bet · H801TU6 · 2021-03-12 00:00:00 — Äldre traktorer () och bilar ombyggda till traktorer (A-traktorer) ska vara begränsade till en hastighet av högst . Det som benämns epatraktor är ursprungligen en personbil som blivit ombyggd till jordbruksmaskin. blev det möjligt att bygga om och registrera en bil eller lastbil till som ett alternativ till epatraktor. Varken epa- eller utgör någon juridisk definition enligt lagen om vägtrafikdefinitioner, utan fordonen klassas som traktor a eftersom hastigheten tekniskt är begränsad till en lägre hastighet än , enligt Transportstyrelsen. I motion 2020/21:789 av (C) föreslår motionären att det görs en anpassning av högsta tillåtna hastighet för A-traktorer. (KD) anser i motion 2020/21:931 att det bör tillsättas en utredning som ser över säkerheten när det gäller mopedbilar. Motionären påminner om att fordonet inte är lika säkert som en personbil och att en utredning bör titta på bl.a. användandet av bälte och vinter- och sommardäck. Per Schöldberg och (båda C) framhåller i motion 2020/21:1031 att A-traktorer bör lyda under samma regelverk som mopedbilar. Vidare är en översyn av förarutbildningen nödvändig. Motionärerna konstaterar att intresset för A-traktorer är stort och att svåra olyckor med mopedbilar har blivit en realitet. I motion 2020/21:1140 anser (M) att regeringen bör se till att det görs en översyn av reglerna för A-traktorer. Syftet med översynen ska vara att titta på möjligheten att öka den tillåtna hastigheten för innehavare av körkort med AM-behörighet. I motion 2020/21:1596 påtalar (S) behovet av en översyn av utbildningen och säkerhetskraven för användandet av mopedbilar. Motionären konstaterar att mopedbilar har blivit alltmer populära och att det har inträffat svåra olyckor. En översyn är enligt motionären extra viktig eftersom det ofta är unga människor som kör och färdas i mopedbilar. I motion 2020/21:1649 framför (S) att man bör se över hastighetsgränsen för epatraktorer samt se över möjligheten att införa ett körkort eller förarbevis anpassat för dessa fordon samt för mopedbilar. Motionären framhåller att A-traktorerna och epatraktorerna länge har inneburit en frihet och en möjlighet för framför allt ungdomar på landsbygden att ta sig dit man vill när man vill. I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 27 framför m.fl. (SD) ett önskemål om att utreda en höjning av viktgränsen för mopedbilar. Motionärerna pekar på att mopedbilar byggs uteslutande av plast för att klara viktkraven, vilket kan innebära en säkerhetsrisk. I yrkande 36 framhåller motionärerna att man bör utreda en höjning av den högsta tillåtna hastigheten på A-traktorer från dagens . Motionärerna pekar bl.a. på att EU-mopeder får köra . I motion 2020/21:2189 framhåller m.fl. (S) behovet av en översyn av förarutbildningen för mopedbil. Motionären påminner om att antalet olyckor med mopedbilar har ökat, vilket skapar frågor om hur väl nuvarande förarutbildning fungerar för att säkerställa att förarna är utbildade att framföra fordonen på ett trafiksäkert sätt. I motion 2020/21:2383 pekar (S) på vikten av att se över behovet av en särskild utbildning och licens för framförandet av mopedbil. Motionären konstaterar att antalet mopedbilar ökar snabbt, liksom antalet olyckor. En orsak som motionären lyfter fram är att körkortskravet på mopedbil är samma som för en tvåhjulig s.k. EU-moped. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 32 att den högsta tillåtna hastigheten för A-traktorer ska höjas . Motionärerna pekar på att det skulle kunna minska risken för att man trimmar A-traktorer. Motionärerna framhåller vidare i yrkande 33 att man bör se över reglerna för A-traktorer i syfte att finna en lösning som ökar trafiksäkerheten. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2020/21:3235 yrkande 25 att en ansvarig myndighet ska få i uppdrag att utvärdera mopedbilarna. Motionärerna påminner om att har slagit larm om bristande trafiksäkerhet när det gäller mopedbilar. I kommittémotion 2020/21:3468 pekar m.fl. (M) på behovet av en generell översyn av körkortsutbildningen (yrkande 26 i denna del). Där bör enligt motionärerna ingå bl.a. körkort för mopedbil och . (M) framhåller i motion 2020/21:3689 yrkande 1 att man bör överväga en justering av hastigheten för epatraktorer så att reglerna likställs med dem som gäller för EU-mopeder. I yrkande 2 anser motionären att regeringen bör ge Transportstyrelsen i uppdrag att omgående analysera eventuella nackdelar i fråga om trafiksäkerhet, utbildning och liknande för fordon av samma karosskaraktär eller mer omfattande jämfört med hastighetsbegränsningar. Trafiksäkerhet för mopedbilar och A-traktorer Utskottet påminner inledningsvis om att mopedbilar får framföras på allmänna vägar, men inte på motorvägar och motortrafikleder. En mopedbil ska ha en skylt som talar om att det är ett långsamtgående fordon (LGF-skylt). En är en bil som är ombyggd till traktor och som klassas som en traktor a eftersom hastigheten är tekniskt begränsad till en lägre hastighet än . Även en är ett långsamtgående fordon och den ska vara utrustad med en LGF-skylt så att övriga trafikanter uppmärksammas på detta. Utskottet konstaterar vidare att antalet mopedbilar på vägarna har ökat kraftigt. Infrastrukturministern har i svar på frågor om A-traktorer (fr. 2019/20:1784 och fr. 2019/20:1785) framfört att det enligt statistik ur fordonsregistret har skett en kraftig ökning av mopedbilar , medan registreringen av A-traktorer är en avtagande trend. menar att det är relativt få mopedbilar i trafik, men antalet ökar med omkring 2 000 nyregistrerade mopedbilar . Den kraftiga ökningen startade och antalet registrerade mopedbilar har nästan fyrdubblats . finns det ca 14 000 registrerade fyrhjuliga mopeder, inklusive mopedbilar. När det gäller frågan om säkerheten för A-traktorer vill utskottet lyfta fram följande. I syfte att öka A-traktorers trafiksäkerhet och därmed göra det mindre intressant att manipulera hastighetsbegränsande anordningar infördes krav på besiktning av A-traktorer. Ändringen av besiktningsreglerna innebär att A-traktorer och epatraktorer ska genomgå kontrollbesiktning med ett tidsintervall som inte överstiger 24 månader. Utskottet kan konstatera att besiktningskravet för A-traktorer i första hand infördes av trafiksäkerhetsskäl. De nya reglerna för fordonsbesiktning handlar om en anpassning av regelverket till EU-lagstiftningen på området. Vidare vill utskottet peka på att Transportstyrelsen införde förändrade krav för A-traktorer . Då togs kravet bort att fordonets hastighet på lägsta växeln ska vara högst vid 2/3 av ursprungsmotorns maximala varvtal. högsta hastighet får fortfarande vara högst . När det gäller frågan om säkerheten för mopedbilar noterar utskottet med oro att antalet olyckor med mopedbilar ökar. Det är relativt få som omkommer i olyckorna men antalet skadade har enligt fördubblats . Enligt polisrapporterade olyckor skadas ca 60 personer svårt eller lindrigt . Utskottet betonar att detta är oroande och vill framhålla att det är viktigt att följa den fortsatta olycksutvecklingen. Utskottet noterar vidare att bl.a. NTF har framfört att mopedbilar blir allt vanligare och att det är framför allt ungdomar som väljer mopedbilen. NTF menar att mopedbilar saknar små bilars grundsäkerhet. Fordonets utformning gör att det kan förväxlas med en bil, vilket kan göra det svårt för andra trafikanter att bedöma dess hastighet. I jämförelse med en mopedist sitter mopedbilisten enligt NTF troligen mer skyddat. I en undersökning från NTF pekas dock på problem med mopedbilens veka kaross. Utskottet kan också konstatera att man enligt behöver inventera kunskapsläget för att kunna prioritera rätt insatser. Det behövs åtgärder på både kort och lång sikt för att uppnå en säker trafik med mopedbilar. Tillsammans med 18 andra aktörer har skapat en gemensam inriktning för säker användning av fyrhjulingar och mopedbilar, traktorer och motorredskap. De gemensamma prioriterade insatsområdena för mopedbilar är ökad bältesanvändning, förbättrad fordonssäkerhet och information. På kort sikt handlar det om att öka användandet av bälte, öka användandet av vinterdäck och förbättra informationen om förutsättningarna för att köra mopedbil. På handlar det om att förbättra fordonssäkerheten genom ökad krocksäkerhet och stabilitet, införa antisladdsystem och bältespåminnare, se över möjligheterna att införa kontrollbesiktning och se över utbildningen. ska följa upp utvecklingen och ambitionerna i den gemensamma inriktningen. Utskottet välkomnar detta och kommer att fortsätta att följa frågan. Högsta tillåtna hastighet för A-traktorer När det gäller frågan om högsta tillåtna hastighet för A-traktorer vill utskottet inledningsvis påminna om att vägens hastighetsbegränsning gäller för alla fordon, men för A-traktorer gäller även att de ska vara konstruerade för att kunna köra i högst . Även epatraktorer har en högsta tillåten hastighet av . Utskottet kan konstatera att Transportstyrelsen har hänvisat till att gällande hastighetsgränser för traktorer har fastställts på grundval av vilken fordonstyp det handlar om. Det finns tre olika slags traktorer i : nationellt typgodkända traktorer som får köras i högst , EU-typgodkända traktorer som får köras i högs samt traktor b som får gå i högst . Om A-traktorer skulle få framföras i en hastighet som överskrider innebär det enligt Transportstyrelsen ett krav på B-körkort för denna typ av fordon. Därför anser myndigheten att är det enda realistiska alternativet för A-traktorer. Utskottet delar denna bedömning. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att Transportstyrelsen har påpekat att epatraktorer och A-traktorer inte kan jämföras med mopeder klass I (vanliga mopeder och mopedbilar) som får köras i högst eftersom det handlar om helt olika fordonsslag och därmed olika regelverk. En är av fordonsslaget traktor, och dessutom en nationellt typgodkänd traktor som inte omfattas av som fallet är för fordonsslaget moped. En omfattas exempelvis inte av kravet på maximal vikt som fallet är för t.ex. mopedbilar. I vissa fall handlar det om lastbilar som byggts om till A-traktorer, vilket får konsekvenser för det krockvåld som uppstår om hastighetsbegränsningen skulle höjas , något som kan äventyra trafiksäkerhetsmålen. Utskottet anser att det finns angelägna trafiksäkerhetsaspekter som ligger till grund för den nuvarande hastighetsbegränsningen för A-traktorer. Kraven både på förarens utbildning och behörighet och på fordonets beskaffenhet och utrustning är avgörande ur ett trafiksäkerhetsperspektiv. Detta regleras via både nationella och internationella regelverk. När det gäller frågan om förarutbildning för mopedbil konstaterar utskottet att körkortskraven är olika för mopeder och A-traktorer. Skälet till det är att fordonsslaget moped omfattas av EU-gemensamma körkortsregler medan en är av fordonsslaget traktor och dessutom en nationellt typgodkänd traktor som inte omfattas av EU-kraven. Utskottet konstaterar att en mopedbil får framföras av den som har minst AM-körkort och som har fyllt . För att få AM-körkort måste man ha ett godkänt resultat på kunskapsprovet. Man behöver inte göra något körprov. Avgiften för ett kunskapsprov är . Innan man gör sitt kunskapsprov måste man ha genomgått en obligatorisk utbildning hos en behörig utbildare och utbildningen måste vara registrerad hos Transportstyrelsen. Kunskapsprovet mäter kunskaper när det gäller fordonskännedom och manövrering, miljö, trafiksäkerhet, trafikregler och personliga förutsättningar. Utskottet framhåller att körkortstagaren genom kunskapsprovet ska visa att han eller hon har kunskaper att kunna köra med omdöme i trafiken. Utskottet vill sammanfattningsvis betona att trafiksäkerhet är en högt prioriterad fråga när det gäller både mopedbilar och A-traktorer, vilket innebär ett fortgående arbete med nollvisionen som grund. För att trafiksäkerheten ska kunna upprätthållas krävs bl.a. att alla fordon som förs i trafik är säkra. Utskottet har uppmärksammat att antalet mopedbilar på vägarna har ökat kraftigt och att även olyckorna ökar. Det kan konstateras att det är relativt få som omkommer i olyckor med mopedbilar men antalet skadade har fördubblats . Utskottet betonar att detta är oroande och vill framhålla att det är viktigt att följa den fortsatta olycksutvecklingen. Utskottet välkomnar att det pågår ett arbete vid olika myndigheter i syfte att inventera kunskapsläget för att kunna prioritera rätt insatser. När det gäller frågan om högsta tillåtna hastighet för A-traktorer får enligt utskottets mening en eventuell höjning av den konstruktiva hastigheten för A-traktorer inte äventyra de trafiksäkerhetsmål som och regeringen har formulerat. Utskottet finner mot den bakgrunden inte något skäl för att vidta någon åtgärd på området. När det gäller behovet av förbättrad utbildning för förare av mopedbilar avser utskottet att fortsätta att följa frågan. Utskottet menar att det generellt är viktigt att fortsätta att följa utvecklingen av mopedbilars inverkan på trafiksäkerheten. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:789 (C), 2020/21:931 (KD), 2020/21:1031 (C), 2020/21:1140 (M), 2020/21:1596 (S), 2020/21:1649 (S), 2020/21:2189 (S), 2020/21:2383 (S), 2020/21:2218. (SD) yrkandena 27 och 36, 2020/21:2809 (KD) yrkandena 32 och 33, 2020/21:3235 (L) yrkande 25, 2020/21:3468 (M) yrkande 26 i denna del samt 2020/21:3689 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa behörighetsfrågor. Utskottet hänvisar till att trafiksäkerhetspolitiska avvägningar är grunden för att innehavare av B-körkort inte får behörighet att föra lätt motorcykel. Utskottet bedömer vidare att nuvarande bestämmelser om vilken typ av släpfordon som får kopplas till en personbil är väl avvägda. De grundläggande bestämmelserna om behörighet att köra motordrivna fordon finns i körkortslagen (1998:488) och kompletteras och fylls ut av körkortsförordningen (1998:980). Kompletterande bestämmelser finns också i yrkestrafiklagen (1998:490) och i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens. När det gäller körkort för motorcyklar finns det tre olika behörigheter: A1 för lätt motorcykel, A2 för mellanstor motorcykel och A för tung motorcykel. För att köra personbil och lätt lastbil krävs körkort för behörighet B. Körkortsbehörigheten B ger rätt att köra personbilar och lätta lastbilar med en totalvikt på högst . Man får även koppla ett lätt släp till bilen. Behörighet BE krävs för att köra en personbil och en lätt lastbil med ett eller flera lätta eller tunga släp. Utöver dessa behörigheter finns det ett antal ytterligare kategorier, bl.a. för tunga fordon. I motion 2020/21:72 föreslår (SD) att innehavare av körkortsbehörighet B också ska få rätt att framföra lätt motorcykel med en slagvolym av högst . Motionären pekar bl.a. på att en lätt motorcykel skulle vara ett bra komplement till bilen för att minska trängsel i framför allt storstäder men också minska miljöpåverkan. I motion 2020/21:1740 uppmärksammar (M) behovet av en översyn av nuvarande regler för körkort som gör att små, lätta bilar med sämre bromssystem tillåts dra större och tyngre släp än vad större och säkrare bilar gör. Motionären anser att behörighetsreglerna för körkort i fråga om tunga och lätta släp är orättvisa och osäkra på så vis att de hindrar större bilar, som från säkerhetssynpunkt är bättre lämpade, från att dra tunga släp, varför regeringen bör ge Transportstyrelsen i uppgift att se över möjligheterna att tillåta bilar med fyrhjulsdrift och större dragkapacitet att dra tyngre släp. I motion 2020/21:2537 yrkande 5 anför (C) att regelverket bör ändras så att fler tvåhjuliga fordon får framföras med B-körkort eller B-körkort med utökad behörighet. Motionären menar att i takt med att nya tvåhjuliga fordon utvecklas, som är lätta att köra och som är utrustade med moderna säkerhetssystem, borde regelverket ses över i syfte att tillåta framförande av fler tvåhjuliga fordon. I motion 2020/21:2871 efterlyser (M) en översyn av möjligheten att ge behörighet att köra lätt motorcykel vid innehav av B-körkort. Motionären pekar på motorcykelns fördelar och att säkerheten har förbättrats, varför användandet av lätt motorcykel bör förenklas. I motion 2020/21:3577 yrkande 3 tar även m.fl. (SD) upp frågan om behörighet att köra lätt mc med B-körkort. Motionärerna konstaterar att man i vissa EU-länder får köra lätt mc med B-körkort och pekar på flera fördelar med motorcyklar. Behörighet för att köra lätt motorcykel När det gäller möjligheten att tillåta innehavare av B-körkort att även köra lätt motorcykel innebär nuvarande bestämmelser att körkortsbehörigheten B ger rätt att köra personbilar och lätta lastbilar med en totalvikt på högst . För att köra motorcykel behöver man ett A-körkort. Det finns tre olika körkortsbehörigheter för motorcyklar: A1, A2 och A. Skillnaden ligger i hur stor motorcykel som man får köra. Utskottet kan konstatera att kraven för att ta körkort varierar beroende på vilken typ av fordon som avses. För att köra lätt motorcykel, dvs. en motorcykel vars motor har en slagvolym av högst , en effekt av högst och ett förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt som inte överstiger /kg krävs A1-körkort. För att ta ett körkort med behörighet A1 måste den blivande föraren göra en riskutbildning som består av två delar: Del 1 handlar om alkohol och droger, trötthet i trafiken och andra riskfyllda beteenden, och del 2 handlar bl.a. om hastighet, säkerhet och körning vid olika väg- och väderförhållanden. Därtill ingår manöverbana. Riskutbildningen för A1, A2 och A är specifikt inriktad på motorcykel. Riskutbildningen för personbil (kategori B) gäller inte för motorcykel. I EU:s andra körkortsdirektiv (art. 5.3 b) gavs möjlighet för en medlemsstat att tillåta innehavare av körkort för kategori B att föra lätt motorcykel inom eget territorium. Möjlighet saknades att begränsa giltigheten till en viss typ av lätt motorcykel. Utskottet konstaterar att regeringen vid införlivandet av det andra körkortsdirektivet i svensk lag bedömde att trafiksäkerhetsskäl talade mot att generellt utsträcka behörigheten B till att omfatta rätten att föra lätta motorcyklar, för vilka krävs en helt annorlunda körteknik (se prop. 1995/96:118 s. 16). Regeringen ansåg att detta förarbetsuttalande hade samma giltighet när det gällde att införliva motsvarande bestämmelse i det tredje körkortsdirektivet i körkortslagen. I sammanhanget påpekade regeringen att alla körkort medför rätt att köra moped klass I (prop. 2011/12:25). Typ av släpfordon som får kopplas till personbilar När det gäller hur tungt släp som får kopplas till personbilar kan utskottet konstatera att körkortsbehörigheten B ger rätt att köra personbilar och lätta lastbilar med en totalvikt på högst . Med vanlig B-behörighet får man koppla ett lätt släp till bilen. Det tredje körkortsdirektivet innebar ett par förändringar i förhållande till det andra körkortsdirektivet när det gäller vilken typ av släpfordon som får kopplas till en personbil eller lätt lastbil. Dels togs kravet på att släpfordonets vikt inte får överstiga dragfordonets tjänstevikt bort, dels höjdes fordonskombinationens maximala totalvikt till med förutsättningen att om fordonskombinationens totala vikt överstiger får ett släpfordon med en högre vikt än endast framföras efter antingen avslutad utbildning, godkänt körprov eller en kombination av båda (se art. 4.4 b andra stycket i direktivet). Utskottet konstaterar att detta ledde till följande förändringar i svensk rätt (2 kap. 5 och 7a §§ körkortslagen): det släpfordon som får kopplas till en personbil eller en lastbil som omfattas av behörigheten B får ha en totalvikt som antingen inte överstiger eller överstiger utan att fordonskombinationens totalvikt överstiger . Det tidigare kravet att släpet inte får väga mer än dragfordonet togs därmed bort. Dock får den som innehar körkort med behörigheten B och har godkänts i ett särskilt körprov framföra en fordonskombination vars totalvikt överstiger 3,5 men inte . Detta innebar en ny bestämmelse. Efter ett körprov kan alltså körkortsinnehavaren ges en utökad B-behörighet. Den som redan har körkort med behörighet B behöver inte körkortstillstånd för att få genomföra det särskilda körprovet eller för att få övningsköra med en sådan fordonskombination som kräver utökad behörighet B. Den som inte har körkort med B-behörighet ska också kunna ansöka direkt om en utökad B-behörighet. ändrades reglerna för behörigheten BE. Den sammanlagda totalvikten för de släpfordon som får framföras med stöd av behörigheten BE får inte överstiga . Utskottet konstaterar att trafiksäkerhetspolitiska avvägningar är skälet till att möjligheten för innehavare av B-körkort att föra lätt motorcykel inte har införlivats i svensk rätt. Vid införlivandet av EU:s andra körkortsdirektiv såg utskottet inga skäl att ifrågasätta de skäl som regeringen anförde i fråga om att inte utsträcka behörighet B till att omfatta möjligheten att även köra lätt motorcykel. Utskottets ställningstagande i denna fråga har inte förändrats. Utskottet bedömer vidare att nuvarande bestämmelser om vilken typ av släpfordon som får kopplas till en personbil är väl avvägda. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:72 (SD), 2020/21:1740 (M), 2020/21:2537 (C) yrkande 5, 2020/21:2871 (M) och 2020/21:3577 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om körkortsfrågor. Utskottet framhåller att nuvarande regler om uppvisande och kontroll av körkort är tydliga. När det gäller körkortets utformning och innehåll konstaterar utskottet att reglerna är harmoniserade på EU-nivå. Utskottet lyfter fram behovet av en hög säkerhet i hanteringen av körkort. Utskottet konstaterar att det inte är förenligt med att utfärda eller förnya svenska körkort för personer som bor permanent utomlands. Jämför reservation 23 (M, SD) och 24 (SD). Den rättsliga ramen för körkortslagstiftningen utgörs av EU:s körkortsdirektiv. Syftet är att uppnå gemensamma körkortsbestämmelser för att på så sätt möjliggöra den gemensamma transportpolitiken. Ända sedan det första körkortsdirektivet, dvs. rådets direktiv /1263/EEG, finns det dels krav på medlemsstaterna att följa en gemenskapsmodell för utformningen av körkort, dels krav på att körkort som är utfärdade av medlemsstaterna ska erkännas ömsesidigt. Gemenskapsmallen för nationella körkort bygger på slutakten till vägtrafikkonventionen som upprättades i på . Kraven på körkortets utformning och innehåll har harmoniserats ytterligare i efterföljande rättsakter. Genom beslut antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra det tredje körkortsdirektivet (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). Ett av de huvudsakliga syftena med det tredje körkortsdirektivet var att minska förekomsten av förfalskade körkort. Bestämmelserna för körkortets utformning och innehåll framgår i huvudsak av artiklarna 1–7. Enligt artikel 3 i körkortsdirektivet ska medlemsstaterna ”vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att körkort förfalskas”. Det följer vidare att det material som används för körkortet enligt bilaga I ska göras förfalskningssäkert och att medlemsstaterna ska se till att alla körkort som har utfärdats och är gällande uppfyller kraven senast . Medlemsstaterna får införa ytterligare säkerhetsdetaljer. Av bilaga I punkt 4 framgår att medlemsstaterna efter samråd med kommissionen får lägga till färger eller markeringar, exempelvis streckkoder och nationella symboler, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i bilagan. Inom ramen för det ömsesidiga erkännandet av körkorten får streckkoden inte innehålla någon annan information än vad som redan står att läsa på körkortet eller som är nödvändig för utfärdandet av körkortet.