bet · H901MJU2 · 2021-12-03 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mindre än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för två av anslagen. I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen och två motionsyrkanden. Övriga motioner avstyrks. I betänkandet finns fem särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Regeringens hantering av tillkännagivanden Statens budget inom utgiftsområde 23 1.Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (S) 2.Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (L) 5.Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 23 anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 23 punkt 1 och motionerna 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4182 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:264 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:998 av (SD) yrkande 1, 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 34, 35, 47–49 och 56, 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14 och 67, 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 22, 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2778 av (M), 2021/22:3276 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 16, 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 23, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 18, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkandena 19, 50 och 51, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 20, 2021/22:3889 av m.fl. (SD), 2021/22:3956 av m.fl. (L), 2021/22:4134 av m.fl. (C) och 2021/22:4182 av m.fl. (M) yrkandena 2–11 och 13. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 23 punkt 2. 2021/22:4182 av m.fl. (M) yrkande 12. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C)*, (MP)*, (M), (S)*, (S)*, (V)*, (M), (SD), (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (SD), (S)*, Kopparklint (M), (SD) och (C)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner till ett gemensamt förslag. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. I bilaga 4 finns en sammanställning av utskottets förslag till anslag . I betänkandet behandlas dessutom utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23. Utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har lämnat en uppföljningsrapport om resultatredovisningen. Rapporten finns i bilaga 5. Vid utskottets sammanträde lämnade , , , , Länsstyrelserna, LRF Skogsägarna, Skogsindustrierna, och Världsnaturfonden WWF information med anledning av utskottets anslagsförslag. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel till 21 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår miljö- och jordbruksutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning och redovisning av behandlade tillkännagivanden behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 23. Slutligen behandlas ett motionsförslag om medfinansiering av landsbygdsprogrammet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Som en del i miljö- och jordbruksutskottets löpande uppföljning beslutade utskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prot. 2020/21:45). Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen kan även användas som ett underlag i dialogen med regeringen om hur den ekonomiska styrningen utvecklas när det gäller verksamhet och insatser som finansieras med statliga medel inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Rapporten redovisas i bilaga 5 till detta betänkande. Målet för utgiftsområdet är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och att naturresurserna används hållbart. Inom utgiftsområdet finns även mål beslutade av om en sammanhållen landsbygdspolitik, en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, skogspolitiken samt de samiska näringarna. Viktiga mål för utgiftsområdet är även målen inom miljömålssystemet, se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. har beslutat om ett övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:360). Det övergripande målet ska vara en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. har beslutat om ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt mål för tre strategiska områden – Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Det övergripande målet är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både den konventionella och den ekologiska, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. Delmålet för det strategiska området Regler och villkor är följande: Utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta ska göras genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Delmålet för det strategiska området Konsument och marknad är följande: Konsumenterna ska ha ett högt förtroende för livsmedlen och kunna göra medvetna och hållbara val, exempelvis av närproducerat och ekologiskt. Marknaden för livsmedel ska kännetecknas av en väl fungerande konkurrens. Den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader. Delmålet för det strategiska området Kunskap och innovation är följande: Stödja kunskaps- och innovationssystemet för att bidra till ökad produktivitet och innovation i livsmedelskedjan samt hållbar produktion och konsumtion av livsmedel. För skogspolitiken har beslutat om två jämställda mål – ett produktionsmål och ett miljömål (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252 och prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Inriktningen på målet om skogsproduktion ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av det som skogen producerar. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2000/01:1 utg.omr. 23 avsnitt 7.3, bet. 2000/01:MJU2, rskr. 2000/01:86). Med utgångspunkt i målen för utgiftsområdet redovisar regeringen i propositionen resultatet för de fyra resultatområdena En sammanhållen landsbygdspolitik, En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, Skog och De samiska näringarna. Utskottet har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Analysen har fokuserat på resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Utskottet anser bl.a. följande: Utskottet välkomnar att regeringen aviserar att man kommer att fortsätta den återkommande dialogen med utskottet om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. Utskottet betonar att denna dialog är viktig för att resultatredovisningen ska fortsätta att utvecklas. Utskottet vidhåller att det finns utrymme för att utveckla och förbättra resultatredovisningen ytterligare. Kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat kan förbättras och resultatredovisningen bör enligt utskottet så långt det går koncentreras till att redovisa resultaten av och effektiviteten i insatserna, dvs. inte en redovisning av insatserna i sig. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen bör i högre utsträckning koppla till de indikatorer som har valts för att följa resultatutvecklingen för det strategiska målet. I förra årets budgetbetänkande lämnades ett antal synpunkter och önskemål som utskottet önskade få besvarade i årets budgetproposition. Utskottet konstaterar att ett antal av dessa synpunkter och önskemål inte kommenteras av regeringen i årets budgetproposition, vilket utvecklas nedan. Utskottet vill understryka vikten av att regeringen besvarar dessa. I den mån frågorna är av mer långsiktig natur och det är svårt att på kort sikt genomföra önskade förändringar bör det framgå hur regeringen avser att arbeta vidare med frågan. Utskottet betonar vikten av att regeringen utökar sin redovisning i nästa budgetproposition med konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som i så fall uppstår. Det är viktigt att regeringen på detta sätt redovisar en helhetssyn. Enligt utskottet är en brist, vilket poängterades också , att regeringen refererar till alltför få indikatorer i sin bedömning av måluppfyllelsen; inte minst gäller det de tre centrala indikatorerna för livsmedelskedjan. När det gäller regler och villkor finns t.ex. ingen eller en svag koppling till resultatindikatorerna för jordbrukets utveckling, genomförandet av landsbygdsprogrammet, fiskeripolitik och vattenbruk samt genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet. Utskottet beklagar att regeringen, liksom i förra årets budgetproposition, inte presenterar någon statistik för indikatorn Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning. Det är problematiskt att information om denna indikator återigen saknas eftersom det innebär att det blir mycket svårt att göra en bedömning av i vilken utsträckning målet för det strategiska området Kunskap och innovation nås eller inte. påpekade utskottet att det för detta strategiska område förutom nämnda indikator endast finns indikatorer som rör () verksamhet. Det innebär enligt utskottet att det blir ännu viktigare att redogöra för indikatorn Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning för att kunna följa måluppfyllelsen för det strategiska området. Jämfört med har det gjorts få förändringar när det gäller utgiftsområdets centrala indikatorer och andra bedömningsgrunder. Utskottet vill understryka att det är bra eftersom det skapar en kontinuitet som förbättrar möjligheten att följa resultatutvecklingen . I årets budgetproposition har det tillkommit tre resultatindikatorer – en indikator för att följa jordbrukets utveckling: Jordbruksmark i , samt två indikatorer för att följa genomförandet av landsbygdsprogrammet: Antal deltagare på utbildningar och Procentandel av jordbruksföretag som fått startstöd. Det är enligt utskottet positivt att regeringen på ett tydligt sätt motiverar varför indikatorerna har tillkommit. Regeringen skriver vidare att de utvalda indikatorerna inte täcker alla verksamheter inom utgiftsområdet, men att de trots det bedöms ge tillräcklig information för att möjliggöra generella bedömningar av resultatet. Utskottet anser att det är olyckligt att viktiga resultatområden saknas bland indikatorerna och bedömningsgrunderna. Utskottet vidhåller att det därför är viktigt att regeringen tydligt anger skälen till att indikatorer saknas för ett resultatområde. Indikatorer och bedömningsgrunder saknas för ett flertal resultatområdet inom det strategiska området Regler och villkor; inte minst gäller det arbetet för att förenkla för företagen i livsmedelskedjan. Det är enligt utskottet önskvärt att regeringen identifierar indikatorer eller bedömningsgrunder i nästa års budgetproposition som täcker in detta resultatområde, inte minst beroende på att regelförenklingar och administrativa lättnader är en central del av det strategiska målet. Av samma skäl borde regeringen också överväga att ta fram indikatorer eller bedömningsgrunder som rör den gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottet vill även informera regeringen om miljö- och jordbruksutskottets uppföljning av lantbrukets sårbarhet (2020/21:RFR7). Den visar bl.a. på faktorer som är betydelsefulla för att minska sårbarheten och bl.a. ökad lönsamhet och konkurrenskraft samt säkrad tillgång till insatsmedel lyfts fram. Utskottet noterar också att regeringen inte specificerar kompletterande indikatorer för ett antal resultatområden inom det strategiska området Konsument och marknad. Enligt det strategiska målet ska konsumenterna kunna göra medvetna och hållbara val. Utskottet vill därför understryka vikten av att regeringen inleder ett arbete med att utveckla indikatorer som täcker detta område. Det faktum att det enligt utskottet mening inte finns utpekade indikatorer innebär att det är svårt att bedöma i vilken utsträckning vidtagna åtgärder har bidragit till att nå det strategiska målet. I årets, liksom förra årets, budgetproposition anför regeringen att det mellan enskilda år inte går att dra några mer långtgående slutsatser om utvecklingen av jordbrukets miljömässiga hållbarhet, eftersom miljöpåverkan från jordbruket beror på många faktorer. Utskottet delar denna uppfattning men menar också att det är ett problem om de identifierade indikatorerna inte kan användas för att återkommande följa resultatutvecklingen. Enligt utskottet skulle regeringen kunna överväga att koppla indikatorernas långsiktiga förändring till utvecklingen och till måluppfyllelsen. Utskottet konstaterar att det saknas information om regeringens arbete med att ta fram mer långsiktiga indikatorer när det gäller jakt- och viltförvaltning i årets budgetproposition. Vidare konstaterar utskottet att regeringen i årets budgetproposition inte heller kommenterar arbetet med att utveckla indikatorer för hållbar jordbruksproduktion. Det vore enligt utskottet önskvärt om regeringen i högre utsträckning redovisade statistik som täcker tioåriga tidsserier för de olika indikatorerna. Sådana tidsserier gör det enklare att utläsa långsiktiga trender och underlättar slutsatser om huruvida vidtagna åtgärder bidrar till att nå de strategiska målen och övergripande mål för utgiftsområdet. I den mån det är möjligt och lämpligt bör regeringen eftersträva att redovisa tidsserier för samma tioårsintervall för de olika indikatorerna. Utskottet välkomnar att regeringen har tydliggjort dels förenklingsarbete när det gäller företagen i jordbruks- och livsmedelssektorn, dels uppgifter om det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Enligt utskottet är livsmedelsstrategin central för att nå dels de strategiska målen, dels det övergripande målet för utgiftsområdet. Utskottet noterar att anslaget som ligger under livsmedelsstrategin (1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor) ligger på de kommande två åren för att därefter minska till 2024. Utskottet saknar en långsiktig analys av vilka negativa effekter den aviserade sänkningen av anslaget kan tänkas medföra. Det vore enligt utskottet önskvärt om regeringen i nästa års budgetproposition på ett samlat sätt redogjorde för hur anslaget har använts inom de tre strategiska områdena och för åtgärdernas resultat. Den nuvarande redovisningen av livsmedelsstrategin är enligt utskottet alltför knapphändig. Regeringen hänvisar dock till handlingsplan 1, 2 och 3 och exempel på åtgärder som ingår i de olika delarna. En tydligare redovisning av livsmedelsstrategin och hur anslaget har använts är viktigt då regeringen gör bedömningen att de initiativ som har tagits inom livsmedelsstrategin främjar utvecklingen mot en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och bidrar till att nå det övergripande målet för utgiftsområdet. Utskottet noterar, liksom , att en hög andel av åtgärdsbudgeten som har avsatts inom landsbygdsprogrammet har använts när det gäller livsmedelskedjan, djurvälfärd och miljöersättningar. Samma slutsats gäller den nytillkomna indikatorn Andel av jordbruksföretag som har fått startstöd. Utskottet konstaterar likaledes att utfallet för fokusområdet och investeringar i produktion av förnybar energi har förbättrats, även om det finns relativt svaga marknadsutsikter och en otillräcklig prisbild på den producerade energin har påverkat efterfrågan på sådana investeringsmedel negativt. Utskottet vill återigen understryka betydelsen av att fortsätter att ha ett gott djurhälsoläge. I samband med förra årets möte om resultatredovisningen erbjöd statssekreteraren vid att departementet skulle presentera det svenska djurhälsoarbetet, inklusive om antimikrobiell resistens, muntligt för utskottet. Detta initiativ välkomnades av utskottet. En redogörelse gjordes i utskottet . Utskottet ser positivt på det nya sättet att hantera utestående frågor om resultatredovisningen. Utskottet välkomnar att länsstyrelserna även detta år nådde målet att antalet i förväg planerade och riskbaserade kontroller ska vara minst lika stort som antalet anmälningskontroller, men kvarstår stora skillnader i måluppfyllelsen mellan olika länsstyrelser. Det vore enligt utskottet angeläget att regeringen arbetade vidare och vidtog åtgärder för att skapa förutsättningar för en likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. Utskottet delar regeringens bedömning att livsmedelskontrollen fortsätter att utvecklas i en positiv riktning, grundat på uppgifter om bl.a. andelen anläggningar i den högsta riskklassen som har kontrollerats. Utskottet menar att regeringen delvis ger motstridiga besked när det gäller konkurrenskraften för det svenska vattenbruket. Regeringen skriver att det genomförda projektet för att förenkla för vattenbruksverksamheter bedöms bidra till att möjliggöra ökad vattenbruksproduktion och stärka konkurrenskraften. visar redovisningen att produktionen av matfisk och försäljningsvärdet av densamma minskade kraftigt . Regeringen föreslår att anslaget 1:28 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 ökas med de tre nästkommande åren. Ökningen av anslaget ska gå till främjande av vattenbruk. Av den anledningen bör regeringen återkomma i nästa års budgetproposition med en tydligare redovisning av hur vidtagna åtgärder påverkar produktionen av både matfisk och sättfisk och det svenska vattenbrukets konkurrenskraft. Vidare konstaterar utskottet att regeringen inte kan redogöra för effekterna av resursförstärkningen till länsstyrelserna när det gäller kontrollen av livsmedel och foder i primärproduktionen på grund av att det saknas tillräckliga underlag för att ge en heltäckande bild av resultatet av förstärkningen av primärproduktionskontrollen . Utskottet ser därför fram emot en sådan redogörelse i nästa års budgetproposition. tillfördes till fortsatt arbete med samordningsfunktionen för ekologiska livsmedel. Samma belopp föreslås . Utskottet konstaterar att andelen ekologiskt odlad jordbruksmark och den ekologiska livsmedelsförsäljningen minskade något , medan andelen inköp i den offentliga sektorn som bestod av ekologiska livsmedel i stället ökade marginellt .