bet · H901NU4 · 2021-12-22 00:00:00 — Jag anser därför att ägardirektiven till flera av de företag som ingår i statens bolagsportfölj behöver utvecklas med utgångspunkt i att samhällsnyttan alltid ska stå i fokus för ägarstrategin som företagen ska drivas ekonomiskt effektivt. I de fall viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statligt ägda bolagens vinstkrav anser jag att målsättningen i ägarstrategin ska ses över. Regeringen måste också ta ansvar för att de direktiv och riktlinjer som redan finns följs. Jag anser vidare att staten ska vara en aktiv ägare och genom ägardirektiv säkerställa att bolagen används för att stödja teknikutveckling, driva på miljö- och klimatarbetet och skapa sysselsättning. Jag menar att möjligheterna till vidareförädling och ökad tillväxt inom svensk industri är stora. Både skogs-, gruv- och stålindustrin har potential att öka sin förädlingsgrad, vilket skulle öka antalet arbetstillfällen i landet, minska transporterna och öka exportintäkterna. Detta är något som kan främjas genom en aktiv statlig styrning av de statligt ägda företagen, ökad forskning och samverkan med det övriga näringslivet. Avslutningsvis kan jag konstatera att de statligt ägda bolagen har en nära jämn könsfördelning i sina styrelser. Även andelen kvinnor som innehar rollen som styrelseordförande har ökat. Det är en positiv utveckling. Men engagemanget för ett jämställt näringsliv får inte stanna vid ledningsgrupperna. Jag menar att bolag med statligt ägande har ett särskilt ansvar för att ett aktivt arbete för jämställdhet ska genomsyra hela företagsstrukturen. Ett första steg i ett sådant arbete bör vara att kartlägga hur könsfördelningen inom bolagen verkligen ser ut. Det är nödvändigt att en sådan genomgång omfattar alla delar av verksamheten. Regeringen bör därför ge bolag med statligt ägande i uppdrag att senast vid utgången av 2022 återkomma med en kartläggning av könsfördelningen på alla nivåer i bolaget och utifrån denna komma med förslag på åtgärder för en mer jämställd verksamhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:102 av Per Schöldberg m.fl. (C), 2021/22:1600 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2691 av (S), 2021/22:3038 av (SD) yrkande 1, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 4, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 27 och 2021/22:4273 av m.fl. (V) yrkande 3. Jag har i det föregående redovisat min syn på de grundläggande principer som bör gälla för statens långsiktiga företagsägande. Jag kan dock konstatera att staten är och även framöver kommer att vara en betydande företagsägare. Mot denna bakgrund vill jag framföra att staten via sitt bolagsägande även är en stor markägare. Jag anser därför att staten i sin roll som bolagsägare bör medverka till att öka tillgången på byggbar mark. Det gäller förstås inte fall där markinnehavet har betydelse för skyddsvärda naturintressen eller annan verksamhet med samhällsnytta. På detta sätt anser jag att staten kan komplettera kommunernas ansvar att tillhandahålla byggmark mark och möjliggöra en ökad produktionstakt av bostäder och kommersiella lokaler. Regeringen bör därför revidera ägardirektiven för de statligt ägda företag som är markägare så att de åläggs att medverka till att öka tillgången på byggbar mark. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 4 och 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 27 och 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:102 av Per Schöldberg m.fl. (C), 2021/22:1600 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2691 av (S), 2021/22:3038 av (SD) yrkande 1, 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2021/22:4273 av m.fl. (V) yrkande 3. Jag anser att statligt ägda bolag ska bidra till omställningen. Dessa bolag måste styras i en klimat- och miljömässigt hållbar riktning. , , , Postnord och står för av utsläppen i den statliga bolagsportföljen. Regeringen har i ägarpolicyn beslutat att bolagen ska vara föredömen inom sin bransch och arbeta för att uppnå miljökvalitetsmålen och . Jag anser att regeringen bör utveckla och intensifiera ägarstyrningen så att skrivningarna om hållbarhet får genomslag. Alla statligt ägda bolag bör ha vetenskapligt baserade klimatmål och klimatplaner. Vidare anser jag att regeringen bör ge statligt ägda bolag i uppdrag att i sin utländska verksamhet särskilt ta större hänsyn till konsekvenserna för vatten-, energi- och livsmedelssäkerhet. Vatten behövs för att producera mat och bioenergi. Energi används för att driva jordbruksmaskiner eller transportera mat. och jordbruksprodukter används för att producera den nya tidens energi. När planetära gränsvillkor för utsläpp av växthusgaser överskrids, den biologiska mångfalden går förlorad och kvävecykeln kommer ur balans får det konsekvenser för både vatten, energi och livsmedel. Slutligen anser jag att statligt ägda bolag som hämtar sina intäkter i Sápmis naturresurser bör avsätta en andel av sin vinst för att finansiera förvaltningen och utvecklingen av samiskt samhällsliv, språk och kultur. Även andra bolag vars verksamheter kraftigt påverkar Sápmis naturresurser bör bidra. Regeringen bör låta utreda utformningen av och avgränsningarna för ett sådant ersättningssystem. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens förvaltning av , punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:1569 av Serkan Köse (S), 2021/22:1622 av Per Åsling (C) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 13 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 18. Det utvecklade investeraravdraget syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i mindre bolag och riktar sig enbart till fysiska personer. Det innebär att den som köper aktier i mindre företag i enlighet med vissa förutsättningar vid bildande eller i en nyemission får göra ett avdrag för hälften av summan som investeras . Investeringar leder till sysselsättning och utveckling. Vi anser därför att det ska vara lönsamt att investera i nya idéer och industriella koncept. Detta kan i förlängningen generera ett välstånd som är av godo för hela samhället. Investeraravdraget menar vi är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag som annars troligen hade varit mindre intressanta att investera i. För att öka intresset och användandet av avdraget anser vi att bör tydliggöra för regeringen att i större omfattning bör bjuda in allmänheten att investera i de företag man avser att investera i och som därmed medför rätt till investeraravdrag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens förvaltning av , punkt 9 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 13 och 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:1569 av Serkan Köse (S), 2021/22:1622 av Per Åsling (C) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 18. Vi anser att bör ges i uppdrag att genom uppsökande verksamhet stötta företagare i utanförskapsområden med affärsutveckling. I de fall företagen är kvalificerade bör bolaget även stötta med finansiering inom befintliga finansieringsstöd. Det kan t.ex. handla om att bistå enmansföretag som vill nyanställa men inte vet vilka regler som gäller, hjälpa till med att lägga upp en affärsplan eller hitta nya lokaler. Vi menar att det här skulle leda till positiva effekter som att fler får jobb, konkurser kan förhindras, skatteintäkterna kan höjas och främja ett levande centrum i området. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens förvaltning av , punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 18 och 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:1569 av Serkan Köse (S), 2021/22:1622 av Per Åsling (C) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 13. Industrin står för en tredjedel av inhemska växthusgasutsläpp. har utsläppen varierat mycket beroende på produktionsvolymer och konjunktur. Totalt har utsläppen från industrin minskat . Det innebär att en minskning motsvarande de kvarvarande måste åstadkommas . Jag menar att staten måste vidta flera åtgärder för att industrin ska klara av den här omställningen. Små företag har ibland otillräckliga resurser för att klara omställningen till fossilfritt och cirkulärt på egen hand. Jag anser därför att regeringen bör utveckla AB:s uppdrag att ge stöd till de mindre företagens omställning i syfte att hjälpa industrier och företag att minska sin klimatpåverkan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens ägande av , punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:257 av m.fl. (SD) yrkande 6. bedriver huvudsakligen verksamhet inom bemanning, utbildning och matchning på en välfungerande marknad. Vi menar att det är svårt att motivera att staten ska konkurrera med privata aktörer på denna marknad. finns det ett bemyndigande från om att regeringen kan avyttra bolaget. Regeringen har tyvärr inte agerat i enlighet med bemyndigandet och blev staten i stället tvungen att skjuta till kapital till bolaget. Bakgrunden till kapitaltillskottet är de ekonomiska problem som uppstått med anledning av coronapandemin. Vi vill påminna om att bolaget haft vikande lönsamhet . saknar samhällsuppdrag och subventioneras nu av staten som ägare, på bekostnad av marknaden. Vi anser att regeringen bör avyttra i enlighet med det bemyndigande som finns från . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens ägande av , punkt 11 (SD, V) av (SD), (V), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:440 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 5. slogs ihop med Post A/S och bildade bolaget . Bolaget ägs gemensamt av den svenska och danska staten och syftet med sammanslagningen var dels att genom ökade volymer och finansiella resurser värna den samhällsomfattande posttjänsten på lång sikt, dels skapa värde genom affärens positiva inverkan på framtida tillväxt och lönsamhet. Dessvärre kan företrädarna för våra respektive partier i utskottet konstatera att sammanslagningen var allt annat än lyckad. efter samgåendet hade digitaliseringen av traditionellt postburen kommunikation främst i , i kombination med generösa anställningsvillkor i , gett upphov till lönsamhetsproblem i bolaget. Det resulterade i att den svenska och den danska staten fick skjuta till kapital om för att bolaget skulle klara att upprätthålla sin verksamhet. Trots att bolaget har genomfört omfattande besparingar i verksamheten har det framkommit uppgifter om att bolaget även framöver riskerar mångmiljardförluster till följd av de fortsatt minskande brevmängderna, nu främst i . Här kan framhållas att transportutskottet i det danska beslutat om en översyn av de ekonomiska och juridiska konsekvenserna av en uppdelning av Postnord. Att genomför en motsvarande utredning får anses som högst rimligt, inte minst för att belysa olika handlingsalternativ för att säkra en landsomfattande postservice i framöver. Postinfrastrukturen är en viktig och grundläggande infrastruktur i ett land och det finns stora skillnader i förhållanden och förutsättningar i de två geografiskt mycket olika länderna. Regeringen bör därför skyndsamt utreda möjligheterna för och konsekvenserna av att separera den danska verksamheten i Postnord från den svenska och därefter dela upp bolaget i enlighet med detta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens förvaltning av , punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10. Det är vår uppfattning att Postnord har fått tuffa finansiella mål. Detta är något som direkt påverkar de anställdas situation eftersom resultatet är underbemanning, otrygga anställningar och ständigt utnyttjande av bemanningsföretag. Vi kan vidare konstatera att postverksamheten förändras i grunden i takt med digitaliseringen, vilket har inneburit att brevförsändelserna minskat medan paketförsändelserna ökat. Vi vill i detta sammanhang betona vikten av att den fungerande konkurrens mellan olika aktörer som kännetecknar paketmarknaden upprätthålls. Vi anser att det övergripande målet för Postnord bör vara en väl fungerande postgång i hela landet och en sund och välbalanserad ekonomi. Mot bakgrund av det vi har anfört bör regeringen återkomma till med förslag som skapar en bättre balans mellan bolagets ekonomiska mål och uppdrag. Vi vill vidare lyfta problemet med att Postnord vid ett flertal gånger rapporterats för otillåtet cabotage. Trafikpolisen har stoppat utländska dragbilar med tillkopplade trailer med gods tillhörande Postnord. Transporterna som gjordes på uppdrag av Postnord rapporterades för otillåtet cabotage eftersom de inte följt det gällande regelverket. Vi anser att statligt ägda bolag ovillkorligen ska ha bättre kontroller av leverantörer vid upphandling av tjänster än och följa gällande regelverk. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens ägande och förvaltning av och , punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2021/22:257 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2440 av (M). Regeringen har under pandemin valt att på olika sätt stödja SAS och Swedavia genom rekapitalisering och kapitaltillskott. Jag kan konstatera att redan då var kritiskt. De åtgärder staten vidtar för att bemöta krisen som uppstått på grund av pandemin får inte leda till att klimatkrisen förvärras. Jag menar att stödet till SAS borde ha villkorats med krav om att bolaget skulle sluta trafikera sträckor som går att åka med tåg på , teckna kollektivavtal och möta krav på kraftigt minskade utsläpp. Kapitaltillskottet till Swedavia borde i sin tur ha åtföljts av krav på att bolaget stoppar alla expansionsplaner för persontrafik och tidigarelägger avvecklingen av . Jag anser att regeringen bör få i uppdrag att utvärdera de stöd som delades ut till flygbranschen som ett svar på pandemin i syfte att klarlägga vilken klimatpåverkan de haft och återkomma till med åtgärder för att hantera det. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. SJ AB:s mål och avkastningskrav, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 4. är ett helägt aktiebolag med uppdrag att bedriva lönsam persontrafik. Bolagets finansiella mål reviderades på årsstämman 2014 och resulterade i ett krav på en avkastning på operativt kapital om i genomsnitt. Det innebär en nettoskuldsättningsgrad på 0,5–1,0 gånger och en utdelning som ska uppgå till 30–långsiktigt. Att öka andelen tågresor anses vara av stor vikt i arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. För att resenären ska välja tåg menar vi att det är avgörande att man kan räkna med att de är punktliga och upplevs som fräscha, moderna och attraktiva med en möjlighet att välja olika komfortnivåer. Detta kräver god och regelbunden service och städning och att bolaget emellanåt införskaffar nya fordon. Det ska vidare vara lätt att köpa biljetter och servicen ska vara god under resan. Persontågstrafiken bör dessutom vara tillgänglig i så stora delar av landet som möjligt. Vi anser att bör vara den aktör som bedriver trafik även där andra aktörer inte ser någon lönsamhet. Vi menar också att det finns ett brett stöd hos svenska folket för ett statligt ägt bolag som bedriver persontrafik eftersom det utgör en viktig del av infrastrukturen i . Ett exempel är nattågstrafiken mellan och som tidigare hotats av nedläggning eftersom den hade en svag lönsamhet. Vi kan även påminna om att SJ inte bedrev någon trafik på eftersom det inte var möjligt för bolaget att konkurrera med av skattemedel subventionerade . De problem med tågtrafiken som vi redogjort för ovan menar vi hänger samman med de ekonomiska mål som beslutats om för SJ. Trots att dessa mål reviderades 2014 kvarstår problemen. Vi menar att de höga avkastningskrav som finns på SJ försvårar möjligheterna att expandera utbudet av avgångar och utvidga antalet sträckor att trafikera. Vi anser att bolagets finansiella mål bör ses över och att dessa bör sänkas för att bolaget ska ges bättre möjligheter till nyinvesteringar som expansion av verksamheten och komma till rätta med den nämnda problematiken. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. SJ AB:s mål och avkastningskrav, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 4. är ett av staten helägt bolag som är ålagt att skapa vinst. Bolaget har därutöver avkastningskrav som innebär att staten kräver utdelning till statskassan på den redovisade nettovinsten. Jag menar att bolaget därmed tvingas se till marknadsandelar och snäv vinstmaximering på bekostnad av att resenärernas behov prioriteras ned. Den personliga servicen har i många fall ersatts av andra alternativ och att köpa en biljett kontant är både svårt och dyrt. Avkastningskravet missgynnar även den regionala utvecklingen eftersom SJ tvingas prioritera bort lågtrafikerade sträckor. Många resenärer måste därför i stället välja flyg eller bil, vilket är en helt orimligt konsekvens utifrån ett klimatperspektiv. Om SJ inte hade haft ett avkastningskrav skulle SJ kunna prioritera samhällsnyttan genom att sänka priserna på biljetter, förbättra servicen och trafikera fler banor. I stället för att ge avkastning till staten anser jag att pengarna bör användas i verksamheten med en sådan inriktning. Jag anser därmed att regeringen bör återkomma med ett förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2023. Jag vill i det här sammanhanget påminna om att företrädare för mitt parti även föreslagit att regeringen bör återkomma med ett ägardirektiv om samhällsuppdrag som stärker SJ AB:s samhällsnytta senast till bolagsstämman 2023. Det förslaget kommer att behandlas av trafikutskottet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens ägande av AB , punkt 16 (M, SD, L) av (M), (SD), (M), (SD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3371 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkande 5. I och med omregleringen av den svenska spelmarknaden har staten fått en tydligare och viktigare roll i att utöva tillsyn över spelmarknaden än vad som varit fallet, och detta på en marknad där staten själv deltar. Givet de nya regler som gäller på spelmarknaden måste det enligt vår mening finnas en tydlig gränsdragning när det gäller statens agerande, dels på den konkurrensutsatta delen, dels där det fortfarande råder monopol. Vi anser därför att AB Svenska Spels olika verksamhetsgrenar bör separeras från varandra så att spel som är monopoliserade, såsom landbaserade kasinon och värdeautomatspel, även fortsättningsvis bedrivs i Svenska Spels regi. Däremot finns det inga skäl för staten att via agera på den konkurrensutsatta spelmarknaden med andra typer av spel. Med en sådan indelning kan de former av spel som kommer det svenska föreningslivet till del säkras. Vi menar att i enlighet med detta därför bör delas upp i två bolag, och att staten därefter bör avyttra det bolag som verkar på den konkurrensutsatta marknaden. En sådan affär bör självfallet genomföras affärsmässigt och föregås av en noggrann analys av hur processen ska gå till. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avyttring av delar av , punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:257 av m.fl. (SD) yrkande 3. genomförde 2018 ett förvärv av mediebolaget , där bl.a. TV4 och C ingår. Staten är i särklass största ägare i . Företrädare för i utskottet har under hela processen varit kritiska till denna affär eftersom staten numera riskerar att uppfattas som avsändare av i praktiken alla marksända kanaler. Vi är av uppfattningen att svenska medier ska vara fria och oberoende, vilket åstadkoms genom ett medielandskap som präglas av flera privata aktörer och en sund konkurrens. Vi menar dessutom att telekomverksamhet generellt inte är något som staten bör syssla med. Vi konstaterar att har valt en inriktning som inte ligger i linje med statens intressen och det är vår uppfattning att bolaget bör delas upp utifrån samhällsviktig infrastruktur respektive telekomverksamhet. Enligt vår mening är det inte uppdrag att bedöma rent affärsmässiga handlingar och vi respekterar att anser att förvärvet av är en god affär och rätt strategi för bolaget. Det är dock uppdrag att ta ansvar för att demokrati och en sund konkurrens råder i . Regeringen bör verka för en uppdelning av där samhällsviktig infrastruktur och telekomverksamhet skiljs åt. bör därför även bemyndiga regeringen att avyttra statens aktier i bolagets telekomverksamhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avyttring av delar av , punkt 17 – motiveringen (M, KD, L) av (M), (M), (KD), (L) och (M). Vi delar i sak motionärernas uppfattning om att ett statligt ägande i telekomverksamheten av är problematisk. Vi är dock inte beredda att förorda att regeringen ska verka för en uppdelning av utan anser att frågan först behöver utredas vidare. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utredning av en funktionell uppdelning av , punkt 18 (M, SD, KD, L)