bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — En lösning för lagring är produktion av vätgas och motionärerna förordar i yrkande 36 att det ska tas fram en strategi för vätgas. I kommittémotion 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 34 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för en gemensam, långsiktig och välfungerande inre marknad för biogas. Motionärerna betonar att det är olyckligt att konkurrensen inom EU snedvrids till följd av statliga subventioner och anser därför att regeringen ska verka för en harmonisering av systemen mellan de berörda länderna. I kommittémotion 2020/21:3484 av m.fl. (M) framhålls att vätgasen har goda möjligheter att spela en viktig roll i klimatomställningen. Motionärerna konstaterar att flera länder såväl inom och utanför EU har kommit längre än i arbetet med att utnyttja vätgasens potential och förordar därför i yrkande 20 att regeringen bör ta fram en nationell vätgasstrategi. (M) konstaterar i motion 2020/21:982 (M) att världens första vätgasstationer där vätgasen produceras med hjälp av solpaneler finns i . Motionären anser att det kunskapskluster och det utvecklingsområde som har växt fram kring vätgas i och bör utvecklas vidare. I yrkande 1 begärs därför ett tillkännagivande om att göra till ett centrum för en ökad produktion, utveckling och användning av vätgas. Vidare efterfrågas i yrkande 2 ett tillkännagivande om att initiera ett utvecklingsprojekt med målet att driva tågen på Kinnekullebanan med vätgas. har en outnyttjad potential för framställning av metangas (biogas) av olika avfallsprodukter, såsom avloppsslam, matrester, slaktavfall, stallgödsel och annan biomassa. Detta synsätt redovisas i kommittémotion 2020/21:662 av m.fl. (SD). Motionärerna framhåller att en central del i att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är att producenterna kan koppla in sig på gasnätet, vilket redan görs på sina håll . Då gasnätet i princip är begränsat till kuststäderna i sydvästra finns det enligt motionärerna skäl att verka för en utbyggnad av gasnätet. Primärt bör målsättningen vara att nätet når ut i de jordbruksintensiva regionerna där potentialen att utnyttja stallgödsel är stor. Motionärerna förordar därför i yrkande 19 att regeringen bör verka för en utbyggnad av stamgasnätet till jordbruksintensiva regioner. Motionärerna anför vidare att det har gjorts försök med positiva resultat att framställa biogas av alger och tång. Restprodukterna från denna produktionen kan i sin tur användas som jordförbättrings- eller gödningsmedel inom jordbruk och skogsbruk. Med tanke på den potential som finns för att skapa energi och gödselprodukter av alger och tång förordar motionärerna i yrkande 23 att en utredning tillsätts. Motionärerna anför vidare att initialkostnaderna ofta är så stora när det gäller investeringar i rötningsanläggningar, gasnät, uppgraderingsanläggningar och infrastruktur för hantering av biogödsel, att någon form av subventioner behövs för att projekt ska bli av. Motionärerna menar att ett nationellt samordnande av kompetens som drar upp riktlinjerna för en nationell gasstrategi bör komma till stånd. Generella regelverk för hela behöver inte nödvändigtvis vara det mest samhällsekonomiskt korrekta, utan stordriftsfördelar kan snarare skapas genom att investeringar koncentreras till geografiskt begränsade områden. Motionärerna förordar därför i yrkande 24 att en nationell gasstrategi för maximal samhällsnytta tas fram. Vidare framhåller motionärerna att betydande satsningar görs globalt på fordon med bränsleceller med vätgas som energibärare men att tekniken trots sin potential för en rätt blygsam tillvaro i . Det beror enligt motionärerna mycket på att det finns få färdiga bränslecellsfordon att köpa eller leasa från olika biltillverkare. Tekniken kan dock användas till mycket mer än bilar, t.ex. skulle dieseldrivna elgeneratorer som används som reservkraft på sjukhus, i serverhallar och liknande kunna bytas ut. För att vidareutveckla tekniken och få fler pilotanläggningar på plats anser motionärerna i yrkande 29 att det bör tas fram en vätgasstrategi för . I kommittémotion 2020/21:732 av m.fl. (SD) anförs att biogasproduktionen möjliggörs av gynnsamma skatteregler men att det svenska systemet ändå är satt under press. I och finns ett integrerat biogasnät, vilket medför att svenska producenter konkurrerar med danska aktörer som får produktionsstöd. Motionärerna anser inte att produktionsstöd för biogas är en idealisk lösning men med tanke på det integrerade biogasnätet bör förutsättningarna för produktion i och harmoniseras. Motionärerna begär därför i yrkande 6 ett tillkännagivande om rimliga förutsättningar för biogasproduktion. I kommittémotion 2020/21:2922 av m.fl. (C) anförs att vätgas kan komma att spela en viktig roll när det kommer till att balansera det förnybara systemet. Motionärerna framhåller vidare att vätgas kan användas vid säsongslagring av energi. Motionärerna vill att det utvecklas en nationell strategi som bejakar ett systemtänk och parar ihop rätt tekniska lösningar med utmaningarna i det förnybara energisystemet. I yrkande 20 förordas därför att regeringen ska utreda vätgasens potential att bidra till samhällsekonomiska fördelar såsom utsläppsminskningar såväl som att möjliggöra ett förnybart energisystem. bör enligt vad som förordas i kommittémotion 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 15 uppmana regeringen att återkomma med ett förslag på en vätgasstrategi. Motionärerna framhåller energilagringens betydelse för användningen av förnybar energi och menar att vätgasen här kan fylla en viktig roll. Även i kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 22 förordas ett tillkännagivande om en svensk vätgasstrategi. Motionärerna konstaterar att kommissionen pekar ut vätgasen som en tillväxtmotor och en viktig del i en storskalig omställning av energisystem för att nå klimatneutralitet . bör således i likhet med kommissionen ha en uttalad strategi för hur vätgas kan användas för transporter och inom industrin. Kommissionen behöver ta fram en plan för en snabb utfasning av ångmetanreformering av fossil gas för produktion av vätgas i hela EU. Detta anförs av Liberalerna i partimotion 2020/21:3679 av m.fl. yrkande 16 som påtalar att varje ton vätgas som framställs genom metoden innebär att koldioxid släpps ut. Liberalerna förespråkar att inom EU ska driva på för att snabbt övergå till elektrolys för att producera vätgas. Vidare förordas i yrkande 17 att ska arbeta aktivt med raffinaderierna för att fasa ut ångmetanreformeringen. För att förhindra utsläpp av växthusgaser och övergödning föreslår motionärerna vidare i yrkande 20 att produktionen av biogas behöver öka. Begreppet gas syftar vanligen på ett eller flera energirika kemiska ämnen som vid rumstemperatur och atmosfärstryck är i gasform. Bränslen som vid användningen är i gasform brukar samlas under beteckningen energigaser. Till energigaserna hör bl.a. biogas, naturgas, gasol[1] och vätgas. Naturgas introducerades i genom en utbyggnad av det danska naturgassystemet till . Handeln med naturgas i det svenska systemet är helt konkurrensutsatt . Mätt med europeiska mått har en begränsad naturgasmarknad. har ingen egen utvinning av naturgas utan huvudparten tillförs från där gasen huvudsakligen kommer från de danska naturgasfälten i , men den kan också ha importerats från . Det sydvästsvenska naturgasnätet – som kan betraktas som det svenska stamnätet för gas – sträcker sig från i söder till i norr, med en förgrening in i . tog över rollen som systembalansansvarig för det västsvenska naturgasnätet efter . Noterbart är att med naturgas avses i naturgaslagen även biogas i den mån det är tekniskt möjligt att använda gasen i ett naturgassystem. förekom vissa planer på att dra en gasledning från till med anslutning till det svenska transmissionsnätet. Projektet – kallat Skanled – drevs som ett partnerskap mellan svenska, norska och danska intressenter. Finanskrisen och den lågkonjunktur som följde fick dock konsortiet, som bl.a. inkluderade det statligt ägda norska gasnätbolaget , att avbryta projektet 2009. Eventuella utbyggnader av transmissionsnätet kommer att ses över av Swedegas. Gasnätsutbyggnad innebär dock stora investeringar och är förknippat med långa tillståndsprocesser. Eventuella utbyggnadsplaner kommer därför endast att förverkligas om andelen biogas ökar i stamnätet. Även möjliga regionala gasnätsutbyggnadsprojekt kommer att inventeras. I energigasbranschens färdplan för fossilfrihet som har tagits fram inom ramen för det statliga initiativet Fossilfritt redovisar branschen åtagandet att investera i infrastruktur för distribution av gas. Branschen anger att den ska bygga ut den infrastruktur som krävs, och använda den för att leverera en växande andel förnybar gas. Vidare anges att man genom att bygga ut lokala och regionala gasnät kan effektivisera gastransporterna och möjliggöra sektorskoppling mellan el och gas. Biogas bildas när organiskt material bryts ned av mikroorganismer utan tillgång till syre. Produktionen av biogas i är främst baserad på avloppsslam, gödsel och matavfall. producerades drygt biogas i . Ungefär två tredjedelar av biogasproduktionen uppgraderas till fordonsgaskvalitet. Efter uppgraderingen har gasen sådana egenskaper och ett sådant energiinnehåll att den kan matas in på det västsvenska gasnätet (transmissionsnätet/stamnätet och distributionsnätet) och på fordonsgasnätet i , dvs. de nät som omfattas av bestämmelserna i naturgaslagen. Den fordonsgas som tankas i svenska gasmackar innehåller i genomsnitt biogas. matades 544 GWh biogas in på de två ovan omnämnda gasnäten. Inmatningen av svenskproducerad biogas i stamnätet sjönk dock under både 2017 och 2018, vilket anger kan bero på en ökad prispress och import av dansk biogas. Andelen biogas i det svenska stamnätet tredubblades emellertid , vilket alltså främst beror på ökad import från . fördubblades andelen biogas från till jämfört med . Ökningen berodde enligt helt på import. mattades ökningen av. Nettoimporten av biogas 2019 var 1 838 GWh (+ jämför med 2018), där två tredjedelar av importen var dansk biogas och en tredjedel från övriga EU. Eftersom regeringen anser att regelverket på energiområdet bör ha en utformning som underlättar inmatningen av biogas på naturgasnätet, inte minst med hänsyn till målsättningen att öka andelen förnybar energi, föreslog den vissa ändringar i naturgaslagen med denna inriktning. antog förslagen, och lagändringarna började gälla (prop. 2016/17:202, bet. 2017/18:NU7, rskr. 2017/18:23). Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Som har nämnts presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse . Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Inom området miljö och klimat handlar punkt 31 om fossilfria transporter. Det ska bl.a. investeras i produktion och distribution av biogas, och ett årtal ska utredas för när fossila bränslen ska vara helt utfasade. Politikens inriktning enligt budgetpropositionen I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 Energi) anger regeringen att den ser fördelar med att biogasens nytta som resurs tas till vara på bästa sätt och används där den gör som mest nytta och att det är angeläget med konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Produktion och distribution av biogas ska främjas. Regeringen uppgav att betänkande Mer biogas! För ett hållbart (SOU 2019:63) var under beredning inom och regeringen avsåg att återkomma med förslag på området. Regeringen avsåg vidare uppdra åt att bl.a. analysera hur biodrivmedelsanläggningar med teknik som befinner sig bortom demonstrationsnivå ska kunna kommersialiseras, vilket också omfattar gasformiga biodrivmedel. En fortsatt finansiering av dagens produktionsstöd för biogas som används i transportsektorn bidrar enligt regeringen till att bibehålla konkurrenskraften för svensk biogas. Regeringen föreslog i propositionen att skattebefrielse skulle införas för biogasol som förbrukas för uppvärmning och att förutsättningarna för beskattning av biogas och biogasol skulle ändras. Stöd till svensk biogasproduktion Den som driver en biogasanläggning och rötar gödsel kan ansöka om stöd för gödselgasproduktion. Syftet med stödet är att bidra till ökad produktion av gödselbaserad biogas och därmed uppnå dubbel miljö- och klimatnytta genom minskade metangasutsläpp från gödseln samt genom möjligheten att kunna ersätta fossila energikällor. Stödet kallas emellanåt även för metanreduceringsstöd eller metangasreduceringsersättning. Gödselgasstödet är utformat som ett projekt som löper –2023. Gödselgasstödet finansieras via anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket inom statsbudgetens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I vårändringsbudgeten föreslog regeringen en ökning av anslaget till det beskrivna gödselgasstödet med , och biföll regeringens förslag i denna del. Anslagsökningen syftade till att stärka konkurrenskraften i den svenska biogaskedjan och påskynda omställningen till förnybara energikällor. I höständringsbudgeten som överlämnades till , föreslog regeringen emellertid att anslaget ovan skulle förstärkas med och att det tillfälliga biogasstödet 2018 också skulle betalas ut . tillsatte regeringen en särskild utredare (riksdagsledamot (S)) med uppdraget att se över de långsiktiga förutsättningarna för biogasproduktion i (dir. 2018:45). • analysera biogasens konkurrensvillkor, särskilt utifrån konkurrensen från importerad biogas och utvecklingen i transportsektorn • kartlägga och värdera de nyttor som produktion av biogas från olika råvaror bidrar med och vid behov lämna författningsförslag • analysera vilken roll som användningen av biogas kan ha för att kostnadseffektivt nå de energi- och klimatpolitiska målen samt i vilken sektor användning av biogas gör störst nytta • vid behov lämna förslag på hur befintliga styrmedel och åtgärder kan ändras, kompletteras eller ersättas med nya styrmedel eller andra åtgärder, dock skulle eventuella förslag på skatteområdet endast omfatta bränslebeskattningen. Utredningen överlämnade sitt betänkande Mer biogas! – För ett hållbart (SOU 2019:63) till statsrådet . Utredaren föreslår bl.a. att det ska införas ett mål för produktion av biogas i samt en uppsättning ekonomiska styrmedel som syftar till att förbättra den svenska biogasproduktionens förutsättningar. Utredningen har remissbehandlats och bereds inom och regeringen uppger i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 Energi) att den avser att återkomma med förslag på området. Innovationskluster för flytande biogas gav regeringen i uppdrag att utlysa medel för utveckling och användning av flytande biogas i kombination med inrättandet av ett innovationskluster för flytande biogas. Syftet med satsningen är att främja omställningen till fossilfrihet för tunga transporter. Satsningen ska verka för demonstration, tillämpning och spridning av teknik för produktion av flytande biogas, drift med gasfordon i regional- och lokaltrafik samt till kombinationer av dessa tekniker i . Uppdraget ska slutredovisas . Det finns flera olika metoder att producera vätgas, vilket i dagligt tal gett upphov till benämningar som t.ex. grön, grå, blå och rosa vätgas. I förekommer följande benämningar: • Elbaserad vätgas – produceras genom elektrolys av vatten, oavsett källan till elektriciteten. • Förnybar vätgas (också kallad ren vätgas) – produceras genom elektrolys av vatten där elektriciteten kommer från förnybara energikällor. • Fossilbaserad vätgas – producerad genom en rad olika processer med fossila bränslen som råvara, främst reformering av naturgas eller förgasning av kol. • Fossilbaserad vätgas med avskiljning av koldioxid – detta är en delmängd av den fossilbaserade vätgasen men växthusgaserna från vätgasproduktionen avskiljs och lagras i stället för att släppas ut. • Koldioxidsnål vätgas – omfattar fossilbaserad vätgas med avskiljning av koldioxid och elbaserad vätgas med livscykelutsläpp av växthusgaser som är betydligt lägre än för den nuvarande vätgasproduktionen. • Vätgasbaserade syntetiska bränslen – en rad gasformiga eller flytande bränslen som är baserade på vätgas och kol. Den fossilbaserade vätgasen står för merparten av den vätgas som produceras . undertecknade den icke-bindande vätgasdeklaration som presenterade under sitt ordförandeskap i EU . Innebörden är att EU:s medlemsstater ska forska kring, och utveckla, vätgas som energikälla och fordonsbränsle. presenterade kommissionen meddelandet En vätgasstrategi för ett klimatneutralt (COM(2020) 301). I vätgasstrategin utvecklar kommissionen sin syn på vätgas och redogör för en färdplan mot 40 GW produktionskapacitet från förnybar el till 2030. Strategin innehåller också en investeringsagenda och åtgärdsförslag för att nå ökad produktion samt efterfrågan på vätgas och en plan för utformning av ramverk för infrastruktur och marknadsregler. Strategin redogör även för forsknings- och utvecklingsbehov och den internationella dimensionen. Kommissionen framhåller att investeringar i vätgas kommer att främja en hållbar tillväxt och sysselsättningen som är avgörande för återhämtningen efter den ekonomiska kris som uppstått i och med pandemin. Kommissionen anför vidare att behovet av att ge utrymme för investeringar i centrala gröna teknikområden och värdekedjor också framhålls i återhämtningsplanen och att förnybar vätgas betonas som ett av de viktigaste områdena för fortsatt arbete med energiomställningen. Kommissionen konstaterar att förnybar och koldioxidsnål vätgas ännu inte är kostnadsmässigt konkurrenskraftig i jämförelse med fossilbaserad vätgas. I syfte att förverkliga ambitionen i den europeiska gröna given, och på grundval av kommissionens nya industristrategi och dess återhämtningsplan fastställer kommissionen i meddelandet en vision för hur EU kan omsätta förnybar vätgas till en livskraftig lösning för en långsiktig utfasning av koldioxid i olika sektorer. antog rådet slutsatser om arbetet med att bygga upp en europeisk vätgasmarknad som ska bidra till EU:s mål om koldioxidneutralitet utifrån kommissionens förslag. Rådet uppmanade kommissionen att vidareutveckla och genomföra , och särskilt redogöra för hur man ska kunna nå färdplanens mål om installation av minst 6 GW kapacitet och 40 GW kapacitet . Enligt rådsslutsatserna bör målet nås med hjälp av gemensamma program på ett kostnadseffektivt sätt och med prioritering av energieffektivitet och elektrifiering från förnybara källor. Rådet menade också att kommissionen måste utveckla en ambitiös färdplan för vätgas och en vätgasstrategi för klimatneutralitet i slutanvändarsektorerna med användning av flexibla politiska lösningar. Rådet konstaterade att det finns olika säkra och hållbara koldioxidsnåla tekniker för produktion av vätgas som bidrar till en snabb utfasning av fossila bränslen. Medlemsländerna anser att tonvikten bör läggas på vätgas från förnybara källor, med tanke på dess nyckelroll för att de fossila bränslena ska kunna fasas ut, och anförde att man kommer att behöva beakta ytterligare efterfrågan på förnybar energi till följd av utbyggnaden av vätgas från förnybara energikällor vid den fortsatta planeringen och utbyggnaden av ytterligare kapacitet för förnybar energi. Rådet lyfte även fram behovet av att ytterligare stimulera och skapa lika villkor för investeringar som avser utfasning av fossila bränslen, eftersom vätgas från förnybara källor inte är tillräckligt konkurrenskraftig kostnadsmässigt. Medlemsländerna är eniga om att incitamenten bör inkludera en översyn av EU:s utsläppshandelssystem och av EU:s relevanta regler om statligt stöd. Vidare ansåg man att privata investeringar också bör stimuleras genom EU:s befintliga instrument, fonder och institut, t.ex. Europeiska investeringsbanken och Fonden för ett sammanlänkat och samt genom utformningen av innovativa instrument. Rådet uppmanade vidare kommissionen att inrätta en integrerad strategi för nätplanering för alla energibärare och att stödja utvecklingen av särskilda vätgasnät i samband med den kommande översynen av förordningen av transeuropeiska energinät. Rådet gav också sitt stöd till framväxten av vätgaskluster i hela EU, som en lösning på kort sikt, särskilt för slutanvändningssektorer där det är svårt att fasa ut fossila bränslen. Regeringens syn på stöd till fossilbaserad vätgas besvarade statsrådet en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1038) från (V) om där ledamoten undrade hur statsrådet och regeringen kommer att arbeta för att säkerställa att inga resurser går till fossilbaserad vätgas vare sig i eller EU. I sitt svar framhöll statsrådet att regeringens grundläggande EU-position är att vätgas bör produceras genom elektrolys och att all fossilfri el från nätet ska kunna användas. Statsrådet betonade vidare att det är viktigt att initiativ för vätgas inte leder till minskat fokus på de utmaningar EU måste klara till 2030, och att stöd inte ska gå till fossil infrastruktur för fossila bränslen. Statsrådet menade att detta skulle bli avgörande när stora delar av energilagstiftningen i EU ska ses över inom ramen för EU:s gröna giv, bl.a. när det gäller energiinfrastrukturförordningen, förnybartdirektivet och gasmarknadslagstiftningen, liksom när beslut ska fattas om viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, s.k. IPCEI (Important of Common European Interest). Statsrådet konstaterade att beslut i EU inte alltid fattas med enhällighet och att regeringen därför inte kan säkerställa att fossil vätgas inte får stöd från EU. Statsrådet betonade dock att regeringen avser att i så stor utsträckning som möjligt och i samarbete med likasinnade verka för och driva att fossil vätgas inte ska få stöd. Statsrådet påminde också om att varje medlemsstat har rätt att besluta om sin egen energimix. Vidare konstaterade han att även om flera länder som tagit fram mål och strategier för vätgas har en tydlig inriktning på förnybar vätgas så finns det länder som har en annan inställning till vilka energikällor som ska användas för att producera vätgas eller som ser fossilbaserad vätgas som en nödvändig övergångslösning i omställningen. En strategi för vätgas och elektrobränslen fick i uppdrag av regeringen att ta fram förslag till en övergripande strategi för vätgas och elektrobränslens roll i det svenska energisystemet, inklusive ammoniak. Strategin och de eventuella åtgärdsförslagen ska syfta till att underlätta för omställningen till fossilfrihet. Uppdraget ska redovisas och i det ingår att – analysera och kvantifiera potentialen för ökad produktion, lagring, transport och användning av vätgas, elektrobränslen och ammoniak i olika sektorer på kort, medellång och lång sikt med beaktade av ekonomiska perspektiv – analysera tekniska och ekonomiska förutsättningar för vätgas som energilager för flexibilitet i energisystemet – identifiera hinder mot en introduktion av vätgas som en del av det svenska energisystemet – belysa relevanta samhällsekonomiska konsekvenser av de policyförslag som ingår i Fossilfritt vätgasstrategi och analysera hur lämpliga förslag bör tas vidare i strategin – översiktligt inventera möjligheterna till samarbete med andra länder och aktörer i och inom EU. När det gäller de förslag som ingår i Fossilfritt vätgasstrategi kan mot bakgrund av de aktuella motionerna nämnas att de bl.a. föreslår att regeringen ska sätta ett planeringsmål om att ha 3 GW installerad elektrolyseffekt och minst 8 GW 2045 för att möjliggöra en fossilfri utveckling inom flertalet sektorer. Vidare föreslår de att regeringen ser över lagen om miljötillstånd så att de industrier och energietableringar som producerar och använder vätgas i stor skala och som vill ställa om till en mer klimatanpassad produktion av vätgas inom samma slutna industriområde endast behöver göra en ändringsanmälan i stället för att som behöva ansöka om ett nytt miljötillstånd. Fossilfritt föreslår också att regeringen snabbutreder ett produktionsstöd för projekt med fossilfri vätgas under en introduktionsfas.