bet · H801MJU17 · 2021-04-23 00:00:00 — Det är viktigt att politiken ger svenska bönder en möjlighet att öka sin produktion och stärka sin konkurrenskraft, t.ex. genom åtgärder för att höja mullhalten i åkerjorden, som bidrar till både större skördar och ökad kolinlagring. Vi anser därför att regeringen bör verka för att EU:s nya jordbrukspolitik premierar insatser som leder till både ökad produktion och hållbarhet. Med hänvisning till den negativa utvecklingen när det gäller bevarandet av biologisk mångfald anser vi att det bör utredas om det nationella miljömålet som rör ekosystem och biologisk mångfald kan gynnas av om jord- och skogsbrukare ersätts för att de vidtar åtgärder för ökad miljöhänsyn i sin verksamhet. Detta skulle kunna ske via landsbygdsprogrammet. Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 23–25, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 17 samt 2020/21:726 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 14, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkandena 6 i denna del och 17, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkandena 5, 6 och 10, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 14. Vi vill inledningsvis betona att det svenska jordbruket behöver stärkas. En starkare jordbruksnäring ger en större resursbas till landsbygden. grad av självförsörjning är också lägre . är ett skogsland med inslag av jordbruk snarare än tvärtom, som är det vanliga i de tongivande EU-länderna. Det innebär att våra förutsättningar är annorlunda. Det gäller allt från den öppna jordbruksmiljöns betydelse för artbevarande, turism och boende på landet till särskilda förutsättningar för brukandet. Vår strävan är därför att öka den svenska politikens inflytande över svenskt jordbruk. Regeringen bör arbeta för att svenska producenter främjas inom EU-samarbetet. Vid förhandlingarna inom EU bör man därför sträva efter att reglerna inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik blir väl anpassade till och skapar större frihetsgrader för det svenska jordbruket. Vi anser vidare att måste tillåtas anpassa stöden till den särlagstiftning som finns i för djurens och miljöns skull. Exempelvis bör det införas en betesersättning för i första hand mjölkkor och det bör vara tillåtet att ge stöd till slakteriavgifter och andra avgifter. Nuvarande ordning, där det är oklart om kan ge stöd för djurskyddsåtgärder som följer av nationella särkrav i svensk lagstiftning, måste ändras. Det är en central uppgift för svenska regeringar att i EU stå upp för det som är viktigt i . Det är också viktigt för EU att medlemsstater kan gå före. Vi anser därför att regeringen bör verka inom EU för att ska få rätt att ge stöd för de djurskyddsåtgärder som följer av särkrav i svensk lagstiftning. Vi vill uppmärksamma att positiva och negativa effekter på biologisk mångfald till följd av jordbruk är komplexa. Regler och praxis måste därför ändras ibland för att de inte ger de effekter som åsyftas eller för att effekterna för lantbrukarna blir orimliga. bör därför vid förhandlingar och införande av de nya EU-gemensamma jordbruksreglerna skapa möjligheter att på försök avdela en del av miljöstödet till stöd som, helt eller delvis, baseras på inventeringar och poängsättning av biologisk mångfald. På så sätt lägger man kraven och ersättningen så nära som möjligt det man vill åstadkomma och skapar största möjliga flexibilitet för jordbrukaren att uppnå samhällets mål. Därmed minskar risken för byråkratiska hinder och det blir enklare för jordbrukaren att gå till väga på ett passande sätt. Regeringen bör därför vid förhandlingar om och vid införande av de nya EU-gemensamma jordbruksreglerna verka för att möjliggöra ett inventeringsbaserat miljöstöd för biologisk mångfald. bör ges i uppdrag att utveckla ett system för detta. Regeringen bör även vid förhandlingar om och införande av de nya EU-gemensamma jordbruksreglerna arbeta för att möjliggöra miljöstöd för skötsel av övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark, skogsbryn. Sådana zoner kan ofta erbjuda en biologiskt rik miljö. Om det går att tillförsäkra en ändamålsenlig struktur och skötsel av tillräckligt många brynmiljöer kan de fungera som bärare av viktig biologisk mångfald utan att inkräkta alltför mycket på brukningsmålen för skog och jordbruk. Vi menar att skogs- och jordbrukare därför bör få skäligt betalt för det arbete de utför för att vårda och utveckla dessa känsliga miljöer. Det är dock viktigt att främjandearbetet inte går ut över ägande- och nyttjanderätten. I ett öppet och aktivt brukat landskap med välbevarade lador, betande djur och synliga vattenspeglar trivs såväl vilda djur och växter som människor och deras boskap. Ersättningar till jordbrukare för skötsel av natur- och kulturmiljöer ger kostnadseffektiv miljönytta. Från både , och finns olika stödformer att söka för att restaurera och underhålla diverse kulturmiljöer. Genom landsbygdsprogrammet 2014–2020 finns möjlighet att ansöka om ersättning för restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt i odlingslandskapet och om miljöersättningar som restaurering av betesmarker och slåtterängar. Samtliga stödformer är positiva insatser för ett bevarat odlingslandskap, men inte tillräckliga. Möjligheterna att tillföra ytterligare incitament och resurser för att stärka arbetet med restaurering av natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet behöver därför ses över. Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 23–25, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 17, 2020/21:726 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkandena 6 i denna del och 17, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkandena 5, 6 och 10, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 14. Vi vill uppmärksamma att förutsättningarna för män och kvinnor skiljer sig inom de gröna näringarna, bl.a. i landsbygdsprogrammet, där endast en av sju sökande är kvinna. Att skillnaderna i ansökningar ser ut som de gör kan till viss del förklaras av ägarstrukturen och att många jordbruksföretag drivs som familjeföretag. Det kan också förklaras av att kvinnor efterfrågar andra stödinsatser än de som det offentliga erbjuder. Det har t.ex. visat sig att kvinnor på landsbygden är mer benägna att söka investeringsstöd för hästverksamhet, restauranger och kaféer än för traditionellt jordbruksföretagande. Det finns också skillnader i hur stora investeringar kvinnor planerar för jämfört med män. För att de gröna näringarna ska kunna uppnå sin fulla potential krävs att män och kvinnor ges samma möjligheter att driva och utveckla sina företag. Offentliga stödinsatser behöver därför ta hänsyn till både kvinnors och mäns behov. Vi vill därför framhålla att kvinnor och män bör ha lika goda möjligheter att få företagsstöd via landsbygdsprogrammet. Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkandena 6 i denna del och 17 samt 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkandena 5, 6 och 10 samt 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 23–25, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 17, 2020/21:726 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 14, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 14. Jag vill framhålla att EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden och att det behövs ökade satsningar på landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Jordbruks- och livsmedelspolitiken bör ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Klimatsmart produktion med god djuromsorg och miljöhänsyn bör värnas. Jordbrukets klimatpåverkan bör beaktas vid markanvändningen och sättas i relation till bevarandet av bördig jordbruksmark, som är viktig för matförsörjningen. Höga klimat- och miljöambitioner bör vara självklara krav för en hållbar svensk livsmedelspolitik samt för djurhållningen och det bör även vara en målsättning i EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Jag anser därför att bör arbeta för en reformering av EU:s jordbruksstöd och sätta fokus på klimat- och miljöåtgärder. bör även nationellt fokusera på klimat- och miljöambitionerna i EU:s jordbruksstöd för nästa period. Det är av stor vikt hur klimatåtgärder utformas i landsbygdsprogrammet för nästa period 2021–2027 sett till klimatåtgärder och våtmarkssatsningar. Ökad kolinlagring har inte varit ett primärt syfte med stöden i landsbygdsprogrammet. Befintliga stöd för fånggrödor och mellangrödor behöver vidgas för att även omfatta mark utanför nitratkänsliga områden. Stöden bör dessutom omfatta fler grödor. Kommande landsbygdsprogram behöver bli ett verktyg i klimatomställningen och innefatta incitament och insatser för kolinlagring. Jag vill vidare framhålla att bevarandet av strandängar bör beaktas i utvecklingen av insatser inom landsbygdsprogrammet. Naturtypen strandängar vid har minskat på grund av igenväxning, inte minst för att marken inte längre slås eller betas. Vegetationen påverkas även av naturliga faktorer som t.ex. landhöjning och växlingar i vattenstånd. En förutsättning för en gynnsam bevarandestatus är att naturtypen inte gödslas, förutom från betesdjur, och att kalkning, dikning eller insådd av främmande arter inte sker. finns olika uppfattningar om huruvida djur borde beta strandnära på grund av risken för läckage av näringsämnen. Bete på strandängar kan dock innebära positiva effekter inte minst för att motverka att ängarna växer igen. Åtgärder för att minska övergödningen bör minimera läckage av näringsämnen. Jag anser att strandängar bör få betas av hästar, kor och andra djur, oavsett ägarens huvudsakliga försörjning. Det är även angeläget att kommande jordbruksprogram beaktar vikten av öppna landskap och av habitat för pollinerande insekter. Den utbredda bidöden har länge oroat aktörer i många länder eftersom den hotar både den biologiska mångfalden och livsmedelsproduktionen i många länder. I takt med att jordbruket förändrats täcks allt fler stora områden av åkrar eller skogsplanteringar som ängar med stor mångfald av blommande växter saknas. När marker växer igen, på grund av att de inte tas om hand genom bete eller slåtter, försvinner blommor och vegetation som marklevande vilda bin använder för att livnära sig på. Utbetalning av jordbruksstöd, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 26. Många jordbrukare har drabbats av att EU-ersättningarna har försenats, ibland med . De senaste årens förseningar av jordbruksersättningarna är i vissa fall exceptionellt långa, vilket gör att de likviditetsproblem som uppstått i denna speciella situation behöver hanteras. Jordbruksersättningarna utgör främst en betalning för tjänster som jordbruket utför gentemot samhället i form av nyttigheter som öppna landskap, inhemsk livsmedelsförsörjning samt höga miljö- och djurskyddskrav. Utförandet av jordbrukets tjänster omgärdas av strikta krav och villkor från myndigheternas sida. Om lantbrukaren gör avvikelser från regelverket kan det få stora konsekvenser i form av sanktionsavgifter och uteblivna ersättningar. Det är därför rimligt att myndigheterna i motsvarande grad är ansvariga för sina skyldigheter gentemot lantbrukarna. Det bör därför utredas hur en bestämmelse kan införas om att ska betala ut jordbruksstödet till mottagarna och sedan bli fordringsägare gentemot EU för stödet. Konkurrenskraft och regelförenkling, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 65, 68 och 72 samt 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 32, 2020/21:1792 av (M), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkandena 1–3, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 38 och 2020/21:3563 av (M) yrkande 3. Vi kan konstatera att har goda förutsättningar att på ett hållbart sätt öka livsmedelsproduktionen. Hållbarhetsfrågor handlar om balans mellan miljö, ekonomi och sociala frågor, men också om att väga lokala och globala aspekter mot varandra. Eftersom svensk livsmedelsproduktion generellt sett är mer miljövänlig, präglas av bättre djurhållning och i högre utsträckning bidrar till att stärka den biologiska mångfalden lokalt än alternativen, innebär minskad svensk produktion ökad miljöbelastning globalt sett, eftersom varorna måste ersättas med produkter producerade med mindre strikta krav. För att öka livsmedelsproduktionen behöver livsmedelsproducenternas konkurrensvillkor förbättras. Ökad inhemsk livsmedelsproduktion är inte bara en hållbarhetsfråga. Det är också en fråga om samhällets motståndskraft och att göra bättre rustat inför framtida kriser. Vi vill därför framhålla vikten av att den svenska livsmedelsproduktionen ökar och konkurrensvillkoren i jordbruket förbättras. Jordbruket binder stora mängder koldioxid och bidrar till en cirkulär ekonomi genom livsmedelsproduktionen och tillverkningen av biodrivmedel från grödor och slaktavfall. Genom att öka produktionen kan bidraget till ett hållbart och cirkulärt samhälle bli ännu större. Det svenska jordbruket spelar en viktig roll för den biologiska mångfalden. Djur som går ute och betar bidrar till att hålla landskapen öppna och gynnar den biologiska mångfalden lokalt. Samspelet mellan växter, insekter och fåglar skapar ett ekosystem som tillhandahåller andra tjänster, såsom produktion av mat, kolinlagring och pollinering. Ett konkurrenskraftigt jordbruk är viktigt för att betesmarkerna ska kunna hållas öppna. har jordbrukarna fått upp ögonen för fördelarna med digitalisering. Precisionsodling, självkörande fordon, drönare och virtuella stängsel är verktyg som kan få stor betydelse , vad gäller både effektivisering och hållbarhet. Vi välkomnar den tekniska utveckling som kan bidra till ett mer digitaliserat jordbruk men vill peka på att detta inte kan möjliggöras utan att glesbygden förses med bredband eller radiolänk. Vi ser i det här sammanhanget också ett behov av att påskynda digitaliseringen av myndighetskontakter, såsom tillståndsprocesser, utan att helt avskaffa möjligheten för företagare att vid behov även fortsättningsvis korrespondera med myndigheter på andra sätt. Regeringen bör ge i uppdrag att se över olika regelverk så att de inte hindrar införandet av digital teknik i jordbruket. Konkurrenskraft och regelförenkling, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27 samt 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 32 samt 2020/21:1792 av (M), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkandena 1–3, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 38, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 65, 68 och 72 samt 2020/21:3563 av (M) yrkande 3. Vi anser att satsningar med inriktning på forskning, teknikutveckling, tekniktillgänglighet, kompetensutveckling och övrig kompetensförsörjning ska stärka jordbrukets långsiktiga lönsamhet. Från denna styrkeposition kan svenskt jordbruk sedan bli ännu mer miljö- och klimatvänligt utan att äventyra ekonomin. Detta är viktigt inte minst eftersom brukande är en förutsättning för biologisk mångfald i odlingslandskapet. Även om ökad storskalighet är naturligt och oftast innebär ökad lönsamhet måste det skapas bättre möjligheter för småskaliga verksamheter inom jordbruket och livsmedelssektorn. En ökad grundlönsamhet är centralt även för att möjliggöra småskaliga verksamheter. Storskaligheten har drivits fram på grund av att lönsamheten har varit för låg i jordbruket . Vi vill framhålla att svenska jordbrukares konkurrensförutsättningar måste harmoniseras med konkurrenternas i andra medlemsstater i EU. Vi menar att regeringen tydligare bör uppdra åt berörda myndigheter att samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Detta bör ske genom en översyn av instruktioner och regleringsbrev. Det arbete som och bedriver för att hjälpa och främja företagande av olika slag på landsbygden, t.ex. genom rådgivning och finansiering, är mycket värdefullt. Detta främjandearbete kommer också att fortsätta att spela en stor roll. Myndigheter som verkar mot företagare på landet bör dessutom ges ett främjandeuppdrag, där de ska sträva efter att hjälpa företag och underlätta efterlevnad av miljölagstiftning och annan lagstiftning utan att det sker på bekostnad av lokalsamhällets inflytande. Det pris som svenska mjölkbönder får för mjölken avgörs till stor del av mejerierna. Antalet mejerier är begränsat och konkurrens om mjölken bör underlättas. Bönderna är ofta andelsägare i en mejerikooperation. Det kan finnas ett intresse från vissa andelsägare att ta ut sin andel för att investera i ett nytt mejeri. Det kan handla om att en handfull stora mjölkgårdar eller producenterna i en bygd går samman för att bygga ett lokalt varumärke. Det finns dock en lång fördröjning innan man får ut sin andel. Utökade möjligheter att starta nya mejerier skulle underlätta för mer småskalighet och nischning. Det måste finnas vägar, för de som vill, som leder i motsatt riktning mot sammanslagningar och stordrift. Vi vill därför att en utredning tillsätts om vad ett statligt lån för att överbrygga karenstiden för att få ut sin andel i en mejerikooperation skulle innebära för bl.a. konkurrensen, prissättningen, vinstfördelningen och lönsamheten i näringen. Konkurrenskraft och regelförenkling, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 32, 2020/21:1792 av (M), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkandena 1–3, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 38, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 65, 68 och 72 samt 2020/21:3563 av (M) yrkande 3. Vi anser att en mer resultatorienterad politik skulle minska de administrativa bördor som kännetecknar delar av den nuvarande jordbrukspolitiken. Vi välkomnar därför de förenklingsinitiativ som har tagits av EU . Det är viktigt att unionen håller fast vid den inslagna vägen och att nationella myndigheter verkar i samma riktning. En uppföljning bör därför ske av de initiativ som har tagits på EU-nivå för att åstadkomma ökade resultat och effekt samt förenklingar som märks hos den enskilde brukaren. Konkurrenskraft och regelförenkling, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 32, 2020/21:1792 av (M), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkandena 1–3, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 38, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 65, 68 och 72 samt 2020/21:3563 av (M) yrkande 3. Myndigheter har en viktig roll i att stötta företag och underlätta för dem. Detta fungerar på önskvärt sätt. Det behövs enklare rutiner, regler och processer hos myndigheter som förenklar för livsmedelsföretagare. Myndigheter och tjänstemän bör även ha företagsaspekten i fokus när de fattar beslut eller utformar regler. Det kan t.ex. handla om att genomföra en konsekvensbeskrivning innan ett datasystem byts ut så att man förhindrar att stödens utbetalningar fördröjs. Jag anser att berörda myndigheter bör få ett främjandeuppdrag som förtydligar att de inte enbart ska utgöra ett kontrollerande organ. Fokus bör skifta från ett myndighetsperspektiv till ett tydligare brukarperspektiv, vilket tydligt bör framgå av regeringens regleringsbrev. Myndigheter som arbetar med livsmedelsföretag bör i högre utsträckning tillhandahålla information samt underlätta och stödja livsmedelsföretagande. Konkurrenskraft och regelförenkling, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 38 och 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 32, 2020/21:1792 av (M), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkandena 1–3, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 65, 68 och 72 samt 2020/21:3563 av (M) yrkande 3. Jag vill framhålla att det är angeläget att värna hantverksmässig och lokal produktion eftersom den kan skapa nya innovationer och produkter. Dagens myndighetsstrukturer är ofta anpassade till stora kommersiella aktörer. Villkoren för små hantverksmässiga företag och nystartade livsmedelsföretag skiljer sig från villkoren för stora aktörer. Statliga myndigheters verksamhet och administrativa åtgärder bör därför anpassas även till de små företagens förutsättningar. Insatser för små hantverksmässiga företag och nystartade livsmedelsföretag bör göras. Hållbar användning av insatsvaror i EU, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 25. från jord till bord med tillhörande lagstiftning kommer att bli viktiga verktyg för jordbrukspolitiken. Kraven på att minska användningen av viktiga insatsvaror i jordbruket, såsom gödsel och växtskyddsmedel, måste dock vara balanserade och ta hänsyn till skillnader i medlemsländerna. Användningen måste vara hållbar och ansvarsfull i hela EU. Regeringen måste därför verka för att från jord till bord-strategin bidrar till en hållbar och ansvarsfull användning av insatsvaror i jordbruket i hela EU. Avsättning av jordbruksmark inom strategin från jord till bord, punkt 5 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 26. I EU:s från jord till bord-strategi blir det viktigt med åtgärder för att stärka produktionen.