bet · H801SkU22 · 2021-03-30 00:00:00 — Avtalen ansluter nära till modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och gör det möjligt att utbyta upplysningar i skatteärenden och för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att ingå nya informationsutbytesavtal fortsätter. Regeringen tillsatte en särskild utredare (dir. 2019:102 Förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagare) för att utreda möjligheterna till generella förenklingar för enskilda näringsidkare i syfte att göra det mindre komplicerat att starta och driva företag och göra det enklare för företagaren att göra rätt. När det gäller delningsekonomin framhålles i direktivet att en analys av möjligheten till enklare schabloniserade beskattningsregler ska presenteras. Mot bakgrund av delningsekonomin och digitaliseringen i övrigt ger detta en större möjlighet för enskilda att träda in på marknaden. Det är allt fler som utan tidigare erfarenhet träder in på en marknad och på så sätt blir egenföretagare vilket ställer ytterligare krav på att reglerna för de minsta företagen är enkla att förstå och tillämpa utan onödigt stora administrativa kostnader. Regelförenkling kan vara ett sätt att underlätta och främja egenföretagande generellt. har tidigare uttalat att det inom delningsekonomin är svårt för aktörerna att göra rätt eftersom skattereglerna i flera situationer uppfattas som komplicerade att använda för den typ av transaktioner som kännetecknar delningsekonomin. Vidare är sådana transaktioner svårare för att kontrollera, jämfört med transaktioner inom den traditionella ekonomin. En anledning till det är att dessa affärsmodeller i allt högre utsträckning leder till person-till-persontransaktioner. De beskrivna kontrollsvårigheterna kan i förlängningen innebära ett hot mot skattebasen. Den del som avser att utvärdera och analysera den grundläggande strukturen för beskattning av enskilda näringsidkare ska redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget i övrigt bl.a. förslagen som anknyter till delningsekonomin ska redovisas . Att motverka skatteundandragande är en fråga som stått högt upp på EU:s och agenda. Det bedrivs ett omfattande internationellt arbete i dessa frågor, bl.a. vad gäller automatiskt informationsutbyte där deltar i såväl EU:s arbete som arbetet inom och det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. Under föregående mandatperiod presenterades ett tolvpunktsprogram av regeringen för att motverka skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt. Dessa punkter är följande: • inkludera fler länder i globala standarder för transparens och informationsutbyte • införa automatiskt informationsutbyte om verkliga ägare • införa informationsplikt för skatterådgivare • skapa en global svart lista över icke samarbetsvilliga länder och införa skarpa motåtgärder • stärka arbetet mot momsbedrägerier • förstärka skattetilläggets avskräckande effekt • föra upp skattefrågor på styrelsenivå i företagen • stötta kapacitetsbyggnad i utvecklingsländer och vidta ytterligare åtgärder mot inhemskt skattefusk och svartarbete • utflyttningsbeskattning för fysiska personer • utöka möjligheter att arbeta brottsbekämpande. För flera av dessa punkter har åtgärder genomförts. hade 94 länder, inklusive , undertecknat ett multilateralt avtal om att genomföra och tillämpa den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Den globala standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Det automatiska utbytet om finansiella konton påbörjades mellan många av länderna . Övriga länder åtog sig att påbörja utbytet . hade 65 länder undertecknat ett multilateralt avtal om land-för-land-rapportering på skatteområdet och om automatiskt utbyte av sådana rapporter. Standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Den svenska lagstiftningen för att genomföra avtalet trädde i kraft efter förslag i proposition 2016/17:47 Dokumentation vid internprissättning och land-för-land-rapportering på skatteområdet. antog rådet direktivet mot skatteundandraganden. Direktivets syfte är att motverka skatteundandragande i företagssektorn på den inre marknaden. Direktivet skulle, med vissa undantag, vara genomfört . När rådets direktiv mot skatteundandraganden antogs gav finansministrarna kommissionen i uppdrag att ta fram ett förslag med regler om hybrida missmatchningar som involverar tredjeländer och som är förenliga med och inte mindre effektiva än BEPS- rekommendationer (base erosion and profitshifting, handlingsplan mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster) om hybrida missmatchningar. Hybridreglerna i direktivet mot skatteundandraganden och i ändringsdirektivet skulle vara genomförda i svensk rätt och tillämpas senast fr.o.m. . Bestämmelserna om den skattemässiga behandlingen av vissa transparenta företag ska dock vara genomförda i svensk rätt och tillämpas fr.o.m. . beslutade om en ny lag om rapporteringspliktiga arrangemang och de förslag till ändringar i lagar som är nödvändiga för att genomföra rådets direktiv (EU) 2018/822 av om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (DAC 6). Direktivet innebär att det införs gemensamma EU-regler om uppgiftsskyldighet för s.k. rapporteringspliktiga arrangemang och automatiskt utbyte av upplysningar om dessa arrangemang mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och till Europeiska kommissionen. För att ett arrangemang ska vara rapporteringspliktigt krävs att arrangemanget är gränsöverskridande och att det uppvisar åtminstone ett av de s.k. kännetecken, som indikerar att det kan finnas en risk för skatteflykt. Uppgiftsskyldigheten riktar sig primärt till rådgivare som bl.a. utformar, marknadsför, tillhandahåller eller organiserar ett rapporteringspliktigt arrangemang. Även användare av rapporteringspliktiga arrangemang kan bli uppgiftsskyldiga i vissa fall. Syftet med direktivet är bl.a. att ge skattemyndigheterna tidig information om nya former av aggressiv skatteplanering och i vilken utsträckning de används. I propositionen lämnas även förslag på en ny särskild avgift i form av en rapporteringsavgift som ska kunna tas ut om föreskrivna uppgifter om ett arrangemang inte har lämnats i rätt tid till . beslutade om att införa ett nytt 33 b kap. i SFL med skyldighet att lämna uppgifter till om rapporteringspliktiga arrangemang (SFS 2020:437). Med anledning av infördes inte några ikraftträdande- eller övergångsbestämmelser utan dessa frågor överlämnades till regeringen att bestämma om. Regeringen har senare genom förordning (SFS 2020:561) föreskrivit att ändringarna i SFL ska träda i kraft . Uppgifter på individnivå i en arbetsgivardeklaration ersatte de årliga uppgifter som tidigare lämnades i en kontrolluppgift. Uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, lämnas nu löpande till i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. Arbetsgivare ska redovisa hur mycket lön och skatteavdrag som har betalats till varje anställd. betalade arbetsgivare in skatteavdrag och arbetsgivaravgifter som en klumpsumma där ingen krona var kopplad till en specifik anställd. Införandet skedde i två steg. Från 1 den gällde det företag som är skyldiga att föra personalliggare, som t.ex. i byggbranschen, och har fler än 15 anställda. För övriga företag oavsett bransch och antal anställda, började reglerna gälla . I dom från , HFD 2020 ref. 52, anförs bl.a. följande i fråga om möjligheter att beskatta oredovisade kontantinsättningar: För att skönsbeskattning ska kunna göras på grundval av kontantinsättningar på en skattskyldigs bankkonto som inte har tagits upp i deklarationen, ska alltså i det ordinarie förfarandet göra sannolikt att dessa utgör skattepliktiga inkomster. Eftersom endast ett fåtal inkomster är skattefria kan sådana insättningar tyda på att den skattskyldige har haft skattepliktiga inkomster. Så är särskilt fallet om det rör sig om ett stort belopp eller om återkommande insättningar som sammantaget uppgår till ett stort belopp. Även med det förhöjda beviskrav som gäller vid efterbeskattning kan en utredning som visar att det har skett stora eller återkommande kontantinsättningar på en skattskyldigs bankkonto utgöra tillräckligt stöd för skönsbeskattning. Vid bedömningen av om har uppfyllt beviskravet måste dock den skattskyldiges förklaringar och invändningar beaktas. Om lägger fram tillräcklig bevisning för att det är fråga om skattepliktiga inkomster gäller därvid att den skattskyldige ska beskattas skönsmässigt även genom efterbeskattning om inte den skattskyldige för egen del presenterar sådant stöd för sina förklaringar och invändningar att utredning kan anses tillräcklig. Frågan om har fullgjort sin bevisbörda får avgöras genom en avvägning av all den framlagda bevisningen. Enbart ett påstående från den skattskyldige om att de pengar som satts in på dennes konto avser t.ex. ett lån eller en gåva räcker som regel inte utan normalt bör krävas att transaktionen kan verifieras genom låneavtal, kvittenser, kontoutdrag eller annat underlag så att pengarna tydligt kan följas (jfr RÅ 2009 ref. 27 II och III). Bevisvärdet av det underlag som presenteras varierar av naturliga skäl och värdet av t.ex. ett intyg som utfärdats av en person som är närstående till den skattskyldige får som regel bedömas som lågt. Till saken hör att det är den skattskyldige som har lättast att visa var de pengar som satts in på dennes konto kommer ifrån. Utgångspunkten är att en skattskyldig som får insättningar på sitt konto själv vet vad dessa avser och kan förklara dem. Den skattskyldige har en tämligen omfattande dokumentationsskyldighet. I denna skyldighet ingår att bevara underlag så att det även kan kontrolleras om uppgiftsskyldighet överhuvudtaget har funnits (jfr prop. 1996/97:100, del 1, s. 597 och prop. 2010/11:165 s. 859). Avsaknad av dokumentation eller en bristfällig sådan kan påverka tillförlitligheten i den skattskyldiges förklaringar till gjorda insättningar. Om den skattskyldige inte uppfyller sin dokumentationsskyldighet kan det tala för att insättningarna utgör skattepliktiga inkomster. I motion 2020/21:1431 av (S) anförs att en av de viktigaste åtgärderna som kan vidtas för att komma till rätta med grov brottslighet är att stoppa penningflödena till och från från skatteparadis. En lagstiftning som tar avstamp i att skapa transparens kring hur penningflödena har gått via skatteparadis med hjälp av advokatbyråer och revisionsfirmor bör instiftas. I kommittémotion 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkande 9 anförs att en ändring måste ske för att stärka möjlighet att granska finansiering av de personer som utgör hot mot allas säkerhet. Man bör stärka möjligheter att effektivt utreda misstänkta kriminellas inkomster. I kommittémotion 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9 anförs att man bör möjliggöra för delningsplattformarna att certifiera sig hos i de fall där plattformarna tar ansvar för rapportering av information som kan läggas till grund för beskattning och/eller skatteinbetalningar till samt åtar sig ett grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet. Genom en sådan certifiering kan konsumenterna enkelt försäkra sig om att plattformen ser till att lagstiftningen efterlevs även inom delningsekonomin. Vidare behöver det utredas hur ett mer välanpassat system, utan fusk, för företagande inom delningsekonomin skulle kunna upprättas. En utredning bör tillsättas som ser över de utmaningar som vårt skattesystem står inför med anledning av delningsekonomins snabba tillväxt. Skatteundandragandet i delningsekonomin ska minska. I motion 2020/21:1053 av (M) yrkande 1 anförs att man bör se över möjligheter att motverka skattefusk i form av olaglig arbetskraft. Detta sker ofta genom upplägg som kan innehålla allt från olagliga bemanningsföretag och olagliga anställningar till olagliga egenföretagare. I kommittémotion 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 12 anförs att politiska beslut ständigt påverkar näringslivet och svenska företags konkurrenskraft. Därför måste bi- och multilaterala kontakter på skatteområdet stärkas. I motion 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att det bör utredas hur regler på beskattningsområdet kan förändras för att förenkla för den växande delningsekonomin. Det bör även utredas huruvida det kan ställas krav på plattformarna att redovisa intäkter och betala in skatter för sina användare. Detta för att förenkla och minska riskerna för privatpersoner. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 33 anförs att de internationella skatteavtalen kontinuerligt behöver uppdateras. Man bör återigen genomföra en översyn över skatteavtalen som tecknat för att se vilka behov som finns till förnyelse och höja prioriteringen av uppdatering av bilaterala skatteavtal med andra länder. I kommittémotion 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13 och 20 anförs att lagstiftningen om hantering av preliminärskatt bör utredas i syfte att ändra på regelverk kring förtida inbetalning. Vidare bör en översyn av skattelagstiftningens konsekvenser för mindre företag och ideella föreningar göras och regeringen bör tillsätta en utredning för att belysa och övriga statliga myndigheters hantering av företagarärenden. Regeringen bör också verka för att skattepolitiken förblir en nationell kompetens och att EU inte ges möjlighet att öka uttaget av egna medel genom nya skatteobjekt. Slutligen bör ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen bl.a. för mindre företag och ideella föreningar. I motion 2020/21:409 av (C) yrkande 6 anförs att inte ska invänta deklarationen innan de agerar mot svartjobb och fusk gentemot . I motion 2020/21:589 av Per Åsling (C) anförs att staten bör öka kraven på, och skyldigheterna för, digitala plattformsföretag. Det bör utredas hur system för en ökad rapportering från tillhandahållare eller betalningsförmedlare skulle kunna utformas och införas. Plattformsföretag bör bli skyldiga att rapportera in till vilka ersättningar de har betalat ut till uppdragstagare för att få till stånd en korrekt beskattning. I kommittémotion 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 8, 10–12 och 14 anförs att regeringen bör återkomma till med förslag om en kriminalisering av skatteflykt och medhjälp till skatteflykt som innebär att dessa handlingar får kännbara påföljder. Regeringen bör inom ramen för arbetet i EU driva på för att reformera hela processen med framtagandet av den svarta listan. Regeringen bör inom ramen för arbetet i EU verka för att definitionen av vad som är skadlig skattepolitik ändras så att den även inkluderar mycket låga bolagsskattesatser. Regeringen bör tillsätta en skatteparadisutredning i syfte att ta fram förslag för att stoppa utförseln av pengar till skatteparadisen. Regeringen bör återkomma till med förslag om att rapporteringsplikten ska gälla även för inhemska skattearrangemang. För att motarbeta skatteundandragande och penningtvätt måste transparensen kring stiftelserna öka. Alla personer och tillgångar som är kopplade till stiftelsen bör registreras hos vederbörliga myndigheter. Registrering bör vara ett villkor för att få skapa en stiftelse så att man kan utreda vem som fullt ut äger en stiftelse. Regeringen bör inom ramen för arbetet i EU driva på för skärpta regler i syfte att motverka momsbedrägerier. bör driva på för att etablera ett ramverk inom FN för arbetet mot skatteflykt och penningtvätt. Regeringen bör undersöka möjligheterna att införa ett globalt värdepappersregister. Slutligen bör införa en deklarationsplikt för förmögenheter som innehas utomlands. I kommittémotion 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att den svenska skattebasen måste skyddas. I motion 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 30 anförs att motionärerna vill ändra lagstiftningen för att säkerställa att det inte råder några tveksamheter kring befogenheter kring att jaga svarta inkomster från kriminella och terrormisstänkta. I kommittémotion 2020/21:3251 av m.fl. (L) anförs att en utredning bör tillsättas i syfte att identifiera och förändra skattelagstiftning som innebär konkurrensnackdelar eller en otillbörlig regelbörda för en framväxande hållbar plattformsekonomi. Detta behövs om ska fortsätta att vara ett land som kännetecknas av innovation, konkurrenskraft, näringsfrihet och hållbarhet. I motion 2020/21:1516 av (L) anförs att företag förväntas betala skatt för inkomster som de tror att de kommer att tjäna, i stället för det givna att beskatta de belopp som företagare verkligen har bokfört som intäkter. Coronakrisen har gjort det uppenbart att systemet med preliminärskatt inte fungerar vid kriser. Preliminärskatten för företag bör avskaffas. Förslagen om att avskaffa preliminärskatt för företagen eller att utreda hanteringen av preliminärskatt i syfte att ändra på regelverk kring förtida inbetalning för företagen är inte något som utskottet är berett att ställa sig bakom. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:2925 (C) yrkande 3 och 2020/21:1516 (L). Genom en dom i () har möjligheter att fatta beslut om oredovisade medel förbättrats. Domen har betydelse för kontrollverksamhet. kommer att ha möjlighet att fatta beslut om skönsbeskattning med anledning av insättningar på bankkonton i större omfattning . I domen tydliggörs vilka krav som kan ställas på den enskildes dokumentationsskyldighet. Utskottet avslår därmed motionerna 2020/21:3216 (M) yrkande 9 och 2020/21:3307 (KD). De nya reglerna om arbetsgivardeklaration på arbetsgivarnivå möjliggör en snabbare kontroll och möjlighet till att lämna information vidare till andra myndigheter (t.ex. ) utan att behöva invänta de årliga avstämningarna vid deklarationstillfället. Detta kan få till följd att t.ex. bidragsbrott kan upptäckas snabbare. Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:409 (C) yrkande 6. Det är viktigt att skattefelet begränsas och att skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. ska enligt regleringsbrevet bedöma skattefelets storlek och i vilken grad skattefelet har förändrats. ska också redovisa hur myndigheten har arbetat, både på egen hand och i samverkan med , för att förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandragande samt vilka effekter vidtagna åtgärder har fått. I anslutning till detta ska även redovisa genomförda åtgärder för att motverka penningtvätt. De negativa effekterna av skatteundandragande är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. Det är också viktigt att delningsekonomin inte används för att kringgå skatteregler och undvika beskattning. Det mer övergripande arbetet med att stärka rättssäkerheten för enskilda och det internationella samarbetet mot skatteflykt och skattefusk har utvecklats starkt . Det internationella arbetet med att stärka arbetet mot skatteflykt och skattefusk pågår inom FN, och EU. deltar aktivt i detta arbete. Mot bakgrund av de positiva effekter som delningsekonomin kan medföra på olika områden är det viktigt att öka legitimiteten, minska den administrativa bördan och öka förutsägbarheten på detta område. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv skulle det medföra att aktörerna bidrar till den gemensamma skattebasen på ett korrekt sätt som de tillvaratar de positiva effekterna. Utskottet förutsätter därför att regeringen kontinuerligt arbetar med att se över och förbättra förutsättningarna för alla typer av nya verksamheter med anledning av utvecklingen inom delningsekonomin. Utskottet kan konstatera att det pågår ett kontinuerligt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. arbetar kontinuerligt med enhetligheten i beskattningen och rättssäkerheten för medborgarna. Utskottet förutsätter också att regeringen ser till att skattesystemet utvecklas i takt med den internationella och digitala ekonomin så att konkurrenskraft kan bevaras. Med hänvisning till detta, och eftersom utskottet inte heller i övrigt ser någon anledning att tillstyrka resterande förslag om tillkännagivande på detta område, avstyrker utskottet samtliga ej tidigare behandlade motionsyrkanden under aktuellt avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om information och ansökan om bostadstillägg i samband med deklarationen, om förenklad deklarationsprocess för småföretagare och olika förenklingar av bestämmelser om bokföring i samband med deklarationen. Jämför reservation 9 (M). I budgetpropositionen anfördes att fått i uppdrag att göra en förstudie om möjligheten att utveckla ett system för ett effektivt uppgiftslämnande mellan ett företags dator och it-system, liksom möjligheten för att på sin webbplats tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem för att förenkla överföringen av data och elektronisk kommunikation för de minsta företagen (prop. 2013/14:1 utg.omr. I motion 2020/21:837 av och (båda S) anförs att och i samverkan bör se över möjligheten att i samband med deklarationen inkludera dels information om bostadstillägg för pensionärer, dels att den enskilde kan göra en ansökan om bostadstillägg. I kommittémotion 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att man bör ge i uppdrag att förenkla företagens redovisning till genom digitala lösningar. I motion 2020/21:3576 av och (båda SD) yrkandena 1–3 anförs att man bör ge regeringen i uppgift att återkomma med förslag som syftar till en enklare och eventuellt mer förmånlig hantering av bokföring och deklaration för småföretagare. Vidare bör man låta se över möjligheten till en synkroniserad/integrerad bokförings-tjänst på sin webbplats där deklarationen sker per automatik baserat på bokföringen, dvs. en bokföringstjänst kopplad direkt till . När det gäller önskemål om enklare hantering av bokföring, deklaration och kommunikation för småföretagare och om en enkel bokföringstjänst på webbplats har tidigare fått i uppdrag att undersöka detta. I den rapport som då lämnade bedömdes att den bästa lösningen var att låta marknaden utveckla bokföringsprogrammen och i stället ha en dialog med programvaruföretagen för att se till att redovisningen och deklarationen integreras i billiga och enkla program. Utskottet finner vidare att kontinuerligt arbetar med utveckling och med att införa ny teknik när så är möjligt. huvuduppgifter är att ta in skatter, sköta folkbokföring, äktenskapsregistret och fastighetstaxering, registrera bouppteckningar, vara borgenär åt staten och utreda skattebrott. Syftet med deklarationen är bl.a. att få in underlag för att kunna utföra detta arbete. Att utöka uppgifter och att ytterligare komplicera deklarationen med fler områden är inte en inriktning som utskottet önskar. Utskottet avstyrker därmed samtliga motioner. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att höja gränsen för skyldigheten att lämna kontrolluppgift. I motion 2020/21:1984 av och (båda M) anförs att man bör utreda möjligheten att höja gränsen för föreningars skyldighet att lämna kontrolluppgift. Idrottsrörelsens organisationer på alla nivåer ska självklart göra rätt för sig och följa svensk lag. Men det måste vara lätt att göra rätt, även för den ideella föreningskassören. Därför har allmännyttiga ideella föreningar i allmänhet och idrottsföreningar i synnerhet haft en gynnad ställning när det gäller skatter och avgifter.