bet · H801UbU10 · 2021-03-25 00:00:00 — Av 26 kap. 3 och 4 §§ skollagen framgår att Skolinspektionen även har tillsyn över hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar över förskola och fritidshem vars huvudman kommunen har godkänt. Enligt 26 kap. 9 a § skollagen ska Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman enligt 2 kap. 5 § skollagen. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar. Ett av Skolinspektionens uppdrag är att genomföra tillsyn. Tillsyn består av olika former av inspektion och Skolinspektionen väljer form av inspektion som bäst motiveras utifrån vilka risker myndigheten ser i huvudmäns och skolors verksamhet samt vilka signaler den får. I Skolinspektionens årsredovisning framgår följande om myndighetens tillsynsverksamhet: – Inom regelbunden tillsyn väljs skolor så att myndigheten alltid är på de skolor där det finns störst risk att elever inte får en utbildning som lever upp till skollagens krav. Genom myndighetens närvaro bidrar myndigheten till att kvaliteten säkerställs i enlighet med skolförfattningarna. – Genom riktad tillsyn kan myndigheten snabbt reagera på signaler om missförhållanden. – Utifrån etableringskontroll och tillsyn under första verksamhetsåret följer Skolinspektionen upp att skolor som fått tillstånd kommer igång som planerat så att de kan driva en verksamhet av god kvalitet. – Inom tillsyn utifrån individärenden utreds skolsituationen för en enskild elev. Skolinspektionen redovisar här även anmälningar till lärarnas yrka att en legitimerad lärare ska meddelas en varning eller att legitimationen ska återkallas. – Genom den tematiska tillsynen kan myndigheten fokusera på ett speciellt problemområde så att skolorna bättre kan möta elevernas behov. I Skolinspektionens årsredovisning framgår vidare att Skolinspektionen med anledning av covid-19-pandemin lade om inspektionsverksamheten . Skolinspektionen har verkat för att arbeta anpassat efter den situation som skolorna befinner sig i och har fokuserat på kvalitetsförbättring. Myndigheten har varit återhållsam med platsbesök och i stället främst gjort intervjuer digitalt eller via telefon med rektorer och huvudmän. Det har enligt Skolinspektionen varit en viktig utgångspunkt att följa riktlinjer och att bidra till en minskad belastning för skolorna i en hårt ansträngd situation. har Skolinspektionen pausat den regelbundna tillsynen, men fortsatt med riktad tillsyn utifrån signal. Även den regelbundna kvalitetsgranskningen av grundskola och gymnasieskola har gjort uppehåll. Regelbunden kvalitetsgranskning av huvudmannen och tematisk kvalitetsgranskning har pågått , dock i anpassad form. Skolinspektionen har vidare genomfört ett flertal förenklade granskningar och kartläggningar av skolors och huvudmäns arbete under pandemin. Dessa har framför allt haft ett framåtriktat och lärande syfte, men också bidragit till övergripande bilder av läget i landets skolor . Av årsredovisningen framgår vidare att ett ytterligare fokus har varit att utveckla en ökad likvärdighet i myndighetens arbete. Dessa insatser har handlat om uppföljningar inom regelbunden tillsyn, beslut som rör skolsituation för elever med långvarig frånvaro samt beslut som rör kränkande behandling av elever. Skolinspektionen har även utvecklat arbetet med att genomföra lärarresursanalyser. Det har också tagits fram ett analysverktyg för utredare för att tolka skolors statistik från olika källor. Verktygen ger stöd till utredarna kring viktiga källor att tolka samt hur de kan tolkas på ett sätt som inte funnits tidigare. har myndigheten på grund av pandemin övergått till att använda digitala verktyg vid genomförande av riktad tillsyn av skolenheter och huvudmän där myndigheten fått signaler om allvarliga missförhållanden och där myndighetens risk- och väsentlighetsanalys uppvisat stora risker. Ägar- och ledningsprövning är en del av tillsynen och även här har myndigheten drivit ett utvecklingsarbete och påbörjat planering för en prövning av alla fristående huvudmän över . Den grundläggande sanktion som Skolinspektionen har till sitt förfogande är föreläggande (26 kap. 10 § skollagen). Skolinspektionen kan återkalla bl.a. ett godkännande som en enskild huvudman fått för att bedriva en utbildning om ett föreläggande enligt 10 § inte har följts och missförhållandet är allvarligt (26 kap. 13 § skollagen). Skolinspektionen kan också med stöd av samma bestämmelse återkalla godkännandet om ett föreläggande inte har följts och den enskilde vid en etableringskontroll enligt 26 kap. 9 a § skollagen inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd med den kommun där utbildningen ska bedrivas (se 2 kap. 6 a § skollagen). Ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsendet får även återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande (26 kap. 14 § skollagen). När det gäller verksamhet som bedrivs av en kommun eller en region får Skolinspektionen besluta att staten på kommunens eller regionens bekostnad ska vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse om kommunen eller regionen inte har följt ett föreläggande enligt 10 § och missförhållandet är allvarligt (26 kap. 17 § skollagen). I 26 kap. 18 § skollagen finns det en bestämmelse om tillfälligt verksamhetsförbud. Det innebär att om det är sannolikt att ett beslut om återkallelse eller ett beslut om statliga åtgärder för rättelse kommer att fattas, och beslutet inte kan avvaktas med hänsyn till allvarlig risk för barnens eller elevernas hälsa eller säkerhet eller av någon annan särskild anledning, får tillsynsmyndigheten förbjuda huvudmannen att tills vidare, helt eller delvis, driva verksamheten vidare. Beslut gäller , om inte annat beslutas och får gälla . Tillkännagivande om utveckling av Skolinspektionens arbete med uppföljning av tillsynsbeslut I samband med att beslutade att lägga regeringens skrivelse om Skolinspektionens uppföljning av brister i skolor (skr. 2018/19:144) till handlingarna föreslogs ett tillkännagivande till regeringen om att den ska ge Skolinspektionen i uppdrag att prioritera och utveckla uppföljningsarbetet (skr. 2018/19:144, bet. 2019/20:UbU3 punkt 2, rskr. 2019/20:40). I betänkande 2019/20:UbU3 framhöll utskottet att kritiken av Skolinspektionens uppföljningsarbete var allvarlig. Efter att avvikelser har påtalats vid Skolinspektionens tillsyn ansåg utskottet att uppföljningar måste göras som säkerställer att avvikelserna har åtgärdats på ett kvalitetssäkert sätt och som förebygger att ett liknande problem uppstår igen. Utskottet ansåg också att tillsynen måste följas upp och avslutas enligt likvärdiga principer över hela landet och att Skolinspektionens uppföljningsarbete måste vara transparent. I regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framhöll regeringen i fråga om tillkännagivandet att den genom beslut av regleringsbrevet som avsåg Skolinspektionen gett myndigheten i uppdrag att prioritera och utveckla arbetet med att följa upp tillsynsärenden så att myndigheten säkerställer att brister har åtgärdats. Myndigheten ska redovisa till regeringen hur arbetet genomförts och vilka resultat som nåtts (U2019/04373/GV). Punkten är slutbehandlad. Stärkta resurser till Skolinspektionen För att kunna öka kapaciteten i inspektionsverksamheten har anslaget 1:2 ökats med (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Särskild granskning av fjärr- och distansundervisning Av Skolinspektionens regleringsbrev framgår att myndigheten ska granska den fjärr- och distansundervisning som bedrivits och bedrivs i respektive skolform med anledning av covid-19-pandemin. Granskningens inriktning ska vara att undersöka vilka konsekvenser fjärr- och distansundervisningen får för elevers förutsättningar att nå målen samt för elevers hälsa. Elever som har haft svårare att tillgodogöra sig fjärr- och distansundervisningen ska särskilt uppmärksammas. Uppdraget ska genomföras i samråd med och ska redovisas till regeringen . Utökade möjligheter att stänga skolor Av Statsrådsberedningens propositionsförteckning från framgår att regeringen () avser att lämna en proposition till om ökade möjligheter att stänga skolor. När det gäller yrkanden om Skolinspektionens tillsyn och att myndigheten ska rikta sin tillsyn till vissa områden vill utskottet framhålla att Skolinspektionens uppdrag är att genom inspektion och tillståndsprövning se till att skolhuvudmän, dvs. kommunen eller den som driver en fristående skola, sköter sina verksamheter enligt lagar och förordningar. Skolinspektionen ställer således krav på och bidrar till att skolhuvudmännen följer skollagens krav och att de utvecklar sina verksamheter och genomför förbättringar. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid en granskning. Utskottet vill också uppmärksamma att Skolinspektionen har fått ökade resurser för att myndigheten ska kunna genomföra fler inspektioner i syfte att öka kunskapsresultaten och jämlikheten. Det handlar t.ex. om inspektioner i skolor med stor avvikelse mellan betyg och nationella prov och konfessionella skolor (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Utskottet avvaktar också Skolinspektionens uppdrag om att följa upp sina tillsynsbeslut som ska redovisas till regeringen senast . När det särskilt gäller frågan om huruvida möjligheten att bedriva distansundervisning i har missbrukats vill utskottet framhålla att utskottet avvaktar Skolinspektionens redovisning av regeringsuppdraget att granska den fjärr- och distansundervisning som bedrivits och bedrivs i respektive skolform med anledning av covid-19-pandemin. Utskottet kan sedan när det gäller frågan om hur skolor arbetar med olika kränkningar av elever konstatera att Skolinspektionen haft fokus på bl.a. beslut som rör skolsituationen för elever med långvarig frånvaro samt beslut som rör kränkande behandling av elever. När det gäller yrkandet om att Skolinspektionen ska handha godkännande och tillsyn av fritidshem med konfessionell inriktning i stället för kommunerna vill utskottet framhålla att Skolinspektionen även utövar tillsyn över hur kommunerna uppfyller sitt tillsynsansvar över förskola och fritidshem vars huvudman kommunen har godkänt. Tillsynsområdet avser verksamheten och är inte begränsat till enbart efterlevnaden av skolförfattningarna (prop. 2009/10:165 s. 895, bet 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). När det gäller yrkanden om olika möjligheter att ingripa mot kommuner hänvisar utskottet till gällande rätt och avvaktar den aviserade propositionen om ökade möjligheter att stänga skolor. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl att göra några ändringar i den gällande ordningen för Skolinspektionens uppdrag och avstyrker därmed motionerna 2020/21:88 (-) yrkandena 2 och 3, 2020/21:177 (V) yrkande 4, 2020/21:396 (V) yrkande 3, 2020/21:1936 (SD) yrkande 22, 2020/21:2529 (C) yrkande 5 och 2020/21:3280 (L) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digitaliseringen i skolan. Jämför reservation 15 (M) och 16 (V). I kommittémotion 2020/21:3328 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att göra en översikt av den digitala infrastrukturen på landets skolor. Motionärerna menar att förutsättningarna skiljer sig åt mellan landets skolor. Medan vissa skolor är helt digitaliserade har andra skolor utmaningar med att få system att fungera och att tillgängliggöra digital infrastruktur. I kommittémotion 2020/21:177 av m.fl. (V) yrkande 1 vill motionärerna att skolornas behov inför en ökande digitalisering utreds ytterligare och att lärdomar då bör inkluderas. Motionärerna framför att det är av största vikt att skolan hänger med i den tekniska utvecklingen och också kan använda de pedagogiska verktyg och hjälpmedel som finns att tillgå. ska pedagogik, didaktik och metodik bygga på forskning och beprövad erfarenhet och inte på vilka program, plattformar, appar etc. som finns tillgängliga eller uppköpta menar motionärerna. I yrkande 2 anser motionärerna att regeringen bör ge i uppdrag att utreda inrättande av kvalitetsmärkning av säkra appar och molntjänster som kan användas utan att äventyra elevers personuppgifter. gav regeringen i uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (U2015/04666/S). I uppdraget ingick att lämna förslag för en kritisk, säker och ansvarsfull it-användning hos eleverna, t.ex. när det gäller studiero och personlig integritet, samt vid behov föreslå förändringar i läroplaner, kursplaner eller ämnesplaner. redovisade uppdraget 2016 (U2016/01646/S och U2016/02148/GV). beslutade regeringen om förtydliganden i och förstärkningar av bl.a. läroplaner, kursplaner och ämnesplaner för och gymnasieskolan. Syftet var att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna rör rektorers och lärares uppdrag, skol-bibliotekens roll och undervisningen i enskilda ämnen. Sammanfattningsvis var avsikten med ändringarna att införa programmering som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i , framför allt i teknik- och matematikämnena, att stärka elevernas källkritiska förmåga, att eleverna ska kunna lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt sätt med användning av digital teknik, att arbeta med digitala texter, medier och verktyg, att använda och förstå digitala system och tjänster och att utveckla en förståelse för digitaliseringens påverkan på individ och samhälle. Ändringarna omfattade vidare förtydliganden av skolans uppdrag att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik och att alla som arbetar i skolan i arbetet med normer och värden ska uppmärksamma både möjligheter och risker med en ökande digitalisering. I exempelvis kursplanen för samhällskunskap i har det i det centrala innehållet för ämnet gjorts tillägg om hur man agerar ansvarsfullt vid användning av digitala och andra medier utifrån sociala, etiska och rättsliga aspekter. Regeringen presenterade en nationell digitaliserings-strategi för skolväsendet. Regeringens övergripande mål för den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet är att det svenska skolväsendet ska vara ledande i att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt för att uppnå en hög digital kompetens hos barn och elever och för att främja kunskapsutvecklingen och likvärdigheten. Strategin innehåller tre fokusområden för de åtgärder som sammantaget ska leda till att det övergripande målet för strategin uppnås. Varje fokusområde innefattar ett mål och flera delmål som ska uppnås till 2022. De tre fokusområdena är Digital kompetens för alla i skolväsendet, Likvärdig tillgång och användning samt Forskning och uppföljning kring digitaliseringens möjligheter. Nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet Kommuner och Regioner (SKR, tidigare Kommuner och Landsting, SKL) och har genom en samverkan med skolväsendet och näringslivet i projektet #skoldigiplan kommit fram till en handlingsplan som visar en gemensam nulägesbild och problembeskrivning av digitaliseringen av skolväsendet. SKR ledde arbetet med handlingsplanen enligt en överenskommelse med regeringen (U2018/00303). I handlingsplanen som SKR överlämnade till föreslås 18 initiativ och aktiviteter som anses viktiga för att målen i regeringens nationella strategi för digitalisering av skolväsendet ska kunna realiseras. Syftet med förslagen är att med digitaliseringen som medel skapa bättre förutsättningar för förskolans, skolans och vuxenutbildningens verksamheter (se rapporten #skoldigiplan – Nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet, SKR). tecknade regeringen och SKR en ny överenskommelse om skolväsendets digitalisering för att främja kunskapsutveckling och likvärdighet. Där framgår att SKR särskilt ska arbeta med fokus på att genomföra aktiviteter för att nå innehållet i initiativ 11, 12 och 13 som beskrivs i den handlingsplan som SKR redovisat. Dessa punkter innebär bl.a. att SKR ska arbeta för att stödja huvudmän, skolor och andra utbildningsanordnare inom skolväsendet i deras arbete med att skaffa e-legitimationer och ändamålsenliga digitala ekosystem. Med ett digitalt ekosystem menas en avgränsad teknisk miljö som består av infrastruktur, digital utrustning, digitala resurser (tjänster, appar och programvara) och användare som samverkar med varandra. SKR ska även bistå i att stärka huvudmännens kompetens kring att utveckla deras förmåga att säkerställa användarcentrerade tjänster, dvs. tjänster som möter användarnas behov och som utformas i enlighet med dessa. Arbetet ska rikta sig till samtliga huvudmän, skolor och andra utbildningsanordnare inom skolväsendet. Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska arbeta med att främja digitaliseringen inom skolväsendet och med att underlätta för skolor och huvudmän att ta till vara digitaliseringens möjligheter i undervisning och i administration. I detta ingår att genomföra insatser för att höja lärarnas kompetens inom distans- och fjärrundervisning. Arbetet ska utgå från den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet (U2017/04119/S). I arbetet ska även ingå att följa upp målen i strategin och vilket genomslag digitaliseringsstrategin får i verksamheterna. ska föra en dialog med SKR om arbetet. Uppdraget ska redovisas till regeringen . har också ett samlat ansvar (sektorsansvar) inom ramen för sitt verksamhetsområde när det gäller de statliga insatserna för att ta till vara digitaliseringens möjligheter för ökad måluppfyllelse och likvärdighet. Det innefattar att vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda myndigheter och andra relevanta parter. Uppdraget till har förts in i 18 § 7 förordningen (2015:1047) med instruktion för . Dataskyddsförordningen (GDPR) innehåller regler om hur man får behandla personuppgifter. Förordningen ersatte personuppgiftslagen (PUL) 2018. Dataskyddsförordningen gäller som lag i . Det innebär att dataskyddsförordningen är överordnad skollagen i de delar som gäller just persondataskydd. På framgår att inte kan ge vägledning i frågor om vad GDPR innebär för skolväsendet. Det är () som är ansvarig för frågor om persondataskydd och som kan ge vägledning i hur skolorna ska arbeta. Kommunala skolor kan också kontakta Kommuner och Regioner (SKR). Fristående skolor som är medlemmar i en branschorganisation kan vända sig dit för vägledning. beslutade att ta fram en översikt av forskningsrön och andra resultat inom området digitaliseringen i skolan och dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och resultat i utbildningen. Utskottet publicerade rapporten i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och resultat i utbildningen. Översikten visar samman-fattningsvis att användningen av digitala verktyg i undervisningen har gett effekter på elevers resultat. Vidare framgår det av rapporten att eftersom tillgången till och användningen av digitala verktyg varierar betydligt bland skolor torde det rimligtvis finnas effekter på likvärdigheten. Det finns bl.a. forskning som visar att likvärdigheten påverkas beroende på om de digitala verktygen används med en genomtänkt pedagogik eller inte. Det sägs också att kvaliteten i undervisningen och elevernas inlärning påverkas av digitala verktyg, att det finns såväl positiva som negativa effekter och att när det gäller kvaliteten i undervisningen är det väsentligt om de digitala verktygen används med en genomtänkt pedagogik eller inte. Utskottet kan inledningsvis konstatera att målet för regeringens it-politik är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Skolväsendet behöver säkerställa att elever och personal har den digitala kompetens som behövs för att möta ett alltmer digitaliserat samhälle. Utskottet vill när det gäller motioner om digitalisering i skolan framhålla den nationella digitaliseringsstrategi för skolväsendet som regeringen presenterade . Regeringens övergripande mål för strategin är att det svenska skolväsendet ska vara ledande i att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt för att uppnå en hög digital kompetens hos barn och elever och för att främja kunskapsutvecklingen och likvärdigheten. Utskottet vill även lyfta fram det uppdrag som har att arbeta med att främja digitaliseringen inom skolväsendet såväl i undervisningen som i administrationen och att följa upp målen i regeringens nationella it-strategi. Utskottet vill i sammanhanget framhålla vikten av att digitala verktyg används med en genomtänkt pedagogik och konstaterar att erbjuder både stödmaterial och processtöd för att underlätta för skolorna i det arbetet. Utskottet vill särskilt uppmärksamma att blev sektorsansvarig myndighet när det gäller de statliga insatserna för skolväsendets digitalisering. Det innebär att staten nu tar ett större ansvar för att digitaliseringen av skolan samordnas. Så skapas enligt utskottets mening förutsättningar för att skolan digitaliseras på ett mer genomtänkt och samordnat sätt. Utskottet vill också uppmärksamma att SKR och gemensamt har utarbetat en nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet med 18 initiativ för att nå målen i regeringens nationella it-strategi. Utskottet noterar även att regeringen och SKR tecknade en ny överenskommelse som innebär ett särskilt fokus på tre av initiativen i handlingsplanen, bl.a. om att SKR ska arbeta för att stödja huvudmän, skolor och andra utbildningsanordnare inom skolväsendet i deras arbete med att skaffa e-legitimationer och ändamålsenliga digitala ekosystem. Med ett digitalt ekosystem menas en avgränsad teknisk miljö som består av infrastruktur, digital utrustning, digitala resurser (tjänster, appar och programvara) och användare som samverkar med varandra. Utskottet kan också konstatera att det är () som är ansvarig för frågor om persondataskydd och som kan ge vägledning i hur skolorna ska arbeta. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:177 (V) yrkandena 1 och 2 och 2020/21:3328 (M) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. fjärr- och distansundervisning. Jämför reservation 17 (SD) och 18 (C). I motion 2020/21:2370 av och (båda S) vill motionärerna att man ska lära sig av den digitalisering av undervisningen som genomfördes under pandemin så att kunskaperna ska kunna användas för att förbättra alla elevers, eller vissa elevgruppers, skolresultat. I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 10 vill motionärerna att det ska vara möjligt att bedriva delar av undervisningen via internet. I kommittémotion 2020/21:1933 av m.fl. (SD) yrkande 21 anser motionärerna att det ska finnas en rätt till hemundervisning till skydd för särskilt sårbara personer vid extraordinära händelser såsom coronapandemin. Det handlar enligt motionärerna om elever eller elevers föräldrar som tillhör en riskgrupp. I kommittémotion 2020/21:3286 av m.fl. (C) yrkande 32 begärs en utvärdering av pandemins och distansstudiers påverkan på barn och unga. Motionärerna konstaterar att det fungerat väl och t.o.m. bättre än ordinarie undervisning för vissa elever men att det funnits signaler på att det varit tufft för elever med svåra förutsättningar. Bland annat har frånvaron ökat i . I yrkande 33 önskar motionärerna att man ser över behovet av beredskapslagar för det svenska skolväsendet. När situationen lugnat sig behövs det en översyn av nuvarande regelverk för att kunna möta extraordinära händelser . Bakgrund och gällande rätt I 1 kap. 3 § skollagen definieras fjärrundervisning och distansundervisning. Med fjärrundervisning avses interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte .