bet · H801MJU13 · 2021-03-11 00:00:00 — Flera initiativ har tagits på europeisk nivå när det gäller bl.a. gemensamma definitioner och standarder för rapportering, hållbarhetsmärkning av finansiella produkter samt redovisning av hållbarhetsrisker. När det gäller frågan om miljörapportering från finansmarknadens aktörer har vissa andra internationella initiativ tagits. Det internationella organet () har en arbetsgrupp, Task Force on Climate-related Financial Disclosures (TCFD), som kom med frivilliga rekommendationer om rapportering och scenarioanalyser för att identifiera och kvantifiera klimatrisker. Regeringen har tillsammans med uppmuntrat svenska finansiella företag att tillämpa dessa rekommendationer. Regeringen har framfört att de finansiella företagen har en viktig roll när det gäller att verka för en ökad transparens i dessa frågor. Regeringen gav därför i uppdrag att följa upp finansmarknadsaktörers klimatrapportering och hur lån och investeringar förhåller sig till 1,5-gradersmål (Fi2020/01920/FMASTAB) ska redovisa uppdraget till regeringen . Det nya initiativet Task Force on Nature related Financial Disclosure (TNFD) fokuserar på samma sätt som TCFD på de finansiella företagens redovisning, men vill nu även möjliggöra redovisning av finansiella risker kopplade till naturresurser och biologisk mångfald. TNFD bygger på ett arbete inom , som hade som syfte att demonstrera att ekosystemförstöring är en ökande finansiell risk i en rad sektorer. Initiativet lanserades och är ett resultat av ett samarbete mellan bl.a. , Global Canopy och WWF. I den informella arbetsgrupp som har bildats deltar även , och regeringar. Därutöver ska ca 70 organisationer delta i det inledande arbetet med att skapa ett nytt rapporteringsramverk. Som part till Århuskonventionen och som medlem i EU har åtagit sig att bl.a. ge icke-statliga organisationer tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Utskottet konstaterar att det regelverk och den domstolspraxis som vuxit fram i när det gäller miljöorganisationers talerätt till stor del är en följd av internationella och EU-rättsliga åtaganden. Det övergripande syftet är att garantera miljöorganisationer rätt till överprövning i enlighet med Århuskonventionen. Utskottet vill vidare påminna om att kommissionen påtalat vissa brister när det gäller hur uppfyller sina EU-rättsliga åtaganden i fråga om miljöorganisationers talerätt. Kommissionen har bl.a. uttalat att svensk rätt delvis ställer upp för höga krav för att en miljöorganisation ska anses ha talerätt. Vidare har kommissionen påtalat att miljöorganisationer fortfarande inte ges talerätt inom alla miljösektorer. Utskottet kan också konstatera att har varit föremål för två överträdelseärenden inom EU som bl.a. gäller möjligheten till domstolsprövning. Utformningen av det svenska regelverket på området har således varit föremål för regeringens noggranna överväganden. Utskottet ser mot denna bakgrund inte skäl att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2020/21:2804 (KD) yrkande 6 och 2020/21:2808 (KD) yrkande 65. Som beskrivits ovan pågår ett arbete inom EU för att förbättra genomförandet av Århuskonventionen. Kommissionen har föreslagit att EU:s Århusförordning ska ändras för att förbättra genomförandet av Århuskonventionen vid EU:s institutioner och har även lagt fram ett meddelande om förbättring av tillgången till rättslig prövning i miljöfrågor i EU och dess medlemsstater. I avvaktan på pågående arbete anser utskottet att motion 2020/21:3236 (L) yrkande 10 kan lämnas utan vidare åtgärd och avstyrker därför motionsyrkandet. Svenska ideella miljöorganisationer vars verksamhet bidrar till att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen eller något av de prioriterade områdena i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram kan ansöka om bidrag för sin verksamhet. Utskottet noterar att det har ställts upp ett antal krav på de organisationer som tilldelas medel, bl.a. ska en sådan organisation vara självständigt och demokratiskt uppbyggd och i sin verksamhet respektera demokratins idéer och vara öppen för alla människor. Det ska också i efterhand redovisas vad bidraget har använts till. har fått regeringens uppdrag att utlysa dessa medel. Utskottet ser inte skäl att ändra på denna ordning och avstyrker därför motion 2020/21:725 (SD) yrkande 31. Arbetet med att förhindra miljöbrott Utskottet ser i likhet med regeringen allvarligt på miljöbrottslighet och anser att det behövs ett kontinuerligt arbete för att förbättra möjligheterna att upptäcka, utreda och straffa denna brottslighet. Som framgår ovan har regeringen tagit flera initiativ när det gäller brottsbekämpning och effektivisering av tillsyn inom avfallsområdet. Utskottet vill även lyfta fram den satsning på som regeringen genomför och som bl.a. innebär att antalet anställda ska öka med 10 000 fram . Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2807 (KD) yrkande 56 och 2020/21:3351 (M) yrkande 16. Regeringen bedriver ett omfattande internationellt miljöarbete, såväl globalt som inom EU och även inom det nordiska samarbetet. Utskottet välkomnar detta och noterar särskilt att regeringen har erbjudit att 2022 ska stå värd för ett högnivåmöte efter FN:s första miljökonferens som hölls i . När det gäller den speciella frågan om de finansiella företagens redovisning av risker kopplade till naturresurser och biologisk mångfald vill utskottet framföra att det ser positivt på internationella initiativ som kan leda till ökad hållbarhet. Utskottet vill vidare framhålla att regeringen arbetar aktivt för en hållbar finansmarknad. Regeringen har också genomfört ett flertal åtgärder för att få finansmarknaden att investera mer hållbart, och det arbetet fortsätter. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inte skäl att ta några initiativ med anledning av motionsförslagen och avstyrker därför motionerna 2020/21:2709 (MP) yrkande 2 och 2020/21:3639 (MP) yrkande 3. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 5 (M), 6 (SD), 7 (C) och 8 (KD). I ett antal motioner från allmänna motionstiden /21 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , i betänkandena /20:MJU1, 2019/20:MJU12, 2019/20:MJU15, 2018/19:MJU9, 2018/19:MJU12 och 2018/19:MJU18 och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser inte någon anledning att nu göra en annan bedömning av de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsyrkandena. Översyn av , punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2020/21:295 av (C), 2020/21:1009 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2173 av (M), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 45.2, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 14, 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 10. En levande skärgård ger många kvaliteter. Den bidrar till turism, nationella säkerhetsaspekter, ökad befolkning i glesbygd och öppna landskap. och annan lagstiftning försvårar dock denna utveckling genom att ställa omfattande krav på dokumentation vid ansökningar som innebär skärgårdsutveckling och tillstånd för nya näringar. Kraven i lagstiftningen är försvårande även för befintlig verksamhet. Ett exempel är djurhantering som motverkar förbuskning av landskapet. Naturbetet skapar dessutom viktiga ynglingsplatser och livsmiljöer för lekande fisk. För att klara djurhållning i skärgården krävs dock att djuren kan flyttas mellan olika öar, vilket bl.a. hindras av skatteregler. Vi anser därför att och annan lagstiftning bör ses över så att den underlättar och främjar miljöförbättrande åtgärder, skärgårdsutveckling och befintlig näringsverksamhet i skärgården. Översyn av , punkt 1 (C, KD) av (C), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 45.2 och 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:295 av (C), 2020/21:1009 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2173 av (M), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 5, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 10. har på många sätt varit bland de mest ambitiösa miljölagstiftarna i världen. bygger lagstiftningen i flera hänseenden på gamla sanningar och föråldrade strukturer. Det finns ett behov av att se över delar av för att säkerställa att den är samtidsanpassad och återspeglar dagens tekniska möjligheter och utrymme för cirkulära samhällsstrukturer. Vi anser således att bör uppdateras för att stärka förutsättningarna för en cirkulär omställning. Ansvarig myndighet för utvärdering av miljömål, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 13. De myndigheter som beslutar i och arbetar med de frågor som avgör miljömålens uppfyllnad är desamma som utvärderar miljömålen. Ett mål som inte är uppfyllt leder till att de arbetsuppgifter man arbetar med upplevs som viktigare. Det är olämpligt att myndigheterna i praktiken utvärderar sin egen verksamhet, särskilt när det får så stora samhällskonsekvenser. Vi anser därför att en fristående myndighet eller organisation, oberoende av övriga miljömyndigheter, bör ges i uppdrag att utvärdera hur miljömålen nås. Miljömål och andra samhällsmål, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 15. Jag anser att miljömålen bör vägas mot andra samhällsmål och hänsyn bör tas till helhetsbilden i samband med utvärdering av målen. Som exempel kan livsmedelsstrategi nämnas, där en ökad livsmedelsproduktion står i fokus. När miljömålen krockar med denna målsättning tar det sig uttryck i att förutsättningarna för livsmedelsproducenter undergrävs. Det finns inga åtgärder som skulle kunna vidtas som leder till att miljömålet Levande skogar kan anses nått. Jag vill framhålla att det är angeläget att miljömålens preciseringar ses över för att säkerställa att målen är möjliga att nå. Under nuvarande förutsättningar tappar systemet sin trovärdighet. Effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider, punkt 4 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkandena 4, 5 och 13 samt 2020/21:3162 av och (båda C) yrkandena 1–3. Många företag vittnar om långa handläggningstider för miljötillstånd när de vill investera i och utveckla sina verksamheter. Detta gäller också för alla de verksamheter som skapar klimatnytta. Ett tillståndsärende kan ta att handlägga, år som kan vara oerhört värdefulla för en investerare som vill ligga i den globala framkanten i strävan efter hållbara lösningar på exempelvis våra energi- och transportbehov. I stället för att mötas av hinder borde verksamheter uppmuntras. Verksamheter som väljer att investera och utvecklas skapar både ekonomiskt värde och miljönytta som behövs för klimatomställningen. begränsas företagens möjligheter att investera och utvecklas ofta av att miljötillståndsprocesserna tar . Det leder till att investeringar uteblir eller förläggs till andra länder, med konsekvenser för både konkurrenskraften och klimatet. Dessutom kräver myndigheterna ofta att hela verksamheten ska prövas vid en förändring. Vi vill framhålla att en korrekt balans måste hittas mellan investeringar och miljölagstiftning. De krav som ställs av miljöskäl måste innebära en positiv inverkan på miljön, vilket inte alltid är fallet . Av samma skäl måste tillståndsprocesser för ny eller utökad verksamhet snabbas på, som lika behandling oavsett landsända eller myndighet måste förstärkas. ska inte behöva ha kontakt med fler myndigheter än ett absolut minimum för att starta eller utöka en verksamhet. Mot denna bakgrund anser vi att det är angeläget att miljötillståndsprocessen tidsmässigt kortas ned och att ändringstillstånd blir huvudregeln i miljöprövningsprocesser. Vi anser även att regeringen bör se över hur tillståndsprövningen kan göras effektivare och hur länsstyrelsernas tillståndsprocesser kan harmoniseras. Regler om miljöprövning, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkandena 15, 17 och 18 samt 2020/21:2243 av (M) och 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 15. Vi anser att det finns ett behov av att se över reglerna för prövning, bl.a. när det gäller på vilket sätt EU-regler kan ersätta nationella prövningar, hur domstolsprocesser kan effektiviseras och hur rätten till ändringstillstånd kan stärkas. Därutöver bör andra relevanta faktorer utredas som gör att man kan bibehålla samma höga materiella miljökrav som processtiderna minskar. Vid prövning av industrianläggningar förekommer regleringar på såväl nationell som europeisk nivå. Ett stort antal industrianläggningar berörs av de s.k. industriutsläppsbestämmelserna som finns i industriutsläppsdirektivet (IED) som är infört i svensk lagstiftning. Direktivet ställer upp villkor om att bästa tillgängliga teknik ska användas och definierar vad den typen av teknik innebär. ställer svensk miljölagstiftning krav på att bästa möjliga teknik används. Villkoren är i många fall närliggande. Denna dubbelreglering riskerar att byråkratisera tillståndsprocesserna ytterligare. Vi anser därför att kraven på bästa möjliga teknik vid miljöprövning bör ses över. Ett sätt att korta ledtiderna för miljötillstånd är att färre ansökningar ska kräva miljökonsekvensbeskrivning (MKB) och individuell prövning. I miljöprövningsförordningen finns regler för prövning av olika typer av verksamheter. Verksamheter som kräver tillstånd är markerade som A- eller B-verksamheter. Tillstånd som kräver anmälan till kommunen är markerade som C-verksamheter. Vid anmälan av en C-verksamhet krävs som regel ingen miljökonsekvensbeskrivning. För att underlätta tillståndsprocesserna och korta ledtiderna bör det genomföras en översyn av miljöprövningsförordningen. Möjligheterna att identifiera fler typer av verksamheter som C-verksamheter bör ses över. Vi anser att antalet verksamheter som kräver individuell prövning för miljötillstånd bör minskas. Prövning av torvtäkter, punkt 6 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 41 och 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14. Forskning visar att dikade torvmossar förutom koldioxid också läcker den kraftiga växthusgasen metan till atmosfären. Därför har diskussionen om att återväta dessa marker uppstått. Forskning och erfarenhet visar dock på att det är mycket svårt att reglera vattennivåerna så att utsläpp av växthusgaser kan hindras. Vi vill framhålla att våtläggning på det offentligas vägnar av torvmark bör vara frivillig och att skälig ersättning i så fall bör utgå till markägaren. Det bästa vi kan göra nu för att gynna miljö och klimat är att se till att redan utdikade torvmarker kommer till nytta. Att ta vara på torv från redan dikade mossar innebär att torven i stället för att passivt läcka potenta växthusgaser kan användas som odlingssubstrat till plantor som i sin tur binder koldioxid i växtmassa. Dessutom har torven betydelse som inhemsk, långsamt förnybar, energikälla. Det är viktigt att de styrmedel och regler som utformas gynnar ett hållbart torvbruk och torvnäringens långsiktiga överlevnad. Ett gemensamt problem för torvbruk, oavsett användningsområde är den mycket långa och kostsamma tillståndsprocessen. Beslutsprocessen vid utvinning av torv har i teorin förenklats men torvbrukarna vittnar om att det har blivit mycket svårt att få tillstånd. Principen att torvtäkter ska utföras med stor naturvårdshänsyn är bra, men detta bör kunna lösas mer med noggranna instruktioner och tillsyn i stället för en besvärlig beslutsprocess och med ett främjandeperspektiv från myndigheternas sida. Vi anser att torvbruk på redan dikade mossmarker ska tillåtas och att tillståndsprocesserna för detta ska förenklas och bli avsevärt billigare. Vi anser därför att regeringen bör utreda hur regelverket beträffande krav vid tillståndsprövningen för torvtäkter fungerar samt hur det kan förändras så att fler tillstånd beviljas än vad som varit fallet . tillstyrkan av vindkraftverk, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 2. Kommunerna har i praktiken vetorätt mot vindkraft, detta genom att en kommun som är negativt inställd till vindkraft helt enkelt kan låta bli att ta upp sådana ärenden och därmed helt bromsa utbyggnaden. Vetorätten står i skarp kontrast till att kommunerna inte har samma möjligheter att hindra utvinning av fossil och klimatpåverkande energi, t.ex. olja och gas. Jag anser att formerna för kommunernas inflytande på vindkraftssidan måste förändras och att kravet på tillstyrkande bör tas bort. Kommunernas åsikt ska väga tungt, men i ett läge där på energiområdet ska gå från fossil energi och kärnkraftsenergi till förnybar och lägre energianvändning, är ett kommunalt veto orimligt. Anmälningsplikt, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 9 och 2020/21:125 av (SD) yrkande 2. är upplåtande av bostad inte någon anmälningspliktig verksamhet enligt . Det förhindrar kommunernas möjlighet till tillsyn och kontroll, vilket i sin tur gynnar oseriösa hyresvärdar på bekostnad av hyresgästernas boendemiljö, trygghet och hälsa. För det första kan en hyresvärd köpa en fastighet och upplåta bostäder för uthyrning utan att behöva anmäla detta till kommunen. Miljökontoret får därmed inte möjlighet att ge sitt utlåtande innan hyresvärden hyr ut bostäderna i fråga. För det andra omfattas inte ”upplåtande av bostad” av förordningen om verksamheters egenkontroll. Därmed behöver inte hyresvärden ha någon skriftlig egenkontroll, skriftlig riskbedömning m.m. För det tredje brukar anmälningspliktiga verksamheter prioriteras av miljökontoren när det gäller regelbunden tillsyn. Icke anmälningspliktiga, som hyresvärdar, kommer ofta i andra hand. Tillsyn sker i regel bara efter klagomål. För att möjliggöra för kommuner att utöva en mer effektiv tillsyn och kontroll, och därmed främja hyresgästernas boendemiljö, trygghet och hälsa, bör även fastighetsägare vara anmälningspliktiga enligt . Därmed skulle fastighetsägare även vara tvungna att upprätta skriftlig egenkontroll m.m. Tillsyn, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 55 och 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del. Balansen mellan miljökrav och förvaltningslagens regler som ska säkerställa en god myndighetsutövning kan vara svår att upprätthålla. Även om de flesta tillsynspersoner gör ett gott jobb, finns det många exempel på när tillsynen av efterlevnaden av regler inom lantbruket brustit eller varit mycket olika i olika landsdelar. Resultatet har i vissa fall blivit orimliga krav. ökar tillsynen i och med ny kontrollförordning i EU och utökade regler i . Liknande problem finns även inom tillståndsgivning. Den svenska förvaltningslagen innehåller principer och krav på myndighetsutövning som är tänkta att hindra uppkomsten av bl.a. sådana problem vid tillsyn och tillståndsgivning. Vi anser att regeringen bör säkerställa att alla myndigheter som prövar tillståndsansökningar och utövar tillsyn inom de areella näringarna noga följer förvaltningslagens bestämmelser och principer. Tillsyn, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 55, 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del. är det verksamhetsutövaren som är skyldig att visa att miljöskyddskraven uppfylls. Det vore rimligt om det, när det gäller ett enskilt privat hushåll, är det offentliga som har bevisbördan för att hushållet orsakar en negativ miljöpåverkan, exempelvis genom utsläpp av fosfor. I det dagliga livet tänker sig nog inte medborgaren att den privata bostaden utgör en verksamhet. Det bör därför införas ett skaderekvisit i va- och miljölagstiftningen, vilket innebär att kommuner och statliga myndigheter måste kunna påvisa att det sker en otillåten miljöpåverkan innan man kräver att den enskilda fastighetsägaren ska genomföra en dyr investering. Jag anser således att omvänd bevisbörda bör gälla för myndigheter gentemot verksamhetsutövare som är privatpersoner då verksamheten utgörs av normal hushållsverksamhet. Regler och riktvärden för buller, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:537 av (KD), 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 39, 2020/21:3176 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 13 och 2020/21:3252 av m.fl. (L) yrkande 5. Barns och ungas engagemang och känsloyttringar hörs, och måste få höras, på idrottsanläggningar. På flera håll i landet pågår dock rättsliga processer som drivs av närboende och som gäller höga bullernivåer vid idrottsanläggningar. Detta måste få en tillfredsställande lösning för samtliga inblandade parter. Det behövs riktlinjer för dessa ljudnivåer som är rimliga och tydliga så att idrott och närboende kan fungera i varandras närhet. Riktlinjer behövs även för bilsporten. Vi anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för ljud för idrott, lek och fritid. Regler och riktvärden för buller, punkt 10 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 39 och 2020/21:537 av (KD), 2020/21:3176 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:3252 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 3. De negativa hälsoeffekterna av höga bullernivåer är väl belagda. Det är viktigt att begränsa buller i miljöer där människor ska bo och vistas.