bet · H901JuU8 · 2021-11-11 00:00:00 — Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i och lagen om kontaktförbud. Förslagen innebär att straffen skärps för fridskränkningsbrott och överträdelse av kontaktförbud, att förtalsbrott ska kunna ingå som ett led i fridskränkningsbrotten och olaga förföljelse, att utvidgat kontaktförbud ska kunna förenas med villkor om elektronisk övervakning som en förstahandsåtgärd och att det s.k. väsentlighetskravet för kontaktförbud avseende en gemensam bostad och för särskilt utvidgat kontaktförbud tas bort. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår också fyra tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Enligt utskottet bör maximistraffet för fridskränkningsbrotten höjas. Vidare bör regeringen tillsätta en utredning med uppdrag att göra en översyn av lagen om kontaktförbud. Utredningen ska överväga och lämna förslag på hur kontaktförbud ska kunna meddelas vid fler situationer än . Utredningen ska även lämna förslag på hur elektronisk övervakning av kontaktförbud ska användas oftare, och särskilt vid våld i nära relationer. Slutligen bör utredningen komma med förslag på hur särskilt utvidgat kontaktförbud ska användas oftare och hur det geografiska området för denna typ av kontaktförbud tydligare än ska kunna omfatta ett större område, såsom en kommun. När det gäller dessa tillkännagivanden finns tre reservationer (S, V, MP), (S, V, MP) och (S, MP). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns totalt 16 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Proposition 2020/21:217 Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer. Cirka 30 yrkanden i följdmotioner. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer Nationellt centrum mot stalkning 1.Fridskränkningsbrotten, olaga förföljelse och förtal, punkt 1 (V) 2.Straffen för allvarliga brott mot person, punkt 3 (SD) 3.Straffet för grov fridskränkning, punkt 4 (S, V, MP) 4.Straffet för olaga förföljelse, punkt 5 (M, KD) 5.Straffet för överträdelse av kontaktförbud, punkt 6 (KD) 6.Straffet för överträdelse av kontaktförbud, punkt 6 (L) 7.Brott som kan ingå som led i fridskränkningsbrotten, punkt 7 (L) 8.Brott som kan ingå som led i olaga förföljelse, punkt 8 (KD, L) 9.Olaga förföljelse av flera familjemedlemmar, punkt 9 (M, KD, L) 10.Elektronisk övervakning av kontaktförbud, punkt 10 (S, V, MP) 11.Utökat geografiskt område för kontaktförbud, punkt 11 (S, MP) 12.Kontrollerande beteende, punkt 13 (M, C, V, KD, L) 13.Obligatorisk häktning, punkt 14 (M, SD, KD) 14.Vistelseförbud, punkt 15 (M, C, KD, L) 15.Personlarm, punkt 16 (M, KD, L) 16.Nationellt centrum mot stalkning, punkt 17 (M) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Reservantens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer Fridskränkningsbrotten, olaga förföljelse och förtal antar regeringens förslag till lag om ändring i . Därmed bifaller proposition 2020/21:217 punkt 1 och avslår motion 2021/22:410 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:688) om kontaktförbud. Därmed bifaller proposition 2020/21:217 punkt 2. Straffen för allvarliga brott mot person 2021/22:1038 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 2 (SD) Straffet för grov fridskränkning ställer sig bakom det som utskottet anför om skärpta straff för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1156 av m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 3 (S, V, MP) Straffet för olaga förföljelse 2021/22:923 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 4 (M, KD) Straffet för överträdelse av kontaktförbud 2021/22:1007 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:1150 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 37. Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) Brott som kan ingå som led i fridskränkningsbrotten 2021/22:1007 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 7 (L) Brott som kan ingå som led i olaga förföljelse 2021/22:1007 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 8 (KD, L) förföljelse av flera familjemedlemmar 2021/22:1007 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 9 (M, KD, L) Elektronisk övervakning av kontaktförbud ställer sig bakom det som utskottet anför om elektronisk övervakning av kontaktförbud och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1150 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2021/22:1156 av m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 64, 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 38. Reservation 10 (S, V, MP) Utökat geografiskt område för kontaktförbud ställer sig bakom det som utskottet anför om särskilt utvidgat kontaktförbud och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:410 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:1007 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:1150 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:1156 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 5 och 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 11 (S, MP) Översyn av lagen om kontaktförbud ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av lagen om kontaktförbud och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:410 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:1038 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:1156 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 4, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 26, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 67 och 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. 2021/22:410 av m.fl. (V) yrkande 4, 2021/22:923 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 27, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 68 och 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 12 (M, C, V, KD, L) 2021/22:923 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:1150 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 13 (M, SD, KD) 2021/22:923 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 14 (M, C, KD, L) 2021/22:923 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 35. Reservation 15 (M, KD, L) Nationellt centrum mot stalkning Nationellt centrum mot stalkning 2021/22:923 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 16 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (C) och (V). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2020/21:217 Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer. I propositionen föreslår regeringen skärpt minimistraff för grov fridskränkning, grov kvinnofridskränkning och överträdelse av kontaktförbud. Därtill ska mindre allvarliga överträdelser av kontaktförbud inte längre vara fria från straff utan i stället straffas med böter. Regeringen föreslår även att förtalsbrott ska kunna ingå som ett led i fridskränkningsbrotten och olaga förföljelse. Vidare ska ett utvidgat kontaktförbud kunna förenas med villkor om elektronisk övervakning som en förstahandsåtgärd och det s.k. väsentlighetskravet för kontaktförbud avseende en gemensam bostad och för särskilt utvidgat kontaktförbud tas bort. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I betänkandet behandlar utskottet även sex motioner som har väckts med anledning av propositionen och ca 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Förslagen i motionerna återges i bilaga 1. Det kan nämnas att har gjort flera tillkännagivanden till regeringen i frågor som behandlas i detta ärende. När det gäller straffet för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning har tillkännagett för regeringen att minimistraffet bör höjas till fängelse (bet. 2020/21:JuU24 punkt 2, rskr. 2020/21:344). Vidare har , i fråga om kontaktförbud, tillkännagett för regeringen – att ett utvidgat kontaktförbud med elektronisk övervakning ska kunna beslutas som en förstahandsåtgärd (bet. 2017/18:JuU25 punkt 4, rskr. 2017/18:225) – att straffen för överträdelser av kontaktförbud ska skärpas (bet. 2018/19:JuU14 punkt 39, rskr. 2018/19:182) – att elektronisk övervakning av kontaktförbud ska användas oftare (bet. 2020/21:JuU27 punkt 29, rskr. 2020/21:345). Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om skärpta straff för fridskränkningsbrott och överträdelse av kontaktförbud, att förtalsbrott ska kunna ingå som ett led i fridskränkningsbrotten och olaga förföljelse, att utvidgat kontaktförbud ska kunna förenas med villkor om elektronisk övervakning som en förstahandsåtgärd och att det s.k. väsentlighetskravet för kontaktförbud avseende en gemensam bostad och för särskilt utvidgat kontaktförbud tas bort. gör med anledning av motionsyrkanden även fyra tillkännagivanden till regeringen. Tillkännagivandena rör frågor om höjt maximistraff för fridskränkningsbrotten, elektronisk övervakning av kontaktförbud, särskilt utvidgat kontaktförbud och en översyn av lagen om kontaktförbud. avslår motionsyrkanden om bl.a. att förtalsbrott inte ska ingå som ett led i fridskränkningsbrotten och skärpt straff för överträdelse av kontaktförbud. Jämför reservation 1 (V), 2 (SD), 3 (S, V, MP), 4 (M, KD), 5 (KD), 6 (L), 7 (L), 8 (KD, L), 9 (M, KD, L), 10 (S, V, MP) och 11 (S, MP). Enligt 4 kap. 4 a § döms den som begår brottsliga gärningar enligt 3 kap. (brott mot liv och hälsa), 4 kap. (brott mot frihet och frid), 6 kap. (sexualbrott) eller 12 kap. (skadegörelsebrott) eller enligt 24 § lagen (1988:688) om kontaktförbud mot en närstående eller tidigare närstående person för grov fridskränkning till fängelse i lägst och högst . Om gärningar som anges i första stycket har begåtts av en man mot en kvinna som han är eller har varit gift med eller som han bor eller har bott tillsammans med under äktenskapsliknande förhållanden, ska han i stället dömas för grov kvinnofridskränkning till samma straff. En förutsättning för att brottet ska bedömas som grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning (fridskränkningsbrott) är att var och en av gärningarna utgjort ett led i en upprepad kränkning av personens integritet och att gärningarna varit ägnade att allvarligt skada personens självkänsla. Däremot var inte avsikten att grövre brott, såsom grov misshandel eller grövre sexualbrott, skulle ingå eftersom straffskalan generellt sett är strängare för sådana brott än för fridskränkningsbrottet. Domstolen ska således döma särskilt för grövre brott. Vid införandet av fridskränkningsbrotten motiverades detta av behovet att ytterligare understryka allvaret i brottslighet som riktar sig mot personer i nära relationer och som präglas av att den sammantaget är ägnad att systematiskt kränka den utsatta personen. Genom en strängare straffskala än vad som gäller för de enskilda brotten skulle en generell höjning av straffvärdet åstadkommas för sådana var för sig relativt lindriga gärningar. En utgångspunkt var att brotten skulle omfatta sådana gärningar som typiskt sett utgör ett direkt angrepp på den personliga integriteten. Minimistraffet för fridskränkningsbrotten var inledningsvis , men detta höjdes . Straffbestämmelsen om olaga förföljelse i 4 kap. 4 b § föreskriver straffansvar för förföljelse som består i upprepade gärningar mot en och samma person. Brottet är utformat med fridskränkningsbrotten som förebild men är inte begränsat till närståendeförhållanden och innebär inte något krav på att gärningarna ska ha varit ägnade att allvarligt skada målsägandens självkänsla. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att straffansvaret som utgångspunkt bör omfatta sådana brottstyper som typiskt sett ingår i ett förföljelsebeteende och som enligt praxis leder till förhållandevis lindriga påföljder även om brotten begåtts upprepat och systematiskt mot en och samma person (prop. 2010/11:45 s. 68). förföljelse omfattar bl.a. gärningar som utgör misshandel av normalgraden, olaga tvång som inte är grovt, olaga hot som inte är grovt, hemfridsbrott, olaga intrång och ofredande. Straffet för olaga förföljelse är fängelse i högst . Förtal och grovt förtal Ärekränkningsbrotten består av brotten förtal, grovt förtal och förolämpning. För förtal döms den som utpekar någon såsom brottslig eller klandervärd i sitt levnadssätt eller eljest lämnar uppgift som är ägnad att utsätta denne för andras missaktning (5 kap. 1 § ). Om ett brott som avses i 1 § är grovt ska gärningspersonen dömas för grovt förtal. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen med hänsyn till uppgiftens innehåll eller sättet för eller omfattningen av spridningen eller annars var ägnad att medföra allvarlig skada (5 kap. 2 §). För förolämpning döms den som, i annat fall än som avses i 5 kap. 1 eller 2 §, riktar beskyllning, nedsättande uttalande eller förödmjukande beteende mot någon annan och gärningen är ägnad att kränka den andres självkänsla eller värdighet (5 kap. 3 §). I samma bestämmelse finns en särskild straffskala för det fall brottet är att bedöma som grovt. Ärekränkningsbrotten är som utgångspunkt s.k. målsägandebrott (se 5 kap. 5 § ). Det innebär att målsäganden är hänvisad till att väcka åtal (s.k. enskilt åtal). Detta gäller dock inte om målsäganden är eller om målsäganden angett brottet till åtal och åtal anses påkallat från allmän synpunkt. I sådana fall har åklagaren möjlighet att väcka åtal (s.k. allmänt åtal). Allmänt åtal bör ofta kunna anses påkallat från allmän synpunkt när det finns ett klart samhällsintresse i att brottet beivras. Ett sådant samhällsintresse kan finnas om en brottstyp tar sig särskilt grova uttryck eller får en stor utbredning i samhället. Det kan t.ex. röra sig om ärekränkningsbrott som begås via internet eller på andra sätt som får en stor spridning bland allmänheten. Allmänt åtal bör också ofta anses vara påkallat ur allmän synpunkt när det finns starka skäl med hänsyn till målsäganden att det allmänna medverkar. Det förhållandet att brottet har riktat sig mot en ung person kan ha betydelse (prop. 2013/14:47 s. 38). utvidgades möjligheten till allmänt åtal något genom att ett krav på att det skulle finnas särskilda skäl för åtal togs bort. I samband med att fridskränkningsbrotten infördes kom frågan upp om även ärekränkningsbrotten borde omfattas. Det ansågs dock inte finnas skäl till det eftersom ärekränkningsbrotten i princip kräver att målsäganden anger brottet till åtal och att åtal av särskilda skäl ska anses påkallat ur allmän synpunkt. Den praktiska nyttan ansågs därför starkt kunna ifrågasättas (prop. 1997/98:55 s. 79–80). Samma bedömning gjordes vid införandet av brottet olaga förföljelse (prop. 2010/11:45 s. 70–71). Vid ändringen av fridskränkningsbestämmelsen 2013 var frågan om ärekränkningsbrotten återigen uppe. I förarbetena hänvisades på nytt till de tidigare bedömningarna (prop. 2012/13:108 s. 15). Bestämmelserna om kontaktförbud finns i lagen (1988:688) om kontakt-förbud. Ett kontaktförbud innebär ett förbud för en person att besöka eller på annat sätt ta kontakt med en annan person eller att följa efter denna person och får meddelas om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den mot vilken förbudet avses gälla kommer att begå brott mot, förfölja eller på annat sätt allvarligt trakassera den som förbudet avses skydda. Vid bedömningen av om det finns en sådan risk ska det särskilt beaktas om den mot vilken förbudet avses gälla har begått brott mot någon persons liv, hälsa, frihet eller frid. Ett kontaktförbud får meddelas endast om skälen för ett sådant förbud uppväger det intrång eller men i övrigt som förbudet innebär för den mot vilken förbudet avses gälla. Kontakter som med hänsyn till särskilda omständigheter är uppenbart befogade är undantagna från förbudet (1 §). Kontaktförbud avseende en gemensam bostad Ett kontaktförbud får avse förbud att uppehålla sig i en bostad som brukas gemensamt med annan, om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den mot vilken förbudet avses gälla kommer att begå brott mot en sammanboendes liv, hälsa, frihet eller frid. Kontaktförbud avseende en gemensam bostad får meddelas endast om skälen för ett sådant förbud väger väsentligt tyngre än det intrång eller men i övrigt som förbudet innebär för den mot vilken förbudet avses gälla, och den som förbudet avses skydda förbinder sig att medverka till att den mot vilken förbudet avses gälla i rimlig utsträckning får tillgång till sina personliga tillhörigheter (1 a §). Utvidgat och särskilt utvidgat kontaktförbud Ett kontaktförbud får, om det kan antas att ett kontaktförbud enligt 1 § inte är tillräckligt, utvidgas till att avse förbud att uppehålla sig i närheten av en annan persons bostad eller arbetsplats eller annat ställe där den personen brukar vistas (utvidgat kontaktförbud). Ett beslut om utvidgat kontaktförbud ska förenas med villkor om elektronisk övervakning, om den mot vilken förbudet avses gälla har överträtt ett kontaktförbud och det inte finns särskilda skäl mot det (2 § första stycket). Den som har överträtt ett utvidgat kontaktförbud får meddelas förbud att uppehålla sig inom ett större område än som följer av första stycket (särskilt utvidgat kontaktförbud). Ett särskilt utvidgat kontaktförbud får omfatta ett eller flera områden i anslutning till sådana platser där den andra personen har sin bostad eller arbetsplats eller annars brukar vistas. Det får inte avse ett större område än vad som är nödvändigt. Ett särskilt utvidgat kontaktförbud får meddelas endast om skälen för ett sådant förbud väger väsentligt tyngre än den inskränkning i rörelsefriheten som förbudet innebär för den mot vilken förbudet avses att gälla. Ett beslut om särskilt utvidgat kontaktförbud ska förenas med villkor om elektronisk övervakning, om det inte finns särskilda skäl mot det. Den som bryter mot ett kontaktförbud med villkor om elektronisk övervakning döms för överträdelse av kontaktförbud med elektronisk övervakning till fängelse i högst . Den som i övrigt bryter mot ett kontaktförbud döms för överträdelse av kontaktförbud till böter eller fängelse i högst . I ringa fall ska det inte dömas till ansvar (24 §). Straffet för fridskränkningsbrotten skärps I propositionen föreslås att straffminimum för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning höjs från fängelse till fängelse . Regeringen konstaterar att införandet av fridskränkningsbrotten motiverades av behovet att ytterligare understryka allvaret i brottslighet som riktar sig mot personer i nära relationer och som präglas av att den sammantaget är ägnad att systematiskt kränka den utsatta personen. Genom en strängare straffskala än vad som gäller för de enskilda brotten skulle en generell höjning av straffvärdet åstadkommas för sådana gärningar som var för sig är relativt lindriga. Regeringen konstaterar att det därefter har genomförts en rad reformer i syfte att förstärka det straffrättsliga skyddet mot olika typer av brott. Exempelvis har mer än 15 minimistraff skärpts i . Det handlar bl.a. om grovt olaga hot, grovt barnpornografibrott, grov våldtäkt, grov våldtäkt mot barn och grov misshandel. Till detta kommer nya brott som har införts eller är på väg att införas, såsom barnäktenskapsbrott, oaktsam våldtäkt, olaga integritetsintrång, uppmaning till självmord och barnfridsbrott, men även utvidgningar av befintliga brott, såsom olaga hot och ofredande. Det finns även pågående utredningar som ser över frågan om höjda straff för vissa brott, exempelvis i betänkandet Skärpta straff för brott i kriminella nätverk (SOU 2021:68). Regeringen anser mot den bakgrunden, och med hänsyn till det faktum att våld i nära relationer alltjämt är ett påtagligt samhällsproblem, att det finns skäl att höja det nuvarande minimistraffet för fridskränkningsbrotten. Det skulle också bättre återspegla brottstypens allvar. En höjning av minimistraffet till fängelse leder också till att rättsintyg kan inhämtas utan samtycke från målsäganden. Regeringen noterar också att en höjning av minimistraffet medför att fler brott omfattas av den nya sekretessbrytande bestämmelsen i 10 kap. 18 c § offentlighets- och sekretesslagen som trädde i kraft . Denna bestämmelse ger möjlighet för och hälso- och sjukvården att lämna uppgifter till i syfte att förebygga allvarligare brott mot närstående. Förtal och grovt förtal ska omfattas av fridskränkningsbrotten och olaga förföljelse I samband med att fridskränkningsbrotten infördes kom frågan upp om även ärekränkningsbrotten borde omfattas. Det ansågs dock inte finnas skäl till det, enligt vad som redogörs för ovan. När frågan om att omfatta ärekränkningsbrotten har varit aktuell har förutsättningarna för allmänt åtal varit något strängare än vad som är fallet . Därtill har användningen av internet och sociala medier ökat markant och förtal eller förolämpning kan användas som ett medel för att systematiskt trakassera eller kränka en närstående eller tidigare närstående person. Att ärekränkningsbrotten är sådana gärningar som typiskt sett kan ingå i en kränkning och utgöra ett direkt angrepp på den personliga integriteten måste också anses stå klart. När ett förtalsbrott, som har angetts av målsäganden, är ett av de brott som ingår i en förundersökning avseende grov fridskränkning eller grov kvinnofridskränkning borde det ofta kunna anses att ett åtal är påkallat från allmän synpunkt, eftersom det regelmässigt måste anses finnas starka skäl med hänsyn till målsäganden att det allmänna medverkar. Att förtalsbrotten utgör mindre allvarlig brottslighet sett till straffskalan utgör inte heller något tungt vägande skäl mot att låta dessa brott omfattas. omfattas exempelvis ofredande och ringa misshandel. Själva tanken med konstruktionen av fridskränkningsbrotten är dessutom att omfatta lindrigare gärningar för att få upp straffvärdet för sådana gärningar när de har begåtts systematiskt mot en närstående. Vad gäller olaga förföljelse föreskrivs straffansvar för förföljelse som består i upprepade gärningar mot en och samma person. Bestämmelsen syftar till att förstärka det straffrättsliga skyddet mot trakasserier och förföljelse. Förtal är en sådan typ av gärning som typiskt sett kan förekomma när någon förföljer eller trakasserar en annan person. Straffskalan är inte heller sådan att detta brott inte borde omfattas. Förtal och grovt förtal bör således även kunna ingå i brottet olaga förföljelse. Utvidgat kontaktförbud med elektronisk övervakning som en förstahandsåtgärd I propositionen föreslås att ett beslut om utvidgat kontaktförbud ska kunna förenas med villkor om elektronisk övervakning även om den mot vilken förbudet avses gälla inte har överträtt ett kontaktförbud. Regeringen konstaterar att behovet av skydd är individuellt och måste bedömas i varje enskilt fall utifrån hotbilden mot skyddspersonen och hans eller hennes situation i övrigt. Redan den omständigheten att det anses finnas förutsättningar att meddela ett beslut om utvidgat kontaktförbud innebär således att skyddsbehovet har bedömts vara stort och regeringen menar därför att det finns skäl att införa den nu föreslagna ordningen.