bet · H801SkU29 · 2021-06-16 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Inga motioner har väckts i ärendet. Skrivelse 2020/21:98 Redovisning av skatteutgifter . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2020/21:98 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (SD), (S), (KD), (S), Gulan Avci (L), (SD), (MP), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkande behandlar utskottet skrivelse 2020/21:98 Redovisning av skatteutgifter . Skrivelse redovisas i bilaga 1. Inga motioner har väckts i ärendet. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak som utgifter på statsbudgetens utgiftssida. Men det finns också stöd eller utgifter som går via skattesystemet, s.k. skatteutgifter. Skatteutgifterna påverkar statsbudgetens inkomstsida, och budgetlagen (2011:203) föreskriver att regeringen ska lämna en redovisning av skatteutgifter till (10 kap. 4 §). Skrivelsen består av fyra delar. I den första delen sätts de existerande skattereglerna i relation till en jämförelsenorm, vilket gör det möjligt att identifiera olika skatteutgifter. Avsnittet innehåller beskrivningar av de jämförelsenormer som har valts för de olika skatteslagen. Vidare beskrivs de beräkningsmetoder som används. I den första delen beskrivs också hur skatteutgifterna bör betraktas ur ett budgetperspektiv, och de största skatte-utgifterna inom de olika skatteslagen redovisas. Slutligen redogörs för vilka skatteutgifter som har tillkommit sedan föregående års redovisning. Den andra delen beskriver skatteutgifter i förhållande till samhällsekonomisk effektivitet, riktlinjerna för skattepolitiken och jämställdhet. I den tredje delen redovisas skatteutgifter och skattesanktioner för åren 2020–2023. Redovisningen görs i tabeller och är uppdelad efter skatteslag. Den fjärde delen innehåller en kort beskrivning av varje enskild skatteutgift och aktuella bestämmelser för respektive skatteutgift anges. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens redovisning av skatteutgifterna till handlingarna. I skrivelsen redogör regeringen för skatteutgifter, dvs. effekten på skatteintäkterna av särregler i skattelagstiftningen, för åren 2020–2023. Redovisningen av skatteutgifter fyller i allt väsentligt två syften. Det första och mest centrala är att synliggöra de stöd till företag och hushåll som finns på budgetens inkomstsida och som helt eller delvis kan ha samma funktion som stöd på budgetens utgiftssida. På detta sätt ges ett bredare underlag för prioritering mellan olika stöd. Det andra syftet härrör från ett önskemål om att beskriva graden av enhetlighet i skattereglerna. En sådan beskrivning kräver – liksom synliggörandet av stöden – att en norm för skatteuttaget definieras. I den redovisning som lämnas här utgår jämförelsenormen från enhetlig beskattning. Detta innebär att beskattningen inom varje skatteslag i princip ska vara enhetlig och utan undantag. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med . Ett exempel är den reducerade mervärdesskattesatsen på livsmedel som är . är i detta fall och skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan multiplicerat med underlaget. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . Exempel på skattesanktioner är fastighetsskatt på lokaler, på industrienheter samt på elproduktionsenheter. Dessa skatter utgör skattesanktioner till den del de inte reducerar inkomstskatten. Huvudprincipen är att redovisningen är heltäckande, dvs. samtliga identifierade skatteutgifter redovisas. I vissa fall är avsteg från principen nödvändiga av praktiska skäl. På punktskatteområdet är utgångspunkten att redovisa de skatteutgifter där en norm för skatteuttaget kan definieras och där skatteintäkterna från en enhetligt utformad skatt överstiger av de totala skatteintäkterna. Om en skatteutgift slopas leder det i normalfallet till högre skatteintäkter och därmed till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida slopas. Beräkningarna av skatteutgifter kan dock inte användas för att ge en exakt prislapp på den möjliga intäktsförstärkningen om en skatteutgift slopas. Detta har flera skäl, bl.a. att beräkningarna är statiska och inte tar hänsyn till beteendeeffekter eller indirekta effekter (se vidare nedan). Skatteutgifter kan heller inte alltid jämställas med stöd på utgiftssidan. En skattesats som är lägre än inom skatteutgiftsredovisningen kan t.ex. vara hög i ett internationellt perspektiv, varför en skatteutgift inte definitionsmässigt ska ses som ett stöd eller en subvention. Vissa skatteutgifter kan också vara samhällsekonomiskt effektiva i den meningen att ett bibehållande av skatteutgiften kan vara samhällsekonomiskt mer effektivt än ett slopande. Nyheter i årets skrivelse I årets skrivelse har tabellen över skattesanktioner utgått. Uppgifter om skattesanktioner redovisas i stället under respektive skatteslag. Från och med årets skrivelse redovisas skatteutgiften för särskild löneskatt för äldre endast uppdelat mellan anställda och egenföretagare. var dessa två skatteutgifter i sin tur även uppdelade i två ålderskategorier. Tillfälliga ändringar presenterade i olika ändringsbudgetar som införts med anledning av spridningen av coronaviruset och som beslutats av , beskrivs i ett särskilt avsnitt i årets skrivelse. En ny skatteutgift för förmån av fri kost i särskilda fall har införts. Matgåvor som lämnas av allmänheten i syfte att visa anställda uppskattning och stöd i särskilda fall, såsom exempelvis under spridningen av sjukdomen covid-19, ska inte tas upp till beskattning. Skatteutgiften A38 Skattefri förmån av kost i särskilda fall avser inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Den som har ett uppskovsbelopp från försäljning av privatbostad ska fr.o.m. inte längre ta upp en schablonintäkt till beskattning. Ändringen gäller för både gamla och nya uppskov. Möjligheten till uppskov med beskattning av kapitalvinsten vid försäljning av en privatbostad ger upphov till en skattekredit. Avskaffandet av schablonintäkten innebär att skatteutgiften C6 Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt ökar. Enmansföretag som anställer en första person är berättigade till en nedsättning av arbetsgivaravgifterna, den allmänna löneavgiften och den särskilda löneskatten så att bara ålderspensionsavgift ska betalas under längst 24 kalendermånader i följd. Nedsättningen var tidigare tillfällig och gällde till utgången av 2021. Bestämmelserna har gjorts permanenta (prop. 2020/21:13, bet. 2020/21:FiU1), vilket innebär att skatteutgiften D6 Nedsättning av arbetsgivaravgifter för den först anställda finns kvar även efter 2021. Från t.o.m. är det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift nedsatt för ersättning som utges till personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Skatteutgiften D8 Tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för personer avser arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. En ny skattereduktion för installation av grön teknik infördes . Skattereduktionen ersätter de tidigare stöden till fysiska personer för solceller, lagring av egenproducerad elenergi och installation av laddningspunkt till elfordon. Införandet av reduktionen ger upphov till skatteutgiften G8 Skattereduktion för installation av grön teknik. En skattereduktion för fysiska personer bosatta i vissa glest befolkade områden, främst i och nordvästra , infördes . Införandet av skattereduktionen ger upphov till skatteutgiften G9 Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden. Den största skatteutgiften inom tjänsteinkomstbeskattningen är avdrag för resor till och från arbetet, som för beräknas uppgå till ca . Förutom skatteutgiften schablonmässigt underlag för skatt på kapitalinkomster (på investeringssparkonto) som för just 2021 är högst, är den största skatteutgiften inom kapitalinkomstbeskattningen avkastning på eget hem. För bedöms skatteutgiften uppgå till . Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är skatteutgiften för tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för personer den största. beräknas denna skatteutgift uppgå till . Den största skatteutgiften inom mervärdesskatteområdet uppstår genom den sänkta mervärdesskatten på livsmedel från . beräknas denna skatteutgift uppgå till . Den största skatteutgiften inom punktskatteområdet är nedsatt energiskatt på el inom industrin och i datorhallar, vilken uppgår till . En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomstskatt, inkomstskatt, inkomst av näringsverksamhet, statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Den enskilt största skatteutgiften är skattereduktion för rot–arbeten som beräknas uppgå till . Den största enskilda skattesanktionen uppgår till och avser socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete. De icke saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här beräknas för uppgå till . Väsentliga förändringar i skatteutgiftsprognosen rekommenderade 2017 i sin granskningsrapport skatteutgiftsredovisning – som vill ha den? (RiR 2017:12) bl.a. att regeringen i redovisningen av befintliga skatteutgifter redovisar och förklarar väsentliga förändringar av skatteutgiftsprognoserna i förhållande till tidigare prognoser. I detta avsnitt redovisas de skatteutgifter vars prognostiserade utveckling väsentligen förändrats jämfört med föregående års skatteutgiftsredovisning och vad denna skillnad beror på. Skatteutgifterna har beräknats utifrån senast tillgängliga prognos. Mot bakgrund av en stor osäkerhet kring effekterna av smittspridningen av coronaviruset bedöms storleken av de beräknade skatteutgifterna för innevarande och kommande år vara extra stor. Skatteutgifter som reviderats av andra orsaker än förändringar som beror på spridningen av sjukdomen covid-19 eller där volatiliteten varit särskilt stor beskrivs nedan. Skatteutgiften A17 Förmån av miljöanpassade bilar är högre än förra årets redovisning på grund av uppreviderad prognos för antalet laddbara förmånsbilar. Skatteutgiften C11 Schablonmässigt underlag för skatt på kapitalinkomster (på investeringssparkonto) har reviderats . Skatteutgiften korrelerar i hög grad med den förväntade utvecklingen på aktiemarknaden. Eftersom skattebasen är stor kan även förhållandevis små förändrade förväntningar på utvecklingen på aktiemarknaden innebära stora beloppsmässiga skillnader i storleken på skatteutgiften. Skatteutgifterna E15 Upphovsrätter och E22 Omsättning i ideella föreningar har reviderats som en följd av nya uppdaterade underlag. Vid beräkning av några av skatteutgifterna i kategorin Mervärdesskatt används information från nationalräkenskaperna. Vid den senaste översynen av nationalräkenskaperna reviderades bl.a. de beräkningar som ingår i skatteutgiften E6 Läkemedel, E20 Rumsuthyrning och E11 Entréavgifts-belagda kulturella föreställningar. vilket har påverkat skatteutgifterna något. Den redovisade nivån för skatteutgiften F13 Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna påverkas av reviderade bedömningar av energianvändningen i berörda sektorer. Dessutom fasas nedsättningen ut och upphör 2022. Skatteutgiften G8 Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet har reviderats som en följd av en ny prognos. Åtgärder i extra ändringsbudgetar Regeringen har i extra ändringsbudgetarna proposition 2019/20:132, proposition 2019/20:151, proposition 2019/20:166 och proposition 2020/21:77 föreslagit att utökade möjligheter till anstånd med skattebetalningar tillfälligt införs för skattskyldiga som redovisar avdragen preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. För de företag som beviljas anstånd uppstår en skattekredit och därmed en avvikelse i skattesystemet till den del där ränta och anståndsavgift inte motsvarar det faktiska värdet av krediten. Eftersom värdet av krediten är okänt kan skattekrediten inte uppskattas i siffror. I Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:151) föreslog regeringen att enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag i deklarationen ska ha möjlighet att göra avsättning till periodiseringsfond med hela det justerade resultatet för . Detta innebär att avsättning får göras i stället för , . Syftet är att stärka företagens finansiella ställning och minska förekomsten och konsekvenserna av tillfälliga finansiella problem för företag till följd av utbrottet av covid-19 och de åtgärder som vidtagits för att minska spridningen av det. Avsättningar till periodiseringsfond innebär att inkomstbeskattningen skjuts upp. För enskilda näringsidkare och för fysiska personer som är delägare i handelsbolag är avsättningarna inte räntebelagda och skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten. I Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:151) föreslog regeringen en tillfällig sänkning av arbetsgivar- och egenavgifterna. Sänkningen innebar att arbetsgivare endast behövde betala ålderspensionsavgift på ersättning som betalades . Nedsättningen gällde för högst till 30 anställda upp till en lönesumma om per anställd och månad. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag behövde inte betala annan egenavgift än ålderspensionsavgift på avgiftsunderlag . Syftet med förslaget var att lindra de ekonomiska konsekvenserna av spridningen av covid-19 för främst mindre företag. Förslaget medförde en lättnad för företag som drabbades av inkomstbortfall som utgifterna för anställda fanns kvar. Nedsättningen utgör en skatteutgift när det gäller arbetsgivar- respektive egenavgift samt allmän löneavgift. I Extra ändringsbudget – Fler kraftfulla åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:166) föreslog regeringen en tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering i anslutning till arbetsplatsen april–. Det föreslogs även en tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för arbetsgivares gåvor till sina anställda upp till ett värde på per anställd –. Skatte- och avgiftsfriheten utgör en skatteutgift när det gäller inkomst av tjänst och särskild löneskatt. I propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:166) föreslår regeringen att den tillfälliga skatte- och avgiftsfriheten förlängs till att också gälla förmåner som lämnas –. Beloppsgränsen för arbetsgivares gåvor till anställda föreslås också höjas till per anställd. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) aviserades en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna för personer som fyllt 18 men inte vid årets ingång. Enligt aviseringen skulle nedsättningen gälla mellan och . I propositionen Extra ändringsbudget (prop. 2020/21:83) föreslog regeringen en tidigareläggning av åtgärden till . Nedsättningen innebär att ålderspensionsavgiften och 9/20 av de övriga avgifterna ska betalas för den del av ersättningen som uppgår till högst per kalendermånad. Den offentligfinansiella bruttoeffekten uppgår till -0,, varav är effekten av tidigareläggningen i den extra ändringsbudgeten. Nedsättningen utgör en skatteutgift som motsvarar den offentligfinansiella bruttoeffekten. Samhällsekonomisk analys av skatteutgifterna I kapitel 2 i skrivelsen görs ett försök att belysa olika aspekter av skatteutgifterna. Först beskrivs vad som menas med begreppet samhällsekonomisk effektivitet. Samhällsekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser används på ett effektivt sätt för att skapa så hög välfärd i samhället som möjligt. Det kan vara samhällsekonomiskt motiverat med avvikelser från enhetlig beskattning om de förbättrar effektiviteten och därmed välfärden i samhället. Även om det vore önskvärt att göra en kvantitativ bedömning av en skatteutgifts bidrag till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet är detta oftast inte praktiskt möjligt då det ställer stora krav på data och metod. En kvalitativ bedömning går dock ofta att göra. Vidare diskuteras möjligheterna att bedöma olika skatteutgifter utifrån deras bidrag till samhällsekonomisk effektivitet. Sedan diskuteras skatteutgifter i förhållande till principer för skattepolitiken. Skatteutgifter kan även analyseras utifrån hur de bidrar till ett välfungerande skattesystem. Skatteutgifter kan även ha effekter för främst den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Följande avsnitt innehåller en diskussion om hur olika skatteutgifters effekter för jämställdheten kan belysas. I slutet av kapitlet beskrivs och analyseras den enskilda skatteutgiften för Särskild löneskatt för äldre. Särskild löneskatt ska enligt betalas på vissa förvärvsinkomster där inte socialavgifter ska betalas. Den särskilda löneskatten är som regel . Den absoluta merparten av särskild löneskatt betalas på pensionsavsättningar. Särskild löneskatt ska enligt norm också betalas på förvärvsinkomster för personer som vid årets ingång fyllt , eftersom socialavgifter inte betalas för dessa inkomster. För personer födda eller senare betalas dock ålderspensionsavgiften på , varför den särskilda löneskatten för den gruppen har varit . har den särskilda löneskatten för äldre varit nedsatt och därför utgjort en skatteutgift. Den senaste förändringen trädde i kraft och innebar att den särskilda löneskatten för äldre togs bort. Den nedsatta särskilda löneskatten för äldre har tidigare redovisats som fyra separata skatteutgifter, två för anställda och två för egenföretagare. Dessa har varit uppdelade på personer födda eller tidigare och 1938 eller . Den sista uppdelningen beror på att de två åldersgrupperna, som nämndes ovan, ursprungligen omfattades av olika nivåer av särskild löneskatt. Av naturliga skäl minskar de två skatteutgifterna som berör personer födda eller tidigare kontinuerligt och beräknas nu utgöra av den samlade skatteutgiften för nedsatt särskild löneskatt för äldre. Från och med årets skrivelse kommer regeringen av förenklingsskäl inte att dela upp skatteutgiften för särskild löneskatt för äldre i två ålderskategorier utan endast redovisa uppdelat mellan anställda och egenföretagare. Skatteutgiften innebär lägre arbetskostnader för äldre, vilket i sin tur ger ökade incitament till ett längre arbetsliv för egenföretagare samt ökade incitament för arbetsgivare att behålla äldre anställda. För samtliga egenföretagare innebär skatteutgiften emellertid en direkt effekt som ökar incitamenten att förlänga arbetslivet. Egenföretagande är även relativt vanligt bland personer . Enligt granskning av den särskilda löneskatten för äldre uppgår andelen egenföretagare bland de sysselsatta i åldersgruppen 65–till , jämfört med för yngre åldersgrupper. Det finns några empiriska studier av effekten av den särskilda löneskatten på äldres sysselsättning. En tidigare utvärdering av den slopade särskilda löneskatten 2007 och det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre (som infördes ) visar på positiva sysselsättningseffekter. I studien var det dock inte möjligt att identifiera hur stor del av effekten som kunde tillskrivas vardera reform (prop. 2011/12:100 bil. Även Laun (2017) studerar dessa reformer med avseende på äldres sysselsättning och får liknande resultat överlag (The effect of age-targeted tax credits on labor force participation of older workers, , vol. 152, 2017). I sin granskning av skatteutgiften för den särskilda löneskatten för äldre gör en empirisk utvärdering av höjningen av löneskatten från och finner inga tydliga effekter på vare sig löneanställning eller löneinkomster. Däremot indikerar resultaten att sannolikheten att driva företag kan ha påverkats negativt. Bedömningar av sysselsättningseffekter är generellt sett behäftade med stor osäkerhet. Sammantaget bedömer regeringen att skatteutgiften kan leda till en positiv, men möjligtvis liten, effekt för sysselsättningen bland personer som fyllt vid årets ingång. Effekterna för sysselsättningen i ekonomin i sin helhet på lång sikt är svårbedömda, men sannolikt positiva. Vidare bedöms effekter på sysselsättningen av förändringar i den särskilda löneskatten för äldre allmänt sett vara små i förhållande till den offentligfinansiella effekten. Förväntade positiva effekter av att äldre ökar sin sysselsättning genom skatteutgiften bör därför vägas dels mot mer osäkra effekter på sysselsättningen i stort, dels mot storleken av den offentligfinansiella effekten. Som jämförelse kan nämnas att en särskild löneskatt för äldre på skulle minska skatteutgiften med ca 2021. Ur ett jämställdhetsperspektiv gynnar skatteutgiften i högre utsträckning män än kvinnor. Anledningen är att män är överrepresenterade som företagare och att fler män än kvinnor arbetar. Sedan redovisningen av skatteutgifter inleddes , i samband med att en ny budgetprocess infördes, har den utvecklats mot en allt större precision utifrån sitt syfte: att tydliggöra det statsstöd till företag och hushåll som skatteutgifterna representerar så att dessa kan prövas på samma sätt som anslagen på statsbudgetens utgiftssida. Redovisningen ger en samlad överblick över de indirekta stöd till företag och hushåll som lämnas på budgetens inkomstsida. I många fall kan redovisningen utmynna i användbara ”prislappar” på skatteförmånlig behandling som kan bidra till bedömningen av utgiftsbehovet inom de olika utgiftsområdena när budgeten läggs fast . I årets skrivelse redogör regeringen för skatteutgifter, dvs. effekten på skatteintäkterna av särregler i skattelagstiftningen, för åren 2020–2023. Regeringen har , likt , presenterat ett stort antal åtgärder till följd av covid-19-pandemin, för att lindra de ekonomiska följderna för fysiska personer, företag och hela samhällsekonomin Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:98 Redovisning av skatteutgifter .