bet · H801SkU18 · 2021-03-29 00:00:00 — 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 11, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 12, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 3–7 och 2020/21:3509 av (M) yrkande 1. Grön skatteväxling en central del av både miljöpolitiken och den ekonomiska politiken. Högre skatter på miljöpåverkan matchas med skattesänkningar på jobb, anställningar och investeringar. På så vis sätts ett pris på miljöförstöring som dessa intäkter återförs för att sänka skattebördan på sådant som har stor samhällsekonomisk nytta, som jobbskapande i växande företag. Detta bör vara en ledstjärna för skattepolitiken i tider med små marginaler i statsfinanserna. Det ger bättre förutsättningar för svenska företag att bidra till svensk ekonomi och sysselsättning, som utsläpp och miljöpåverkan minskar när förorenaren får betala utsläppskostnaden. Genom att växla miljöskatter med sänkt skatt på arbete sjunker också de höga kostnaderna i för att anställa och arbeta. På så sätt stärks svenska företags konkurrenskraft som vi rustar svensk ekonomi för den globala gröna omställningen. Att och svenska företag går före och ligger längst fram i omställningen till en förnybar och cirkulär ekonomi är att långsiktigt stärka vår konkurrenskraft och stärka förutsättningarna för fler jobb. En fortsatt grön skatteväxling inom transportsektorn bör utredas, ett system som gör det möjligt för människor att leva och verka i hela landet. En sådan skattereform måste utformas i en bred dialog med alla berörda. I den mån trafik skall beskattas måste man förhålla sig till att dagens skattebas, det fossila bränslet, kraftigt eroderar. Om och när den skattebasen ska ersättas med andra skattebaser måste dessa, bl.a. innebära en differentiering av beskattning av vägtrafik i städer och på land- och glesbygd. Det handlar även om att beskattning måste tillåtas variera mellan olika tider och platser. I samman-hanget behövs även en översyn och anpassning av andra styrmedel. Det är angeläget att regeringen utvärderar den gröna skatteväxlingen ur ett miljömässigt och samhällsekonomiskt perspektiv. De ersättningar som finns för bevarande och förbättringar av kulturmiljöer och miljökvalitet, så som biologisk mångfald, handlar om att kompensera lantbrukare för vad det kostar att vidta bestämda åtgärder, oavsett om dessa leder till önskade resultat eller inte. Ersättningarna uppfattas som byråkratiska och kräver mycket kontroller och därför bör i stället i kommande landsbygdsprogram gå över till mer resultat- och värdebaserade miljöersättningar som utgår från vad stödmottagaren levererar och som speglar samhällets värdering av miljönyttor. Inventeringarna görs av lantbrukarna själva och utgår ifrån ett antal nyckelarter som ger indikation på den biologiska mångfalden och ger ersättning därefter. Landets största småföretagargrupp är de enskilda näringsidkarna. Det finns även ganska många handelsbolag som ägs av fysiska personer. Eftersom de även utgör landets minsta företag är det av stor vikt att beskattningsreglerna är så enkla som möjligt. Utredningen om förenklade skatteregler (SOU 2014:68) presenterade ett flertal förslag som kraftigt skulle förenkla skatteregelverket. Förslagen är genomarbetade och remitterade och regeringen har därför ett färdigt underlag att ta vidare i ett konkret lagstiftningsärende. Den svenska skogsbärsbranschen är en vital del i förädlingskedjan där svenska blåbär, lingon och hjortron plockas och blir till livsmedel och hälsokost i och utomlands. Svensk skogsbärsnäring verkar på en global marknad med ett högt förädlingsvärde och handel sker både i och genom export till livsmedels- och hälsokostindustrin i och övriga världen. Trots att 2020 har varit ett bra bärår har skörden inte nått upp till samma nivåer som . En orsak till detta är att restriktionerna på grund av covid-19 har inneburit att färre thailändska bärplockare än vanligt kommit till . Den nuvarande gränsen för att deklarera och betala skatt på en inkomst från bärförsäljning är . Bärplockning är helt skatte-befriat i , ett av viktigaste konkurrentländer. För att öka incitamenten för svenskar att plocka bär, bör därför den nuvarande gränsen för att deklarera och betala skatt på inkomst från bärförsäljning ses över och skattebefrielse för denna slags inkomst bör övervägas. För personer som pendlar från till uppstår en problematik vid uppsägning. en person arbetar i betalas en avgift till dansk a-kassa som är högre än motsvarande avgift i . Vid uppsägning övergår personen till svensk a-kassa där ersättningen är mycket lägre än i . Det innebär att gränspendlare betalar en högre avgift men får en lägre ersättning. Regeringen måste ta initiativ till att få till stånd en mer rättvis modell för betalning till och ersättning från a-kassa för gränspendlare. Nordiska gränspendlare som har arbetat hemifrån under corona-pandemin kan tvingas betala skatt i två länder. Enligt det nordiska skatteavtalet ska en gränspendlare betala skatt i det land där personen arbetar. Under corona- pandemin har många pendlare på anmodan av sina arbetsgivare jobbat hemifrån vilket innebär att pendlarna ska betala skatt i det land man bor för som arbetet sker hemifrån. I finns ett särskilt skatteavtal, , som innebär att om hemarbetet pågått gäller inte de vanliga reglerna, utan då ska skatten betalas i det land där man bor. De pendlare som berörs av detta måste deklarera och betala skatt både i bosättningslandet och i det land där de arbetar. I vissa fall ska skattepengar skickas mellan länderna, vilket leder till ökat merarbete för arbetstagaren, arbetsgivaren och myndigheterna. Regeringen bör förenkla skattesituationen efter covid-19 för arbetspendlare över landsgränser. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 6 och 7, 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 3–7 och 2020/21:415 av (C) yrkandena 1 och 4, 2020/21:1101 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1202 av (M), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:1273 av och (båda M), 2020/21:1274 av (M), 2020/21:1388 av (M), 2020/21:1711 av (M), 2020/21:1749 av (M) yrkande 1, 2020/21:1753 av (M) yrkande 1, 2020/21:1757 av (M), 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2020/21:2289 av (M) yrkande 2, 2020/21:2361 av Lawen Redar m.fl. (S), 2020/21:2409 av (S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2561 av och (båda M) yrkande 2, 2020/21:2570 av (M), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2020/21:2738 av (M), 2020/21:2769 av (M), 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3158 av (C), 2020/21:3160 av (C), 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 11, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3509 av (M) yrkande 1. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Genom att rikta förstärkningar av jobbskatteavdraget till grupper där drivkrafterna till och lönsamheten att arbeta särskilt behöver förstärkas kan stora förbättringar uppnås på ett kostnads-effektivt sätt. Incitamenten och möjligheterna för äldre att stanna kvar längre på arbetsmarknaden bör stärkas. En skattelättnad bör ges till de som är eller äldre som fortsätter att arbeta. För en äldre med i inkomst ger det ca mer i sänkt skatt, utöver det redan förhöjda jobbskatteavdraget. På detta sätt kan den äldre gå ned i arbetstid med bibehållen disponibel inkomst eller stimuleras att jobba extra eftersom det blir mer lönsamt. Att äldre arbetar längre upp i åldrarna kan dock inte vara det enda svaret på den demografiska utmaningen. Sannolikt finns till och med större möjligheter att förlänga arbetslivet genom att sänka den genomsnittliga åldern för när unga gör entré på arbetsmarknaden. Att sänka etableringsåldern är viktigt för både samhället och pensionssystemet men även för den enskildes framtida pension. För att tidigarelägga etableringsåldern på arbetsmarknaden bör de ekonomiska incitamenten för unga att stå till arbetsmarknadens förfogande tidigare, stärkas, genom att införa ett fördubblat jobbskatteavdrag för personer . Jämfört med i övrigt tar svenska studenter ut examen sent. Om man skulle kunna tidigarelägga den genomsnittliga examensåldern med ett eller skulle stora vinster göras för den enskilde, som skulle få högre livsinkomst och pension men också för samhället i stort, som skulle få större avkastning på utbildningen. För att de som studerar ska stimuleras till att ta sin examen och snabbt komma i arbete är mitt förslag att ett dubbelt jobbskatteavdrag införs för de som tar en akademisk examen före sin 25-årsdag. Jobbskatteavdraget ska gälla efter examen. Den ökade tudelningen på arbetsmarknaden, där en majoritet av de arbetssökande i utsatt ställning utgörs av utomeuropeiskt födda med högst förgymnasial utbildning, innebär att det behövs insatser för att dessa personer inte ska fastna i utanförskapet. Att ha en arbetsgemenskap är centralt för integrationen och för att dessa personer ska kunna komma i egenförsörjning. Jag vill därför göra det mer lönsamt att gå från bidragsberoende till arbete, genom sänkta marginaleffekter. Ett dubbelt jobbskatteavdrag som ska gälla för nyanlända personer under deras fem första år efter att de fått uppehållstillstånd bör införas. Med ett dubbelt jobbskatteavdrag kommer nyanlända att få behålla mer av sin inkomst i början, vilket ökar incitamenten för att hitta ett jobb och få fäste på arbetsmarknaden. Ett dubbelt jobbskatteavdrag för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete bör införas. Som förälder har man en ökad försörjningsbörda. Detta kompenseras till viss del av det generella barnbidraget, men för att ytterligare förstärka barnfamiljers ekonomi, med tonvikt på familjer med svagare ekonomi, anser jag att föräldrar bör få behålla en större del av sin intjänade inkomst. Det ger även starkare incitament att gå från bidragsberoende till förvärvsarbete. En skattereduktion mot förvärvsinkomster bör införas för föräldrar till barn i åldern 0–. Skattereduktionen är fast per vårdnadshavare där varje vårdnadshavare får en skattereduktion, oavsett antalet barn i hushållet och familjens sammansättning, på vardera i ett första steg 2022, en nivå som ligger kvar även 2023 och där intentionen är att reformen stegvis ska byggas ut. Jägare ska kunna sälja viltkött för ett belopp skattefritt, motsvarande fribeloppet för uthyrning av privatbostad. Regeringen bör återkomma med förslag om hur detta ska ske på ett enkelt sätt för olika jägare, vare sig de bedriver jakt som hobby eller som näringsverksamhet. Expertskatt, punkt 2 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3525 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:1066 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 5. För att kunna attrahera utländska forskare men även andra nyckelpersoner till svenskt arbetsliv har , i likhet med flera andra länder, infört en särskild skattelättnad för utländska experter, specialister, forskare eller andra nyckelpersoner, den s.k. expertskatten. Kriterierna för skatten varierar stort i olika länder, och utvärderingar som gjorts visar att detta också får effekt på antalet rekryteringar av experter, specialister och forskare i landet. Antalet forskare och nyckelpersoner som utnyttjar expertskatten i är betydligt fler än i . För att förbättra möjligheterna att attrahera utländska experter, specialister och forskare till den svenska arbetsmarknaden och till svenska företag bör skattelättnaden för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner ses över, när det gäller den tidperiod som skattelättnaden kan användas och den inkomstgräns som reglerar ansökan om skattelättnad. konkurrenskraft är beroende av att vi kan attrahera spetskompetens. Husavdrag m.m., punkt 3 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:453 av (C), 2020/21:540 av (KD), 2020/21:570 av och (båda C) yrkande 4, 2020/21:592 av (C), 2020/21:760 av (KD), 2020/21:776 av och (båda C), 2020/21:812 av (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:938 av (M), 2020/21:1128 av (M), 2020/21:1199 av (M), 2020/21:1365 av (M), 2020/21:1392 av (M), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 28, 2020/21:1661 av m.fl. (S), 2020/21:1953 av (M), 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 19, 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2020/21:2837 av och (båda M), 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkandena 1, 2, 5 och 7–10, de fem senare i denna del, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 23, 2020/21:2991 av (M), 2020/21:3185 av och (båda C) yrkande 1, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:3672 av (M). En av alliansregeringens mest lyckade reformer var införandet av rutavdraget. Tiotusentals jobb har blivit vita och tjänster som tidigare utfördes av hushållen själva görs nu mer effektivt på den öppna marknaden. De nya jobben har ofta gått till människor som tidigare haft en svag förankring på arbetsmarknaden såsom utrikes födda och unga kvinnor. Drygt hälften av de som driver företag i rutbranschen är kvinnor. Rutreformen har varit viktig för att underlätta för livspusslet i allmänhet, men framför allt för kvinnor som kan arbeta mer genom att få avlastning med obetalt hemarbete. Forskning visar att gifta kvinnor i hushåll som köper 40–80 timmars ruttjänster ökar sina inkomster proportionellt med avdragets storlek. På så sätt ökar sysselsättningsgraden. Att kvinnor som kan arbetar mer gynnar i sin tur löneutvecklingen, karriär-möjligheterna och i förlängningen pensionen. För oss som vill öka jämställdheten på svensk arbetsmarknad är därför höjningen av taket i rutavdraget en viktig jämställdhetsreform. Att kvinnor arbetar mer är inte bara bra för jämställdheten, utan också för ekonomi. För att underlätta människors vardag och för att fler enkla jobb ska växa fram i vill vi genomföra en ny omfattande rutreform. Äldre är bland de flitigaste användarna av rutavdraget och för att möta de äldres utökade behov av hjälp i hemmet bör ett mer generöst rutavdrag övervägas. Att utveckla och bredda rutavdraget möjliggör för innovation och tillväxt i rutsektorn. måste en större rutreform utredas noga för att säkerställa att en sådan förändring leder till både en reell sysselsättningsökning och att fusk och missbruk kan stävjas. Husavdrag m.m., punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 28 samt 2020/21:453 av (C), 2020/21:540 av (KD), 2020/21:570 av och (båda C) yrkande 4, 2020/21:592 av (C), 2020/21:760 av (KD), 2020/21:776 av och (båda C), 2020/21:812 av (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:938 av (M), 2020/21:1128 av (M), 2020/21:1199 av (M), 2020/21:1365 av (M), 2020/21:1392 av (M), 2020/21:1661 av m.fl. (S), 2020/21:1953 av (M), 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 19, 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2020/21:2837 av och (båda M), 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkandena 1, 2, 5 och 7–10, de fem senare i denna del, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 23, 2020/21:2991 av (M), 2020/21:3185 av och (båda C) yrkande 1, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 15, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:3672 av (M). En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedöms vara av kultur-historiskt värde. De fyller bl.a. funktionen att fungera som ett skyltfönster utåt för det svenska kulturarvet i en mer vardaglig kontext. Möjligheten till ett särskilt riktat rotavdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde behöver ses över. Det kan fungera som ett incitament till att förbättra standarden på byggnader som annars riskerar att bli i så dåligt skick att de måste rivas. Vid en för sent påbörjad restauration kan dessa byggnader behöva göras om i grunden och det finns en risk för att de tappar en del av sin tids-typiska identitet. Genom att fler renoverar byggnader av kulturhistoriskt värde ger vi bättre förutsättningar för en överlämning till framtida generationer. Det är viktigt för att bibehålla och öka den kulturhistoriska gemenskapen i samhället. Hyresrätten är en flexibel boendeform som ger fler människor möjlighet att få en egen bostad. Mindre resursstarka individer kan komma in på bostads-marknaden eftersom det inte finns något krav på kapitalinsats. Hyresrätten bidrar också till en rörligare arbetsmarknad eftersom det är lättare att hyra en bostad än att köpa en bostad. Hyresrättens nödvändiga funktion på bostads-marknaden, för främst unga personer, kan inte nog poängteras. Den fungerar som ett första steg in på bostadsmarknaden för de unga personer som saknar möjlighet att få ekonomisk hjälp av sina föräldrar, alternativt spara ihop till en egen kontantinsats. Boendeformen är särskilt viktig för den svenska arbets-marknaden t.ex. för regioner med en växande arbetsmarknad och för företag i behov av kompetensförstärkningar. Underhållet i stora delar av hyresbeståndet är kraftigt eftersatt. finns ett stort behov av att kunna erbjuda lägenheter med rimliga hyror. Förutsättningarna för att verka mot ett mer kontinuerligt underhåll av fastigheterna behöver därför ses över och i den översynen bör ett rotavdrag ingå. Husavdrag m.m., punkt 3 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:453 av (C), 2020/21:592 av (C), 2020/21:776 av och (båda C), 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 23 och 2020/21:3185 av och (båda C) yrkande 1 och 2020/21:540 av (KD), 2020/21:570 av och (båda C) yrkande 4, 2020/21:760 av (KD), 2020/21:812 av (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:938 av (M), 2020/21:1128 av (M), 2020/21:1199 av (M), 2020/21:1365 av (M), 2020/21:1392 av (M), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 28, 2020/21:1661 av m.fl. (S), 2020/21:1953 av (M), 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 19, 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2020/21:2837 av och (båda M), 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkandena 1, 2, 5 och 7–10, de fem senare i denna del, 2020/21:2991 av (M), 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 15, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:3672 av (M). Rutavdraget ger fler kvinnor möjlighet att starta företag, vilket leder till fler kvinnor på ledande positioner, vilket i sin tur leder till förändrade strukturer i näringslivet. Tack vare rutavdraget driver fler kvinnor företag över hela landet. borde rutavdraget utvecklas så att avdragsrätt för hushållens alla köpta tjänster i anslutning till hemmet införs. Det skulle innebära att efterfrågan skulle öka och fler människor skulle kunna starta företag inom en kvinnodominerad bransch, och kvinnor som fortfarande har huvudansvaret för hem och familj skulle få avlastning och skulle kunna satsa på sitt yrkesliv istället. Genom att införa en utökad avdragsrätt som gäller för alla de tjänster som köps av hushållen skulle nya tjänster som inte erbjuds få möjlighet att växa fram. Rutavdraget har visat vilka positiva effekter det blir när skattekilarna minskar och tjänsteutbudet växer. Det skulle gynna en hållbar ekonomi där konsumtion styrs mot tjänster, reparationer och dylikt i stället för mot varor. Det bör övervägas att bredda rotavdraget till att omfatta den ideella sektorn. Föreningslivet i utgör det sammanhållande kittet i samhället, något som vi ska vara stolta och glada över. Många av våra föreningar har det dock tufft eftersom de har ett stort underhållsansvar som ägare till fastigheter och anläggningar. Även deras fastigheter och anläggningar måste repareras och det kostar både pengar och tid. Det är mycket vunnet om samhället kan hjälpa till att minska svartjobben, öka sysselsättningen och stimulera föreningslivets infrastruktur. I kulturvårdssammanhang bör rotavdrag också beviljas för renovering av gamla fönster. kan inte rotavdrag beviljas om fönsterbågar avlägsnas från en byggarbetsplats och renoveras i ett snickeri eller måleri, vilket ofta är nödvändigt för att arbetet ska kunna utföras. Om fönsterbågarna däremot åtgärdas på själva byggarbetsplatsen medges rotavdrag för renoveringen. En förändring som medger rotavdrag för renovering av fönsterbågar på annan plats skulle vara positiv såväl ur kulturvårdssynpunkt som för företagare och fastighetsägare. Många hushåll med enskilda avlopp får föreläggande från kommunen om att åtgärda sina avloppsanläggningar för att klara av dagens miljökriterier. På landsbygden kan kostnaden för att åtgärda detta vara nästan lika stor som värdet på huset. Ett sätt att minska kostnaderna för det enskilda hushållet är att utvidga rotavdraget till att omfatta byte av avloppsanläggning. Husavdrag m.m., punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:453 av (C), 2020/21:540 av (KD), 2020/21:570 av och (båda C) yrkande 4, 2020/21:592 av (C), 2020/21:760 av (KD), 2020/21:776 av och (båda C), 2020/21:812 av (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:938 av (M), 2020/21:1128 av (M), 2020/21:1199 av (M), 2020/21:1365 av (M), 2020/21:1392 av (M), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 28, 2020/21:1661 av m.fl. (S), 2020/21:1953 av (M), 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 19, 2020/21:2837 av och (båda M), 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkandena 1, 2, 5 och 7–10, de fem senare i denna del, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 23, 2020/21:2991 av (M), 2020/21:3185 av och (båda C) yrkande 1, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:3672 av (M). Många unga och nyanlända får sina första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Det är därför viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att fortsätta att utvidgas. En viktig del är hushållstjänster. Förutom den positiva arbetsmarknadseffekten av att dessa utsatta grupper får jobb inom hushålls-tjänster innebär det ett stöd för exempelvis tidspressade barnfamiljer och äldre som är i behov av hjälp. Rut- och rotavdragen har öppnat nya marknader och skapat förutsättningar för nya företag och jobb.