bet · H801TU6 · 2021-03-12 00:00:00 — En nyhet med direktivet var att körkorten får förses med ett frivilligt lagringsmedium (s.k. mikroprocessor) som innehåller informationen om de harmoniserade uppgifter om körkortet i fråga som specificeras i direktivet (art. 1.2). Av skäl 17 framgår att medlemsstaterna bör ha möjlighet att införa nationella uppgifter i mikroprocessorn under förutsättning att det inte inverkar på allmänt tillgängliga uppgifter. Mikroprocessorn är inte kopplad till de fordon som körkortsinnehavaren äger eller på annat sätt har tillgång till. Enligt 3 kap. 15 § körkortslagen finns det en skyldighet att ha med sig körkort för det aktuella fordonet. Den som kör bl.a. personbil, lastbil, buss eller motorcykel ska ha med sig körkortet eller, om det ännu inte har lämnats ut och färden äger rum fr.o.m. den dag då det utfärdades, en handling som styrker förarens identitet. Om föraren har med sig en annan identitetshandling kan körkortsbehörigheten oftast kontrolleras genom exempelvis körkortsregistret. Körkortet eller identitetshandlingen ska överlämnas för kontroll om en bilinspektör eller en polis begär det. Enligt 6 kap. 2 § körkortslagen gäller inte ett körkort som är utfärdat i en stat utanför EES i om innehavaren är folkbokförd i . Ett utländskt körkort som är utfärdat i en stat inom EES gäller i enligt sitt innehåll. Även andra utländska körkort gäller i enligt sitt innehåll. Körkort som är utfärdade utanför EES ska vara utformade i överensstämmelse med någon av förebilderna i de konventioner om vägtrafik som undertecknades i respektive i . Om körkorten inte är det, och inte heller är utfärdade på engelska, tyska eller franska, gäller de endast tillsammans med en bestyrkt översättning till något av dessa språk eller till svenska, danska eller norska. Ett körkort som inte är försett med ett fotografi av körkortsinnehavaren gäller endast tillsammans med en identitetshandling med fotografi. Om föraren inte kan visa upp sitt körkort måste körkortsinnehavet ifrågasättas och kontrolleras. Detsamma gäller de fall där den kontrollerade föraren uppger sig vara körkortsinnehavare men redan från början gör klart att någon handling inte kan uppvisas. I dessa fall krävs en uppföljning och kontroll av körkortets giltighet och att föraren faktiskt innehar behörigheten i hemlandet. Denna kontroll görs även om det körkort som visas upp misstänks vara förfalskat. Av EU:s körkortsdirektiv följer bestämmelser om körkortets förnyelse. Av artikel 7 i tredje körkortsdirektivet följer att ett körkort med behörigheten AM, A1, A2, A, B eller BE förnyas efter det att det har utfärdats eller senast förnyats. Ett körkort med behörigheten C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D eller DE ska förnyas från det att det har utfärdats. Förnyelse av körkort vid giltighetstidens utgång ska bl.a. förutsätta permanent bosättning på territoriet i den medlemsstat som utfärdar körkortet eller bestyrkande av att den sökande studerar där. Det följer av artikel 12 att med permanent bosättningsort avses den plats där en person normalt bor, dvs. under minst varje kalenderår, till följd av personlig och yrkesmässig anknytning eller, om personen saknar yrkesmässig anknytning, till följd av en personlig anknytning som präglas av nära band mellan personen och den plats där personen bor. Av 3 kap. 14 a § körkortslagen framgår att förnyelse av körkort får ske om körkortsinnehavaren är permanent bosatt i eller studerar här . Med begreppet permanent bosättning avses, enligt l kap. 3 § körkortslagen, bosättning under minst varje kalenderår till följd av personlig och yrkesmässig anknytning eller, om yrkesmässig anknytning saknas, till följd av personlig anknytning som präglas av nära band mellan en person och den plats där denne bor. I motion 2020/21:1215 menar (M) att det bör övervägas att höja bötesbeloppet för individer som inte kan uppvisa ett giltigt körkort vid bilkörning. Motionären pekar på ett antal fall där bilförare har hävdat att de har utländska körkort som de har tappat bort. Den som kör bil utan att kunna uppvisa ett giltigt körkort bör enligt motionären åläggas ett högt bötesbelopp. I kommittémotion 2020/21:2218 föreslår m.fl. (SD) utökade möjligheter att kontrollera utländska körkort och utbildning (yrkande 60). Motionärerna anför att det inte finns något krav på personer som inte är folkbokförda i landet att inneha svenskt körkort, och därför kan man inte dömas för olovlig körning. Förutom att detta kan innebära livsfara för både föraren och omgivningen är det enligt motionärerna ett tecken på att rättssystemet är bristfälligt. Motionärerna uppmärksammar vidare frågan om körkortsfunktioner (yrkande 85). De föreslår att körkort utrustas med ett chipp för att ytterligare öka säkerheten och förespråkar en funktion som innebär att körkort som har lagts in i bilens kartotek endast gemensamt med nyckel kan starta fordonet. Motionärerna betonar även att säkerheten på körkortens utformning och funktion måste höjas (yrkande 86). Motionärerna framhåller att körkortet är en värdehandling och dessutom personligt och att det därför är av yttersta vikt att öka säkerhetsfunktionerna i körkortet. Slutligen föreslår motionärerna att flera yrkesbehörigheter ska läggas på samma körkort (yrkande 95). En yrkesförare har i regel en rad olika körkort att uppvisa vid en eventuell kontroll. Motionärerna anser att en variant är att föra in flera uppgifter på ett enda kort, vilket minskar hanteringen av kort och dessutom är miljöeffekten av betydelse. I motion 2020/21:2324 tar Boriana (M) upp skyldigheten att uppvisa körkort. Motionären hänvisar till att förare som saknat körkort och hävdat att deras utländska körkort är borttappade har blivit friade i domstol och framför att körkortslagen måste ändras så att den som påstår sig ha ett körkort ska kunna bevisa det. I motion 2020/21:2548 uppmärksammar och (båda SD) behovet av ett nytt regelverk för utlandssvenskars möjlighet att förnya sina svenska körkort. Motionärerna menar att lagen om att en svensk medborgare måste ha sin permanenta bostadsadress i för att förnya sitt svenska körkort måste ses över för att bidra till en jämlik behandling av utlandssvenskar och svenskar bosatta i . I motion 2020/21:2592 föreslår och (båda M) att det bör övervägas att ta fram en konkret handlingsplan för att få bort olagliga körkort och att denna i sådana fall skyndsamt bör genomföras. Motionärerna menar att det finns många som kör på vägarna utan ett lagligt körkort och som saknar den kunskap som krävs för att ha ett körkort. Körkorten måste utformas på ett sätt som gör att de är svårare att förfalska och valideringen av körkort behöver ses över. I motion 2020/21:2604 understryker (M) behovet av att samla funktioner på körkortet eller på annat sätt effektivisera antalet kort för yrkeschaufförer. Motionären konstaterar att chaufförer behöver ett flertal kort för att kunna visa sina behörigheter. I motion 2020/21:3461 yrkande 4 framför m.fl. (SD) att det bör införas ett strikt ansvar att styrka körkortsinnehav. Motionärerna menar att den långa asylprocessen i innebär att många personer rent teoretiskt kan köra bil i utan svenskt körkort. I kommittémotion 2020/21:3468 yrkande 27 påtalar m.fl. (M) behovet av att underlätta för polis- och rättsväsendet i deras arbete att beivra användningen av falska och ogiltiga körkort. Motionärerna menar att problemet med förfalskade och ogiltiga körkort växer, varför det behövs fler poliser ute på vägarna och sannolikt skärpta lagar och påföljder med krav på att uppvisa giltigt körkort. Uppvisande och kontroll av körkort Utskottet kan inledningsvis konstatera att en förare ska ha med sig ett giltigt körkort eller annan handling som kan styrka behörighet för det aktuella fordonet, och den som inte har det riskerar böter eller åtal. Utskottet vill vidare framhålla att den som kör ett fordon utan att ha behörighet för det kan dömas för olovlig körning. För en fällande dom krävs att föraren har haft uppsåt att köra olovligt. Utskottet påminner om att Transportstyrelsen är ansvarig körkortsmyndighet och tillhandahåller information, bl.a. på sin webbplats, om det regelverk som gäller för att köra med utländskt körkort i . Informationen har översatts till olika språk och beräknas nå av de utländska körkortsinnehavarna i . Vidare påminner utskottet om att polisen ansvarar för och utför förarkontroller av förare med utländska körkort. När det gäller frågan om kontroll av utländska körkort påminner utskottet om att ett utländskt körkort som är utfärdat i en stat inom EES gäller i enligt sitt innehåll. Även andra utländska körkort gäller i enligt sitt innehåll. Ett körkort utfärdat utanför EES är giltigt från det datum då innehavaren bosatt sig permanent i ; därefter måste innehavaren genomföra ett förarprov i för att få ett svenskt körkort. Utskottet konstaterar att de regler som tillämpar när det gäller rätten att framföra vägfordon i är införda som en följd av bestämmelserna i de vägtrafikkonventioner som har anslutit sig till. Grundtanken är att de anslutna länderna ska godkänna att anslutna staters körkort används som behörighetshandlingar vid en persons tillfälliga vistelse i ett land. uppstår svårigheter för att kontrollera giltigheten för körkort utfärdade utanför EES. I ett flertal fall har ärendet avgjorts i domstol med olika utfall då omständigheterna måste bedömas utifrån det enskilda fallet. I det straffrättsliga förfarandet behöver rättsvårdande myndigheter visa på uppsåt vid misstanke om olovlig körning. Frågan om hur uppsåtsbedömningen ska göras i mål om olovlig körning har varit föremål för (NJA 2019 s. 721, dom meddelad ). Utskottet vill i denna fråga även hänvisa till att infrastrukturministern som svar på fråga 2017/18:429 anförde att det inte finns någon entydig signal om att problematiken med kontroll av utländska körkort utfärdade utanför EES är så pass omfattande att lagändringar krävs. Ministern intygade inte desto mindre att han avser att säkerställa att det finns en dialog med och åklagarväsendet om utvecklingen på området. Körkortets utformning och innehåll Utskottet kan konstatera att bestämmelserna om körkortets utformning och innehåll stegvis har harmoniserats på EU-nivå . Det tredje körkortsdirektivet antogs förhandlingar. De huvudsakliga syftena med det tredje körkortsdirektivet var att dels skänka större tydlighet till de gemensamma körkortsreglerna, dels minska utrymmet för bedrägeri och därigenom höja trafiksäkerheten på europeiska vägar. Till förmån för trafiksäkerheten på europeiska vägar kvarstår få möjligheter för medlemsstaterna att införa egna krav på körkortets innehåll och utformning. Utskottet vill uppmärksamma att en nyhet med det tredje körkortsdirektivet var att körkorten får förses med ett frivilligt lagringsmedium (s.k. mikroprocessor) som innehåller informationen om de harmoniserade uppgifter om körkortet i fråga som specificeras i direktivet (art. 1.2). Av skäl 17 framgår att medlemsstaterna bör ha möjlighet att införa nationella uppgifter i mikroprocessorn under förutsättning att det inte inverkar på allmänt tillgängliga uppgifter. Mikroprocessorn är inte kopplad till de fordon som körkortsinnehavaren äger eller på annat sätt har tillgång till. I den proposition (prop. 2011/12:25) som regeringen lade fram för att införliva direktivet i svensk rätt föreslog regeringen att det inte bör införas några bestämmelser i lag om att körkort ska förses med mikroprocessor. Regeringen anförde att om det bedöms lämpligt att förse svenska körkort med en mikroprocessor bör det införas bestämmelser om detta i svensk rätt. Det bör dock inte ske förrän kommissionens arbete med att ta fram gemensamma specifikationer slutförts och regler om detta beslutats. Om och när det blir aktuellt att införa sådana bestämmelser anförde regeringen att det är tillräckligt att det sker i förordning eller myndighetsföreskrifter. hade inget att invända mot regeringens förslag i denna del (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). Utskottet har inte ändrat inställning i denna fråga. Utskottet vill uppmärksamma att sedan lagändringen gjordes har kommissionen fastställt de tekniska kraven för körkort som är försedda med ett lagringsmedium i kommissionens förordning (EU) nr 383/2012 av . Av 7 § Transportstyrelsens föreskrifter om körkortets utformning och innehåll (TSFS 2012:60) framgår att det ska finnas ett utrymme med möjlighet att lägga in en mikroprocessor enligt kommissionens förordning (EU) nr 383/2012. Insatser mot ogiltiga eller förfalskade körkort Utskottet vill peka på att i är körkortet den vanligaste behörighets- och id-handlingen. Transportstyrelsen har uppgett att fler än 800 000 körkort förnyas . Utskottet vill vidare lyfta fram att ett av de huvudsakliga syftena med det tredje körkortsdirektivet är att minska utrymmet för bedrägeri och därigenom höja trafiksäkerheten. Enligt artikel 3 i direktivet ska medlemsstaterna ”vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att körkort förfalskas”. En nyhet med det tredje körkortsdirektivet var att ett nätverk – Resper – inrättades för att underlätta informationsutbytet mellan medlemsstaterna i fråga om körkortsfrågor för att på så sätt minska utrymmet för förfalskningar. Med hjälp av Resper har medlemsstaterna möjlighet att se till att det inte går att ha fler än ett körkort. Enligt kommissionen behövs detta för att se till att förarna bara kör sådana fordon som de är kvalificerade och godkända för. Utskottet påminner om att detta ska bidra till de centrala målen för direktivet, nämligen att förbättra trafiksäkerheten. Informationsutbytet genom Resper startade . Utskottet välkomnar att Transportstyrelsen genomför säkerhetskontroller i de tidiga delarna av körkortsprocessen. Nya förare, liksom de som byter ut utländska körkort mot svenska, måste fotografera och legitimera sig på ett förarprovskontor i samband med ansökan om körkort. Den som inte kan legitimera sig på de sätt som är tillåtna nekas fotografering. De som förnyar körkort kontrolleras också mot Transportstyrelsens redan befintliga fotodatabas, så att fotot stämmer överens med ett tidigare foto. Utskottet konstaterar i sammanhanget att helt igenom förfalskade körkort är en fråga för polis och rättsvårdande myndigheter att hantera och beivra. Förnyelse av svenska körkort för personer bosatta utanför EES När det gäller frågan om förnyelse av svenska körkort för personer bosatta utanför EES vill utskottet påminna om att regeringen i proposition 2016/17:83 lämnade förslag på ytterligare ändringar i körkortslagen som krävdes för att skulle uppfylla sina skyldigheter enligt det tredje körkortsdirektivet. Propositionen togs fram med anledning av att kommissionen, i en formell underrättelse och i ett motiverat yttrande till regeringen, identifierat ett antal frågor där den ansåg att inte hade uppfyllt sina skyldigheter enligt direktivet. Kommissionen påpekade att förnyelse av körkort för personer som har sin permanenta bosättningsort i ett tredjeland inte föreskrivs i direktivet. Kommissionen menade vidare att direktivet är tydligt på denna punkt; det krävs permanent bosättning i den utfärdande medlemsstaten för utfärdande av körkort, och utfärdandet kan inte baseras på medborgarskap eller liknande. Till följd av att godkände proposition 2016/17:83 ändrades körkortslagen så att den som vid utbytestillfället är permanent bosatt i ett land utanför EES inte kan förnya sitt svenska körkort (bet. 2016/17:TU11, rskr. 2016/17:205). I stället måste personen byta ut det svenska körkortet mot det nya landets körkort. Utskottet vill påminna om att får inte den som är permanent bosatt i ett annat land inom EES förnya sitt svenska körkort, utan i stället ska man kontakta körkortsmyndigheten i det land där man bor permanent för att få mer information. Regeringen anförde i propositionen att det inte är rimligt att förnyar svenska körkort för personer som bor permanent i ett tredjeland på den enda grunden att de har fått ett svenskt körkort. Regeringen anförde vidare att även om lagstiftarens intention har varit god med att möjliggöra för utlandssvenskar i ett tredjeland att förnya sitt körkort går det inte att bortse från att ett körkort som förnyats i ett tredjeland gäller inom hela unionen. Regeringen bedömde därtill att det finns en risk för att körkort förnyas i förfalskningssyfte. Utskottet anslöt sig till regeringens uppfattning. Utskottet påpekade att lagändringen kan komma att innebära problem för t.ex. utlandssvenskar som arbetar för FN eller svenska biståndsorganisationer i ett tredjeland och är beroende av körkort. Utskottet utgick därför från att detta är en fråga som kommer att hanteras, t.ex. genom informationssatsningar. Utskottet påpekade vidare att personer som tillfälligt befinner sig utomlands inte påverkas av beslutet, och att personer som flyttar tillbaka till eller ett annat land inom EES normalt inte behöver göra ett nytt förarprov för att få tillbaka sitt körkort. Utskottet vill vidare uppmärksamma att infrastrukturministern som svar på interpellation 2019/20:197 anförde att frågan om huruvida ska erkänna och byta ut körkort som utfärdats i länder utanför EES i vidare mån än är komplex och bl.a. innebär att trafiksäkerhet och andra säkerhetsaspekter samt rekommendationer från EU tas i beaktande. När det gäller uppvisande och kontroll av körkort bedömer utskottet att nuvarande regler är tydliga. Utskottet vill understryka att en förare ska ha med sig ett giltigt körkort för det aktuella fordonet, och därför är det viktigt med fortsatta kontroll- och informationsinsatser. Utskottet bedömer vidare att reglerna är tydliga även i fråga om kontroll av utländska körkort. Utskottet har förståelse för att det kan uppstå svårigheter för polisen att kontrollera giltigheten för körkort som är utfärdade utanför EES och pekar här på att de bedömningar som görs i ett enskilt fall är en fråga för de rättstillämpande myndigheterna. Utskottet förutsätter att det pågår en löpande dialog med och åklagarväsendet om utvecklingen på området. När det gäller frågan om körkortets utformning och innehåll konstaterar utskottet att det finns en möjlighet att komplettera svenska körkort med ett lagringsmedium men att det inte har funnits någon anledning att prioritera denna fråga. Utskottet vill påminna om att reglerna är harmoniserade på EU-nivå och är inte berett att nu initiera en översyn att de EU-gemensamma körkortsreglerna. När det gäller insatser för att motverka förekomsten av förfalskade eller ogiltiga körkort bedömer utskottet att frågan även har bäring på utformningen av körkort för att på så sätt försvåra förfalskningar. Utskottet vill lyfta fram att ett av de huvudsakliga syftena med det tredje körkortsdirektivet har varit att minska utrymmet för bedrägeri för att på så sätt höja trafiksäkerheten. Utskottet understryker vidare att det är angeläget att det alltid säkerställs att ett körkort utfärdas till rätt person. Utskottet vill lyfta fram att det krävs en hög säkerhet i hanteringen av körkort eftersom dessa i flera sammanhang godtas som en id-handling. Utskottet betonar även vikten av fortsatta kontroll- och informationsinsatser och menar att sådana är av avgörande betydelse. När det slutligen gäller frågan om förnyelse av svenska körkort för personer som är bosatta utanför EES vidhåller utskottet sin tidigare redovisade uppfattning i frågan. Skälen för EU-bestämmelserna om att en stat endast får utfärda och förnya körkort för personer som bor permanent i landet är att det landet har bäst förutsättningar att bedöma den enskildes förhållanden. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det därför är mindre lämpligt, och inte förenligt med det tredje körkortsdirektivet, att utfärda eller förnya svenska körkort för personer som bor permanent utomlands. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1215 (M), 2020/21:2218 (SD) yrkandena 60, 85, 86 och 95, 2020/21:2324 (M), 2020/21:2548 (SD), 2020/21:2592 (M), 2020/21:2604 (M), 2020/21:3461 (SD) yrkande 4 och 2020/21:3468 (M) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om trafikmedicinska frågor. Utskottet hänvisar till att nyttan med återkommande hälsokontroller av äldre har utretts. Utskottet avser att bevaka frågan om behovet av regelbundna synkontroller och konstaterar att frågan om synfältsdefekter bereds. Vidare finner utskottet inga skäl för att ändra på regelverket för dispenser för yrkesförare. Jämför reservation 25 (SD), 26 (C, KD, L), 27 (SD), 28 (C), 29 (M, C, KD, L) och 30 (SD). Den rättsliga ramen för körkortslagstiftningen utgörs av EU:s körkortsdirektiv. Det andra direktivet, dvs. rådets direktiv /439/EEG om körkort, trädde i kraft och innebar bl.a. gemensamma minimikrav i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra motordrivna fordon. Att det är minimikrav som ställs innebär att medlemsstaterna får fastställa strängare krav för utfärdande eller förnyelse av körkort än de som framgår i direktivet. Kraven omarbetades inför det tredje körkortsdirektivet. Ändringarna följde av resultatet av arbetet i tre europeiska medicinska grupper inom områdena syn, diabetes och epilepsi. Övriga ändringar motiverades bl.a. av den medicinska utvecklingen och av de synpunkter som hade kommit fram . De medicinska kraven har reviderats vid ett antal tillfällen efter att det tredje körkortsdirektivet beslutades till följd av ny kunskap på området. Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2010:125) om medicinska krav för innehav av körkort m.m. (nedan medicinföreskrifterna) innehåller bestämmelser om bl.a. medicinska krav för innehav av körkortstillstånd, körkort, traktorkort och taxiförarlegitimation samt läkares anmälningsskyldighet enligt körkortslagen. Föreskrifterna införlivar de medicinska kraven i EU:s tredje körkortsdirektiv och specificerar kraven ytterligare. När det gäller synkrav reviderades de EU-gemensamma kraven 2009 till följd av ny kunskap. Kraven innebär bl.a. att den som ansöker om körkort av någon av kategorierna A, A1, A2, AM, B, B1 och BE ska, om nödvändigt med korrigerande linser, ha en s.k. binokulär synskärpa (visus) av minst 0,5 för båda ögonen tillsammans (bil. III, punkt 6.1). Strängare krav gäller för de högre kategorierna, dvs. C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 och D1E (punkt 6.2). I har man valt att för de högre körkortsbehörigheterna ställa krav på att förare efter att de har fyllt visar att de fortsätter att uppfylla hälsokraven genom att genomgå en läkarundersökning, där synen är en av flera hälsoaspekter som kontrolleras. Ett intyg om synprövning som avser både synskärpa och synfält ska enligt körkortsförordningen (1998:980) lämnas tillsammans med en ansökan om körkortstillstånd. beslutade kommissionen om ett överträdelseärende mot med anledning av att kommissionen ansåg att brustit i införlivandet av det tredje körkortsdirektivet i den del som avser synskärpa (IP/15/2118). Kommissionen klargjorde i överträdelseärendet att de medicinska minimikraven för körkortsinnehav alltid ska vara uppfyllda. Med anledning av överträdelseärendet fattade Transportstyrelsen beslut om en ändring i medicinföreskrifterna. Ändringen innebar att 2 kap. 9 § togs bort ur föreskrifterna eftersom kommissionen i överträdelseärendet haft synpunkter på att denna bestämmelse innehöll ett undantag från gällande krav på synskärpa för den som före innehade körkort eller körkortstillstånd. Sådana undantagsregler, som handlar om förarens medicinska lämplighet att framföra ett fordon, är enligt kommissionen inte förenliga med körkortsdirektivet. Kommissionen har klargjort att medicinska förutsättningar aldrig kan omfattas av s.k. ”farfarsrättigheter” (art. 13.2) eftersom det skulle underminera betydelsen av fynd i ny forskning och nya rön. Synfältet är det område som en person kan se utan att vrida blicken. Synfältsdefekter, i sin tur, innebär brister i vidvinkelseende och att man därmed har svårt att upptäcka snabba skeenden i trafiken.