bet · H801JuU23 · 2021-06-07 00:00:00 — Utskottet noterade att framsteg har gjorts med att avhjälpa de brister som konstaterats i den rapport som antogs efter Schengenutvärderingen men underströk också betydelsen av att kan fortsätta sitt förbättringsarbete. Regeringen gav också i uppdrag att fortsätta att göra de prioriteringar och vidta de åtgärder som krävs för att kunna bedriva en fullt fungerande ordinarie gränskontroll vid yttre gräns. Myndigheten ska också fortsätta att utveckla sin beredskap och förmåga att vid behov kunna bedriva en ändamålsenlig gränskontroll vid inre gräns. Mot den bakgrunden konstaterade utskottet att regeringen även fortsättningsvis prioriterade frågan och såg inte anledning att föreslå tillkännagivanden om gränskontroller. Motionsyrkanden om gränskontroller, gränspolisens situation, effektiva kontroller vid gränsöverskridande trafik och automatiska gränskontroller avstyrktes därför. I samma betänkande avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att öka antalet inre utlänningskontroller och om att ge polisen tillgång till effektivare verktyg vid sådana kontroller. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning att de inre utlänningskontrollerna fyller en viktig funktion men att det är som är bäst lämpad att bedöma på vilket sätt och i vilken omfattning kontrollerna bör göras och var de gör mest nytta. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om att utveckla Europol och det internationella polissamarbetet, bl.a. (bet. 2018/19:JuU10 s. 148 f.). Utskottet konstaterade då att den ökade rörligheten över gränserna och behovet av skydd mot terroristattentat, människohandel, internationella stöldligor, vapensmuggling och annan grov brottslighet ställer allt större krav på internationell samverkan och att åtgärder mot gränsöverskridande brottslighet således är mycket angelägna. Mot bakgrund av det omfattande arbete som redan bedrivs på området saknades det enligt utskottet anledning för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena, varför samtliga motionsyrkanden avstyrktes. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). I samband med behandlingen av propositionen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten (prop. 2020/21:159) behandlade socialförsäkringsutskottet ca 20 motionsyrkanden, bl.a. om att ge polisen och andra myndigheter utökade befogenheter och tillgång till effektivare verktyg vid inre utlänningskontroller. avstyrkte samtliga motionsyrkanden och följde utskottets förslag (bet. 2020/21:SfU24 och rskr. 2020/21:299). Utskottet konstaterar att regeringen har utnyttjat de möjligheter som finns att besluta om tillfälligt återinförd gränskontroll vid inre gräns. Vidare har en förordning om tillfälligt inreseförbud gällt i . Som utskottet har anfört är det av betydelse att fortsätter förbättringsarbetet vad gäller att avhjälpa de brister som konstaterades i den s.k. Schengenutvärderingen. Vidare noterar utskottet den pågående utredningen om effektivare verktyg i gränsnära områden och utvecklingen av ett in- och utresesystem inom EU. Utskottet konstaterar att frågan om gränskontroll är uppmärksammad och fortsättningsvis prioriterad av regeringen. Mot denna bakgrund vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning och anser således att det saknas anledning för att föreslå något tillkännagivande med anledning av förslagen om att förstärka gränskontroller, om att kraftigt öka antalet gränskontroller och om att göra en nationell utvärdering av gränspolisens status. Motionerna 2020/21:983 (M) yrkande 2, 2020/21:2552 (SD) yrkande 13 och 2020/21:3524 (M) yrkande 8 avstyrks därför. När det gäller frågan om inre utlänningskontroll vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att det är som är bäst lämpad att bedöma på vilket sätt och i vilken omfattning kontrollerna bör göras samt var de gör de mest nytta. Förslagen i motion 2020/21:3524 (M) yrkandena 17 och 29 om ytterligare befogenheter för polisen får enligt utskottet delvis anses tillgodosedda genom de nya bestämmelserna i utlänningslagen om fingeravtryck och fotografi som träder i kraft . Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att ställa sig bakom motionsyrkandena, varför de avstyrks. Som utskottet har uttalat är det viktigt med en effektiv och rättssäker yttre gräns, bl.a. för att det ska vara möjligt att avskaffa de inre gränskontrollerna. Som framgår ovan pågår det ett arbete för att stärka den yttre gränsen. Utskottet konstaterar vidare att fortsatta tillväxt är en viktig förutsättning för detta. Utskottet anser därför att det inte finns skäl att ta initiativ om att driva på för ett förstärkt europeiskt gränsskydd eller begära hjälp från Frontex för gränskontroll vid yttre gräns. Motion 2020/21:3524 (M) yrkandena 9 och 32 avstyrks. Utskottet understryker betydelsen av internationellt samarbete och konstaterar att sådant arbete bedrivs i flera olika former vad gäller just egendomsbrott. Mot den bakgrunden anser utskottet att det saknas anledning att ställa sig bakom yrkandet i motion 2020/21:3300 (M) yrkande 14 om att inrätta ett center om egendomsbrott vid Europol, varför det avstyrks. Med beaktande av vad som framkommit om statusen på pågående tillväxt och coronapandemins inverkan på det internationella samarbetet i form av begränsade möjligheter att resa, ser utskottet inte heller skäl att ta initiativ med anledning av förslaget om att överväga att begära polishjälp från EU. Motion 2020/21:3300 (M) yrkande 7 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår olika motionsyrkanden om brottsbekämpande verksamhet, bl.a. om utökade befogenheter och om att öka antalet kontroller. Jämför reservation 56 (KD). I kommittémotion 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 45 begärs att poliser ska placeras i arbetslag, bl.a. i syfte att kvarhålla personer och beslagta stöldgods. Enligt motionärerna finns ett sådant behov på kort sikt till dess att reformer har genomförts som innebär att får utökade befogenheter. Motionärerna begär också att ska kontrollera pass och andra inresedokument vid gräns i större utsträckning än vad som sker (yrkande 46). I motion 2020/21:3609 av (M) yrkande 1 föreslås en översyn av lagstiftning, föreskrifter och regleringsbrev för att motverka införsel och tillverkning av illegala vapen. Vidare föreslår motionären att ska få i uppdrag att se över hur arbetet hos de brottsbekämpande myndigheterna kan stärkas för att motverka förekomsten av moderna vapen, t.ex. 3D-vapen som är gjorda i hårdplast i stället för metall (yrkande 2). uppgifter anges i förordningen (2016:1332) med instruktion för . grundläggande uppgift är att fastställa och ta ut tullar, skatter och avgifter så att en korrekt uppbörd kan fastställas. Myndigheten ska även övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelser om in- och utförsel av varor följs. Vidare utför kontroller på uppdrag av marknadskontrollerande myndigheter av att gällande bestämmelser om det legala varuflödet följs. befogenheter vid genomförandet av tullkontroller regleras i tullagen (2016:253) och i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (den s.k. inregränslagen). Myndigheten har även vissa befogenheter enligt lagen (2017:244) om kontroller och inspektioner på plats av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Att låta bli att erlägga korrekt tull, skatt eller avgift är straffbelagt. Även vissa överträdelser av restriktioner för in- eller utförsel av varor är kriminaliserade. Det är mot den bakgrunden som även har vissa uppgifter inom området brottsbekämpning. Av 3–5 §§ instruktion framgår att ska förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor samt bedriva viss utrednings- och åklagarverksamhet. Till övervägande del handlar det om brottslighet som har samband med gränspassager, dvs. smugglingsbrott och brott som kan kopplas till sådana brott. I regleringsbrev anger regeringen bl.a. att ambitionsnivån när det gäller att förhindra smuggling av narkotika, vapen och explosiva varor liksom att förhindra storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak ska öka. måste insatserna balanseras mot myndighetens ansvar inom samtliga risk- och restriktionsområden. ska redovisa resultatet av kontrollverksamheten för smuggling av narkotika, vapen och explosiva varor samt storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak. Av redovisningen ska det även framgå hur myndigheten har balanserat insatserna inom dessa områden mot insatser på övriga risk- och restriktionsområden, hur ambitionsnivån ökat samt vilka överväganden som gjorts. I regleringsbrevet anges också att ska redovisa hur arbetet stärkts för att förebygga brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Redovisning av motsvarande återrapporteringskrav har skett i årsredovisning (s. 59 f.). Inregränslagen innehåller bestämmelser om befogenheter vid införsel eller utförsel över gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Lagen är endast tillämplig för vissa varor som anges i 3 §. Bland dessa kan nämnas krigsmateriel, narkotika, vapen och ammunition, barnpornografi och explosiva varor. Enligt 4 § ska den som för in en vara från ett annat EU-land till anmäla varan till , om varan bl.a. omfattas av ett förbud mot införsel eller ett villkor för införsel som inte är uppfyllt. En sådan anmälan ska göras också av den som för ut en vara från till ett annat EU-land om varan omfattas av sådana förbud eller villkor. För att kontrollera om förbuden eller villkoren iakttagits får en tulltjänsteman undersöka transportmedel, containrar, lådor och andra utrymmen där varor kan förvaras vid införsel från eller utförsel till ett annat EU-land och bagage, såsom resväskor och portföljer, handväskor och liknande som medförs av en resande vid inresa från eller utresa till ett annat EU-land (7 §). En tulltjänsteman får vidare undersöka postförsändelser, såsom paket, brev och liknande försändelser, och motsvarande försändelser som är förmedlade av kurirföretag (8 §). och är skyldiga att medverka i kontrollverksamheten enligt lagen. Enligt 12 § är ett befordringsföretag skyldigt att göra anmälan till om det i företagets verksamhet uppkommer misstanke om att en försändelse innehåller narkotika som kan tas i beslag och på begäran överlämna försändelsen till verket. har också möjlighet att besluta att en postförsändelse ska hållas kvar av postbefordringsföretaget för att ska kunna utföra sina kontroller (s.k. postspärr). Genom en lagändring som trädde i kraft gäller bestämmelserna även vapen, ammunition och explosiva varor som kan tas i beslag enligt smugglingslagen (2020/21:SkU12, rskr. 2020/21:165). Utöver den kontrollverksamhet som bedriver i enlighet med bestämmelserna i tullagen och inregränslagen har också befogenhet att bedriva brottsbekämpande verksamhet när det gäller tullbrott, smugglingsbrott och narkotikasmuggling. I lagen (2000:1225) om straff för smuggling (smugglingslagen) finns bestämmelser om befogenheter att förhindra, utreda och beivra brott enligt den lagen eller enligt de författningar som anges i 1 § andra stycket i lagen. får, enligt 19 § smugglingslagen, fatta beslut om att inleda en förundersökning enligt 23 kap. angående brott enligt smugglingslagen samt vissa andra brott som anges i 1 § andra stycket i lagen. Vid misstanke om sådana brott har en tjänsteman vid eller i flera avseenden samma befogenheter som en polisman. Om det under en kontroll enligt tullagen eller inregränslagen uppkommer misstanke om brott enligt smugglingslagen tillämpas den lagens bestämmelser i 19–33 §§ om befogenhet för att inleda förundersökning och tillgripa straffprocessuella tvångsmedel m.m. En tjänsteman vid eller har således befogenhet att gripa den som misstänks för brott (21 §), att ta egendom i beslag (22 §) eller förvar (25 a §), att göra husrannsakan (26 §) och att utföra kroppsvisitation och kroppsbesiktning (27 § första stycket). En tjänsteman vid eller har också rätt att besluta om kroppsvisitation, ytlig kroppsbesiktning eller urinprovstagning på en person som i samband med inresa till eller utresa från landet uppehåller sig i gränsområde eller motsvarande, förutsatt att det finns anledning att anta att personen har med sig egendom som kan tas i beslag på grund av brott enligt smugglingslagen eller vissa brott mot narkotikastrafflagen (27 § andra stycket). Vidare får under vissa omständigheter besluta om kroppsvisitation av varje resande som med ett visst transportmedel eller under en viss angiven, kortare tidrymd ankommer till eller avreser från en viss gräns- eller kustort eller annan plats som har förbindelse med utlandet (särskild kontroll) förutsatt att det finns anledning att anta att en eller flera resande som träffas av kontrollen har begått eller står i begrepp att begå ett grovt smugglingsbrott eller ett grovt narkotikasmugglingsbrott eller försök till sådant brott (28 §). Befogenheterna gäller även vid sådana brott enligt narkotikastrafflagen (1968:64), vapenlagen (1996:67) och lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor som avses i 12 § tredje stycket samt vid sådana terroristbrott som avses i 3 § 21 jämförd med 2 § lagen om straff för terroristbrott. Genom en lagändring som trädde i kraft utvidgades förundersökningsrätt till att även omfatta brott som består i innehav eller bruk av narkotika, innehav av dopningsmedel och innehav av hälsofarliga varor (prop. 2019/20:169, bet. 2020/21:JuU2, rskr. 2020/21:12). De befogenheter och skyldigheter som en förundersökningsledare har enligt bestämmelser gäller i sådant fall även för en förundersökningsledare vid . Om saken inte är av enkel beskaffenhet ska dock ledningen av förundersökningen övertas av åklagare så snart någon skäligen kan misstänkas för brottet. Innan förundersökning har inletts får en tulltjänsteman eller tjänsteman vid också hålla förhör och vidta andra utredningsåtgärder som är av betydelse för utredningen av sådana brott (20 §). En tjänsteman vid eller får också, under samma förutsättningar som en polisman, tillfälligt omhänderta elektronisk kommunikationsutrustning från den som ska förhöras i fråga om sådana brott liksom kroppsvisitera personen för att söka efter sådan utrustning (20 a §). Vidare får, i mål om brott enligt smugglingslagen eller de brott som avses i 1 § andra stycket, talan föras av särskilt förordnad befattningshavare vid , om det är uppenbart att brottets straffvärde svarar mot böter och att brottet inte ska föranleda någon annan påföljd. Närmare regler om ansvarsfördelningen mellan och på detta område finns i föreskrifter och allmänna råd om ledning av förundersökning i brottmål som även kan ledas av (ÅFS 2013:3). Tullagen kompletterar en rad EU-förordningar med tullagstiftning. I 4 kap. tullagen finns allmänna principer för tullkontroll. Enligt 2 § får en tulltjänsteman, i den utsträckning andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt, använda våld eller tvång för att bl.a. ta hand om icke-unionsvaror, preja fartyg och stanna transporter och undersöka bagage och post för att kontrollera varor. Våld mot person får endast användas om tulltjänstemannen möts av motstånd och det med hänsyn till ändamålet med åtgärden är försvarligt. och ska medverka i kontrollverksamhet enligt tullagen (3 §). Enligt 24 kap. 7 § andra stycket får den som har begått ett brott på vilket fängelse kan följa gripas av envar om han eller hon påträffas på bar gärning eller flyende fot. får också gripa den som är efterlyst för brott. Den gripne ska skyndsamt överlämnas till närmaste polis. Regeringen beslutade att ge , och i uppdrag att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . I slutredovisningen konstaterar myndigheterna bl.a. att samarbetet med anledning av regeringsuppdraget lett till mer integrerade arbetsformer, större underrättelseutbyte och konkreta resultat som beslag och avvisningar av kriminella individer som inte har rätt att vistas i . Myndigheterna anser sammantaget att åtgärderna bidragit till bättre förutsättningar att bekämpa internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i (Slutredovisning av regeringsuppdrag om internationella brottsnätverk, Ju2018/00991/PO, s. 4 och 45). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att genomföra en samlad översyn av reglerna om befogenheter inom kontrollverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten. Enligt direktiven ska utredaren bl.a.: • redogöra för och analysera befintliga befogenheter och överväga om myndigheten bör ges ytterligare befogenheter samt, i så fall, föreslå sådana, • föreslå en ny sammanhållen författningsreglering som innehåller de bestämmelser som bedöms nödvändiga och lämpliga för att reglera befogenheter inom kontrollverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten, och • i övrigt lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas (dir. 2021:28). överlämnade regeringen proposition 2020/21:192 ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott till . I propositionen föreslås bl.a. ändringar i smugglingslagen som ger tulltjänstemän en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda. Ingripandet ska enligt huvudregeln kunna ske efter förfrågan till och godkännande av . I samband med ingripandet föreslås att en tulltjänsteman ska kunna hålla inledande förhör och även i övrigt vidta primära utredningsåtgärder. Om ett godkännande inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet ska en tulltjänsteman även få gripa en person och ta egendom i beslag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om brottsbekämpande verksamhet, bl.a. (bet. 2019/20:JuU25 s. 152 f.) då utskottet föreslog ett tillkännagivande. Utskottet konstaterade att det krävdes krafttag mot hälerinätverken och deras verksamhet för att komma åt de professionella stöldligorna och anförde vidare följande: Genom att vidta åtgärder mot dem som befattar sig med stulna varor går det att även stävja stölderna. En åtgärd som därvid bör vidtas för att motarbeta de professionella stöldligorna är att kraftigt begränsa deras möjligheter att frakta ut stöldgodset ur landet. För detta krävs att ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot organiserad brottslighet. bör också få ökade befogenheter att stoppa och kvarhålla gods och personer i väntan på överlämnande till polis. Den möjlighet till kvarhållande som finns är för restriktiv. En utredning som svarar mot detta bör skyndsamt genomföras. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). I samband med behandlingen av regeringens proposition 2019/20:169 Utvidgad förundersökningsrätt för föreslog utskottet ett tillkännagivande om att ytterligare stärka brottsbekämpande verksamhet (2020/21:JuU2 s. 5 f.). Utskottet anförde då följande: Den föreslagna utvidgningen av förundersökningsrätt är ett steg i rätt riktning, men enligt utskottets uppfattning måste brottsbekämpande verksamhet förstärkas ytterligare. Inte minst måste ges bättre möjligheter att förhindra att stöldgods förs ut ur landet. Detta skulle vara en effektiv åtgärd för att motarbeta de utländska stöldligor som begår brott i . bör därför ges befogenhet att stoppa och beslagta misstänkt stöldgods vid gränsen. Sådana ökade befogenheter har efterfrågats av såväl självt som och . Som framgår har också tidigare gjort ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt utreda en ökad befogenhet för att stoppa och kvarhålla gods i väntan på överlämnande till polis. Det är enligt utskottets mening angeläget att en utökad befogenhet för att stoppa och beslagta misstänkt stöldgods vid gränsen kommer på plats . Dessutom bör brottsbekämpande uppdrag stärkas. Utöver de akuta behoven pekar mycket på att framöver kommer att behöva ett antal ytterligare verktyg för att bekämpa den brottslighet som blivit alltmer internationell. Det bör därför göras en samlad översyn av myndighetens möjligheter att bekämpa brott. I detta sammanhang bör även samarbetet med andra myndigheter, t.ex. och , analyseras. Detta bör tillkännage för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:12). Det är utskottets uppfattning att behöver ytterligare befogenheter för att stärka sin brottsbekämpande verksamhet, bl.a. för att förhindra att stöldgods förs ut ur landet. har riktat flera tillkännagivanden till regeringen om detta, . Utskottet noterar att regeringen har tillsatt en utredning om en samlad översyn av befogenheter och att en proposition med förslag om utökade befogenheter för bereds i utskottet. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att ställa sig bakom förslag om att placera poliser i arbetslag, om att öka antalet kontroller av identitetshandlingar vid gräns och om att vidta åtgärder mot införsel och tillverkning av vapen. Motionerna 2020/21:3307 (KD) yrkandena 45 och 46 och 2020/21:3609 (M) yrkandena 1 och 2 avstyrks därför. Övriga frågor som rör polisens verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om danstillstånd, om registreringsskyldighet för kontantkort till mobiltelefoner och om lagstiftning för att förhindra företagsöverlåtelser till kriminella. Jämför reservation 57 (SD, C, V), 58 (M, SD, KD) och 59 (KD). I kommittémotion 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 6 begärs att regeringen ska återkomma till med ett förslag om att helt avskaffa tillstånd för att anordna dans, i enlighet med tidigare tillkännagivanden till regeringen. Liknande yrkanden framställs även i kommittémotion 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 3 samt i motionerna 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2020/21:3023 av m.fl. (M). I motionerna 2020/21:5 av (SD) och 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 35 begärs att det ska införas en skyldighet att registrera personuppgifter vid köp av kontantkort till mobiltelefoner. I kommittémotion 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 51 efterfrågas lagstiftning som försvårar för kriminella att förvärva företag. Motionärerna framhåller att det finns risk att kriminella nätverk köper upp företag som är på obestånd till följd av den pågående pandemin och använder som brottsverktyg, bl.a. vad gäller penningtvättbrott. Enligt 2 kap. 4 § ordningslagen krävs det tillstånd för att få anordna en offentlig danstillställning även om den inte anordnas på en offentlig plats. Ansökan om ett sådant tillstånd, s.k. danstillstånd, görs hos . tillsattes en utredning inom med uppdraget att utreda kravet på tillstånd för att anordna en offentlig danstillställning (Ju 2017:O). Utredningen skulle bl.a. analysera hur tillämpar reglerna om tillstånd och vilka för- och nackdelar som finns med det nuvarande systemet, och därefter ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras. I direktiven angavs bl.a.: Frågan om att ta bort kravet på tillstånd för danstillställningar som inte ska hållas på offentlig plats behandlades i propositionen Några frågor om ordningslagen (prop. 2003/04:174 s. 14). I propositionen anfördes att ett avskaffande av kravet på tillstånd visserligen skulle kunna leda till minskad byråkrati, men att de argument som kunde anföras mot detta, framför allt avseende ordning och säkerhet, vägde tyngre än behovet av minskad byråkrati. Regeringen föreslog därför inte några lagändringar. […] Sedan regeringen i prop. 2003/04:174 gjorde bedömningen att tillståndskravet skulle vara kvar när tillställningen inte ska äga rum på offentlig plats har förflutit. Med hänsyn till detta och till tillkännagivande […] finns det skäl att nu låta utreda frågan på nytt. Det bör göras utifrån ett bredare perspektiv utan begränsning till tillställningar som inte ska äga rum på offentlig plats. Utredaren presenterade promemorian Tillstånd till offentlig danstillställning (Ds 2018:20). Utredarens förslag innebär att dagens absoluta tillståndskrav ersätts med ett tillståndskrav som är beroende av vissa riskfaktorer. Tanken med förslaget är att regelverket ska vinna större förståelse och acceptans genom att göra det tydligare varför och under vilka omständigheter dans är en tillståndspliktig verksamhet.