bet · H901FöU1 · 2021-12-02 00:00:00 — Vi anser att försvarsanslaget ska anpassas efter målet för försvarsförmågan, och att direktiven för det militära försvaret bör vara att med alla till buds stående medel ska bevara rikets frihet och självständighet. Försvarsmaktens viktigaste del i detta är att kunna möta, hejda och avgöra mot alla former av intrång från främmande stridskrafter. Detta inbegriper att:  avvisa främmande stridskrafter som kränker svenskt territorium  avgöra mot främmande stridskrafter som tränger in på svenskt territorium och detta kräver att Försvarsmakten ska kunna möta militära intrång i hela landet, hejda sådana i flera riktningar samt kunna avgöra i en riktning  skydda den samhällsviktiga infrastrukturen samt kontrollera och skydda sjö- och luftfart inom svenskt territorium  skydda svensk resursutvinning i den svenska ekonomiska zonen  vidmakthålla aktuell försvarsplanering för skydd av alla strategiska resurser  frigöra resurser och skapa kvalitativa övningar genom försvarssamarbete i fred med alla nordiska länder  stödja andra myndigheter i kris och krig  stödja , och andra blåljusmyndigheter i kris och krig  stödja svenska fredsfrämjande internationella insatser så länge som stödet inte påverkar den nationella försvarsförmågan på ett negativt sätt. Vi anser att direktiven till det civila försvaret bör vara att:  säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna  upprätthålla en nödvändig försörjning  bidra till det militära försvarets förmåga att vid ett väpnat angrepp mot upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och bidra till att stärka försvarsviljan  bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred  säkerställa funktionaliteten i den samhällsviktiga infrastrukturen i fred, kris och krig. Detta bör ge regeringen tillkänna. En särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats, punkt 2 (M, KD, L) av (M), (M), (M), (KD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4014 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi anser att det behövs ett legalt ramverk för stöd och hjälp till civil personal som har gjort en internationell insats. Trots flera tillkännagivanden från har regeringen valt att inte gå vidare med vissa av de åtgärder som krävs för att stärka stödet till veteranerna och deras anhöriga. Det innebär att stödet för t.ex. polistjänstemän och brandsoldater som gjort en internationell insats är sämre än vad som gäller för militär personal med motsvarande erfarenhet. Utredningen veteranpolitik – Ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27) har lämnat ett tydligt förslag om en ny lag om civil personal vid internationella insatser. Vi anser att det förslaget bör förverkligas. bör ge regeringen detta tillkänna. Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 3 (S, MP) (S), (S), (S), (MP), ClasGöran (S) och (S) anför: Sammantaget kan vi konstatera att , och justeringar av regeringens budget inte löser samhällsproblemen. Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Som framhålls i regeringens budgetproposition är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Genom reformer måste takten i klimatomställningen öka, fler komma i arbete, köerna i sjukvården kortas och gängkriminaliteten övervinnas. Coronakrisen har på många sätt tagit fram det bästa i vårt samhälle - solidariteten och omsorgen av varandra, tilliten till våra institutioner, ett politiskt ansvarstagande över blockgränser. Men krisen har också blottlagt brister i vår beredskap. Den stora nedmonteringen av totalförsvaret genomfördes visserligen i en annan tid, präglad av de ljumma vindar som drog över världen efter kollaps och Europeiska unionens expansion. Men pendeln svängde för långt. Förutom nedmonteringen av det civila försvaret – med dess omfattande beredskapslagring, planering och återkommande övningar – har nyliberala politiska och ekonomiska doktriner fått ett oroväckande stort genomslag på samhällets organisering. Styrmodeller, hämtade från tillverkningsindustrin, som on demand, just in time och lean production har kommit att tillämpas på kollektiva nyttigheter, exempelvis läkemedelsförsörjning, utan hänsyn till de samhällspåfrestningar som en kris eller ett krig medför. Pandemin har visat på styrkan och behovet av en generell och gemensamt finansierad välfärd. Ökade resurser bör tillföras kommuner och regioner för att stötta arbetet med att minska väntetiderna, förbättra arbetssituationen för anställda inom hälso- och sjukvården och för att höja kvaliteten inom äldreomsorgen, t.ex. genom utbildning. Som framhålls i regeringens budgetproposition ska sjukförsäkringen ge en ekonomisk trygghet och det stöd som krävs för att åter komma i arbete, varför sjukförsäkringen bör stärkas, garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen höjas och bostadstillägget förstärkas, både för personer med sjuk- och aktivitetsersättning och för pensionärer. I likhet med det förslag som lämnas i regeringens budgetproposition bör det införas en familjevecka för att alla föräldrar som jobbar och sliter i ska få en lättare vardag. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag när världsekonomin kraftigt försämrades till följd av pandemin. Åtgärder som tillsammans med det svenska välfärdssystemet bidragit till att hålla uppe såväl sysselsättningsgraden som arbetskraftsdeltagandet. Som anförs i regeringens budgetproposition kan dock inget land rädda alla jobb när en kris slår till, hur starka offentliga finanser det än har. finns en oro för att arbetslösheten ska bita sig fast, särskilt bland unga och utrikes födda. Som framhålls i regeringens budgetproposition är det därför viktigt att inte strama åt ekonomin för tidigt utan skapa jobb genom att investera i det som bygger starkt och hållbart. Då beslut till ekonomiska ramar för statens budget 2022 nu grundar sig på ett gemensamt förslag från , avstår vi från ställningstagande när det gäller beslutet om statens budget för utgiftsområde 6 . Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 3 (C) (C) anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomster än de som har föreslagit i partimotion 2021/22:4121. Eftersom förslag till anslag ligger över den nivå som beslutat kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande i denna del och lägger istället fram ett särskilt yttrande. För att säkerställa den förmågehöjning som ett ändrat säkerhetspolitiskt läge kräver är det centralt att, i ett första steg, helheten i totalförsvarspropositionen –2025 genomförs, och att helheten i försvarsberedningens förslag i Värnkraft genomförs. Hela krigsorganisationen ska vara färdigorganiserad till 2030 och försvarsanslagen behöver öka gradvis till av BNI. Det finns en förväntan hos våra samarbetsländer att ska göra denna ambitionshöjning, och den är absolut nödvändig för att utveckla svensk försvarsförmåga utifrån den försämrade omvärldskontext vi lever i. Det är inte minst en trovärdighetsfråga. I totalförsvarspropositionen, som förhandlade fram med regeringen och Liberalerna, finns åtgärder definierade som ska genomföras för att helheten i Värnkraft ska uppnås, men som inte har rymts inom den befintliga ekonomiska ramen . Jag vill betona att dessa åtgärder behöver genomföras och mer pengar tillföras för att möjliggöra det åren direkt efter. Den beslutade kontrollstationen 2023 kommer att bli viktig i det arbetet. Jag vill också lyfta fram att det är viktigt att de fördyringar som aviserats för de nya ubåtarna och Gripen-planen inte får urholka satsningarna på armén. Anskaffningen av materiel och förbandsverksamheten bör anpassas efter tillgängliga medel och Försvarsmakten och övriga myndigheter i det militära försvaret bör arbeta utifrån principen om utformning i enlighet med avdelad ekonomi, det som på engelska benämns design to cost. Över tid behöver också cybersäkerheten stärkas ytterligare, inom Försvarsmakten och resten av samhället. Med ett förändrat säkerhetspolitiskt läge behöver inte bara mer pengar tillföras, utan mer måste också göras för att fördjupa och utveckla försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. När det gäller det civila försvaret står bakom de ekonomiska förstärkningar som förhandlades fram inom ramen för det s.k. januariavtalet. Men det betyder inte att det inte finns mer att göra för att utveckla svensk beredskap, nu och . Förnödenhetsförsörjning, samarbete med näringslivet, att ta tillvara på och stärka motståndskraften i samhället genom de gröna näringarna samt ett hållbarhetsperspektiv är frågor som jag kommer att fortsätta driva och prioritera. Inte minst behöver den kommunala krisberedskaps- och totalförsvarsberedskapen bli bättre. Kommuner runt om i landet har en viktig roll i inte minst det förebyggande och förberedande arbetet. Det är viktigt inte minst när stora satsningar på myndigheternas beredskap gjorts , och som innebär en ökad arbetsbörda för många kommuner. När det gäller nästkommande års budget föreslår att anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökas med 2022–2024 för att möjliggöra upphandling av biojetbränsle motsvarande bränsleförbrukningen inom statsflyget. Förslaget är i linje med vad som föreslogs i utredningen för flyget (SOU 2019:11) och särskilt angeläget eftersom statsflyget inte räknas i reduktionsplikten för flyget. anser att det offentliga bör gå före och upphandla samma mängd biojet som krävs för de flygningar som genomförs av statsflyget. Vi föreslår också att anslaget 2:1 ökas med 2022–2024. Det är viktigt att tillförs de resurser som myndigheten bedömt att de behöver, och vi vill betona att förstärkningarna primärt bör användas för den inriktning som myndigheten själv föreslår i sitt budgetunderlag, snarare än till de specifika områden som regeringen föreslår i budgetpropositionen. Vidare föreslår att anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ökas med för att förstärka arbetet med klimatanpassning. Mycket av de satsningarna kommer att gå till att stärka det kommunala klimatanpassningsarbetet runt om i landet, och förebygger därmed konsekvenserna av exempelvis fler skyfall, översvämningar och värmeböljor i kommunerna. Vi ökar också anslaget 2:4 Krisberedskap med för att kompensera kommunerna för den ökade arbetsbörda och det utökade ansvar som de ålagts i samband med satsningarna på civilt försvar. Vi anser också att anslaget 2:7 ska ökas med för att stärka och möjliggöra ett utvidgat uppdrag att även analysera allvarliga och skadliga it-relaterade haverier. Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 3 (V) (V) anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomster än de som har föreslagit i partimotion 2021/22:3278. Jag anser att budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag avstår därför från ställningstagande när det gäller beslutet om statens budget inom utgiftsområde 6 och lägger istället fram ett särskilt yttrande om syn på försvarsbudgeten. I fråga om Försvarsmaktens insatser internationellt ser positivt på helt FN-ledda insatser men säger nej till flera av de insatser som Försvarsmakten deltar i. Det handlar om insatser genom EU, i samarbete med Nato och med enskilda länder. Vi avvisar också finansierandet av Athenamekanismen och avgiften till Europeiska fredsfaciliteten EPF. Sammantaget föreslår en minskning av anslaget 1:2 med jämfört med regeringens förslag. anser att Försvarsmakten har möjligheter att spara in kostnader på materielsidan. Därför föreslår vi en generell besparing på anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar med 2022. Vi föreslår också att avslår alla nya åtaganden i beställningsbemyndigandet för anslaget 1:3 och avslår investeringsplanen för anslaget. I budgeten utökade regeringen anslaget 1:11 för att förstärka den exportstödjande verksamheten med . vill begränsa vapenexport. Därför föreslår vi en minskning av anslaget i nivå med regeringens tidigare utökning. har stora åtaganden för civil krishantering i den maritima miljön som bl.a. omfattar att utföra räddningstjänst till sjöss, bedriva sjöövervakning och vara en del av samhällets krisberedskap och totalförsvar. Myndigheten har, som dess uppdrag utökats, larmat om personalbrist och behovet av fler medarbetare under . har stor betydelse för miljöövervakningen på havet och måste kunna hänga med i utvecklingen när sjöfarten ökar. menar att det är rimligt att i takt med att åtagande och uppdrag utökas bör även dess finansiering göra det. Vi anser även att är i behov av utökad finansiering för att klara utökade krav och omställningen till fossilfri drift för att bidra till klimatmålet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären till 2045. Därför föreslår vi att anslaget ökas med 2022, i linje med vad själva har aviserat. Coronapandemin har visat på allvarliga svagheter i vår krisberedskap. föreslår att tillförs MSB för att MSB i samarbete med berörda myndigheter ska inleda en pilotstudie för regionala center för beredskapslivsmedel. Vårt förslag innebär att fyra naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande på ett hållbart sätt baserat på de lokala kretsloppen. En fossil- och giftfri livsmedelsproduktion som bygger på inhemsk tillverkning av insatsmedel skulle minska importberoendet och därmed öka motståndskraften mot störningar. Jag anser också att ett nytt anslag ska inrättas för att inleda arbetet med att återupprätta beredskapslager för livsmedel och bränsle i . I de delar det bedöms lämpligt och möjligt ska beredskapslager även upprättas i samarbete med våra grannländer. För det ändamålet avsätter vi 2022 och 2023 respektive 2024. Avslutningsvis har lagt fram ett eget budgetförslag som handlar om att återstarta den svenska ekonomin efter coronapandemin. Vi vill se en stor och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. Vi prioriterar i vårt budgetförslag satsningar som påskyndar den gröna omställningen och som ökar människors trygghet och välfärd. Det handlar bl.a. om att möjliggöra investeringar i den gröna omställningen och gröna satsningar inom bostadssektorn, transportsektorn, energiproduktionen och industrin. Vi vill också rusta upp socialförsäkringarna och satsa mer på landsbygden och kommunsektorn. anser att dessa satsningar ska prioriteras i statens budget . Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 3 (L) (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Beslutet innebar att ställde sig bakom , och gemensamma förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs , och gemensamma budgetförslag och regerings- och de övriga oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. Liberalernas budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom , och gemensamma förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som Liberalerna presenterar i vår budgetmotion 2021/22:4181 samt utgiftsområdesmotion /22:3944. Sedan coronavirusets utbrott har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Det svenska näringslivet står i grunden starkt efter krisen. har de strukturella problemen som hade före pandemin förstärkts. upplever nu en historiskt hög arbetslöshet, och erfarenheten från tidigare kriser är att arbetslösheten riskerar att permanentas på höga nivåer . Särskilt allvarlig är situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda, med en skillnad i sysselsättning mellan inrikes- och utrikes födda som ligger långt över genomsnittet i EU. Det är tydligt att den politik som har förts under den rödgröna regeringens tid vid makten inte har förmått att komma till rätta med utmaningar. En enorm kunskapsskuld i den svenska skolan i sviterna av coronapandemin, en historiskt hög långtidsarbetslöshet, en eskalerad gängkriminalitet, ett växande utanförskap och en elmarknad i kris – för att bara nämna några utmaningar som lämnats vind för våg. För att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. Det behövs en ny start för . Liberalerna lägger fram en budget med en tydlig utgångspunkt: den nya start som behöver. En liberal reformagenda som ger en stark kunskapsskola för alla, som rivstartar arbetet med att betala av den integrationsskuld som allt för länge har tillåtit växa, och som ger förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland. Därtill tillför vi en kraftig förstärkning till hela rättskedjan, stärker arbetslinjen i bidragssystemen, sänker skatten på arbete och sparande och stärker svenskt innovations- och företagsklimat. Det är positivt att den nya budget som har antagit innebär en mindre rödgrön politik för . På viktiga områden genomförs kursomläggningar i liberal och borgerlig riktning, vilket vi välkomnar. finns det inslag i budgeten som vi inte ställt oss bakom. Vårt eget budgetförslag är att betrakta som en helhet, och på majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 6. Liberalerna står inte bakom majoritetens hela budgetförslag, men konstaterar att även vi siktar på ett försvarsanslag om av BNP. Vi bedömer det dock som osäkert vilka årliga anslagshöjningar detta kräver i perioden –2030. verkar i en säkerhetspolitiskt orolig tid och i ett geografiskt område med alltmer upptrappade spänningar. Liberalerna har länge arbetat för att regeringen ska inse allvaret i försvarsfrågan och har varit pådrivande i att den försvarsuppgörelse som slöts 2020 inte skulle bli underfinansierad. De kraftiga, årliga anslag som förhandlats fram är en god början till återuppbyggnaden av totalförsvarsförmåga. Liberalerna kommer noga att se till att det ingångna avtalet följs, särskilt när det gäller uppbyggnaden av de eftersatta markstridstrupperna men också andra nödvändiga områden som återuppbyggnaden av det civila försvaret. Vi kommer också noga att följa hur anslagen används och arbeta hårt för att ordentliga objektsramar för beställda ubåtar och Jas-plan tas fram och redovisas. Men ökade försvarsanslag är inte allt. Även om ökar sin militära förmåga kommer vi att ha mycket svårt att ensamma stå emot ett angrepp. Därför måste gå med i Nato. Liberalerna kommer alltid att vara klara förespråkare både av ett starkt försvar och av att hålla ingångna avtal. Därför skjuter vi inte till några ytterligare generella försvarsanslag än de vi redan förhandlat fram i försvarsuppgörelsen. Emellertid föreslår vi tillskott i närtid till viktiga områden där vi anser att regeringen inte tillfört tillräckligt med resurser. För att förstärka arbetet mot den organiserade brottsligheten och särskilt då smugglingen föreslår Liberalerna att tillförs . Dessutom vill vi stärka anslag med 2022 och 2023 och med 2024 för förberedelser av nybyggnation av kärnreaktorer och för att möjliggöra att de befintliga reaktorerna fortsätter att drivas till. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 6: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit i i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden som uppgår till högst 40 (avsnitt 2.4.5). 2.Riksdagen godkänner investeringsplanen för vidmakthållande av försvarsmateriel –2033 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar (avsnitt 3.6.1). 3.Riksdagen godkänner investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel –2033 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar (avsnitt 3.6.3). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 50 (avsnitt 3.6.11). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om att överlåta försvarsmateriel i form av ännu inte förbandssatta artilleripjäser av system för att möjliggöra en vidareförsäljning till samt att Försvarsmakten får disponera försäljningsintäkter eller motsvarande för pjäserna (avsnitt 3.6.13). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 1 (avsnitt 4.6.6). 7.Riksdagen godkänner investeringsplanen för krisberedskap –2024 som en riktlinje för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps beredskapsinvesteringar (avsnitt 4.6.6). 8.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt tabell 1.1. 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:1842 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av hemvärnets förmåga att strida i mörker och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktiv till det militära försvaret och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktiv till det civila försvaret och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka försvarslogistiken och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hemvärnet och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om marinens utformning och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om marinens luftvärnsförmåga och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strategiskt luftvärn och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om flygvapnets basorganisation och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om flygvapnets stridsledning och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om helikopterförbanden och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om transportflygplan och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2781 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda om medel ska anslås till MSB som möjliggör att med relativt små medel stärka krisberedskapen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att stärka krisberedskapen och bättre ta tillvara den kraft som finns på landsbygden och i dess organisationer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2791 av (KD):