bet · H801SoU24 · 2021-06-07 00:00:00 — Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte är nödvändigt för att ta några initiativ. Motionerna 2020/21:2035 (SD) yrkande 33 och 2020/21:3271 (L) yrkande 10 bör avslås. Av samma skäl bör motion 2020/21:3271 (L) yrkande 8 avslås. När det gäller motionsyrkanden om andra förebyggande insatser för barn och unga vill utskottet förutom vad som anförts ovan hänvisa till utredningen sammanhållen god och nära vård för barn och unga som lämnat sitt delbetänkande Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga (SOU 2021:34). I delbetänkandet finns bl.a. förslag om ett bättre stöd till barn och unga med psykisk ohälsa. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Utskottet anser att slutredovisningen bör avvaktas. Av nu anförda skäl anser utskottet att det inte är nödvändigt för att ta några initiativ. Motionerna 2020/21:2720 (MP) yrkande 3, 2020/21:2726 (MP) yrkande 2, 2020/21:2957 (C) yrkande 7, 2020/21:3260 (L) yrkande 24 och 2020/21:3275 (L) yrkande 29 bör avslås. Av en rapport från framgår att anmälningar om oro för barn som inte leder till utredning i många kommuner sätts in i en eller flera pärmar i kronologisk ordning där det kan vara svårt att söka bland anmälningarna (Att göra anmälningar som gäller barn sökbara Rättsliga förutsättningar för personuppgiftsbehandling). Författningsförslagen i rapporten innebär att uppgifter om anmälan som gäller barn som inte leder till utredning samt uppgifter om bedömning av behovet av skydd och beslut att inte inleda utredning om ett barn, ska kunna sammanställas på ett sökbart sätt. Utskottet har fått veta att rapporten bereds inom och vill understryka vikten av att den bereds skyndsamt och att regeringen återkommer med lagförslag. Utskottet kan vidare konstatera att de barnakter som finns hos med vissa undantag ska gallras . Detta innebär att en orosanmälan som inte leder till någon åtgärd från sida inte kommer att finnas kvar i register efter anmälan. Utskottet anser att detta kan försvåra för att ge ett barn rätt stöd och hjälp eftersom äldre uppgifter skulle kunna ge ett bättre underlag för sin bedömning . Utskottet noterar att utredningen socialtjänst i sitt betänkande (SOU 2020:47) föreslår att bestämmelserna om gallring av barnakter bör ses över. Utskottet delar den bedömningen och anser att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över bestämmelserna om gallring av barnakter hos . Vad utskottet anfört om sökbara orosanmälningar bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bifaller motion 2020/21:2951 (C) yrkande 24. Utskottet kan konstatera att det följer av SoL att de myndigheter vars verksamhet berör barn och unga samt andra myndigheter inom hälso- och sjukvården, m.fl. är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2020/21:1640 (S), 2020/21:3271 (L) yrkande 19 och 2020/21:3275 (L) yrkande 6. Motionerna bör avslås. Utskottet anser att det bör göras regelbundna nationella studier av förekomsten av hot om våld, våld och sexuella övergrepp mot placerade barn. Det är utskottets mening att det ska vara ett nationellt ansvar att säkerställa insamling av de fakta och den statistik som krävs för sådana studier. Utskottet vill särskilt peka på vikten av fakta och statistik om hur vanligt förekommande det är med våld mot barn med funktionsnedsättning. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om studier av förekomsten av hot om våld, våld och sexuella övergrepp mot placerade barn och tillkännager detta för regeringen. Motion 2020/21:3139 (M) yrkande 21 bör bifallas. Ett antal motionsyrkanden tar upp ytterligare frågor som på olika sätt gäller omhändertagande av barn och unga. Utskottet vill i detta sammanhang åter igen hänvisa till utredningen sammanhållen god och nära vård för barn och ungas delbetänkande (SOU 2021:34) som bl.a. innehåller förslag om ett bättre stöd till barn och unga med psykisk ohälsa. Mot denna bakgrund samt att ett omfattande arbete pågår på området anser utskottet att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2020/21:169 (V) yrkande 19, 2020/21:2035 (SD) yrkande 35 och 2020/21:3030 (M) yrkande 3. Motionerna bör avslås. Frågor om placerade barns skolgång och hälsa tas upp i några av motionerna. Utskottet har tidigare i ett tillkännagivande – när det gäller barn och unga som är placerade på Sis särskilda ungdomshem – påtalat att skolverksamheten för placerade barn och unga är mycket betydelsefull (bet. 2020/21:SoU33). Utskottet vill på nytt framhålla vikten av detta. I detta sammanhang välkomnar utskottet att regeringen gett i uppdrag att genomföra utvecklingsinsatser för att långsiktigt stärka förutsättningarna för att placerade barn och unga ska få tillgång till en god hälso- och sjukvård, tandvård och en obruten skolgång. Utskottet anser emellertid att regeringen förutom att skärpa uppföljningen av placerade barns skolgång även bör ta fram en handlingsplan för att stärka arbete med att förbättra placerade barns skolresultat. I syfte att upptäcka om placerade barn utsätts för hot om våld, våld eller övergrepp av olika slag bör regeringen som en förebyggande och hälsofrämjande åtgärd införa kontinuerliga hälsoundersökningar för placerade barn. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om placerade barns skolgång och hälsa och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2020/21:3139 (M) yrkandena 18–20 och 2020/21:3271 (L) yrkande 6. När det gäller ett motionsförslag om att öka antalet inspektioner av olika hem och boenden för barn och unga noterar utskottet att regeringen gett i uppdrag att –2022 förstärka tillsynen av handläggning av ärenden som rör stöd och skydd till barn och unga. Den förstärkta tillsynen ska särskilt uppmärksamma bl.a. socialnämndens arbete med att noga följa vården av de barn och unga som vårdas utanför sitt hem. Mot bakgrund av resultaten av den förstärkta tillsynen ska vid behov lämna förslag till regeringen om ytterligare åtgärder på nationell nivå. ska lämna en samlad redovisning av uppdraget. Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta något initiativ. Motion 2020/21:2035 (SD) yrkande 51 bör avslås. Utskottet noterar om familjehem med stöd och vägledning för handläggare och beslutsfattare i kommuner i ärenden som rör familjehemsvård bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2020/21:135 (SD), 2020/21:136 (SD) och 2020/21:1612 (SD) yrkandena 11 och 13. Motionerna bör avslås. Avslutningsvis tar utskottet upp frågan om samarbete mellan vården, elevhälsan och . Utskottet konstaterar att Utredningen om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga lämnar vissa förslag på området samarbete och välkomnar dessa. Utskottet anser emellertid att frågan om samarbete kring placerade barn och unga som behöver mycket hjälp behöver belysas ytterligare. Hinder som försvårar sådana samarbeten och informationsutbyten måste ses över till förmån för lagstiftning och riktlinjer som främjar samverkan. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om samarbete mellan vården, elevhälsan och och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2020/21:2035 (SD) yrkande 10, 2020/21:2951 (C) yrkande 35 och 2020/21:3275 (L) yrkande 14. Våld i nära relationer inklusive hedersrelaterat våld Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om dels riktlinjer för myndigheters bemötande av våldsutsatta barn och unga, dels barnperspektiv på skyddade boenden och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. övergripande frågor om våld i nära relationer samt hedersrelaterat våld och förtryck. Jämför reservation 50 (M, V, L), 51 (SD), 52 (S, V, MP), 53 (SD, L), 54 (M, C, L), 55 (SD), 56 (L), 57 (M, SD, L), 58 (KD, L), 59 (S, V, MP), 60 (SD, C, KD) och 61 (L). Övergripande frågor om våld i nära relationer I kommittémotion 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om stöd till barn som bevittnat våld eller någon annan brottslig handling som närstående utsatt en annan av barnets närstående för. I kommittémotion 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om granskning av myndigheternas agerande i enskilda fall av dödligt våld och andra grova våldsbrott. I motion 2020/21:2110 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av en utredning av villkoren för och skyddet av kvinnor och barn som på grund av en kraftig hotbild lever med skyddade uppgifter. I kommittémotion 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att öka kunskap om att motverka och förebygga mäns våld mot kvinnor. I motion 2020/21:2710 av m.fl. (MP) finns yrkanden om behovet av att se sambandet mellan våld i nära relationer och våld mot djur. Motionärerna vill bl.a. se en nationell samordning i fråga om sambandet mellan våld i nära relationer och våld mot djur och efterfrågar en spridning och ett genomförande av den arbetsmodell som finns i (yrkandena 1 och 2). Vidare önskar motionärerna att yrkesgrupper som kommer i kontakt med dessa utsatta människor och djur får utbildning och information (yrkande 3). Motionärerna vill också möjliggöra för våldsutsatta att hitta en trygg lösning för sina husdjur (yrkande 4). Riktlinjer för myndigheters bemötande av våldsutsatta barn och unga I kommittémotion 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram riktlinjer för myndigheters bemötande av våldsutsatta barn och unga. Uppföljning av och riktlinjer för I kommittémotion 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om bättre uppföljning och tydligare nationella riktlinjer för insatser för personer som har utsatts för våld eller andra övergrepp av närstående och för barn som har utsatts för brott. Handlingsplan mot våld och övergrepp mot årsrika I kommittémotion 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om en breddad handlingsplan mot våld och övergrepp mot årsrika personer. Motionärerna anför bl.a. att den nationella handlingsplanen även bör omfatta polisen och rättsväsendet. Hedersrelaterat våld och förtryck I motion 2020/21:2676 av Amineh Kakabaveh m.fl. (-, S, KD, C, L, M, MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ge regeringen i uppdrag att säkra att det inom utrikesförvaltningen finns tjänstemän specialiserade på frågor om bl.a. barn- och tvångsäktenskap och könsstympning. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att ge regeringen i uppdrag att öka samverkan mellan olika myndigheter för att främja arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. I kommittémotion 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att ska erbjuda en kontaktperson till den som lyckas bryta sig loss från hedersrelaterat våld och förtryck, i syfte att ge stöd och vägledning i uppbyggandet av ett nytt liv. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 20. I kommittémotion 2020/21:3274 av m.fl. (L) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om barn som söker asyl. Motionärerna anför bl.a. att barn som söker asyl direkt vid ankomsten ska få information om sina rättigheter och om vart de kan vända sig om de är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. Enligt motionärerna är det särskilt viktigt att uppmärksamma hedersfrågorna vid hälsoundersökningen och att samtalen där följs upp. I kommittémotion 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att stärka kompetensen inom att arbete med hedersrelaterade ärenden. Enligt motionärerna behöver kompetensen stärkas hos , skolan och andra som i olika sammanhang möter barn och ungdomar, i hur man arbetar med hedersrelaterade ärenden. I motion 2020/21:451 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att utveckla möjligheter att samverka effektivt med bl.a. utrikesförvaltningen och ta fram metodstöd för hanteringen av dessa ärenden. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska säkerställa att det finns tjänstemän i specialiserade frågor om bl.a. barn- och tvångsäktenskap och könsstympning (motsvarande de norska integrationsrådgivarna). I yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag till Skolstyrelsen och att, i samverkan med SKR, ta fram ett underlag för en ökad myndighetssamverkan om hedersrelaterat våld och förtryck. I yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att utveckla socialtjänsternas möjligheter att samverka effektivt och ta fram metoder enligt vilka s.k. uppfostringsresor kan hanteras. I yrkande 16 föreslås slutligen ett tillkännagivande om att regeringen bör säkerställa att det inom utrikesförvaltningen finns tjänstemän i specialiserade frågor om bl.a. barn- och tvångsäktenskap och könsstympning (motsvarande de norska integrationsrådgivarna). I kommittémotion 2020/21:3471 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om behovet av information till yrkesverksamma, såsom berörd personal inom omsorg och sjukvård, om lagen om förbud mot äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa (4 kap. 4 c och 4 d §§ ) och att den tar särskild hänsyn till att personer med intellektuell funktionsnedsättning kan utnyttjas. Stöd till kvinno- och tjejjourer I kommittémotion 2020/21:3410 av m.fl. (KD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att det statliga stödet till kvinno- och tjejjourer ska betalas ut direkt till berörda föreningar. Enligt motionärerna behöver stödet bli förutsebart och mindre projektbaserat och på ett mer direkt sätt träffa kvinno- och tjejjourer. Barnperspektiv på skyddade boenden I kommittémotion 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att stärka barnperspektivet på skyddade boenden. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 16. I kommittémotion 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om skolgång för barn i skyddat boende. Skyddade boenden i övrigt I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur kvinnojourer, och vårdgivare kan få bättre kunskapsstöd och större möjligheter till löpande kunskaps- och erfarenhetsutbyte. I kommittémotion 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om tillgången till jourlägenheter och skyddade boenden. Enligt motionärerna måste mer göras för att säkra tillgången till jourlägenheter och skyddade boenden, vilket är kommunernas huvudansvar. I yrkande 15 föreslås vidare ett tillkännagivande om skyddade boenden för personer med funktionsnedsättning. Motionärerna anför att det är angeläget att fler skyddade boenden har god tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. I motion 2020/21:495 av (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur samverkan mellan olika myndigheter kan förbättras. Motionären framhåller att behövs ett tydligt samarbete mellan vården, och det civila samhället när det gäller prostituerade. Det behövs stöd i form av akut vård, skyddat boende och stöd för att bearbeta erfarenheter av våld. Lagen om konvention om barnets rättigheter Enligt 1 § lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter ska artiklarna 1–42 i konvention av om barnets rättigheter i originaltexternas lydelse gälla som svensk lag. Lagen trädde i kraft . Enligt 2 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, svarar varje kommun för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Till socialnämndens uppgifter hör bl.a. att svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård till familjer och enskilda som behöver det (3 kap. 1 § SoL). När det gäller brottsoffer har socialnämnden enligt 5 kap. 11 § SoL till uppgift att verka för att den som har utsatts för brott och hans eller hennes närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ansvarar även för att ett barn som har utsatts för brott och barnets närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. Enligt 11 kap. 3 a § SoL ska socialnämnden, om det inte är obehövligt, underrätta regionen om att ett barn eller en ung person i åldern 18–ska erbjudas en sådan hälsoundersökning som avses i lagen (2017:209) om hälsoundersökning av barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet. Asylsökande barn och unga ska också enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. erbjudas en hälsoundersökning av regionen, om det inte är uppenbart obehövligt. Lagen om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall Enligt 2 § lagen (2007:606) om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall ska en utredning genomföras när ett brott har begåtts mot ett barn och det finns anledning att anta att brottet har samband med något förhållande som har inneburit att barnet varit i behov av skydd bl.a. om barnet har avlidit med anledning av brottet, eller om barnet har utsatts för grov misshandel eller synnerligen grov misshandel av en närstående eller tidigare närstående person. Enligt 2 a § ska en utredning också genomföras när ett brott har begåtts mot en vuxen person av en närstående eller tidigare närstående person och det finns anledning att anta att brottet har samband med något förhållande som har inneburit att den vuxna personen varit i behov av skydd eller stöd och hjälp för att förändra sin situation om den vuxna personen har avlidit med anledning av brottet, eller brottet utgör försök, förberedelse eller stämpling till mord eller dråp. Utredningar enligt dessa bestämmelser ska även under vissa förutsättningar genomföras när det annars finns särskilda skäl att utreda en händelse. ansvarar för att bedriva utredningar enligt lagen. infördes ändringar i lagen, som syftade till att utredningsverksamheten skulle bli mer effektiv och ändamålsenlig. Ändringarna innebar bl.a. att utredningsverksamheten utökades till att omfatta fler fall än där barn eller vuxna avlidit. Det infördes också en skyldighet för statliga förvaltningsmyndigheter att ställa experter till utredningsmyndighetens förfogande. Vidare infördes en bestämmelse om att statliga förvaltningsmyndigheter också bör genomföra tillsyn eller intern tillsyn av verksamhet som berörs av en utredning (prop. 2017/18:215, bet. 2017/18:SoU36, rskr. 2017/18:416). är ansvarig utredningsmyndighet. Utredningsverksamhetens resultat och slutsatser redovisas i en rapport till regeringen . Rapporten omfattar bl.a. en redovisning av de brister i samhällets skyddsnät som har identifierats i analysarbetet (). föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer ska tillämpas i socialnämndens och i vårdgivares arbete med barn och vuxna som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående (våldsutsatta) och med barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående (barn som bevittnat våld). Enligt 7 kap. 2 § i föreskrifterna ska socialnämnden vid behov erbjuda våldsutsatta vuxna, den som är och har utsatts för våld eller andra övergrepp av sin partner och den som är och har utsatts för hedersrelaterat våld stöd och hjälp i form av lämpligt, tillfälligt boende som motsvarar den våldsutsattas behov av skydd med utgångspunkt i utredningen och riskbedömningen. Det boende som erbjuds den våldsutsatta bör vara lämpligt för eventuella medföljande barn oavsett ålder och kön. Om det skyddade boendet tar emot barn bör det i boendet finnas personal med kunskap om barns behov. Om ett våldsutsatt barn eller ett barn som bevittnat våld behöver stöd och hjälp med anledning av våldet, akut eller , ska socialnämnden enligt 7 kap. 3 § erbjuda barnet insatser med utgångspunkt i dess olika behov av vård och behandling. bör vidare kunna erbjuda barnets föräldrar och andra närstående till barnet råd och stöd med utgångspunkt i barnets behov. I fråga om insatser till våldsutövare enligt 4 kap. 1 § SoL anges i de allmänna råden att socialnämnden med utgångspunkt i barnets behov bör kunna erbjuda insatser dels till våldsutövande föräldrar, dels till andra våldsutövande vuxna som bor tillsammans med barn. Insatserna bör syfta till att våldet upphör och att våldsutövaren får en ökad förståelse för hur våld påverkar barn, och de bör genomföras med beaktande av barnets behov av trygghet och säkerhet. Vidare anges att nämnden även bör kunna erbjuda våldsutövare insatser som syftar till att de förändrar sitt beteende och upphör med att utöva våld. Insatserna bör genomföras med beaktande av behovet av trygghet och säkerhet hos våldsutsatta och barn som bevittnat våld. När det gäller stöd och hjälp enligt 5 kap. 11 SoL framgår det av de allmänna råden att socialnämnden bl.a. bör se till att de metoder som används för att ge stöd och hjälp har utformats med utgångspunkt i bästa tillgängliga kunskap. Vidare bör nämnden såväl vid planering av verksamheten som i enskilda ärenden beakta de särskilda behov som en våldsutsatt kan ha på grund av bl.a. sin ålder, funktionsnedsättning och risken för hedersrelaterat våld. Den personal som arbetar med handläggning och uppföljning av alla slags ärenden som gäller enskilda enligt SoL bör enligt de allmänna råden ha kunskap om våld och andra övergrepp av eller mot närstående samt ha förmågan att omsätta kunskaperna i det praktiska arbetet. Enligt 3 kap. 5 § i föreskrifterna ska socialnämnden fastställa rutiner för hur skyddade personuppgifter ska hanteras. om bl.a. arbete med våld i nära relationer har tagit fram en handbok om bl.a. arbete med våld i nära relationer, som är ett komplement till myndighetens föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer (Våld – en handbok om och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer, 2016, 2016-6-37). syftar till att ge och hälso- och sjukvården vägledning på området och behandlar lagstiftning och förarbeten samt kunskap baserad på forskning och erfarenheter från verksamheterna. Den innehåller även avsnitt om familjerätt och förhållandet mellan och ideella föreningar. riktar sig till socialnämnden och vårdgivare, men även till utförare av socialtjänst, t.ex. ideella organisationer. innehåller bl.a. avsnitt om att utreda våldsutsatta vuxna, att utreda våldsutsatta barn och barn som bevittnar våld, insatser till våldsutsatta vuxna, insatser till våldsutsatta barn och barn som bevittnar våld, att följa upp insatserna och hantering av skyddade personuppgifter. om ensamkommande barn och unga gav ut publikationen Ensamkommande barn och unga – . är ett komplement till övriga handböcker om utredning, placering och uppföljning av ärenden inom som rör barn och unga och tillämpningen av LVU. Under rubriken i nätverket anges bl.a. att en av grundprinciperna för vård utanför det egna hemmet är den s.k. anhörigprincipen (s. 45). När ett barn placeras ska det i första hand övervägas om barnet kan tas emot av någon anhörig eller annan närstående. Vid beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser för barn ska dock vad som är bäst för barnet vara avgörande (1 kap. 2 § SoL). Den tilltänkta familjen i barnets nätverk ska utredas på motsvarande sätt som andra tilltänkta familjehem. Vidare anges att när det gäller familjehemsplacering av ensamkommande barn i nätverket finns flera risker som behöver vara särskilt uppmärksam på.