bet · H801MJU13 · 2021-03-11 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om övergripande miljöfrågor från allmänna motionstiden /21. Motionsyrkandena handlar bl.a. om översyn av , tillståndsprocesser, äganderättsfrågor och offentlig upphandling. I betänkandet finns 25 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och åtta särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 130 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regler och riktvärden för buller Myndigheters organisation och verksamhet Motioner som bereds förenklat 1.Översyn av , punkt 1 (M) 2.Översyn av , punkt 1 (C, KD) 3.Ansvarig myndighet för utvärdering av miljömål, punkt 2 (M, KD) 4.Miljömål och andra samhällsmål, punkt 3 (KD) 5.Effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider, punkt 4 (M, SD, KD) 6.Regler om miljöprövning, punkt 5 (M) 7.Prövning av torvtäkter, punkt 6 (M, SD) 8.Kommunal tillstyrkan av vindkraftverk, punkt 7 (V) 9.Anmälningsplikt, punkt 8 (V) 10.Tillsyn, punkt 9 (SD) 11.Tillsyn, punkt 9 (KD) 12.Regler och riktvärden för buller, punkt 10 (M) 13.Regler och riktvärden för buller, punkt 10 (C) 14.Regler och riktvärden för buller, punkt 10 (L) 15.Stärkt äganderätt och ersättning vid rådighetsinskränkningar, punkt 11 (SD) 16.Stärkt äganderätt och ersättning vid rådighetsinskränkningar, punkt 11 (KD) 17.Äganderätt och grön infrastruktur, punkt 12 (M, KD) 18.Offentlig upphandling, punkt 13 (M) 19.Offentlig upphandling, punkt 13 (SD) 20.Myndigheters organisation och verksamhet, punkt 14 (KD) 21.Talerättsfrågor, punkt 15 (KD) 22.Talerättsfrågor, punkt 15 (L) 23.Bidrag till miljöorganisationer, punkt 16 (SD) 24.Arbetet med att förhindra miljöbrott, punkt 17 (M) 25.Arbetet med att förhindra miljöbrott, punkt 17 (KD) 1.Översyn av , punkt 1 (L) 2.Effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider, punkt 4 (C) 3.Tillsyn, punkt 9 (C) 4.Stärkt äganderätt och ersättning vid rådighetsinskränkningar, punkt 11 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (M) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (SD) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (C) 8.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:295 av (C), 2020/21:1009 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2173 av (M), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 45.2, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 14, 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 5, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C, KD) Ansvarig myndighet för utvärdering av miljömål 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 3 (M, KD) Miljömål och andra samhällsmål 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 4 (KD) Effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkandena 4, 5 och 13, 2020/21:3162 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 5 (M, SD, KD) 2020/21:2243 av (M), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 15 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkandena 15, 17 och 18. Reservation 6 (M) 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 41 och 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14. Reservation 7 (M, SD) 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 8 (V) 2020/21:125 av (SD) yrkande 2 och 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 9 (V) 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 55, 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (KD) Regler och riktvärden för buller 2020/21:537 av (KD), 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 39, 2020/21:3176 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:3252 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 12 (M) Reservation 13 (C) Reservation 14 (L) Stärkt äganderätt och ersättning vid rådighetsinskränkningar 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 6, 2020/21:1258 av (M), 2020/21:1541 av (M), 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 68, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:3157 av (C) och 2020/21:3562 av (M) yrkande 1. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (KD) Äganderätt och grön infrastruktur 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 17 (M, KD) 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1193 av (M), 2020/21:2479 av (M), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 28, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2020/21:3639 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Myndigheters organisation och verksamhet 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 35 och 36 samt 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 10. Reservation 20 (KD) 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 65 och 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 21 (KD) Reservation 22 (L) 2020/21:725 av m.fl. (SD) yrkande 31. Reservation 23 (SD) Arbetet med att förhindra miljöbrott 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 56 och 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 24 (M) Reservation 25 (KD) 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2020/21:3639 av m.fl. (MP) yrkande 3. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (KD) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ett 130-tal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som bl.a. handlar om översyn av , tillståndsprocesser, äganderättsfrågor och offentlig upphandling. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Dessa yrkanden behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om översyn av . Utskottet hänvisar bl.a. till den samlade prövning som ska göras enligt . Jämför reservation 1 (M) och 2 (C, KD) samt särskilt yttrande 1 (L). I kommittémotion 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 30 anförs att måste ses över så att den främjar miljöförbättrande åtgärder, skärgårdsutveckling och befintlig verksamhet. Ett exempel är djurhantering med naturbete, en verksamhet som motverkar förbuskning av landskapet och skapar viktiga ynglingsplatser och livsmiljöer för lekande fisk. I motion 2020/21:295 av (C) anförs att bör utredas i sin helhet i syfte att åstadkomma bättre balans mellan olika samhällsintressen och tydligare vägledning till hur dessa avvägningar ska göras. Ur ett strikt miljöperspektiv har enligt motionären misslyckats med att balansera mellan kort- och långsiktighet samt mellan delar och helhet. I motion 2020/21:1009 av (SD) yrkande 1 anförs att bör ses över i sin helhet. Utredningens uppdrag ska vara att se över möjligheten att skapa en bättre balans mellan olika samhällsintressen än vad som är fallet och en större miljönytta ur ett helhetsperspektiv. Vidare föreslås i yrkande 2 i samma motion ett namnbyte av till hållbarhetsbalken. bör enligt motionären reformeras i grunden med intentionen att bli en hållbarhetsbalk snarare än en miljöbalk, för att bl.a. möjliggöra nödvändiga satsningar på infrastruktur, elnät och försvar. I kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 45 i denna del anförs att bör uppdateras för att stärka förutsättningarna för en cirkulär omställning. Det behövs enligt motionärerna en översyn av delar av för att säkerställa att den är samtidsanpassad, återspeglar dagens tekniska möjligheter och ger utrymme för cirkulära samhällsstrukturer. I kommittémotion 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 14 anförs att delar av bör ses över för att säkerställa att den är samtidsanpassad, återspeglar dagens tekniska möjligheter och ger utrymme för cirkulära samhällsstrukturer. Det kan enligt motionärerna handla om att se över delar av så att en tillståndsprocess, vid t.ex. en nyetablering av industri, väger in klimatnytta lika mycket som den eventuella miljöbelastningen. I partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 10 anförs att klimatfrågan behöver arbetas in i . I kommittémotion 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 5 anförs att bör kompletteras med klimat. Klimatet omnämns inte i portalparagrafen i och den bör därför kompletteras med detta begrepp. Motionärerna framhåller även att den cirkulära ekonomin är ett viktigt verktyg för att minska belastningen på miljö och klimat. I kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 8 anförs att bör vässas och tillämpningen skärpas. Motionärerna begär en översyn av lagstiftningen och att förändringar måste görs bl.a. med anledning av att det nu finns en klimatlag. Politiken för en cirkulär ekonomi måste enligt motionärerna också få ett starkare lagstöd. Det är även angeläget med ett starkare skydd för natur och biologisk mångfald. (M) framhåller i motion 2020/21:2173 att det finns behov av en översyn av . Motionären anför att en modern miljöbalk är av yttersta vikt för ett hållbart samhälle. De ödesdigra konsekvenserna av klimatförändringarna blir allt tydligare och det är därför enligt motionären anmärkningsvärt att klimatperspektivet inte särskilt pekats ut i . behandling och kompletterande uppgifter syftar enligt 1 kap. 1 § till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. I den nämnda paragrafen anges mål som berör såväl människan som natur- och kulturmiljön och som är inriktat både på att begränsa nuvarande hälso- och miljöpåverkan och på att skapa långsiktigt goda förhållanden (prop. 1997/98:45 del 2). I paragrafens andra stycke anges vad som ska gälla för att målet ska uppnås. De uppräknade punkterna är enligt propositionen inte en uttömmande beskrivning av hur målet uppfylls utan exempel på sådant som är av särskild betydelse för balkens mål. I 2 kap. finns ett antal hänsynsregler som gäller bl.a. vid bedrivande av verksamhet. I 2 kap. 7 § anges att hänsynsreglerna som huvudregel gäller i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla dem. Vid denna bedömning ska särskild hänsyn tas till nyttan av skyddsåtgärder och andra försiktighetsmått jämfört med kostnaderna för sådana åtgärder. Prövningen av en miljöfarlig verksamhet ska inte enbart omfatta utsläppen från verksamheten. Också frågor om kemikalieanvändning och om resurshushållning ska prövas utifrån balkens hänsynsregler och omfattas av villkor (prop. 1997/98:45 del 1). I betänkande 2016/17:MJU24 Ett klimatpolitiskt ramverk för behandlade utskottet regeringens förslag om att införa en ny klimatlag (prop. 2016/17:146) och vissa frågor kopplade till klimatet, bl.a. målen för den svenska klimatpolitiken. Av betänkandet framgår bl.a. följande (s. 14). Regeringen föreslår att en klimatlag införs. Lagen innehåller grundläggande bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete. Regeringen anför i propositionen att en klimatlag stärker förutsättningarna för ett effektivt arbete. Det allmänna ska enligt 1 kap. 2 § tredje stycket regeringsformen främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. har också åtaganden enligt om klimatförändring. Dessa skyldigheter får anses inbegripa en skyldighet för det allmänna att agera för att se till att klimatsystemet inte förändras på ett skadligt sätt och att skydda samhällsmedborgarna mot potentiella effekter till följd av skadliga förändringar av klimatsystemet. Regeringen har ett ansvar för att se till att klimatpolitiken utformas i enlighet med detta. Ansvaret bör komma till tydligt uttryck i en författning. Därför bör det enligt regeringen införas en ny klimatlag. Genom att delar av regeringens klimatpolitiska arbete regleras i lag tydliggörs regeringens ansvar gentemot samhällsmedborgarna. I sitt ställningstagande i denna del anförde utskottet följande (s. 25). I likhet med regeringen bedömer utskottet att en reglering av det klimatpolitiska arbetet i lag ökar förutsättningarna för att arbetet även fortsättningsvis ska kunna bedrivas på ett långsiktigt och kontinuerligt sätt. En sådan reglering bidrar även till att klimatarbetet blir tydligare och mer transparent. Genom att införa en klimatlag sänder och regeringen dessutom en viktig signal, såväl till de egna samhällsmedborgarna som till andra länder, om att den svenska staten tar klimatarbetet på allvar. När det gäller frågan om klimatlagen som ett bindande regelverk vill utskottet ansluta sig till det som anförs i propositionen om kontrollmakt enligt regeringsformen och om de politiska konsekvenser som ett avsteg från lagen – eller ett förslag att ändra lagen för att undvika en sådan överträdelse – skulle få. En lagreglering försvårar således ett agerande som motverkar, eller i otillräcklig grad främjar, möjligheten att nå klimatmålen. Utskottet finner att den föreslagna lagstiftningen är väl avvägd. Utskottet kan också konstatera att lagförslaget överensstämmer med den parlamentariska Miljömålsberedningens förslag. Mot denna bakgrund anser utskottet att bör anta regeringens lagförslag. beslutade att bifalla regeringens förslag (rskr. 2016/17:320). Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft . I betänkande 2017/18:MJU19 anförde utskottet att klimatfrågan – liksom många andra miljöfrågor – inte särskilt pekas ut i men att ansvaret för klimatet och klimatpolitiken emellertid kommit till uttryck i svensk lag genom antagandet av klimatlagen. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över all relevant svensk lagstiftning, bl.a. , så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (dir. 2019:101). Syftet är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås. Uppdraget ska slutredovisas och ett delbetänkande ska redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att den för att öka takten med arbetet med omställningen till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi har beslutat om en nationell strategi för cirkulär ekonomi som pekar ut riktningen och ambitionen för omställningen. Visionen är ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och ersätter jungfruliga material. Till strategin kommer handlingsplaner att beslutas med konkreta åtgärder. Regeringen beslutade därefter om den första handlingsplanen för cirkulär ekonomi. Handlingsplanen innehåller drygt hundra åtgärder inom områden som industriomställning, materialförsörjning, teknikutveckling och avfallshantering. Regeringen beslutade om nya etappmål bl.a. med högre nivåer för återvinning av material. I regeringens skrivelse 2017/18:265 Miljömålen – med sikte framhåller regeringen att är ett viktigt verktyg för att genomföra miljöpolitiken. Bestämmelserna i balken syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Fler av de centrala myndigheter som har ett utpekat ansvar i miljömålssystemet är också tillsynsmyndigheter enligt . Regelverket och systemet för prövning är utformat för att möjliggöra en samlad och integrerad tillståndsprövning. Syftet är att den totala miljöpåverkan av verksamheter och åtgärder ska bedömas i ett sammanhang. Därigenom ska det bli möjligt att nå maximal miljönytta och kunna styra mot miljökvalitetsmålen. När det gäller klimatfrågan har, som framgår av redovisningen ovan, ansvaret för klimatet och klimatpolitiken kommit till uttryck i svensk lag genom antagandet av klimatlagen. Vidare pekar regeringen ut riktningen och ambitionen för omställningen till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi i bl.a. den nationella strategin för cirkulär ekonomi. Utskottet delar regeringens uppfattning att är ett viktigt verktyg för att genomföra miljöpolitiken. Syftet med prövningen enligt är att den totala miljöpåverkan av verksamheter och åtgärder ska bedömas i ett sammanhang och att maximal miljönytta och en styrning mot miljömålen därigenom nås. Utskottet kan konstatera att vissa miljöfrågor inte tydligt anges i men att de trots det ska ingå i den samlade bedömning som kräver. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att ta något initiativ med anledning av motionerna 2020/21:295 (C), 2020/21:1009 (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2173 (M), 2020/21:2709 (MP) yrkande 8, 2020/21:2918 (C) yrkande 45.2, 2020/21:2948 (C) yrkande 14, 2020/21:3238 (L) yrkande 5, 2020/21:3357 (M) yrkande 30 och 2020/21:3679 (L) yrkande 10. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvärdering av miljömålens uppfyllelse. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår med att utvärdera miljömålssystemet. Jämför reservation 3 (M, KD) och 4 (KD). I kommittémotion 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 13 anförs att en fristående myndighet bör utvärdera miljömålens uppfyllande. Motionärerna framhåller att det är olämpligt att myndigheterna i praktiken utvärderar sin egen verksamhet, särskilt när det får så stora samhällskonsekvenser. Vidare anförs i yrkande 15 i samma motion att miljömålen bör vägas mot andra samhällsmål i samband med att deras måluppfyllelse utvärderas. Motionärerna anser att det är angeläget att hänsyn tas till helhetsbilden i samband med utvärdering av målen. behandling och kompletterande uppgifter antog en ny målstruktur för det svenska miljöarbetet med ett utvecklat generationsmål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Systemet består av ett generationsmål och 16 miljökvalitetsmål med preciseringar. Generationsmålet visar riktningen för vad som måste göras inom en generation för att miljökvalitetsmålen ska nås. Generationsmålet är vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Miljökvalitetsmålen, i sin tur, beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. Preciseringarna ska förtydliga vad miljökvalitetsmålen innebär och används även som kriterier vid uppföljningen av målen. Därtill finns 16 aktuella etappmål med målår 2020 eller . Etappmålen är steg på vägen för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska regeringen för redovisa mål och resultat som uppnåtts inom olika områden. Som en del i utskottens löpande uppföljning har utskottet beslutat att följa upp regeringens resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen. I utskottets behandling av årets budgetproposition (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20 och 23, bet. 2020/21:MJU1 och MJU2) anför utskottet att det ser positivt på det utvecklings- och erfarenhetsutbyte som har pågått mellan företrädare för regeringen och miljö- och jordbruksutskottet för att utveckla resultatredovisningen i budgetpropositionerna. Liksom har det förts en dialog såväl på politisk nivå mellan de berörda statssekreterarna i och utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som på tjänstemannanivå. Utskottet ansåg liksom tidigare att det är väsentligt att dialogen fortsätter. inrättades Miljömålsberedningen av regeringen för att nå bred politisk samsyn kring ett antal miljöfrågor. Beredningens uppgift är att föreslå hur miljökvalitetsmålen ska nås genom politiskt förankrade förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. Beredningen ska fokusera på frågor som kräver övergripande och långsiktiga politiska prioriteringar, dels där det finns behov av strukturella förändringar, dels avseende frågor av särskild betydelse som inte kan lösas på myndighetsnivå (dir. 2010:74). förlängde regeringen uppdrag om att bidra med underlag till regeringens strategiska och långsiktiga utveckling av arbetet för att nå de nationella miljömålen. Uppdraget gäller tills vidare. Regeringen inrättade 2014 det nuvarande . Rådet syftar till att utgöra en plattform för ett intensifierat arbete på alla nivåer i samhället för att nå miljömål. presenterar åtgärder som myndigheterna åtar sig att vidta för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. uppdrag pågår till . överlämnade utvärdering av miljömålen 2019 (rapport 6865) till regeringen. I rapporten utvärderade verket möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet och lämnade 18 åtgärdsförslag framtagna i samverkan med flera andra myndigheter samt länsstyrelser. Utöver det redovisade även egna bedömningar och förslag. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) bedömde regeringen att utgör en god grund för att fortsätta att utveckla styrmedel och åtgärder för att öka takten i arbetet för att nå miljömålen. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att arbetet med miljömålen ska fortsätta och utvecklas med sikte mot 2030. Vidare framhöll regeringen att det tillstånd som miljökvalitetsmålen beskriver är något varje generation måste sträva efter att uppnå. En viktig del i utvecklingen av miljömålssystemet är att besluta om nya etappmål som är utformade för att vara drivande i arbetet för att nå miljömålen. Utskottet vill inledningsvis påminna om att dagens miljömålssystem är resultatet av en grundlig prövning i . Utskottet konstaterar att miljömålssystemet ger en nödvändig struktur åt den svenska miljöpolitiken, och att såväl generationsmålet som de 16 miljömålen förutsätter att driver en ambitiös klimat- och miljöpolitik inte bara nationellt utan även i internationella sammanhang. Utskottet konstaterar vidare att det på pågår omfattande insatser i bl.a. Miljömålsberedningen och med utveckling av miljömålssystemet. Insatser som bl.a. syftar till att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Utskottet vill även hänvisa till det uppföljningsarbete som pågår kring den ekonomiska styrningen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård respektive 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Genom uppföljning och utvärdering av regeringens resultatredovisning har utskottet tagit en mycket aktiv del i detta arbete. Utskottet ser positivt på det erfarenhetsutbyte som sker mellan utskottet och företrädare för regeringen och förutsätter att denna dialog fortsätter att utvecklas. Med hänvisning till det anförda ser utskottet ingen anledning att föreslå en utvärdering av miljömålens uppfyllande på de sätt som begärs i motion 2020/21:2807 (KD) yrkande 13 och 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillståndsprocesser, miljöprövning, tillstyrkan av vindkraft och tillsyn. Utskottet hänvisar främst till det utredningsarbete som pågår. Jämför reservation 5 (M, SD, KD), 6 (M), 7 (M, SD), 8 (V), 9 (V), 10 (SD) och 11 (KD) samt särskilt yttrande 2 (C) och 3 (C). Effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider Enligt partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 24, och kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 12 måste miljötillståndsprocesserna förkortas. Motionärerna anser att företagens möjligheter att investera och utvecklas ofta begränsas av att miljötillståndsprocesserna tar . Det leder enligt motionärerna till att investeringar uteblir eller förläggs till andra länder, med konsekvenser både för konkurrenskraft och klimatet. I yrkande 25 i partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) och i kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 13 anförs att ändringstillstånd bör vara huvudregel i miljöprövningsprocesser. Detsamma anförs i yrkande 16 i motion 2020/21:3483 av m.fl. (M). Motionärerna påtalar att myndigheterna ofta kräver att hela verksamheten ska prövas vid en förändring.