bet · H801JuU25 · 2021-04-30 00:00:00 — Jag anser att det generella tillståndskravet för kameror på området direkt utanför skolor och sjukvårdsinrättningar bör tas bort. Brottsbekämpande myndigheters kamerabevakning, punkt 3 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2902 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 15.2 och 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 36. Kamerabevakning är ett viktigt verktyg för att klara upp fler brott. Kamerabevakning har också en starkt brottsförebyggande effekt och är ett viktigt hjälpmedel i utredningar av exempelvis gängkriminalitet där människor ofta inte vågar vittna. Det är även en viktig trygghetsskapande åtgärd, och vi ser därför ett stort behov av en ökad kamerabevakning generellt i samhället. Polisen bör t.ex. få möjlighet att följa trafikflöden i realtid via egna eller andras kamerasystem, t.ex. kameror för trängselskatt. Kamerorna ska få användas både för att förhindra och för att utreda brott, dvs. även i underrättelseverksamhet. Det är också viktigt att de kameror som sätts upp är av en viss kvalitet. Detta har efterfrågats av som påpekat att bilder från kamerabevakning som används i brottsutredningar ofta inte håller tillräckligt god kvalitet. För att säkerställa att det filmmaterial som polisen hämtar in från externa aktörer håller en tillräckligt hög kvalitet bör det utredas om det går att införa ett kvalitetskrav i samband med att tillstånd till kamerabevakning ges. Regeringen bör se över lagstiftningen i enlighet med det vi nu har anfört. Tillståndsplikten för kommuner och regioner, punkt 4 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2020/21:2328 av Boriana (M), 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 40. Enligt vår uppfattning har det inte framkommit några omständigheter som ger anledning att ta ett sådant initiativ som motionärerna föreslår. Något tillkännagivande till regeringen bör därmed inte göras. Möjlighet att bära videokamera i tjänsten, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 104. Trygghet och säkra transporter är viktigt. I infrastrukturen där miljontals personer färdas har kameror en viktig funktion för att förebygga brottslighet. Tunnelbanan, bussar, spårvagnar och perronger är utrustade med kameror. Dessutom bär parkeringsvakter, väktare, militärer och poliser kamera på jobbet. Antalet hot minskar när folk ser att de bär videokamera. Som ett led i att stävja det ökande våldet bör personal som arbetar ombord på flygplan, på flygplatser och i kollektivtrafiken ges möjlighet att bära kamera som en del av arbetsutrustningen. Kamerorna aktiveras genom att linsskyddet på kameran fälls ned. Inget material som spelas in kan redigeras, utan filmerna lagras som låsta filer. Bara de filer som ska användas vid en eventuell polisanmälan ska sparas. Allt annat material raderas. Om en konflikt uppstår eller ett brott begås är det enklare att utreda vad som har hänt med hjälp av filmerna, och personalens trygghet ökar. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att säkerställa att personal som arbetar ombord på flygplan, på flygplatser och i kollektivtrafiken har möjlighet att bära kamera som en del av arbetsutrustningen. Utvärdering av kamerabevakningslagen, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 37. Den nya kamerabevakningslagen som trädde i kraft innebär att kravet på tillstånd till kamerabevakning begränsas till myndigheter och vissa andra som utför uppgifter av allmänt intresse. Möjligheterna för djurhållande företagare att installera övervakningskameror på egen mark har därmed underlättats markant. Jag anser nu att lagens effekter på djurhållande företagares trygghet behöver utvärderas. Översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:640 av m.fl. (SD) yrkande 6. Regleringen om hemliga tvångsmedel är ålderstigen och kan inte längre anses anpassad efter den moderna teknikens utveckling. Möjligheterna att övervaka personer på distans har förbättrats, men nya metoder går i vissa fall inte att använda utan att regelverket ändras. Möjligheten att bevaka personer genom att bevaka en viss plats har förlorat sin mening eftersom man i högre grad använder olika mobila enheter för kommunikation. Det är bra att en utredare nu har fått i uppdrag att se över regleringen om hemliga tvångsmedel. Det är dock angeläget att utredningen genomförs skyndsamt och att den leder till att ny lagstiftning som är anpassad efter den moderna teknikens utveckling införs. Utökad användning av hemliga tvångsmedel, punkt 9 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:640 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 33 och 2020/21:3463 av m.fl. (SD) yrkande 7. Eftersom gängkriminalitet har blivit ett allt större och allvarligare samhällsproblem behöver också rättssystemets verktyg förbättras. Ett viktigt verktyg för att klara upp brott kopplade till organiserad brottslighet är tillgången till hemliga tvångsmedel. Det handlar exempelvis om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig kameraövervakning. Vi vill att polisen ska kunna använda hemliga tvångsmedel i fler fall än vad som sker . För att kunna använda dessa tvångsmedel måste förundersökningen röra brott med minimistraff om fängelse . Den gränsen vill vi sänka till fängelse . Vi vill också sänka motsvarande gräns för när hemlig rumsavlyssning (s.k. buggning) får användas från fängelse till fängelse . Det skulle bl.a. möjliggöra hemlig rumsavlyssning i utredningar som rör allvarliga fall av brott med terrorkoppling. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Utökad användning av hemliga tvångsmedel, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 33 och 2020/21:640 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13, 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:3463 av m.fl. (SD) yrkande 7. Hemliga tvångsmedel bör kunna komma till användning i större utsträckning än för att komma åt grov organiserad brottslighet. krävs en misstanke om ett konkret brott vars straffvärde överstiger fängelse för att hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig kameraövervakning ska få användas. straffvärde krävs för att buggning ska få användas. Det finns all anledning att slå vakt om att de hemliga tvångsmedlen endast ska få användas vid misstanke om särskilt allvarlig brottslighet, men dagens gränser är inte satta med full hänsyn till att grov organiserad brottslighet ofta handlar om en kontinuerligt pågående brottsverksamhet där varje enskilt brott inte nödvändigtvis når upp till straffvärdegränsen för hemliga tvångsmedel. Det finns olika sätt att förändra lagstiftningen för att sänka gränserna för hemliga tvångsmedel när det gäller grov organiserad brottslighet. Det är därför bra att en utredare har fått i uppdrag att se över regleringen om hemliga tvångsmedel. Det är viktigt att utredningen leder till att hemliga tvångsmedel kan användas i större utsträckning än för att bekämpa grov organiserad brottslighet. Avlyssning och övervakning av gängmedlemmar, punkt 10 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi föreslår att det ska vara möjligt att sätta in hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig dataavläsning och hemlig kameraövervakning mot aktiva gängmedlemmar innan de begår brott, för att stoppa dem. En sådan möjlighet finns i den s.k. preventivlagen. Den begränsar sig dock i huvudsak till terrorist- och spioneribrott. Vi vill vidare sänka gränsen för när hemliga tvångsmedel ska kunna användas i brottsutredningar. De brottsbekämpande myndigheterna har särskilda möjligheter att använda hemliga tvångsmedel i samband med utredningar som rör en viss typ av systemhotande brottslighet. Denna möjlighet bör även omfatta grova brott som begås inom ramen för gängkriminalitet. Vi vill dessutom sänka kraven för när den s.k. inhämtningslagen får användas. Enligt inhämtningslagen får de brottsbekämpande myndigheterna hämta in uppgifter från teleoperatörer bl.a. om vilka mobiltelefoner som funnits i ett visst geografiskt område för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet. krävs som huvudregel att det rör sig om ett brott med ett minimistraff om fängelse . Det kravet vill vi sänka till fängelse . De rättssäkerhetskrav som finns i dagens lagstiftning bör även gälla de nya möjligheter att använda tvångsmedel som vi nu föreslår. Till exempel ska tillstånd att använda hemliga tvångsmedel normalt prövas av domstol. Hemliga tvångsmedel för att lokalisera misstänkta, punkt 11 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 17. kan polisen använda sig av hemlig övervakning av elektronisk kommunikation om åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen och det för brottet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Det innebär att det finns ett krav på att de förväntade uppgifterna som kan erhållas genom åtgärden har verkligt betydande effekter för utredningen. Rättsläget är dock oklart när det gäller att använda hemlig övervakning av elektronisk kommunikation och andra hemliga tvångsmedel för att lokalisera och gripa en skäligen misstänkt person. JO har ifrågasatt om detta kan anses vara av synnerlig vikt för utredningen på det sätt som avses i lagen. Vi vill att lagstiftningen ändras så att hemlig övervakning av elektronisk kommunikation och andra hemliga tvångsmedel kan användas för att lokalisera och gripa en skäligen misstänkt person. Ljudupptagning vid hemlig kameraövervakning, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:640 av m.fl. (SD) yrkande 8. får ljudupptagning inte användas vid hemlig kameraövervakning. Det skäl som har angetts är att det skulle vara integritetskränkande. Det har visat sig att hemlig kameraövervakning är mindre effektivt än andra tvångsmedel. För att poliser ska ha bättre verktyg bör regeringen arbeta för att nyttoeffekterna av hemlig kameraövervakning motsvarar nyttoeffekterna av de andra tvångsmedlen. Ett första steg bör vara att tillåta ljudinspelning vid hemlig kameraövervakning. Dold kamerabevakning på distans, punkt 13 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 38. efterfrågar enklare regler för att använda kamerabevakning på distans, s.k. förlängd kik, i spaningssyfte. Vi menar att polisen bör kunna ges möjlighet att spana på en viss person via kamerabevakning på distans, eftersom det i vissa områden inte går att på plats följa en misstänkt med en handhållen kamera. Om en kamera ska monteras permanent måste den övervakade platsen skyltas, vilket tillintetgör polisens brottsutredande möjligheter. Vi menar att lagstiftningen måste ändras för att möjliggöra dold kamerabevakning på distans. Preventiva tvångsmedel vid organiserad brottslighet m.m., punkt 14 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:640 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15. Hemliga tvångsmedel kan användas preventivt, dvs. utan att en förundersökning har inletts, för att förhindra brottsligheten. Enligt 1 § första stycket 6 preventivlagen kan hemliga tvångsmedel användas för att förhindra brott enligt finansieringslagen och rekryteringslagen om brotten bedöms som grova. Eftersom har betydande problem med återvändande terrorister krävs omfattande åtgärder på olika områden för att säkerställa svenska medborgares trygghet. Det bör därför utredas om preventiva tvångsmedel ska kunna användas även för normalgraden av brott mot finansieringslagen och rekryteringslagen. Dessa brott är, oavsett om de är av normalgraden eller grova, tillräckligt allvarliga för att preventiva tvångsmedel ska anses vara berättigade. Preventiva tvångsmedel bör även få användas mot personer som deltar i organiserad kriminalitet. Om detta ska ske genom att deltagande i en kriminell organisation förbjuds och tas upp i uppräkningen i 1 § preventivlagen eller genom att organiserad kriminalitet tas upp separat utan att ett sådant deltagandebrott införs bör en utredning ta ställning till. Interimistiska beslut om hemlig rumsavlyssning, punkt 15 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 14. Som redovisats ovan har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om åklagare bör få möjlighet att fatta interimistiska beslut om hemlig rumsavlyssning. Vi vill inte föregripa det arbetet och är därför inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande som motionärerna föreslår. Utökad användning av preventiva tvångsmedel, punkt 16 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi anser att bestämmelserna i preventivlagen är väl avvägda i relation till vad regeringsformen och medger. Något sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar bör därutöver inte göras då det vid ett genomförande skulle rubba det komplexa samband som finns mellan olika hemliga tvångsmedel. Den föreslagna ordningen skulle föranleda en inkonsekvent lagstiftning på området. Att knyta tillstånd till hemliga tvångsmedel till en person, punkt 17 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 34 och 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 43. trädde nya bestämmelser om ett förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning i kraft. Vid beredningen av lagstiftningsärendet behandlade utskottet motioner om att knyta tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation till en person. Utskottet avstyrkte motionerna och uttalade bl.a. att den effektivitetsvinst som skulle kunna bli följden av en ordning där tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation knyts till en person i stället för till ett telefonnummer eller en annan adress eller till en viss elektronisk kommunikationsutrustning inte står i proportion till de rättssäkerhets- och integritetsskyddsförluster som skulle uppstå. Vi vidhåller denna uppfattning och är därför inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande som motionärerna föreslår. Platskrav vid hemlig dataavläsning, punkt 18 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: 2020/21:640 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 45. En ny lag om hemlig dataavläsning trädde i kraft . Vid beredningen av propositionen om den nya lagen behandlade utskottet motionsyrkanden om platskrav vid avläsning eller upptagning av kameraövervaknings- eller rumsavlyssningsuppgifter. Utskottet konstaterade att regeringen i propositionen framhåller att platskravet är viktigt för att kunna bedöma det förväntade integritetsintrånget. Utskottet gjorde ingen annan bedömning än regeringen och avstyrkte motionerna. Som framgår ovan har Utredningen om utökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel nu fått i uppdrag att utreda om ett tillstånd till hemlig rumsavlyssning och hemlig kameraövervakning bör kunna knytas till en person i stället för en plats. Utredaren ska enligt direktiven även bedöma behovet av följdändringar i bl.a. lagen om hemlig dataavläsning. Mot denna bakgrund finns det enligt vår uppfattning inte skäl för att nu ta något initiativ i frågan. Hemlig dataavläsning i inhämtningslagsfallen, punkt 19 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:640 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 44. Under beredningen av lagstiftningsärendet om hemlig dataavläsning förordade och Säkerhetspolisen att tvångsmedlet skulle få användas om åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka sådan brottslig verksamhet som anges i inhämtningslagen. Hemlig dataavläsning får emellertid bara beviljas om åtgärden är av synnerlig vikt, vilket är ett högre krav än inhämtningslagen ställer upp. Hemlig dataavläsning är en ny metod för att verkställa de hemliga tvångsmedel som de brottsbekämpande myndigheterna redan tidigare hade tillgång till. Därför behövs det inte ett skarpare krav för hemlig dataavläsning än vad som föreskrivs i inhämtningslagen. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att hemlig dataavläsning får beviljas om åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka sådan brottslig verksamhet som anges i inhämtningslagen. Förbud mot hemlig dataavläsning i vissa fall, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:640 av m.fl. (SD) yrkande 10. För hemlig dataavläsning gäller att vissa platser av sin natur föranleder ett förbud mot hemlig dataavläsning för informationssystem som stadigvarande används eller är särskilt avsedda att användas där. Säkerhetspolisen har återkommande noterat hot från den våldsbejakande islamistiska miljön, vilket visade sig vid tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll i fråga om flera imamer. Det finns således skäl att anta att det i vissa fall kan finnas behov av hemliga tvångsmedel på sådana platser som omfattas av förbudet. Detta får anses inskränka den personliga integriteten i större utsträckning än på många andra platser men kan i vissa fall vara motiverat utifrån den särskilda hotbilden i det enskilda fallet. I den mån det kan motiveras av proportionalitetsprincipen bör således förbudet mot hemlig dataavläsning som avser ett avläsningsbart informationssystem som används av präster inom trossamfund eller av dem som har motsvarande ställning inom sådana samfund, i verksamhet för bikt eller enskild själavård tas bort. Beslut om tillträdestillstånd vid hemlig dataavläsning, punkt 21 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 46. Under beredningen av lagstiftningsärendet om hemlig dataavläsning pekade flera remissinstanser på problemet med att få ett tillträdestillstånd godkänt av domstol i de fall där en misstänkt lämnar ifrån sig exempelvis en mobiltelefon eller på en plats som är tillgänglig för allmänheten, t.ex. ett omklädningsrum. Det kan vara kort om tid för att handla, och tillfället kan därför bli omöjligt att utnyttja om tillstånd ska ges av en domstol. menade exempelvis att ett beslut om hemlig dataavläsning ska innebära ett generellt tillträde till vissa typer av platser som annars skyddas mot intrång, t.ex. fordon och allmänna förvaringsutrymmen. Alternativt skulle åklagaren kunna besluta om tillträdestillstånd. Säkerhetspolisen har vidare uttryckt oro för att tillträdestillståndet kan få en för snäv tolkning. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tar hänsyn till de invändningar som , och hade i fråga om tillträdestillstånd. Territorialitetsprincipen, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:640 av m.fl. (SD) yrkande 12. En viss nyansering av tidigare ställningstaganden är nödvändig när tekniken utvecklas, och när det gäller exekutiv jurisdiktion krävs förändringar om hemlig dataavläsning ska bli en verkningsfull åtgärd. Det finns därför skäl att genom lagstiftning klargöra hur territorialitetsprincipen ska tillämpas vid exekutiv jurisdiktion i förhållande till elektroniskt lagrade uppgifter. Den passivitet som regeringen uttrycker i propositionen Hemlig dataavläsning (prop. 2019/20:64) bör inte bli normativ. Datalagring, punkt 23 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3304 av m.fl. (M) yrkande 5. trädde ny lagstiftning i kraft som reglerar de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till datalagrade teleuppgifter. Tillgången till data är ett av Säkerhetspolisens viktigaste verktyg i arbetet med att upptäcka och förhindra terrorbrott och andra allvarliga brott. Det är betydelsefullt att vi till slut fått en ny lagstiftning på plats som är förenlig med och som teleoperatörerna ska följa. Det är dock en brist att regeringen inte har föreslagit en mer långtgående möjlighet att lagra uppgifter med koppling till nationell säkerhet, dvs. när det gäller Säkerhetspolisens verksamhet. I dom öppnas det uttryckligen upp för mer tillåtande nationella regler på detta område. Vår uppfattning är vidare att den lagstiftning som trätt i kraft rent generellt är för snäv mot bakgrund av datalagringens stora betydelse för att upptäcka, förhindra, bekämpa, utreda och lagföra brott. Tidsgränserna är t.ex. för snävt tilltagna med endast två månaders lagringstid för lokaliseringsuppgifter. Frågan om datalagringsskyldighetens omfattning bör genomgå en ny översyn med målet att datalagringen ska utökas.