bet · H801TU15 · 2021-06-08 00:00:00 — För att klimatmålen och övriga trafikpolitiska mål ska kunna nås behöver järnvägen få mer resurser, underhållsskulden måste åtgärdas, de regionala banorna räddas och nya banor byggas om. För att järnvägen ska fungera i hela landet anser jag att staten behöver ta ett större ansvar när det gäller underhåll, drift, utbyggnad och bevarande av de spår som finns kvar. En del i detta, förutom att se till att anläggningen fungerar, är att sänka banavgifterna. Dessa har höjts med , vilket ger järnvägen en stor konkurrensnackdel gentemot vägtrafiken. behöver också få tydliga direktiv om att använda målstyrd planering i stället för prognosstyrd planering, eftersom vi får den trafik vi bygger infrastrukturen för och eftersom prognosmodeller tydligt underskattar järnvägstrafik. Modellerna för samhällsekonomiska analyser behöver också ses över och de ska göras för hela projekt, inte del för en del av ett större projekt. Jag anser vidare att järnvägsunderhållet bör utföras av och inte upphandlas. Detta skulle vara effektivare, minska kostnaderna och ge kontroll över anläggningen. Utifrån bl.a. dessa utgångspunkter har framfört fler konkreta förslag som presenteras i motioner som behandlas i andra betänkanden på trafik- och infrastrukturområdet. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:86 om drift och underhåll av järnvägar. 2020/21:3867 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att säkerställa kompetensen inom upphandling i regi och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att stärka rutinerna för erfarenhetsöverföring vid byten av projektledare inom pågående kontrakt och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utveckla ett fullgott it-system för att få bättre kontroll på anläggningens underhållsbehov samt för en bättre dokumentation för uppföljning av drifts- och underhållskontrakten och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3869 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning av organisationen av drift och underhåll av järnvägsinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3872 av och (C, L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid beslut om upphandlingar när det gäller järnväg ska göra en bred analys av vilken upphandlingsform som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att järnvägsunderhåll på statliga järnvägar även fortsättningsvis – och på basis av den omreglering som tidigare beslutats – ska upphandlas i konkurrens på en marknad och att detta i sin tur förutsätter att ges mandat och instruktion att besitta rätt kunskap och kompetens för att kunna agera som en effektiv upphandlare av underhållstjänster, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:184 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om riktlinjer för en familjevänlig tågtrafik och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:534 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att fortsätta arbetet med att skapa säkra och trygga stationsmiljöer även efter 2020 och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1153 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över prioriteringskriterierna för tilldelning av spårlägen för tåg för att underlätta studie- och arbetspendling och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1154 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över infrastrukturplaneringen så att tågplanerna skapar en förutsägbar robusthet i infrastruktursystemet när det gäller tåg och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1185 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna kring vite på ej nyttjade beviljade spårlägen på järnväg för att skapa en optimalt nyttjad infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1674 av m.fl. (S): Del 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att förbättra nattågstrafiken till övre samt tydliggöra uppdraget om gränsöverskridande järnvägstrafik och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser nattågstrafik. 2020/21:2060 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att de statliga bolag som trafikerar svensk nattågstrafik får i uppdrag att se över fordonsparken och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2217 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör återta en betydande del av järnvägsunderhållet i egen regi samt därefter besluta om att Infranord likvideras och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att administration bör ses över i syfte att minska onödig administration till förmån för ökade resurser till underhållsarbete i spåren och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontroller av anställdas arbetstider och fordonsunderhåll bör stärkas vid gränsöverskridande trafik och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansieringen på EU-nivå av det europeiska signalsystemet ERTMS bör ses över och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nattåg till och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med att få till stånd godståg med högre hastigheter än dagens och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att möjliggöra längre och tyngre godståg bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska olyckor, stärka suicidprevention och prioritera förebyggande underhåll för att minimera risken för olyckor och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om signalsystemet ATC och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skjuta upp implementeringen av ERTMS och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska tågoperatörer bör kompenseras för de kostnader ett införande av ERTMS för med sig och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler fasta kameror på strategiska ställen och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att använda drönare som kompletterande åtgärd och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att som rutin köra i siktfart vid misstänkt spårspring och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för sabotage och hot mot järnvägssystemet och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet bör skärpas för olovlig vistelse i spårområde och tillkännager detta för regeringen. 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffet för kopparstölder i järnvägsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att ersätta eller DNA-märka stöldbegärliga komponenter för att förebygga kopparstöld och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte bör vara tillåtet att köra tåg med passagerare utan säkerhetsutbildad ombordpersonal och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lokförare som bevittnat personpåkörning bör erhålla ersättning om ett prisbasbelopp och tillkännager detta för regeringen. 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka intrångsskyddet till lokförare ombord på tåg och tillkännager detta för regeringen. 51.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inhägning och säkerhetsklassning av bangårdar och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad säkerhet för personal och passagerare på tåg och tillkännager detta för regeringen. 54.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dieseldrivna lok/motorvagnar bör ersättas med annat mer miljövänligt bränsle och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prova vätgasdrivna motorvagnar i passagerartrafik på oelektrifierad sträcka och tillkännager detta för regeringen. 62.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av en nättjänst och applikation för godstransporter med tåg och tillkännager detta för regeringen. 63.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör åläggas att öppna sitt bokningssystem för privata aktörer och tillkännager detta för regeringen. 65.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att museitrafik bör ges ökat stöd och bättre förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 66.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med digitalisering inom järnvägssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att drift och underhåll av väg och järnväg även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3168 av m.fl. (C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen via ska se över möjligheten att direktupphandla järnvägsunderhåll i tider när ordinarie trafik ligger nere så att den lägre trafikvolymen kan utnyttjas för underhåll och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3171 av m.fl. (C): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasa ut kvarvarande fossila drivmedel i tågsektorn och se över möjligheten att ges i uppdrag att upphandla vätgaståg på en eller flera utvalda sträckor och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3172 av m.fl. (C): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att järnvägsunderhåll på statliga järnvägar ska upphandlas i konkurrens på en marknad och att detta förutsätter att besitter rätt kunskap och kompetens och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att underlätta implementering av ERTMS såväl i statens infrastruktur som tågoperatörernas ombordutrustning av ERTMS och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge – i samverkan med övriga järnvägsintressenter – i uppdrag att ta fram en handlingsplan för riskreduktion i samband med införande av ERTMS och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att söka delfinansiering av ERTMS inom ramen för EU:s finansieringsinitiativ CEF och tillkännager detta för regeringen. 33.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder ska vidtas för att med stöd i genomförda utredningar och fattade beslut säkerställa att längre och tyngre lastbilar och tåg skyndsamt tillåts på ett tillräckligt, funktionellt och sammanhållet väg- och järnvägsnät i hela och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser längre och tyngre tåg. 2020/21:3235 av m.fl. (L): 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätthålla konkurrensen inom järnvägstrafiken och järnvägsunderhållet och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att längre och tyngre tåg skyndsamt tillåts på ett tillräckligt, funktionellt och sammanhållet järnvägsnät i hela och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3472 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkurrensneutral tillgång till järnvägens infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktionsavgifter för bokad men icke nyttjad spårtid och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkurrensneutral tillgång till digital infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en fortsatt konkurrensutsatt marknad för underhåll av järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om längre och tyngre tåg och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för personer som otillbörligen befinner sig inom spårområde, och detta tillkännager för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om böter på plats vid otillbörligt uppehållande inom spårområde och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydliga regler avseende operatörers ansvar att inte förorsaka onödigt slitage på järnvägar och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt biljettsystem i hela och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3700 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en utökad användning av värmedetektorer på järnvägsspår för att minska problemen med banvallsbränder och tillkännager detta för regeringen. Tåget är ett fantastiskt transportmedel. Det är effektivt, och om tåget drivs av fossilfri el är det dessutom ett klimatsmart sätt att resa. Även tågresandet, både regionalt och långväga, har påverkats av pandemin. Men kan vi väl alla förhoppningsvis se ett ljus i tågtunneln i och med att fler och fler vaccineras så att vi kan börja resa som vanligt igen. Svensk järnväg har en hel del utmaningar, utmaningar som vi som politiker behöver ta tag i. Det är trångt på spåren på vissa håll. Det påverkar inte minst möjligheterna att pendla till jobbet men också möjligheterna att skicka varor via järnväg. Det behövs nya spår, och vi behöver komplettera, optimera och framför allt underhålla det vi har. Vi har en stor underhållsskuld, och risken är att den ökar om vi inte satsar mer på att underhålla våra gemensamma anläggningar. Det finns en lång önskelista över järnvägsprojekt, och vår uppgift blir att prioritera. I vilken ordning ska vi genomföra projekten? Då gäller det att vi har bra underlag, och en viktig parameter att titta på är samhällsekonomisk lönsamhet. Den behöver väga tyngre, för den visar vilka projekt som ger bäst valuta för våra skattepengar. Om vi är rädda om dem måste vi säkerställa att vi har bra kalkyler så att vi kan sätta den samhällsekonomiska lönsamheten högt när vi ska prioritera mellan olika projekt. Det projekt som tar upp mest syre i järnvägsdebatten är väl ändå frågan om höghastighetståg. Prislappen bara stiger, och tidpunkten för när banan ska vara klar skjuts . har riktat hård kritik mot regeringens planering av höghastighetståg eftersom den helt har frångått de riktlinjer vi är överens om ska gälla när man prioriterar mellan olika projekt. Tanken är att man först ska identifiera vilka brister som finns och sedan använda sig av den så kallade fyrstegsprincipen, som vi är överens om ska gälla; det har vi till och med fattat beslut om i . Detta innebär att man först ska se på hur man kan öka, det vill säga förbättra, kapacitetsutnyttjandet. Nästa steg är att optimera och trimma anläggningen. Därefter ska man komplettera och när det inte räcker bygga nytt. I fallet med höghastighetståg har man valt att hoppa över steg ett till tre och gå direkt till nybyggnation. konstaterar också i sin rapport att höghastighetståg inte är samhällsekonomiskt lönsamma; vi får inte valuta för skattepengarna. Man kan också, med tanke på hur snabbt teknikutvecklingen går och på att det kommer nya sätt att transportera sig, undra hur transportsektorn kommer att se ut när höghastighetsbanorna är färdigbyggda. Risken är att vi skaffar oss en ny , det vill säga något som bara blir en turistattraktion. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägsfrågor Ju snabbare utvecklingen mot fossilfrihet går inom alla trafikslag, desto mindre relevanta blir dessutom de klimatrelaterade argumenten för höghastighetståg. När höghastighetsbanorna är färdigbyggda har de byggt upp en stor klimatskuld, och tanken är att denna skuld ska betalas av i och med att människor ska välja bort bil och flyg och ta tåget. Men om de transportmedlen är fossilfria kan skulden helt enkelt inte betalas av. Vi moderater vill se en satsning på svensk järnväg över hela landet - en satsning där fokus ligger på samhällsekonomiska vinster, där vi bygger på det vi har, bygger bort flaskhalsar och ökar kapaciteten i vårt befintliga nät. Det finns satsningar som till exempel , där vi borde ta nästa steg tillsammans med . Där finns möjlighet att i det närmaste halvera restiden mellan våra huvudstäder. borde också vara ett projekt där man skulle kunna pröva någon form av alternativ finansiering eller brukarfinansiering. Något vi också vill se för att öka kapaciteten är både längre och tyngre tåg, vilket går betydligt snabbare att åstadkomma än att bygga ny räls. tror på mångfald och sund konkurrens. Svensk järnväg präglas fortfarande av tidigare decenniers monopol. Vi ser detta exempelvis när det gäller tilldelning av spårtider vid rusningstrafik och svårigheter för konsumenter att boka biljetter från olika bolag. Monopolet är avskaffat, men strukturerna lever fortsatt kvar. Detta är olyckligt. En sund konkurrens driver utvecklingen och gynnar konsumenten med lägre priser och större tillgänglighet. Förutom tåglägestilldelning, depåtillgång och signalsystem är frågan om tillgänglighet till biljettsystem viktig. Utredningen om ett nationellt biljettsystem är klar och remissrundan också, och vi får väl anledning att återkomma till den frågan. Detta gäller inte bara . EU har arbetat med att underlätta bokning av tågbiljetter men verkar inte nå ända fram med det förslag som utarbetats. Det borde vara lika enkelt att boka en tågbiljett via en app eller online som det är att boka flyg via till exempel och liknande applikationer. dominerar SJ:s plattform försäljningen av tågbiljetter, och det underlättar inte för konsumenter att det inte finns en plattform som säljer alla operatörers biljetter på likvärdiga villkor. Det ska vara enkelt att välja tåget och inte kräva ett större projekt för att sy ihop biljetter. Vi måste säkerställa att vi optimerar användningen av den räls vi har. Det behövs åtgärder för att hindra obehöriga från att springa på spåren. Det handlar om högre böter och bättre skydd kring anläggningarna. Det behövs även sanktionsavgifter för tågoperatörer som bokar tåglägen som de inte utnyttjar. Det finns en fråga när det gäller järnväg men även andra satsningar på infrastruktur som vi moderater ser som en av de största utmaningarna framåt: att säkerställa att de pengar vi satsar på underhåll och även nybyggnation faktiskt används så effektivt som möjligt. lämnade forskaren ifrån sig ett delbetänkande som heter på anläggningen. För alla som är rädda om skattebetalarnas pengar kan jag tala om att det kan ge mardrömmar att läsa denna utredning - mardrömmar om hur mycket av våra skattepengar som försvinner i svarta hål utan tillräcklig kontroll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägsfrågor konstaterade utredningen att saknar system för att ha kunskap om järnvägens status. Utan sådan kunskap går det inte att göra bra upphandlingar. Man konstaterade också att det saknas en nationell underhållsplan samt att det inte finns rutiner för att följa upp de underhållskontrakt som tecknats. , det vill säga efter att utredningen presenterats, kom med en rapport som tydligt visade att samtliga dessa brister fortfarande finns kvar. Utredningen som gjorde ledde aldrig till någon proposition; den lades i en byrålåda. I stället tillsatte den här regeringen en ideologiskt färgad utredning med en S-märkt utredare som skulle utreda hur järnvägsunderhållet ska förstatligas, det vill säga läggas under . I utredning är man väldigt tydlig med att detta inte är rätt väg att gå - det är inte där problemen ligger. De största bristerna ligger i att man inte har kontroll på anläggningen, och detta måste åtgärdas först. Jag läser ett stycke från utredningen innantill: "har ett stort arbete att göra för att komma till rätta med de brister som föreligger bl.a. vad gäller kunskapen om anläggningen och planeringen av åtgärder, som är centrala för att ska kunna ta ansvar för underhållet. Ingenting talar för att en samtidig förändring i form av att skulle utföra hela eller delar av underhållet i egen regi skulle bidra till att kommer till rätta med de problem som identifierats." I slutrapporten skriver om stora behov av omorganisation och effektivisering av arbetsmetoder på . Även slutrapporten lades i en byrålåda - utredningen resulterade inte i någon proposition. Vi moderater ser detta som djupt oansvarigt av den här regeringen. Jag har gått igenom regleringsbrev och uppdrag till och kan inte se att regeringen någonstans visar att man tar denna utomordentligt allvarliga kritik på allvar. Man är fullt fokuserad på att återförstatliga järnvägsunderhållet av ideologiska skäl i stället för att säkerställa att de 4 ½ miljarder som går till underhåll faktiskt kommer till nytta ute på rälsen. Det som är mest samhällsekonomiskt lönsamt av allt är att satsa på underhåll. Det skapar bättre förutsättningar för pendlande människor att komma till jobbet och hinna hem för att hämta barn från förskolan. Välunderhållna järnvägar är en förutsättning för att företag ska våga skicka tidskritiskt gods med järnväg. Får vi inte ordning på denna miljardrullning ned i ett svart hål, som många aktörer pekar på, riskerar vi jobb och tillväxt i hela landet. Den här regeringen behöver ta tag i de verkliga problemen och inte förblindas av ideologiska skygglappar i tron att bara vi förstatligar underhållet löser vi problemen. Vi står bakom alla våra reservationer men väljer att bara yrka bifall till reservation nummer 1. Vi sverigedemokrater står bakom samtliga våra motioner, men jag yrkar bifall endast till reservation 2, som handlar om stärkt drift och underhåll av järnvägar och återtagande av visst underhåll i egen regi. Vi står inför ett beslut om anslagen för infrastruktursektorn för den kommande tolvårsperioden. Anslagen föreslås öka kraftigt, i synnerhet för järnvägsdelen. brottas vi med att mer pengar går till administration och en allt mindre andel till direkt underhåll av spår. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägsfrågor Som ni förhoppningsvis minns har jag i denna talarstol tagit upp problemen för järnvägsentreprenörerna, där flera mindre bolag gick i konkurs när drastiskt stoppade ett stort antal projekt . Detta resulterade i massuppsägningar, där några hundra varslades och ett par hundra sas upp - detta i en bransch där tidigare 3 700 var verksamma och det nu är 300-400 färre anställda som jobbar med att bygga och underhålla den svenska järnvägen. Sedan detta dråpslag har branschen fört en tynande tillvaro.