bet · H801UbU22 · 2021-04-30 00:00:00 — De tidsfrister som gäller för handläggningen av dessa ärenden finns angivna i förordningen om erkännande av yrkeskvalifikationer (4 kap. 7 §, 6 kap. 6 § första stycket och 6 kap. 8 § första stycket). Regeringen framhåller att avgränsningen av tillämpningsområdet för en lag inte bör innehålla direkta hänvisningar till bestämmelser i förordning. Regleringen av dröjsmålstalan i lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer bör därför avgränsas genom att ärendetyperna uttryckligen anges i lagen. De ärenden som berörs är erkännande av yrkeskvalifikationer, överföring av ansökan om europeiskt yrkeskort till en annan stat och utfärdande av europeiskt yrkeskort för yrkes-utövning i en annan stat (artiklarna 4c.2, 4d.7 och 51.3 yrkeskvalifikations-direktivet). Däremot omfattas exempelvis inte ärenden om europeiskt yrkes-kort för yrkesutövning i enligt 5 kap. förordningen om erkännande av yrkeskvalifikationer. Flera av de ärenden om erkännande av yrkeskvalifikationer som omfattas av rätten till dröjsmålstalan enligt yrkeskvalifikationsdirektivet avser automatiskt erkännande av yrkeskvalifikationer vid samordnade krav på utbildning. Det finns samordnade krav för utbildning som avser yrkena apotekare, barnmorska, läkare, specialistläkare, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, specialisttandläkare och veterinär. Förfarandena för att erkänna dessa yrken regleras delvis i andra författningar, huvudsakligen patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) och förordningen (2009:1386) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård. De tidsgränser som anges i 4 kap. 7 § förordningen om erkännande av yrkeskvalifikationer är emellertid även tillämpliga vid automatiska erkännanden som regleras i specialförfattning (se 4 kap. 1 § samma förordning). Bestämmelsen gäller endast så länge avvikande handläggningstider inte anges i dessa författningar. finns dock inga sådana avvikande bestämmelser om tidsfrister i de aktuella författningarna. Rätten att väcka dröjsmålstalan enligt lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer uppkommer således för alla förfaranden för erkännande av yrkeskvalifikationer, även automatiskt erkännande av yrkeskvalifikationer vid samordnade krav på utbildning, när tidsgränsen som anges i 4 kap. 7 § förordningen om erkännande av yrkeskvalifikationer har överskridits. Dröjsmålstalan som avser ärenden om etablering under svensk advokattitel Regeringen föreslår att det ska införas en ny bestämmelse om dröjsmålstalan i lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer, i fråga om beslut om etablering under svensk advokattitel. En sådan talan ska föras i Förvaltningsrätten i . Det krävs särskilda bestämmelser i fråga om ärenden om etablering under svensk advokattitel I skälen för regeringens förslag framgår följande. Enligt artikel 2.3 i yrkeskvalifikationsdirektivet ska bestämmelserna i direktivet inte gälla om det finns motsvarande regler för erkännande av yrkeskvalifikationer i andra bindande EU-rättsakter. Vad gäller advokatyrket finns det sådana särregleringar inom EU:s sekundärrätt (rådets direktiv /249/EEG av om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjänster och och rådets direktiv /5/EG av om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls). Yrkes-kvalifikationsdirektivet är därför tillämpligt på advokatyrket endast i den mån motsvarande bestämmelser i dessa regleringar saknas, vilket är fallet i fråga om erkännande av juristers yrkeskvalifikationer i syfte att utöva yrket under yrkestiteln i den mottagande medlemsstaten. Således omfattas endast de personer som önskar etablera sig i under svensk advokattitel av yrkeskvalifikationsdirektivet, dvs. vid prövningen av en ansökan om inträde i (se skäl 42 till det ursprungliga yrkes-kvalifikationsdirektivet, jfr även prop. 2015/16:44 s. 53). Europeiskt yrkeskort kommer inte att införas för advokater (se skäl 4 till ändringsdirektivet). Det är endast artikel 51.3 om rätten till dröjsmålstalan som är tillämplig på advokaters verksamhet i . Bestämmelser som genomför yrkeskvalifikationsdirektivet i tillämpliga delar i fråga om advokatyrket finns i och i advokat-samfunds stadgar. I propositionen framgår vidare att enligt 4 § andra stycket lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer gäller lagen inte för advokatyrket. Det innebär att inte heller bestämmelserna i förordningen om erkännande av yrkeskvalifikationer gäller för advokatyrket (1 kap. 2 § förordningen om erkännande av yrkeskvalifikationer). Den som ansöker om erkännande av yrkeskvalifikationer för att etablera sig som advokat i under svensk advokattitel träffas således inte av en bestämmelse om dröjsmålstalan i lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer. För att direktivets krav på dröjsmålstalan ska genomföras fullt ut krävs därför särskilda bestämmelser om en rätt till dröjsmålstalan som avser etablering av advokater enligt förfarandet i 8 kap. 2 och 3 §§ . Även dröjsmålstalan i fråga om advokatyrket bör föras i förvaltningsrätt När det gäller advokatyrket redogörs det i promemorian för två alternativa sätt att utforma rätten till dröjsmålstalan. Den lösning som förespråkas i promemorian innebär en särreglering av rätten till dröjsmålstalan för advokatyrket i form av en ny bestämmelse i , i anslutning till övriga bestämmelser om överklagande av beslut. I promemorian anförs det vidare att det i enlighet med huvudregeln i , och för att i viss mån följa den processrättsliga strukturen, bör vara en tingsrätt som är behörig domstol vid en dröjsmålstalan som rör advokatyrket, närmare bestämt . beslut att avslå en ansökan om inträde i samfundet överklagas till . Regeringen delar bedömningen i promemorian om att det finns ett värde i att följa den befintliga processrättsliga strukturen, vilket talar för att bör utses att också handlägga en dröjsmålstalan som avser ärenden om etablering under svensk advokattitel. Regeringen anser dock att det inte är lämpligt att lägga en uppgift av denna enkla natur på . Hanteringen av dessa ärenden ligger långt från Högsta domstolens rättsbildande huvuduppgift och skulle strida mot målsättningen att renodla domstolens verksamhet så att dess tid och resurser i första hand kan läggas på prejudikatbildning. Regeringen anser däremot att man närmare ska överväga om en dröjsmålstalan som rör advokatyrket ska prövas av förvaltningsrätt. En nackdel med en sådan lösning är enligt regeringen att de flesta ärenden som rör advokaters yrkesutövning skulle prövas av allmän domstol, medan en dröjsmålstalan skulle prövas av allmän förvaltningsdomstol. prövar förvaltningsrätterna emellertid bl.a. frågor om sanktionsavgifter mot advokater enligt lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (7 a kap. 11 §). Vidare är tings-rätterna inte i något fall behöriga att pröva advokatverksamhetsrelaterade frågor. Regeringen konstaterar vidare att förvaltningsrätterna handlägger dröjsmålstalan enligt förvaltningslagen och föreslås enligt denna proposition handlägga dröjsmålstalan enligt yrkeskvalifikationsdirektivet i fråga om övriga yrken. Detta talar enligt regeringen för att även en dröjsmålstalan som avser handläggningen vid bör prövas av förvaltningsrätt. Regeringen anser vid en sammantagen bedömning att detta är den lämpligaste lösningen. Rätten till dröjsmålstalan som avser advokatyrket bör regleras i lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer Regeringen anser att en ny bestämmelse om dröjsmålstalan i fråga om advokatyrket bör föras in i lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer. I propositionen framgår även att det i 4 § samma lag – som reglerar lagens tillämpningsområde – ska föras in en bestämmelse om att det endast är den nya bestämmelsen som gäller för advokatyrket och att övriga bestämmelser som genomför yrkeskvalifikationsdirektivet, i de delar direktivet är tillämpligt på advokatyrket, finns i . Den nya bestämmelsen bör enligt regeringen utformas så att den inte omfattar ärenden om europeiskt yrkeskort eller ärenden om etablering under ursprungslandets titel, utan endast ärenden 15 enligt 8 kap. 2 § tredje stycket . I sådana ärenden får sökanden begära en förklaring av domstol att ärendet uppehålls, om inte har meddelat beslut inom de tidsgränser som gäller för handläggningen. Eftersom har sitt säte i bör det uttryckligen anges att behörig domstol är Förvaltningsrätten i . Domstolens beslut vid bifall till en dröjsmålstalan Regeringen föreslår att om en domstol bifaller en talan om dröjsmål ska den besluta att förelägga myndigheten eller att avgöra ärendet. En förklaring ska åtföljas av ett föreläggande I skälen för regeringens förslag konstaterar regeringen att i samband med att en dröjsmålstalan enligt förvaltningslagen bifalls ska en domstol eller en förvaltningsmyndighet förelägga myndigheten att avgöra ärendet, antingen eller inom som överinstansen bestämmer (49 § förvaltnings-lagen). Regeringen framhåller vidare att det vid beredningen av förslaget fördes en diskussion om domstolarnas möjligheter att förelägga myndigheten att avgöra ärendet. Det anfördes enligt regeringen i det sammanhanget att en ordning som innebär att domstolen förelägger myndigheten att fatta beslut inom en fast tidsgräns riskerar att leda till att myndigheter som saknar tillräckligt beslutsunderlag tvingas besluta om avslag. Detta kan leda till att domstolen i ett senare skede måste återförvisa ärendet till myndigheten och att den totala handläggningstiden därmed förlängs. Regeringen ansåg därför att en ordning som innebär att domstolen förelägger myndigheten att fatta beslut ska tillämpas, om en bestämd frist inte kan anges. I de fall ärendet i princip är klart för avgörande kan domstolen dock förelägga myndigheten att fatta beslut inom en angiven tid (prop. 2016/17:180 s. 127). Regeringen påpekar vidare att det i regel inte förekommer några fasta tidsgränser i svensk förvaltningsrätt. Det faktum att yrkeskvalifikations-direktivets tidsfrister är absoluta gör det enligt regeringen svårt att motivera ett domstolsföreläggande som förenas med en viss tidsfrist. En sådan ordning skulle i praktiken utgöra en ytterligare tidsfrist, vilket skulle göra att de tidsfrister som anges i direktivet i praktiken förlängs. Eftersom inga ursäktliga förseningar kan föreligga enligt direktivet, och eftersom myndigheten redan är i dröjsmål fr.o.m. tidsfristens utgång, anser regeringen inte att det bör vara möjligt för domstolen att förelägga myndigheten att avgöra ärendet inom . Myndigheten bör därför endast kunna föreläggas att avgöra ärendet , vilket enligt regeringens mening bör tolkas strikt. Detsamma gäller i fråga om i ärenden om etablering under svensk advokattitel. Ingen rätt att överklaga domstolens beslut Regeringen föreslår att domstolens beslut inte ska få överklagas. I skälen för regeringens förslag framgår att regeringen i samband med införandet av den nya förvaltningslagen anförde att instanskedjan för denna typ av förfaranden, av effektivitetsskäl, bör hållas kort (prop. 2016/17:180 s. 127 f.). Eftersom syftet med bestämmelserna om dröjsmålstalan i yrkes-kvalifikationsdirektivet är att effektivisera processen och förkorta tiden för enskilda att kunna utöva de yrken som omfattas av bestämmelserna finns det enligt regeringen inte heller i den föreslagna regleringen skäl att göra det möjligt för parterna att, oavsett utgången, överklaga domstolens beslut. Rätten till dröjsmålstalan bör förbrukas när den utnyttjas I förvaltningslagens bestämmelse om dröjsmålstalan anges att en begäran att myndigheten ska avgöra ärendet endast får utnyttjas under ärendets handläggning. Regeringen ansåg att det inte skulle vara förenligt med effektivitetsintresset att den sökande skulle kunna tvinga fram upprepade bedömningar av utredningsläget (prop. 2016/17:180 s. 128). Förvaltnings-lagens dröjsmålstalan är utformad för ärenden som i regel saknar fasta tids-gränser. Eftersom de tre ärendetyper som omfattas av yrkeskvalifikations-direktivets dröjsmålstalan alla har tidsgränser[4] som slagits fast på förhand är dessa överväganden inte tillämpliga. Om en dröjsmålstalan bifalls, ska rättsmedlet betraktas som uttömt och rättsläget som fastställt för ärendet i fråga eftersom en bifallen ansökan kräver att tidsfristen löpt ut. Om domstolen i stället konstaterar att myndigheten eller inte befann sig i dröjsmål kvarstår rätten till dröjsmålstalan. En sådan situation skulle exempelvis kunna uppstå om myndigheten eller begärt in kompletteringar varefter den enskilde kompletterar med handlingar som han eller hon anser är tillräckliga, utan att de enligt domstolens bedömning är det. I en sådan situation har den aktuella tidsfristen inte börjat löpa och rätten till dröjsmålstalan kan inte sägas ha utnyttjats. Regeringen föreslår att de nya bestämmelserna ska träda i kraft . I skälen för regeringens förslag framhåller regeringen att det är angeläget att de nya bestämmelserna i lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer träder i kraft , vilket bedöms vara . Regeringen föreslår därför att lagändringen träder i kraft denna dag. En dröjsmålstalan får väckas fr.o.m. den dag som bestämmelserna träder i kraft. Detta gäller oavsett när myndigheten eller påbörjade sin handläggning. Regeringen anser att det inte finns något behov av övergångsbestämmelser. Det har inte väckts någon motion med anledning av propositionen. Utskottet anser att det finns skäl att genomföra den rätt till s.k. dröjsmålstalan som följer av EU:s direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer och att därmed bör anta regeringens lagförslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:96 Dröjsmålstalan vid erkännande av yrkeskvalifikationer: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer. [1] Se svar på formell underrättelse – Överträdelse nummer 2018/2186 – angående införlivandet av direktiv /36/EG i lydelsen enligt 2013/55/EU, UD2018/12333, . [2] Se motiverat yttrande riktat till i enlighet med artikel 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt till följd av att inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artiklarna 4c, 59.2, 59.3 och 59.5 i direktiv /36/EG i dess lydelse enligt direktiv /55/EU, överträdelse nummer 2018/2186, COM (2019) 1205 final av . [3] Se svar på motiverat yttrande till följd av att inte har fullgjort sina skyldigheter enligt direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer i dess lydelse enligt direktiv /55/EU, KOM:s referens SG-Greffe (2019) D/3900, ärendenummer /2186, SB2019/00784, . [4] Se avsnittet ovan om direktivets bestämmelser om dröjsmålstalan och dess tidsfrister.