bet · H901AU6 · 2021-12-09 00:00:00 — Till skillnad från vad utskottet tycks mena anser vi att detta är oacceptabelt. Därför bör en bortre parentes för den statliga arbetsmarknadspolitiken införas och kommunerna ta över huvudansvaret för personer som varit arbetslösa . Vi anser att regeringen bör reformera Arbetsförmedlingen i enlighet med det förslag som vi redogjort för ovan och att regeringen bör vidta åtgärder för att kommunerna ska ta över huvudansvaret för personer som har varit arbets-lösa . Arbetsförmedlingen, punkt 4 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2021/22:1224 av (S), 2021/22:1406 av m.fl. (S), 2021/22:1701 av och (båda M), 2021/22:1764 av m.fl. (S), 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2021/22:3848 av m.fl. (S). Jag anser att Arbetsförmedlingen behöver reformeras för att på ett bättre sätt ge stöd till arbetslösa och möjliggöra för fler arbetsgivare att hitta rätt kompetens. Till skillnad från utskottet menar jag dock att den pågående reformeringen, som innebär att en stor del av Arbetsförmedlingens verksamhet privatiseras, är helt fel väg att gå. I praktiken innebär denna ”reformering” att möjligheterna att överhuvudtaget föra en sammanhållen, statlig, aktiv arbetsmarknadspolitik kraftigt begränsas. Det innebär en strukturell försvagning av svensk ekonomi och arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen bör i stället reformeras i en helt annan riktning. En reformering bör ske på basis av en seriös och genomtänkt diskussion om den samlade arbetsmarknadspolitiken. Den väg som regeringen har valt att gå tar dessvärre inte sin utgångspunkt i detta. Det är högst olyckligt att varken regeringen eller utskottet ser detta utan fortsätter att insistera på att forcera fram en katastrofal omstöpning av Arbetsförmedlingen. Myndigheten befinner sig i kris och är i behov av en radikalt annorlunda styrning. Jag anser därför att regeringen måste vidta åtgärder för att stoppa reformeringen av Arbetsförmedlingen, som initierades mot bakgrund av januariavtalet. Vidare konstaterar jag att Arbetsförmedlingen har genomgått en förändring där en allt större del av myndighetens resurser läggs på grupper som står relativt nära arbetsmarknaden, medan allt mindre resurser läggs på dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Denna systematiska omfördelning av resurser har inte skett till följd av ett förändrat behov utan som en konsekvens av en förändring i myndighetens arbetssätt. Utvecklingen har dessutom accentuerats under den pågående reformeringen där fokus läggs på s.k. matchningstjänster riktade till arbetssökande som står relativt nära arbetsmarknaden. I ett läge där långtidsarbetslösheten ökar och antalet arbetslösa som står långt ifrån arbetsmarknaden blir allt större framstår denna utveckling som mycket problematiskt. Jag anser därför att förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen bör ändras i syfte att understryka att det är en prioriterad uppgift för myndigheten att tillhandahålla verksamma insatser för dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden. I likhet med utskottet anser jag att Arbetsförmedlingen måste kunna ställa krav på att arbetssökande söker jobb. Till skillnad från utskottet menar jag dock att dagens system med aktivitetsrapporter är direkt kontraproduktivt. Att söka ett stort antal jobb som man inte har någon realistisk möjlighet att få är demoraliserande för den sökande. Fokuseringen på sökaktivitet har också medfört att många arbetsgivare använder andra kanaler än Arbetsförmedlingen för att slippa fel typ av sökande. Det leder i förlängningen till att informella kontakter får större betydelse och till svårigheter för många att hitta jobb. Jag anser att Arbetsförmedlingens fokus ska ligga på att genom vägledning och utbildning rusta och stödja de arbetslösa så att de kan ta de jobb som finns och de jobb som växer fram. Arbetsförmedlingen bör inte lägga tid, kraft och resurser på att kontrollera, övervaka och disciplinera de arbetssökande att söka jobb som de i många fall inte har någon möjlighet att få. Jag anser därför att regeringen bör avskaffa det nuvarande systemet med aktivitetsrapporter och ersätta det med ett nytt system med mindre fokus på kvantitativ sökaktivitet. Vidare vill jag framhålla att det i budgetförslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv framförs förslag om att inrätta särskilda arbetsförmedlingskontor i vissa utsatta kommuner. Satsningen utvecklas i utgiftområdesmotion /22:3270 (V). Eftersom utskottet behandlar förslaget i betänkande 2021/22:AU2 har jag inte möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för förslaget. Jag står dock naturligtvis bakom budgetförslag och hänvisar till vårt särskilda yttrande i nämnda betänkande. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 19, 20 och 22, 2021/22:1169 av (C), 2021/22:1697 av (S) yrkande 2, 2021/22:2154 av m.fl. (S) yrkande 7, 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4, 6 och 7, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 24 och 29 samt 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 18. Vi konstaterar att en stor andel av de som beviljas stöd av Arbetsförmedlingen inom programmet Stöd till start av näringsverksamhet startar företag som de kan livnära sig på. Normala år brukar andelen som startar livskraftiga företag ligga på . Även under en så pressad situation som under covid-19-pandemin 2020 låg utfallet på . Det är utan tvekan ett framgångsrikt arbetsmarknadspolitiskt program. Trots programmets goda resultat finns det vissa begränsningar som behöver åtgärdas för att få ett ännu bättre resultat och locka fler att ta steget att bli egna företagare. Vi vill uppmuntra till eget företagande, inte minst i spåren av den pågående pandemin. Att få igång en fungerande verksamhet kan ta tid, och det vore därför lämpligare att arbetssökande kan få stödet . Vi noterar att utskottet lyfter fram att den förlängning som vi föreslår från utgjort en del i det krispaket för jobb och omställning som beslutats för att lindra effekterna av den pågående pandemin. Vi välkomnar givetvis denna åtgärd, men till skillnad från utskottet menar vi att denna förlängning borde göras permanent. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheterna till en förlängning av det arbetsmarknadspolitiska programmet Stöd till start av näringsverksamhet i enlighet med vad vi anfört ovan. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 19, 20 och 22, 2021/22:1169 av (C), 2021/22:1697 av (S) yrkande 2, 2021/22:2154 av m.fl. (S) yrkande 7, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4, 6 och 7, 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 24 och 29 samt 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 18. står fortfarande inför en historisk utmaning. Vi befinner oss fortfarande i en pandemi som skapat enorma effekter på arbetsmarknaden med oro på grund av drastiskt ökat antal varsel, korttidspermitterad personal och en kraftig ökning av arbetslösheten. Effekterna är särskilt tydliga för unga och för de många personer som under pandemin blivit långtidsarbetslösa. Jag anser att reformer behövs för en arbetsmarknad i omställning, för en nystart och för att ska stå bättre rustat för framtiden. Jag konstaterar att trots flera reformer har staten fortfarande en bred flora av anställningsstöd, varav flera visat sig mycket ineffektiva. Till skillnad från utskottet anser jag att det finns skäl att effektivisera systemet genom att minska antalet stödformer och förenkla reglerna för de individuella stödformerna. Fokus ska ligga på att utveckla nystartsjobben som visat sig vara den mest effektiva formen av stöd. Nystartsjobben bör ersätta andra mindre effektiva stöd, med undantag för de stöd som berör personer med funktionsvariation. bör andelen anställningar med subventionerade medel minska. Jag anser därför att regeringen bör se över möjligheten att effektivisera dagens olika anställningsstöd i enlighet med vad som anförts ovan. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 19, 20 och 22 samt 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4, 6 och 7 samt 2021/22:1169 av (C), 2021/22:1697 av (S) yrkande 2, 2021/22:2154 av m.fl. (S) yrkande 7, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 24 och 29 samt 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 18. Subventionerade anställningar är en bra och nödvändig åtgärd för att hjälpa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden att få en fastare anknytning till den reguljära arbetsmarknaden och inte hänvisas till särskilda typer av arbetsplatser och särskilda arbeten till sämre villkor. Det nuvarande systemet har dock varit behäftat med risker och problem . Det gäller inte minst i fråga om oseriösa arbetsgivare som sätter i system att ta in arbetslösa från olika arbetsmarknadspolitiska program i stället för att anställa ordinarie arbetskraft. Även om regeringen har tagit vissa steg på vägen för att komma åt oegentligheter menar jag att ytterligare åtgärder krävs. Det är olyckligt att utskottet inte ser detta behov. Jag anser att personer som anställs med nystartsjobb ska ha rätt till de försäkringar och förmåner som följer av kollektivavtalen. Våra skattemedel ska inte gå till företag som missbrukar eller systematiskt dumpar villkor på arbetsmarknaden. För att motverka detta behöver vi höja kraven på de arbetsgivare som anställer en person med subventionerad anställning – inte sänka dem. Jag anser därför att regeringen bör återinföra kravet om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av eller vara likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i nystartsjobben. Vidare menar jag att det är nödvändigt med en större kartläggning av förhållandena för personer med subventionerade anställningar på den svenska arbetsmarknaden. Det är nödvändigt för att dessa personer ska garanteras rätt lön, sjysta arbetsvillkor och rimliga arbetstider. Arbetsförmedlingen saknar nämligen heltäckande uppgifter på området. Jag anser därför att regeringen bör genomföra en kartläggning av arbetstider, lönenivåer och arbetsvillkor för dem som har subventionerade anställningar, differentierad på branscher, kön och utländsk bakgrund. Jag anser också att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att dels se över nu gällande regelverk och rutiner för subventionerade anställningar, dels föreslå ytterligare åtgärder för att motverka missbruk och överutnyttjande av arbetsmarknadspolitiska insatser. Ett annat område där jag till skillnad från utskottet ser möjligheter till en förbättring av arbetsmarknadspolitiken är användandet av utbildningsinsatser. En viktig del av detta är Arbetsförmedlingens möjligheter att anvisa arbetssökande till arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning. Kapaciteten på det området är begränsad på grund av nedskärningar och krångliga upphandlingsregler. Jag anser därför att regeringen dels bör förtydliga uppdraget till Arbetsförmedlingen om att anvisa fler arbetslösa till arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning, dels bör införa enklare upphandlingsregler vid köp av utbildningstjänster. Vidare anser jag att regeringen dels bör utvidga Arbetsförmedlingens anvisningsmöjligheter så att målgruppen som anvisas till reguljär utbildning med bibehållen ersättning breddas till att även gälla grupper utanför ramprogrammen, dels bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att genomföra utbildningsinsatserna tidigare . När det gäller arbetsmarknadsutbildning är det viktigt att poängtera att det är ett av de viktigaste verktygen i en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det leder i hög utsträckning till arbete och ger långsiktigt positiva effekter på deltagarnas arbetsinkomster. Trots detta har antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning minskat . Jag anser att antalet platser i arbetsmarknadsutbildning behöver ökas så att fler arbetssökande ges möjlighet att delta. behöver kvaliteten på utbildningarna förbättras och i högre grad än riktas mot bristyrken. Särskild vikt bör läggas på att erbjuda utbildningar till kvinnor, som är underrepresenterade i arbetsmarknadsutbildningarna. Jag anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att åstadkomma bättre förutsättningar för arbetsmarknadsutbildningarna i enlighet med vad som anförts. Vidare konstaterar jag att Arbetsförmedlingen upphandlar arbetsmarknadsutbildning av privata anordnare. Arbetsmarknadsutbildning lämpar sig dock dåligt för upphandling med tanke på att verksamheten behöver vara flexibel. Jag anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att ge Arbetsförmedlingen möjlighet att bedriva arbetsmarknadsutbildning i egen regi, genomföra den tillsammans med kommuner och andra offentliga aktörer eller välja att använda utbildningar i det reguljära utbildningssystemet. Slutligen vill jag framhålla att det i budgetförslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv framförs förslag om att kraftiga tillskott inom anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Av utgiftområdesmotion /22:3270 (V) framgår bl.a. att satsningen avser att förstärka arbetsmarknadspolitiken för att stegvis börja nå de nivåer som är lämpliga för en effektiv och heltäckande aktiv arbetsmarknadspolitik. Eftersom utskottet behandlar förslaget i betänkande 2021/22:AU2 har jag inte möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för förslaget. Jag står dock naturligtvis bakom budgetförslag och hänvisar till vårt särskilda yttrande i nämnda betänkande. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 24 och 29 samt 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkande 2 och 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 19, 20 och 22, 2021/22:1169 av (C), 2021/22:1697 av (S) yrkande 2, 2021/22:2154 av m.fl. (S) yrkande 7, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4, 6 och 7, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkande 1. De arbetsintegrerande sociala företagen har en viktig funktion att fylla för en stor grupp människor på den svenska arbetsmarknaden. Det är viktigt att politiken utformas för att stimulera fler arbetsintegrerande sociala företag att startas. Det är också viktigt att öka kunskapen om dessa företag i den offentliga sektorn. Till skillnad från utskottet anser jag att åtgärder behövs för att underlätta beslutsfattandet kring anvisningar av arbetssökande till dessa företag. Jag anser därför att regeringen bör utreda om det bör införas en författningsreglerad definition av arbetsintegrerande sociala företag. Vidare konstaterar jag att ett antal branscher utnyttjas av kriminella nätverk i syfte att tillskansa sig ersättningar från olika subventionerade anställningar och arbetslöshetsförsäkringen. Den arbetsmarknadspolitiska bedömning som Arbetsförmedlingen gör innan beslut fattas om t.ex. nystartsjobb och andra tillhörande bidrag är central för att komma åt eventuella oegentligheter. Jag anser därför att regeringen bör se över Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska bedömning som ett led i att stoppa välfärdsbrottsligheten. Jag kan också konstatera att utformningen av försörjningsstödet i stora delar talar emot att arbetslösa med arbetsförmåga ska få ta del av det. Ett alternativ som föreslogs av är att gruppen arbetslösa som får försörjningsstöd flyttas och i stället får en statlig dagpenning. Dagpenningen är kopplad till individen och är en fast summa som inte är behovsprövad. Det innebär att de marginaleffekter som uppstår i försörjningsstödet försvinner. Dagpenningen kopplas tydligt till individens behov av utbildning och åtgärder för att bli matchningsbar, via statens arbetsmarknadsåtgärder, samt gör det enklare att utkräva deltagande och införa sanktioner mot de som inte deltar som överenskommet. Det innebär att arbetsmarknadsansvaret och kostnaderna för arbetslösheten hänger ihop. Kommunernas socialtjänst kan i stället fokusera på att hantera de sociala problem som de är utbildade för att hantera, medan Arbetsförmedlingen kan fokusera på arbetslöshetsproblematik och matchning. Jag beklagar att utskottet inte heller har förmågan att se fördelarna med en statlig dagpenning. Jag anser därför att regeringen bör utreda införandet av en statlig dagpenning i enlighet med vad som anförts ovan. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 19, 20 och 22, 2021/22:1169 av (C), 2021/22:1697 av (S) yrkande 2, 2021/22:2154 av m.fl. (S) yrkande 7, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4, 6 och 7, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 24 och 29 samt 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 18. Jag anser att arbetsintegrerande sociala företag spelar en viktig roll i samhället genom att skapa möjligheter för grupper som annars har svårt att få tillträde till arbetsmarknaden. Samhällsvinsterna med detta är uppenbara och väl dokumenterade. Jag noterar t.ex. att har konstaterat att arbetsintegrerande sociala företag har fördelar som är särskilt bra för målgruppen nyanlända och långtidsarbetslösa utrikesfödda personer. Till skillnad från utskottet menar jag att det finns skäl att vidta insatser för att bättre stödja de arbetsintegrerande sociala företagens verksamhet och skapa möjligheter till utveckling på området. Det är av stor vikt att den reformerade arbetsmarknadspolitiken skapar goda förutsättningar för de arbetsintegrerande sociala företagen att vara del av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Ett viktigt steg på vägen för att stärka verksamheten för arbetsintegrerande sociala företag är att få på plats en tydlig och allmänt accepterad definition av vad arbetsintegrerande sociala företag är. I första hand skulle jag vilja att detta formuleras i en egen förordning, såsom föreslogs i den dåvarande regeringens handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag . Jag anser därför att regeringen dels bör vidta åtgärder för att framhålla vikten av arbetsintegrerande sociala företag, dels bör anta en förordning med en definition av arbetsintegrerande sociala företag. Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2566 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4–6, 8, 9, 11 och 12 samt 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkandena 24, 26 och 27 samt 2021/22:437 av Per Lodenius (C), 2021/22:2828 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2021/22:3183 av (M), 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 47, 2021/22:3726 av (S), 2021/22:3964 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkandena 18 och 19 samt 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 40. Enligt uppgifter från SCB uppger i åldrarna 16–att de har en funktionsnedsättning, och av dessa bedömer att funktionsnedsättningen medför nedsatt arbetsförmåga. Vi konstaterar att personer med funktionsnedsättning är långt ifrån någon homogen grupp. För en del i gruppen påverkas arbetsförmågan inte alls, medan andra har så stora begränsningar att de inte kan konkurrera om ett vanligt jobb. Förmågan att arbeta varierar genom livet och den enskildes arbetsförmåga är också olik beroende på arbetsuppgifter och arbetsmiljö. Vi menar att det är centralt att politiken återspeglar att varje människa har rätt till självbestämmande och full delaktighet i samhällslivets alla delar. En central del av detta är att alla har rätt till ett fungerande arbetsliv. Till skillnad från utskottet menar vi att regeringens politik inte fullt ut skapar rätt förutsättningar för detta och anser därför att regeringen bör ta initiativ till följande åtgärder: • Begreppet nedsatt arbetsförmåga avskaffas och ersätts skyndsamt med ett icke-diskriminerande begrepp. • Arbetsförmedlingen ges i uppdrag att säkerställa att myndigheten har det stöd och den specialistkompetens som personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har rätt till. • Arbetsförmedlingen ges i uppdrag att arbeta förebyggande genom att erbjuda rehabiliterande insatser och hjälpmedel till de som drabbas av en funktionsnedsättning som de är i anställning. • En utredning tillsätts för att utreda varför sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning inte påverkas av konjunkturläget. • En utredning tillsätts för att utreda och ge förslag på en ny finansieringsmodell för tolktjänster i arbetslivet som underlättar för döva, hörselskadade och personer med dövblindhet. • Flexiblare insatser görs för att förbättra möjligheten för personer i behov av teckentolk att få eller behålla ett arbete. • En utredning tillsätts för att utreda kostnaden för och möjligheten att koppla lönebidragstaket till det index som följer den allmänna löneutvecklingen. • Berörda myndigheter ges i uppdrag att lägga till parametern funktionsnedsättning i de stora befolkningsundersökningarna. • En utredning tillsätts för att utreda förutsättningarna att ge Arbetsförmedlingen det fulla ansvaret för arbetsinriktat stöd. • Möjligheten att införa någon form av flexjobb för den som har väsentligt eller permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom ses över. Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 47 och 2021/22:437 av Per Lodenius (C), 2021/22:2566 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4–6, 8, 9, 11 och 12, 2021/22:2828 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2021/22:3183 av (M), 2021/22:3726 av (S), 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkandena 24, 26 och 27, 2021/22:3964 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkandena 18 och 19 samt 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 40. Jag konstaterar att en stor andel unga och vuxna med funktionsnedsättning ofrivilligt står utanför arbetslivet.