bet · H801MJU9 · 2021-02-25 00:00:00 — Som kompletterande åtgärder får framför allt räknas • ökat nettoupptag av växthusgaser i skog och mark • avskiljning och lagring av koldioxid med biogent ursprung, s.k. bio-CCS • verifierade utsläppsminskningar genom investeringar utanför gränser. Koldioxidavskiljning och lagring (Carbon Capture and Storage, CCS) innebär att koldioxid avskiljs ur rökgaser och transporteras till en permanent lagringsplats. Bio-CCS innebär att CCS tillämpas på koldioxidutsläpp av biogent ursprung, dvs. utsläpp som kommer från oxidation av biomassa. I den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2109/20:65) anför regeringen att kompletterande åtgärder, bl.a. CCS och bio-CCS, kan spela en roll för att nå de klimatpolitiska etappmålen. Regeringen framhåller att fortsatt forskning, utveckling och demonstration behövs för att tekniken ska kunna användas och att rättsliga hinder för att möjliggöra CCS bör undanröjas. Regeringen framhåller vidare att stöd till CCS kan ges genom Industriklivet och att ett stöd till forskning, demonstration och tester för minusutsläpp har införts. Enligt regeringen bör det satsas mer på forskning, tester och samarbeten med näringslivet för att på ett hållbart och effektivt sätt binda tillbaka en del av de utsläpp som redan har gjorts. I handlingsplanen bedömer regeringen vidare att verifierade utsläppsminskningar i länder utanför EU kan utgöra en kompletterande åtgärd för att nå etappmålen. Verifierade utsläppsminskningar innebär att när genomför en utsläppsminskande åtgärd i ett annat land ska utsläppsminskningen kvantifieras och verifieras av en oberoende part i enlighet med internationella regelverk. Inom ramen för finns s.k. internationella samarbetsformer enligt artikel 6. Genom att införa insatser under artikel 6 kan man få verifierade utsläppsminskningsenheter. Dessa kan antingen användas som en kompletterande åtgärd för att nå nationella klimatmål eller annulleras utan att användas för att nå det nationella målet och då utgöra en resultatbaserad klimatfinansiering. Regelverket för artikel 6 är fortfarande under förhandling. Regeringen anför i handlingsplanen att den avser att återkomma när det gäller frågor om CCS och verifierade utsläppsminskningar när Klimatpolitiska vägvalsutredningen överlämnat sitt betänkande. Klimatpolitiska vägvalsutredningen överlämnade sitt betänkande Vägen till en klimatpositiv framtid (SOU 2020:4) till regeringen. I utredningen föreslås en strategi med principer och mål för en politik på området kompletterande åtgärder och en handlingsplan för att nå dessa mål. Utredningen har remissbehandlats. Utredningen berör bl.a. frågan om bio-CCS och CCS. Både cementindustrin och raffinaderiindustrin tas i utredningen upp som exempel på industrier där punktutsläpp kommer att kvarstå och där CCS-teknik kommer att behövas för att nå målet om nettonollutsläpp. När det gäller raffinaderiindustrin anförs även att det på lång sikt är tänkbart att drivmedel och bränslen kan produceras vid raffinaderier utifrån råvarorna biogen koldioxid och vätgas producerad med förnybar energi. Detta skulle innebära avskiljning och användning av koldioxid (CCU). Utredningen föreslår bl.a.: • bör få i uppgift att anordna s.k. omvända auktioner av negativa koldioxidutsläpp genom bio-CCS för att stödja fullskalig bio-CCS. • Investeringsstödet för minusutsläpp bör fortsätta att främja teknikutveckling och demonstration inom bio-CCS. • bör verka för att EU utvecklar ett gemensamt långsiktigt styrmedel för att främja bio-CCS. • bör göras samordningsansvarig för frågor som gäller CCS inklusive bio-CCS, och regeringen bör ge myndigheten i uppgift att inrätta ett nationellt centrum för CCS inklusive bio-CCS. Utredningen innehåller även förslag när det gäller frågan om rättsliga hinder för transport av koldioxid för lagring annat än genom rörledningar. Utredningen föreslår bl.a. att bör driva att verksamheter vars syfte är andra transporter av koldioxid för lagring än genom rörledning ska ingå i EU:s utsläppshandelssystem. Vidare föreslås att bör föreslå att ett tillägg görs till definitionerna av transport av koldioxid för lagring i gruppundantagsförordningen[4] och i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi, så att statligt stöd även kan ges för andra transporter av koldioxid för lagring än genom rörledning. Utredningen lämnar även förslag om samordning av prövningar som rör CCS, inklusive bio-CCS. Utredningen föreslår även ett program för att genomföra insatser för internationella utsläppsbegränsningar under artikel 6 med som ansvarig myndighet. Därutöver kan noteras att utredningen anför att det finns flera åtgärder inom LULUCF-sektorn som kan ge betydande bidrag för att öka upptaget respektive minska utsläppen av växthusgaser. Det finns enligt utredningen bl.a. behov av att säkra de kollager som redan finns och som byggs upp i biomassa och mark. Vidare bör enligt utredningen åtgärder för ökad kolsänka och minskade utsläpp prioriteras. Utredningen anför att det finns åtgärder inom LULUCF-sektorn för ökad kolsänka och minskade utsläpp som bedöms kunna ge effekter till 2030 och 2045, och utredningen lämnar förslag på styrmedel. I den klimatredovisning som regeringen lämnade i samband med budgetpropositionen uppger regeringen att den avser att återkomma i fråga om kompletterande åtgärder. Regeringen anför dock att den redan har fattat vissa beslut för att underlätta för kompletterande åtgärder, bl.a. följande: • Genom Industriklivet kan stöd till fossil CCS ges för att minska processrelaterade utsläpp. • Genom Industriklivets breddning med minusutsläppsstödet finns även ett stöd till bio-CCS. • har beslutat att godkänna ändringen av Londonprotokollet som möjliggör export av koldioxid för lagring under havsbotten. • driver på för ett robust regelverk för artikel 6 inom FN:s klimatförhandlingar. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att kompletterande åtgärder behövs för att nå nettonollutsläpp och negativa utsläpp . föreslås därför bli ett nationellt centrum för CCS. Myndigheten ska även tillföras medel för att inrätta ett system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor (bio-CCS). Möjligheten att inkludera negativa utsläpp med hjälp av biokol i systemet ska även analyseras. Vidare kan noteras att regeringen i budgetpropositionen föreslog att ändamålet för anslaget 1:19 Industriklivet skulle utvidgas till att även kunna finansiera forskning, förstudier och investeringar som rör andra växthusgasutsläpp, såsom vissa förbränningsutsläpp och diffusa utsläpp som är kopplade till processrelaterade utsläpp samt strategiska viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen. Anslaget föreslogs ökas med 2021 för att stärka möjligheterna till insatser under Industriklivet. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prot. 2020/21:55). Förra miljö- och klimatministern anförde bl.a. följande i sitt svar på fråga 2020/21:402 Styrmedel för bio-CCS av (M): Till att börja med vill jag betona att regeringens klimatpolitik syftar till att minska utsläppen av växthusgaser. Kraftiga utsläppsminskningar är prioriterade men tekniker för negativa utsläpp behöver också utvecklas för att uppnå det riksdagsbundna målet om nettonollutsläpp och negativa utsläpp därefter. Koldioxidavskiljning och lagring, inte minst av biogena utsläpp, kan komma att fylla en viktig roll för att nå målet. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att blir ett nationellt centrum för koldioxidavskiljning och lagring, så kallad CCS. tillförs även för att inrätta ett system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor, så kallad bio-CCS. Ambitionen är att införa ett system för driftsstöd , för att påskynda genomförandet av bio-CCS. Regeringen avser satsa ytterligare 2022 och 2023 för ett kommande driftsstöd. har Industriklivet gett stöd till att utveckla lösningar för att minska de utsläpp inom industrin som är svårast att komma åt. införde regeringen inom ramen för Industriklivet även ett stöd till forskning, förstudier, test, demo och investeringar i negativa utsläpp bland annat i form av bio-CCS. Regeringen kommer också att sträva efter att lämpliga instrument utformas inom EU för att skapa ekonomiska incitament för negativa utsläpp. Sammanfattningsvis vill jag försäkra om att regeringen redan har tagit om hand om de flesta av betänkandets förslag gällande bio-CCS eller avser att göra det . Miljö- och jordbruksutskottet uttalade vid sin behandling av klimathandlingsplanen (2019/20:MJU16) att det delar regeringens uppfattning att kompletterande åtgärder kan spela en roll för att nå de klimatpolitiska etappmålet. Utskottet delade även regeringens uppfattning om att det behövs fortsatt forskning, utveckling och demonstration för att tekniken ska kunna användas och att rättsliga hinder för att möjliggöra CCS bör undanröjas. När det gäller frågan om utsläppsminskningar i andra länder uttalade utskottet i samma betänkande att det välkomnade regeringens intentioner på området. Vidare kan noteras att miljö- och jordbruksutskottet vid behandlingen av budgetpropositionen (bet. 20120/21:MJU1) anförde att det såg mycket positivt på regeringens föreslagna satsningar på Industriklivet. Utskottet noterade särskilt att satsningen inte bara innebär att anslaget Industriklivet förstärks utan att det även breddas. Utskottet välkomnade anslagets breddning och nya satsningar, inte minst ett stöd för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor. När det gäller frågan om klimatsatsningar inom markanvändningssektorn kan vidare noteras att regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) anförde att en hållbar markanvändning som möjliggör substitution av fossilintensiva material och fossila bränslen med förnybara produkter är betydelsefull för en växande bioekonomi och för att nå de nationella klimatmålen. bör långsiktiga kolsänkor bevaras , biologisk mångfald värnas och ekosystemtjänster vidmakthållas. Det nationella skogsprogrammet bör utvecklas för att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Regeringen anförde att den bör ta fram en svensk bioekonomistrategi i enlighet med tillkännagivande (bet. 2018/19:MJU8 res. 27 punkt 20, rskr. 2018/19:146 och 2018/19:147). Strategin ska bidra till ökad tillgång till biomassa och sysselsättning i hela landet och skapa miljö- och klimatnytta. Regeringen anför vidare att ett ökat kolupptag och minskade utsläpp kan bidra till negativa nettoutsläpp och vara en kompletterande åtgärd för att nå etappmålen i det klimatpolitiska ramverket. Det får dock inte vara en förevändning för att minska omställningstrycket och få ned de fossila utsläppen. Metoder för ökad kolinlagring i bl.a. jordbruksmark bör främjas. Berörda myndigheter bör få i uppdrag att genomföra en strategisk planering för arbetet med att minska avgången av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och öka kolinlagringen i åker- och betesmarken. Regeringen framhöll i propositionen även våtmarkernas betydelse för klimatet och anför att insatserna för restaurering av våtmarker har stärkts. Regelverket under Kyotoprotokollet för beräkning av kolsänkan sträcker sig till 2020. Enligt artikel 5 förutsätts parterna bevara och om möjligt också förstärka sina kolsänkor, inklusive skogar. Något detaljerat regelverk för bokföring av skog och annan markanvändning finns dock inte under . EU har därför genom LULUCF-förordningen[5] tagit fram gemensamma bokföringsregler för tiden efter Kyotoprotokollet . LULUCF-förordningen omfattar upptag och utsläpp av växthusgaser till och från markkategorier som är påverkade av mänsklig aktivitet. Utgångspunkten i LULUCF-förordningen är att varje medlemsstat förbinder sig att säkerställa att utsläppen inte överskrider upptagen, beräknade som summan av de totala utsläppen och de totala upptagen inom dess territorium enligt bokföringsreglerna i förordningen. I propositionen anförs att ett ökat kolupptag och minskade utsläpp kan bidra till negativa nettoutsläpp och vara en kompletterande åtgärd för att bidra till att etappmålen i det klimatpolitiska ramverket nås. Det får dock inte bli en förevändning för att minska omställningstrycket för att få ned de fossila utsläppen. Slutligen kan noteras att miljö- och jordbruksutskottet anförde följande om LULUCF-sektorn vid sin behandling av klimathandlingsplanen (bet. 2019/20:MJU16): Utskottet vill inledningsvis framhålla det som regeringen anför i propositionen om att en hållbar markanvändning som möjliggör substitution av fossilintensiva material och fossila bränslen med förnybara produkter är betydelsefull för en växande bioekonomi och för att nå de nationella klimatmålen. Utskottet delar denna bedömning och håller även med regeringen om att långsiktiga kolsänkor bör bevaras, mångfald värnas och ekosystemtjänster vidmakthållas. Som framgår av propositionen har utskottet tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen om att en nationell bioekonomistrategi bör inrättas för att tillsammans med de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att tillsammans med de gröna näringarna ta fram en svensk bioekonomistrategi och att regeringen i propositionen anger att den avser att ha en fortsatt hög ambition när det gäller naturvård, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att metoder för ökad kolinlagring i bl.a. jordbruksmark bör främjas och välkomnar det uppdrag regeringen aviserar i propositionen om att minska avgången av växthusgaser och öka kolinlagringen. Utskottet är också positivt till att regeringen i propositionen framhåller våtmarkernas betydelse för klimatet och att insatserna för restaurering av våtmarker har stärkts. Utskottet noterar vidare att frågan om kolinlagring även omfattas av Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande som remitterats. Utskottet delar regeringens bedömning att CCS och bio-CCS kan spela en viktig roll för att nå klimatmålen. Utskottet ser därför positivt på att regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen framhåller vikten av forskning, utveckling och demonstration för att dessa tekniker ska kunna användas. Utskottet vill även framhålla att stöd till CCS kan ges genom bl.a. Industriklivet. Utskottet noterar vidare att den Klimatpolitiska vägvalsutredningen har lämnat flera förslag om CCS som är under beredning i . Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen vidtagit och noterar att regeringen avser att återkomma i frågan. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3349 (M) yrkande 9, 2020/21:3368 (M) yrkande 22 och 2020/21:3679 (L) yrkandena 14 och 18. När det gäller frågan om rättsliga hinder för att möjliggöra CCS och bio-CCS noterar utskottet att regeringen har beslutat att godkänna ändringen av Londonprotokollet och att regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen anför att rättsliga hinder för att möjliggöra CCS bör undanröjas. Utskottet följer utvecklingen på området noga och ser fram emot regeringens fortsatta arbete i frågan. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen enligt förslaget i motion 2020/21:3349 (M) yrkande 11. Utskottet noterar vidare att verifierade utsläppsminskningar genom investeringar utanför gränser får användas som kompletterande åtgärder för att nå klimatmålen. Frågan om internationella utsläppsminskningar omfattas också av Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande, och regeringen har anfört att den avser att återkomma i frågan. Vidare kan noteras att regelverket för utsläppsminskningar under artikel 6 i ännu inte är färdigförhandlat och att frågan med anledning av coronapandemin skjutits upp till . Utskottet anser mot denna bakgrund att motionerna 2020/21:3349 (M) yrkande 53 och 2020/21:3368 (M) yrkande 45 kan lämnas utan åtgärd. Även frågan om åtgärder inom LULUCF-sektorn för ökade kolsänkor behandlas i Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande. Utskottet noterar regeringens intentioner på området, bl.a. när det gäller en svensk bioekonomistrategi och ökad kolinlagring. Mot bakgrund av det arbete som pågår i frågan avstyrker utskottet motion 2020/21:3273 (L) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om forskning kring metoder för att minska metangasavgången från boskap. I partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 22 anförs att forskning kring metoder för att minska metangasavgången från boskap, t.ex. genom förändringar i utfordringen, bör stödjas. Motionärerna anför att jordbrukets utsläpp av klimatgaser är komplexa. Hanteringen av gödsel, djurens matsmältning och avgång av klimatgaser från tidigare utdikad mark ger alla stora bidrag till jordbrukets utsläpp. När det gäller djurens matsmältning pågår forskningsinsatser för att undersöka hur förändringar i fodersammansättningen kan minska metangasutsläppen. Målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och näringslivets konkurrenskraft samt svarar mot de samhällsutmaningar som finns både i och globalt (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att dess ambition är att stärka den fria forskningen som forskningspolitiken ska svara mot nationella och globala samhällsutmaningar, bl.a. inom klimat och miljö. Regeringen framhöll i propositionen den centrala roll som för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har för att förverkliga forskningspolitiken och föreslog att Formas anslag skulle ökas med . Regeringens förslag i budgetpropositionen innebar även en förstärkning av forskningsinfrastrukturen inom () med . Vidare kan noteras att regeringen överlämnade proposition 2020/21:60 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för till . I propositionen presenterar regeringen forskningspolitiken –2024. Regeringen anför i propositionen att samhällets utmaningar, däribland klimatet, behöver mötas med satsningar på strategisk forskning av hög kvalitet och innovationssatsningar. Regeringen framhåller att klimatet kräver omfattande omställningar och att insatser även krävs med anledning av klimatförändringarnas effekter och för klimatanpassning. Propositionen kommer att riksdagsbehandlas . När det gäller forskning om metangasavgång från boskap kan noteras att är aktivt inom det internationella samarbetet () som grundades . var bland de 20 nationer som grundade samarbetet. är 51 länder medlemmar. Samarbetet syftar till att hitta nya sätt att odla mer mat utan att växthusgasutsläppen ökar. Inom samarbetet pågår bl.a. forskning när det gäller frågan om att minska metanavgång genom foder. Därutöver kan tilläggas att det vid SLU pågår ett projekt om havre som foder för en hållbar mjölkproduktion och en bättre miljö. Inom projektet undersöks om utbyte av en del av kraftfodret mot havre kan leda till minskade utsläpp av metangas. Projektet finansieras av Formas. Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av ny kunskap och innovation för att kunna möta den utmaning som klimatomställningen innebär. Utskottet ser därför positivt på de satsningar som regeringen har gjort på forskningen i budgeten bl.a. när det gäller ökningen av Formas anslag och förstärkningen av forskningsinfrastrukturen inom SLU. Utskottet noterar vidare att regeringen har lämnat över en ny forskningspolitisk proposition till och att regeringen där framhåller betydelsen av forskning om klimatomställning och klimatanpassning. Avslutningsvis kan utskottet konstatera att det, exempelvis genom ett projekt som finansieras av Formas, pågår forskning med den inriktning som motionärerna i motion 2020/21:3679 (L) yrkande 22 efterfrågar. Utskottet föreslår med hänvisning till vad som anförts att motionsyrkandet avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utsläpp och luftkvalitet, om industrins klimatgasutsläpp och om mål för det svenska klimatarbetet. Kommittémotion 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 6 berör frågan om utsläpp och luftkvalitet. Motionärerna anför att nedfall av svavel bl.a. leder till försurning av mark och vatten, att situationen har förbättrats markant, men att svavelutsläpp fortfarande förekommer. Enligt motionärerna står industrin för ungefär tre fjärdedelar av svaveldioxidutsläppen i . I partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 11 anförs att bör överväga möjligheten att utarbeta en nationell lagstiftning så att industrins klimatgasutsläpp minskar tillräckligt fort för att de nationella klimatmålen ska nås. Lagstiftningen ska kunna användas för att begränsa industrins utsläpp när det frivilliga arbetet och styrningen genom priset på utsläppsrätterna inte räcker för att nå de nationella klimatmålen. I yrkande 42 i samma motion anförs att det ska vara ett mål för det svenska klimatarbetet att främja svensk export. Enligt motionärerna ligger den stora potentialen i det svenska klimatarbetet i att agera förebild och visa att det är möjligt att åstadkomma en stark ekonomisk utveckling som både klimatpåverkan och resursanvändning minskar. Industrin kan stärkas genom att exportera tekniken bakom de goda exemplen. Genom att fortsätta vara ett föregångsland stärker också attraktionskraften för industrietableringar, vilket är bra ur klimatsynpunkt eftersom har gott om ren energi. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling I den klimatpolitiska handlingsplan som lämnades till 2019 (prop. 2019/20:65) framhåller regeringen att välstånd är byggt på att innovativa exportföretag klarat av att förnya och ställa om produktion och produkter i takt med att marknader förändrats. Omställningen till ett fossilfritt samhälle ställer nya krav på omställning, och är beroende av fortsatt innovationskraft för att lyckas. Staten ska bidra med långsiktiga förutsättningar som ger näringslivet möjligheter att föra ut klimatsmarta lösningar på marknaden. ska visa att det går att ställa om och bli ett fossilfritt land med bibehållen konkurrenskraft och välfärd. Klimatpolitiken ska inte utformas så att utsläppen bara flyttar någon annanstans på grund av att t.ex. industri eller andra verksamheter flyttar till länder med lägre miljökrav. Tvärtom kan bidra till minskade utsläpp även utanför genom att bidra till att klimatpolitiken kan skärpas inom EU och i andra länder, liksom genom att exportera klimatsmart energi och andra klimatsmarta lösningar. I handlingsplanen framhålls vidare att regeringens näringspolitik bidrar till ett investeringsklimat som skapar förutsättningar för industrin att ställa om för att nå klimatmålen som konkurrenskraften ökar. Genom att ta till vara spetskompetens, infrastruktur och goda resursbas kan etableras som en global ledare i de teknikskiften som görs inom befintlig och ny industri för att ställa om samhället till fossilfrihet. har tillkännagett att klimatpolitiken ska sträva efter att uppnå minskade utsläpp med bibehållen god ekonomisk tillväxt samt bygga på långsiktiga spelregler som inte driver jobb eller utsläpp ur och EU (bet. 2017/18:MJU22, rskr. 2017/18:440). Regeringen konstaterar i handlingsplanen att har lyckats kombinera minskade utsläpp med en stark ekonomisk utveckling de senaste tre decennierna. Regeringen bedömer att en politik som bygger på tydliga och långsiktiga spelregler och principen om att sätta pris på utsläpp kan bidra till att minska utsläppen som en god ekonomisk tillväxt bibehålls. Den goda ekonomiska tillväxten förutsätter också att bl.a. regeringens näringspolitiska och förenklingspolitiska målsättningar beaktas.