bet · H801SfU17 · 2021-03-12 00:00:00 — När underhållsstöd lämnas till ett barn ska den bidragsskyldiga föräldern betala ett belopp till som helt eller delvis motsvarar underhållsstödet. Beloppet beräknas utifrån den del av den bidragsskyldigas inkomst som överstiger enligt det beslut om slutlig skatt som fattats närmast det år som betalningsskyldigheten avser. Beloppet ska omprövas eller ändras, t.ex. vid nytt beslut om slutlig skatt för den bidragsskyldiga föräldern eller när antalet barn som föräldern är underhållsskyldig för ändras. infördes ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis. avskaffades underhållsstödet vid växelvist boende. Bostadsbidrag kan enligt 95–97 kap. SFB betalas ut till dels barnfamiljer, dels hushåll utan barn om sökanden fyllt 18 men inte . Barnfamiljer med hemmavarande barn kan få bidrag till bostadskostnader och ett särskilt bidrag, baserat på antalet barn i familjen. Bostadsbidrag är en inkomstprövad förmån som bestäms av hushållets sammansättning, bostadskostnaden, bostadens storlek och den bidragsgrundande inkomsten för hushållet. Bostadsbidraget minskas av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger en viss inkomstgräns. Bostadsbidrag kan även lämnas i form av umgängesbidrag. Sådant bidrag kan lämnas till den som på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem (95 kap. 2 § SFB). Om bostadsbidrag har lämnats felaktigt eller med för högt belopp ska besluta om återkrav av beloppet. Om det finns särskilda skäl för eftergift får helt eller delvis efterge kravet på återbetalning. Som nämnts infördes ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis som underhållsstödet vid växelvis boende avskaffades. För barn som bor växelvis lämnas bostadsbidrag som ett särskilt bidrag med till familjer med ett barn, till familjer med två barn, och till familjer med tre eller flera barn (97 kap. 22 a § SFB). I kommittémotion 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkandena 21–25 begärs tillkännagivanden om att ta bort kravet på boyta för umgängesavdrag, att de parallella regelsystemen underhållsbidrag och underhållsstöd bör utredas, att utreda vilka konsekvenserna bör vara för föräldrar som inte bidrar till sitt barns försörjning samt om underhållsstödets sexmånadersregel och indexering av underhållsstödet. Enligt motionärerna bör en förälder som inte har sina barn skrivna hos sig ges möjligheter som är likvärdiga den som gäller för boendeföräldern eller för de med växelvis boende. Framför allt bör regelverken överensstämma när det gäller bostad, vilket också stöds av särlevandeutredningen (SOU 2011:51). De parallella systemen underhållsbidrag och underhållsstöd bör harmoniera samt bli mer hållbara och mindre konfliktdrivande. Skillnaderna mellan bidrag och stöd är fortfarande förhållandevis stora, vilket kan föranleda konflikt mellan föräldrarna. Även beräkningsgrunderna för bidrag och stöd skiljer sig åt. Det kan göra att en boförälder med höga inkomster kan få rätt till underhållsstöd när den bidragsskyldiga föräldern inte har någon eller en låg betalningsförmåga, trots att det egentligen saknas ett faktiskt behov av underhåll för barnet. Vidare bör det göras tydligt att föräldrar har ansvaret för barnets försörjning. Så kallade särskilda skäl-ärenden som en gång har prövats enligt sexmånadersregeln bör prövas mer sällan och ärenden som är ständigt återkommande men som inte kan anses uppfylla kraven på särskilt skäl, exempelvis en ovilja att sköta underhållet till boföräldern, bör också prövas mer sällan. Slutligen bör konsekvenserna för föräldrar som inte vill betala underhåll utredas. regelsystemen utreds bör underhållsstödet stärkas genom att indexeras och kopplas till inflationen samt följa prisutvecklingen på årsbasis. Likalydande förslag begärs i kommittémotion 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkandena 21–25. I kommittémotion 2020/21:2951 av m.fl. (C) i yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att se över reglerna om underhållsbidrag och underhållsstöd för att barn inte ska komma i kläm på grund av föräldrarnas ekonomiska mellanhavanden. I partimotion 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 38 begärs ett tillkännagivande om att betona föräldraansvar, fokus på samarbete och frivilliga överenskommelser för underhållsstödet som föräldrar som befinner sig i ekonomisk utsatthet bör stödjas. Reglerna för underhållsstöd bör ändras så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. I kommittémotion 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om en översyn av den framtida utformningen av det ekonomiska stödet till separerade föräldrar. Fler behöver betala underhåll motsvarande sin andel av de faktiska kostnaderna. I motion 2020/21:3643 av (M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av regelverket om barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. Tillgångar som barn får genom arv eller livförsäkring efter en avliden förälder och som inte är till för egen försörjning bör inte påverka rätten till bostadsbidrag. I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att verka för att bostadsbidraget höjs. I äldre bostadsområden rustas nu lägenheter upp och förnyas, vilket leder till hyreshöjningar. har nyproducerade bostäder hög hyressättning på grund av höga produktionskostnader. I kommittémotion 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om återkrav av bostadsbidrag. Regeringen bör skyndsamt återkomma efter att Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd - minskad skuldsättning och ökad träffsäkerhet (BUMS) har lämnat sitt förslag. Likalydande förslag begärs i kommittémotion 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkande 20. I kommittémotion 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att se över bostadsbidraget för särlevande föräldrar. Det är inte rimligt att en förälder som har barnet växelvis förlorar bostadsbidraget om barnet under bor där under färre än . I kommittémotion 2020/21:2956 av m.fl. (C) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att se över vilka inkomster och vilka tillgångar som ska räknas in i underlaget vid bedömning av rätten till bostadsbidrag. Bostadsbidraget riskerar att medföra marginaleffekter som påverkar incitamenten att arbeta och kan t.o.m. upplevas som en fälla. En höjd inkomst kan leda till negativa konsekvenser och förvärra familjens ekonomiska situation. I motion 2020/21:2688 av (L) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att se över bostadsbidragets konstruktion för utformning och tillämpning av trångboddhetsnormen samt att förtydliga syftet med trångboddhetsnormen. I kommittémotion 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att bostadsbidraget och bostadstillägget bör förbättras och det befintliga bostadsbeståndet bör användas bättre genom att göra det möjligt för inneboende att få rätt till bostadsbidrag. Det kan leda till minskat utanförskap och minskad segregation. I några motioner begärs att det parallella systemet med underhållsstöd och underhållsbidrag ska utredas alternativt att en översyn ska göras av den framtida utformningen av det ekonomiska stödet till föräldrar som lever isär. Utskottet kan konstatera att en pågående utredning – Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd (BUMS) – enligt direktiven (dir. 2018:97) ska ta ställning till om beräkningsgrunderna för underhållsstöd kan få en bättre samstämmighet med principer för underhållsbidrag. I uppdraget ingår vidare att bl.a. analysera och föreslå hur tillgång till aktuella inkomstuppgifter från kan öka träffsäkerheten med bostadsbidrag och underhållsstöd med särskilt fokus på hushållens marginaleffekter och hur incitamenten att arbeta kan förbättras. Uppdraget omfattar även att analysera och föreslå åtgärder för att begränsa risken för skuldsättning samt att utreda hur de fördelnings- och bostadspolitiska målsättningarna med bidraget kan renodlas och tydliggöras samt lämna förslag på lämpliga åtgärder. Uppdraget ska redovisas . I ett delbetänkande, En justerad indragningsbestämmelse i underhållsstödet (dnr. S2020/05216/SF), föreslås att tiden till första prövningen av särskilda skäl inom underhållsstödet förlängs från , så att en eventuell indragning av stödet senareläggs. Utredningen föreslår även en mer flexibel hantering av återkommande prövningar av särskilda skäl. Förslagen bereds inom . Med hänsyn till att en utredning redan pågår och att en del förslag är under beredning inom ser utskottet inte något behov av att tillsätta ytterligare en utredning alternativt att föranstalta om en översyn av underhållsstödet. Inte heller ser utskottet något behov av att ändra reglerna som styr underhållsstödet. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:1832 (SD) yrkandena 21–24, 2020/21:2026 (SD) yrkandena 21–24, 2020/21:2951 (C) yrkande 14 och 2020/21:3258 (L) yrkande 10. har ett utökat uppdrag som innebär att myndigheten ska ge föräldrar information och stöd i frågor om underhållsbidrag och underhållsskyldighet för barn för att öka förutsättningarna för civilrättsliga regleringar av barns underhåll. Motion 2020/21:2774 (KD) yrkande 38 får härmed anses i huvudsak tillgodosedd, och avstyrks därmed. När det gäller frågan om en årlig uppräkning av underhållsstödet vill utskottet hänvisa till att det har åldersdifferentierats och höjts, för de äldre barnen från per barn och månad till . Enligt den antagna budgeten höjs underhållsstödet ytterligare med för barn och med för barn som fyllt (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Höjningen träder i kraft . Något skäl för att föreslå att ska göra ett tillkännagivande om att underhållsstödet ska indexeras kan utskottet inte se. Motionerna 2020/21:1832 (SD) yrkande 25 och 2020/21:2026 (SD) yrkande 25 avstyrks därför. infördes ett nytt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis hos båda föräldrarna efter en skilsmässa. avskaffades underhållsstödet vid växelvist boende. För att mildra övergången till bostadsbidrag vid växelvist boende sker en utfasning av underhållsstödet vid växelvis boende . Vidare införs det till 2021 en stegvis höjning av inkomstgränserna för bostadsbidraget för barnfamiljer till totalt för ensamstående respektive vardera för makar och sambor. Därutöver har barnfamiljer med bostadsbidrag fått ett tillfälligt tilläggsbidrag för att förstärka den ekonomiska standarden för barnhushåll med låga inkomster (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:294). Mot den bakgrunden anser utskottet inte att det finns skäl att nu höja bostadsbidraget ytterligare. Motion 2020/21:1615 (SD) yrkande 20 avstyrks därför. I övrigt anser utskottet att det finns skäl att avvakta resultatet av den redan pågående utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd. Utskottet är därför inte berett att föreslå att ska göra tillkännagivanden om en översyn av bostadsbidraget, ändra konstruktionen för bostadsbidraget eller underlaget vid beräkningarna av inkomsterna i bostadsbidraget. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslag som möjliggör för inneboende att få bostadsbidrag. Utskottet avstyrker motionerna 2020/21:3643 (M), 2020/21:1832 (SD) yrkande 20, 2020/21:2026 (SD) yrkande 20, 2020/21:2951 (C) yrkande 13, 2020/21:2956 (C) yrkande 5, 2020/21:2688 (L) yrkande 3 och 2020/21:3055 (MP) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att följa utvecklingen av de nya förmånerna, glapp i utbetalningen på grund av långa handläggningstider och att justera den övre åldersgränsen för ersättning till vuxna med funktionsnedsättning. Jämför reservation 17 (SD), 18 (KD) och 19 (L). ersattes vårdbidrag och handikappersättning med ett omvårdnadsbidrag och en merkostnadsersättning. Omvårdnadsbidraget kan ges till föräldrar vars barn på grund av funktionsnedsättning är i behov av omvårdnad och tillsyn . Omvårdnadsbidrag lämnas t.o.m. juni det år när barnet fyller eller den tidigare månad när rätten till förmånen annars upphör. Bidraget betalas ut med en fjärdedels, halvt, tre fjärdedels eller helt bidrag. Helt omvårdnadsbidrag betalas ut av prisbasbeloppet (22 kap. 3, 4, 9 och 13 §§ SFB). För rätt till merkostnadsersättning krävs en skälig kostnad som uppkommer på grund av en försäkrads funktionsnedsättning och som går utöver en kostnad som är normal för en försäkrad utan funktionsnedsättning i motsvarande ålder. Rätt till merkostnadsersättning har en försäkrad om han eller hon har fått sin funktionsförmåga nedsatt och det kan antas att nedsättningen kommer att bestå under . En förälder har rätt till ersättning för merkostnader när barnet har nedsatt funktionsförmåga, om det kan antas att nedsättningen kommer att bestå . Merkostnadsersättningen kan lämnas på fem nivåer, från av prisbasbeloppet (50 kap. 4, 5 och 12 §§ SFB). I kommittémotion 2020/21:1836 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om att justera den övre åldersgränsen för ersättning till vuxna med funktionshinder. Reglerna om den övre åldersgränsen för att beviljas merkostnadsersättning för vuxna bör göras mer flexibla och justeras uppåt då fler väljer att arbeta längre upp i åldrarna. I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om övergångsregler som ger ekonomisk trygghet för den försäkrade när en ersättning ändrar utformning. Regeringen bör ta fram riktlinjer och rutiner för att säkerställa att den försäkrade inte drabbas ekonomiskt av långa handläggningstider när bidragets utformning ändras. Försäkrade som redan har en ekonomiskt utsatt situation ska inte behöva få glapp i sina utbetalningar på grund av långa handläggningstider. I kommittémotion 2020/21:3432 av m.fl. (L) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att noga följa utvecklingen av regelverken för omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning. Övergången till de nya regelverken har bl.a. medfört alltför långa handläggningstider. Regeringen bör noga följa effekterna av de nya regelverken samt överväga att vid behov vidta åtgärder. I betänkande 2019/20:SfU23 tillstyrkte utskottet regeringens förslag om att ska kunna besluta om förlängning av ett beslut om vårdbidrag. Ett sådant beslut ska gälla som längst till . Avsikten var att motverka att enskilda som har beviljats vårdbidrag hamnar i en situation där de på grund av en utdragen handläggning varken får vårdbidrag, omvårdnadsbidrag eller merkostnadsersättning trots att de egentligen är berättigade till sådana förmåner. anslöt sig till utskottets förslag (rskr. 2091/20:285). Utskottet håller med om att det är mycket bekymmersamt att övergången från t.ex. vårdbidrag till omvårdnadsbidrag medfört problem och försenade utbetalningar. Utskottet noterar att enligt regleringsbrevet 2021 redovisade en handlingsplan för handläggningen av omvårdnadsbidrag och en merkostnadsersättning samt för hur informationen till enskilda kan stärkas (dnr FK 2021/000685). Vidare anser utskottet att beslutet om att ersätta vårdbidraget med ett omvårdnadsbidrag och en merkostnadsersättning som infördes är en förhållandevis stor reform och förutsätter att regeringen noga följer effekterna och vid behov vidtar åtgärder. Mot den bakgrunden finner utskottet inte skäl att föreslå att ska göra ett tillkännagivande om övergångsregler eller att ge regeringen i uppdrag att följa effekterna av de nya regelverken. Motionerna 2020/21:2996 (KD) yrkande 34 och 2020/21:3432 (L) yrkande 4 avstyrks med det anförda. infördes merkostnadsersättning som en ny ersättning som ersätter handikappersättningen. Enligt reglerna ska en person för rätt till den nya ersättningen ha fått sin funktionsförmåga nedsatt innan han eller hon har fyllt (50 kap. 4 § SFB). En arbetsgrupp vid föreslår i enlighet med principerna i Pensionsgruppens överenskommelse att åldersgränserna för rätt till merkostnadsersättning ska anpassas till och följa riktåldern och att de nuvarande 65-årsgränserna ska höjas till 2023 och knytas till riktåldern för pension, dvs. , (Ds 2019:2). I proposition 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv anger regeringen att de förslag som ska genomföras 2023 och 2026 planeras att läggas fram i samband med förslag om 65-årsgränserna i skattesystemet. Förslagen i promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (Ds 2019:2) aviseras i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 11 avsnitt 3.8. Utskottet anser att pågående arbete bör avvaktas. Motion 2020/21:1836 (SD) yrkande 20 om att justera den övre åldersgränsen för ersättning till vuxna med funktionsnedsättning avstyrks därför. Föräldraförsäkring, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3528 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:1709 av (M) yrkande 3 och 2020/21:104 av (SD), 2020/21:110 av och (båda SD), 2020/21:352 av (KD), 2020/21:792 av (C) yrkande 3, 2020/21:875 av m.fl. (S), 2020/21:1568 av (S) yrkande 1, 2020/21:1631 av (S), 2020/21:1709 av (M) yrkande 2, 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 11, 12, 15 och 18, 2020/21:1833 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 11, 12, 15 och 18, 2020/21:2055 av (S), 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 och 10, 2020/21:2956 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2020/21:3079 av (M), 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:3264 av m.fl. (L). Det nuvarande regelverket för föräldraförsäkringen försenar inträdet på arbetsmarknaden för utrikes födda kvinnor. För föräldrar som inte har kommit in på arbetsmarknaden är det avgörande att drivkrafterna för arbete är tydliga och att det är lätt att få in barnen på förskola. För att stärka arbetslinjen för dem som aldrig fått sitt första jobb, och inte minst utrikes födda kvinnor, bör det krävas kvalificering genom arbete för full föräldrapenning. För försäkrade som saknar sjukpenninggrundande inkomst bör föräldrapenningen begränsas . Regeringen bör återkomma med relevanta lagändringar för att föräldrapenningen på grundnivå, dvs. för försäkrade som inte har arbetsinkomst, ska begränsas . Föräldraförsäkring, punkt 1 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 11, 12, 15 och 18, 2020/21:1833 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 11, 12, 15 och 18 samt 2020/21:104 av (SD), 2020/21:110 av och (båda SD), 2020/21:352 av (KD), 2020/21:792 av (C) yrkande 3, 2020/21:875 av m.fl. (S), 2020/21:1568 av (S) yrkande 1, 2020/21:1631 av (S), 2020/21:1709 av (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:2055 av (S), 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 och 10, 2020/21:2956 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2020/21:3079 av (M), 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 13, 2020/21:3264 av m.fl. (L), 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3528 av m.fl. (M) yrkande 4. Barnens bästa och varje barns unika behov bör vara centralt i utformningen av föräldrapenningen. Reglerna för föräldrapenning bör göras mer flexibla så att inte föräldrapenningdagar behöver gå förlorade. För av barnen finns det föräldrapenningdagar som inte används på grund av att bara ett visst antal dagar kan sparas efter det att barnet fyllt . Regeringen bör se över dessa regler och dessutom höja ersättningsnivåerna och inkomsttaket i föräldrapenningen så att föräldrar får ut en större andel av sin inkomst vid uttag av föräldrapenningdagar. Föräldrar bör få ta ut tillfällig föräldrapenning, s.k. förskoledagar, om förskolan har planeringsdagar eller vid studiedagar och lov i , fr.o.m. att barnet har fyllt t.o.m. att barnet har fyllt eller har gått ut årskurs fem. Familjer som normalt sett har en god ekonomi riskerar till följd av pandemin att drabbas av tillfälliga ekonomiska svårigheter. Regeringen bör utreda om det är möjligt att lämna ett tillfälligt behovsprövat familjestöd som tar hänsyn till familjens aktuella situation på grund av coronapandemin och som inte tar hänsyn till årsinkomsten. Vidare är den ersättning som betalas ut vid skolstängning enligt förordningen (2020:244) om viss tillfällig föräldrapenning med anledning av sjukdomen covid-19, för låg vilket kan leda till att familjer drabbas av ytterligare ekonomiska problem. Ersättningsnivån bör motsvara den ersättning som betalas ut som tillfällig föräldrapenning vid vård av sjukt barn. Det antal dagar som det är möjligt att få tillfällig föräldrapenning för när ett barn avlider bör utökas . Att det ges utrymme till sorgearbete och lugn samt att samhället och myndigheter finns till och har god förmåga att möta föräldrar i sorg är av stor vikt. Föräldraförsäkring, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2956 av m.fl. (C) yrkandena 1–3 och 2020/21:104 av (SD), 2020/21:110 av och (båda SD), 2020/21:352 av (KD), 2020/21:792 av (C) yrkande 3, 2020/21:875 av m.fl. (S), 2020/21:1568 av (S) yrkande 1, 2020/21:1631 av (S), 2020/21:1709 av (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 11, 12, 15 och 18, 2020/21:1833 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 11, 12, 15 och 18, 2020/21:2055 av (S), 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 och 10, 2020/21:3079 av (M), 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 13, 2020/21:3264 av m.fl. (L), 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3528 av m.fl. (M) yrkande 4. Föräldraförsäkringen bör anpassas till ett modernt samhälle och arbetsliv och till olika familjekonstellationer samt tydligare premiera ett mer jämställt uttag av föräldrapenningdagar. Regeringen bör därför se över möjligheterna att återinföra jämställdhetsbonusen, en bonus som gavs för att stimulera till ett mer jämt fördelat uttag av föräldrapenning. Jämställdhetsbonusen kan skapa ekonomiska incitament att dela mer lika på föräldraledigheten. För att föräldrar i större utsträckning ska ta gemensamt ansvar för de s.k. vab-dagarna bör regeringen även se över möjligheterna införa en vab-bonus. Regeringen bör se över möjligheterna att byta namn på lägstanivådagarna till garantidagar och göra det möjligt att fördela garantidagarna över hela föräldraledigheten. En sådan ordning kan motivera fler pappor att vara hemma längre med sina barn. Föräldraförsäkring, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 och 10 samt 2020/21:104 av (SD), 2020/21:110 av och (båda SD), 2020/21:352 av (KD), 2020/21:792 av (C) yrkande 3, 2020/21:875 av m.fl. (S), 2020/21:1568 av (S) yrkande 1, 2020/21:1631 av (S), 2020/21:1709 av (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 11, 12, 15 och 18, 2020/21:1833 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 11, 12, 15 och 18, 2020/21:2055 av (S), 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:2727 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2020/21:2956 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2020/21:3079 av (M), 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 13, 2020/21:3264 av m.fl. (L), 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3528 av m.fl. (M) yrkande 4. Familjen har stor betydelse för barnen och samhället och föräldrarna är de viktigaste personerna i barnets liv. Alla politiska beslut bör därför analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer.