl.a. har haft i uppdrag att etablera ett varningssystem för att motverka narkotikarelaterade dödsfall. Utskottet ser positivt på detta arbete. Utskottet är inte berett att föreslå att ska ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:169 (V) yrkande 2. Motionsyrkandet bör avslås. har publicerat rapporten och dess negativa konsekvenser i – Studier av socioekonomiska skillnader och hälsotillstånd hos användare och deras närstående. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta initiativ till en sådan utredning som föreslås i motion 2020/21:169 (V) yrkande 10. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet delar den bedömning som framförs i motion 2020/21:2997 (KD) yrkande 11. Det är dock inte nödvändigt för att ta något initiativ i frågan. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nikotinprodukter, rökverk som inte innehåller tobak och nikotin samt snus. Jämför reservation 11 (C) och 12 (L). I motion 2020/21:2598 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att samtliga nikotinprodukter ska klassas som tobak om de inte är godkända läkemedel. som inte innehåller tobak eller nikotin I motion 2020/21:2994 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över tobakslagen i syfte att bruk av rökverk som inte innehåller tobak eller nikotin inte ska inkluderas i lagen om tobak och liknande produkter. I kommittémotion 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om snus. Motionärerna anser bl.a. att det är dags att tydligare sprida kunskapen om de skadliga effekterna av snus. Lagen om tobak och liknande produkter Av 1 kap. 1 § lagen (2018:2088) om tobak och liknande produkter framgår att lagen syftar till att begränsa de hälsorisker och olägenheter som är förbundna med bruk av tobak och liknande produkter samt med exponering för rök från tobak och utsläpp från liknande produkter. Lagen innehåller bestämmelser om tobak, elektroniska cigaretter och påfyllningsbehållare, örtprodukter för rökning samt användningen av njutningsmedel som till användningssättet motsvarar rökning men som inte innehåller tobak (1 kap. 2 §). Av 6 kap. 1 § framgår att det med rökning vid tillämpningen av bestämmelserna om rökfria miljöer avses inhalering efter förångning eller annan upphettning av tobak användning av elektroniska cigaretter rökning av örtprodukter för rökning användning av njutningsmedel som till användningssättet motsvarar rökning men som inte innehåller tobak (6 kap. 1 §). Bakgrund och pågående arbete Översyn av vissa frågor på tobaksområdet gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av vissa frågor på tobaksområdet (dir. 2020:9). Syftet är att säkerställa en sammanhållen och systematisk reglering av tobak, e-cigaretter samt tobaksfria nikotinprodukter. Uppdraget ska redovisas . – analysera de svenska reglerna om marknadsföring och sponsring av tobak, e-cigaretter och påfyllningsbehållare – analysera och ta ställning till om regelverket för e-cigaretter och påfyllningsbehållare bör skärpas – analysera och ta ställning till hur tobaksfria nikotinprodukter bör regleras – analysera behovet av en reglering av tobaks- och nikotinfria produkter som används på ett likartat sätt som tobaksvaror och, om det bedöms lämpligt, lämna förslag på sådan reglering – föreslå nödvändiga författningsändringar. Utredaren ska också analysera hur den svenska regleringen om marknadsföring och sponsring av tobaksvaror, e-cigaretter och påfyllningsbehållare förhåller sig till . Lagen om tobak och liknande produkter Lagen om tobak och liknande produkter trädde i kraft (prop. 2017/18:159, bet. 2018/19:SoU3, rskr. 2018/19:61). Lagen innebar bl.a. att ett antal utomhusmiljöer gjordes rökfria och att begreppet rökning i detta sammanhang utvidgades till att avse användningen av vissa andra produkter än tobaksvaror. I regeringens proposition anfördes bl.a. följande (s. 164): En konsekvens av förslaget att utvidga rökförbudet till att omfatta användningen av andra produkter än tobaksvaror är att rökning av t.ex. vattenpipa förbjuds i bl.a. serveringsmiljöer inomhus och utomhus även om rökmassan inte innehåller tobak. Det kommer sannolikt innebära att de vattenpipscaféer som finns kommer att tvingas lägga ner sina verksamheter eller ändra verksamheternas inriktning. Det saknas underlag för att fastställa hur många verksamhetsutövare som berörs av förslaget. Det står emellertid klart att även om det finns undersökningar som tyder på att vattenpipsrökningen i ökar, är sådan rökning än så länge en begränsad företeelse och antalet vattenpipscaféer få. På skriver myndigheten att snus innehåller nikotin som är starkt beroendeframkallande och att det innebär risker för hälsan att snusa (). Myndigheten listar bl.a. följande hälsorisker vid snusning: förändringar i munnen, hjärt-kärlsjukdomar och diabetes. följer löpande kunskapsutvecklingen inom området. Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om snuspolitik baserad på fakta (fr. 2020/21:1613). Socialministern anförde följande: har frågat mig om jag avser att införa en skademinimeringsprincip i tobakspolitiken för att minska rökning och skaderelaterade sjukdomar hos kvinnor. Rökning är en av de främsta förebyggbara riskfaktorerna för sjukdom och för tidig död, men snusning ökar också risken för ohälsa och sjukdom. Det finns tillräcklig kunskap om snusets skadeverkningar för att avråda från snus. Snusets skadliga effekter jämförs ofta med rökningens, men en sådan jämförelse är vansklig då få produkter eller beteenden är så hälsofarliga som just rökning. rekommenderar inte snus för rökavvänjning. Det finns andra effektiva åtgärder för rökavvänjning som har vetenskapligt stöd. Det övergripande målet för regeringens tobakspolitik har varit att minska allt tobaksbruk, även bruket av rökfria tobaksprodukter så som snus, och förhindra att minderåriga börjar använda tobak. Målet antogs av 2011 och har därefter fastställts i regeringens reviderade strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020, ANDT-strategin. Regeringen kommer att lämna över förslag till en förnyad strategi till . I den nya strategin kommer målet för regeringens tobakspolitik att framgå. Olika tobaksfrågor behandlades senast i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU7 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 36). biföll utskottets förslag (rskr. 2019/20:174, prot. 2019/20:81). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av vissa frågor på tobaksområdet (dir. 2020:9). Utskottet noterar att syftet är att säkerställa en sammanhållen och systematisk reglering av tobak, e-cigaretter samt tobaksfria nikotinprodukter. Uppdraget ska redovisas . bör enligt utskottet inte föregripa redovisningen av utredningen. Motion 2020/21:2598 (M) bör avslås. Lagen om tobak och liknande produkter trädde i kraft . Lagen innebar dels att ett antal utomhusmiljöer gjordes rökfria, dels att begreppet rökning i detta sammanhang utvidgades till att avse användningen av vissa andra produkter än tobaksvaror. Utskottet ser ingen anledning för att vidta några åtgärder med anledning av motion 2020/21:2994 (M). Motionsyrkandet bör avslås. När det gäller skadliga effekter av snus noterar utskottet att löpande följer kunskapsutvecklingen inom området. Utskottet anser inte att behöver ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:3260 (L) yrkande 18. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om spelmissbruk och riskklassificering av olika spel om pengar. Jämför reservation 13 (SD) och 14 (KD). I kommittémotion 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om folkhälsoperspektivet. Motionärerna anför bl.a. att folkhälsoperspektivet är centralt när det gäller e-sport och att det är viktigt att aktivt verka för att minimera risken för att enskilda individer ska utveckla ett beroende. Arbetet mot spelberoende borde även kunna innefatta e-sportspelarna. I motion 2020/21:2436 av ClasGöran och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att stärka det spelförebyggande arbetet bland barn och unga. Riskklassificering av olika spel om pengar I kommittémotion 2020/21:2997 av m.fl. (KD) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om riskklassificering av olika spel om pengar. Av 3 kap. 7 § SoL framgår att socialnämnden bl.a. ska arbeta för att förebygga och motverka missbruk av spel om pengar. ska genom information till myndigheter, grupper och enskilda och genom uppsökande verksamhet sprida kunskap om skadeverkningar av missbruk och om de hjälpmöjligheter som finns. Av 5 kap. 1 § 5 framgår att socialnämnden aktivt ska arbeta för att förebygga och motverka missbruk av spel om pengar bland barn och unga. Av 5 kap. 9 a § framgår att kommunen ska ingå en överenskommelse med regionen om ett samarbete i fråga om personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel, dopningsmedel eller spel om pengar. Av 16 kap. 3 § 2 hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, framgår att regionen ska ingå en överenskommelse med kommunen om ett samarbete i fråga om bl.a. personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel, dopningsmedel eller spel om pengar. infördes en ny spellag (2018:1138) som innebär att alla spelbolag på den svenska spelmarknaden ska ha en licens (3 kap. 3 §). Licenserna kan återkallas om bolagen inte sköter de åtaganden som licensen innebär.