bet · H801NU24 · 2021-05-27 00:00:00 — Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår samtliga motioner som har väckts med anledning av den. I skrivelsen redovisar regeringen den nationella strategin för hållbar utveckling i hela landet 2021–2030. Strategin utgör den långsiktiga inriktningen för den regionala utvecklingspolitiken och ska bidra till dels omställningen till en hållbar utveckling i alla delar av landet, dels att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, V, KD). I en reservation (M, SD, KD) förordas ett tillkännagivande om en nationell strategi 2021–2030. Skrivelse 2020/21:133 Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030. 17 yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 1.En nationell strategi 2021–2030, punkt 1 (M, SD, KD) 2.En nationell strategi 2021–2030, punkt 1 – motiveringen (V) 3.Övrigt om regional utveckling, punkt 2 (M) 4.Övrigt om regional utveckling, punkt 2 (SD) 5.Övrigt om regional utveckling, punkt 2 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 En nationell strategi 2021–2030 2020/21:3924 av m.fl. (SD) yrkandena 2 i denna del, 3, 4 i denna del, 5 och 6, 2020/21:3971 av m.fl. (KD) yrkandena 1 i denna del, 3 och 5 samt 2020/21:3974 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 i denna del, 3 och 4 samt lägger skrivelse 2020/21:133 till handlingarna. Reservation 1 (M, SD, KD) Reservation 2 (V) – motiveringen Övrigt om regional utveckling 2020/21:3924 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4, de båda senare i denna del, och 7, 2020/21:3971 av m.fl. (KD) yrkandena 1 i denna del, 2, 4 och 6 samt 2020/21:3974 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (C), (S), (SD), (V) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 och tre motioner som väckts med anledning av skrivelsen. I bilagan finns en förteckning över behandlade förslag. En redogörelse för regeringens beredning av ärendet återfinns i skrivelsen. Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår motionerna. Utskottet hänvisar bl.a. till redogörelsen i skrivelsen och andra pågående insatser. Jämför reservation 1 (M, SD, KD), motivreservation 2 (V) och reservation 3 (M), 4 (SD) och 5 (KD). Regeringen konstaterar att målet för den regionala utvecklingspolitiken är utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19, bet. 2019/20:NU2, rskr. 2019/20:113). Regeringen anger att den för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken, möta samhällsutmaningarna samt ta till vara möjligheterna och hitta lösningar har identifierat ett antal utgångspunkter för den regionala utvecklingspolitiken –2030. De utgångspunkter som regeringen anger är förändringar i och omvärlden, omställningen till ett hållbart samhälle och betydelsen av ett territoriellt perspektiv. När det gäller de förändringar i och omvärlden som anges i skrivelsen har regeringen identifierat fem områden med stora samhällsförändringar som de mest centrala för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. De fem samhällsförändringarna som är centrala för strategin är följande. – miljö och klimat – socioekonomi och sammanhållning – teknisk utveckling. Regeringen konstaterar att samhällsförändringarna inte verkar var för sig utan påverkar varandra i komplexa samband, bl.a. skapar de förutsättningar för varandra och förstärker eller kompenserar för varandras effekter. Dessa samhällsförändringar för med sig stora samhällsutmaningar, och regeringen anser att det är viktigt att finna lösningar för att möta dessa, inte minst för att lindra de negativa effekter som uppstår. Regeringen anger vidare att samhällsförändringarna även för med sig möjligheter som ska tas till vara i arbetet med en hållbar regional utveckling. Utöver de samhällsförändringar som regeringen identifierat finns det särskilda händelser som får mycket stor påverkan på samhället. Regeringen exemplifierar med den pågående pandemin. Regeringen gör bedömningen att det är för tidigt att säga hur pandemin långsiktigt kommer att påverka näringslivet och andra områden i samhället liksom olika delar av landet. Regeringen anser dock att den regionala utvecklingspolitiken kan bidra till att möta effekterna av pandemin. En annan utgångspunkt för strategin är omställning till ett hållbart samhälle. Regeringen konstaterar att den regionala utvecklingspolitiken ska främja en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar regional utveckling i hela landet där de tre dimensionerna är integrerade och ömsesidigt beroende av varandra. Den tredje utgångspunkten för strategin är betydelsen av ett territoriellt perspektiv. Regeringen framhåller att förutsättningarna för en hållbar regional utveckling varierar mellan olika delar av landet. Därför anser regeringen att potentialen i varje geografiskt område behöver tas till vara utifrån sina särskilda förutsättningar. Regeringen har vidare identifierat fyra strategiska områden som ska ligga till grund för genomförandet av strategin. Dessa strategiska områden är följande. – Likvärdiga möjligheter till boende, arbete och välfärd i hela landet. – Kompetensförsörjning och kompetensutveckling i hela landet. – Innovation och förnyelse samt entreprenörskap och företagande i hela landet. – Tillgänglighet i hela landet genom kommunikation och transportsystem. För respektive strategiskt område har regeringen även angett ett antal prioriteringar. Regeringen framhåller att genom samordnade och kompletterande insatser inom och mellan de fyra strategiska områdena och prioriteringarna skapas goda förutsättningar för ett mer effektivt genomförande av den regionala utvecklingspolitiken, landsbygdspolitiken och andra berörda politikområden. När det gäller det strategiska området Likvärdiga möjligheter till boende, arbete och välfärd i hela landet anger regeringen att delar av har demografiska utmaningar som kommer av vikande befolkningsunderlag och en åldrande befolkning. Andra delar av har utmaningar som kommer med en stor och snabbt växande befolkning på en liten yta. Förutsättningarna för likvärdiga möjligheter till boende, arbete och välfärd i hela landet varierar således mellan olika delar av landet. Därför anser regeringen att insatser ska ha ett territoriellt perspektiv och kunna anpassas till olika förutsättningar. Regeringen anger följande tre prioriteringar för det strategiska området: – Hög livskvalitet med goda och attraktiva livsmiljöer. – God samhällsplanering. – God tillgång till kommersiell och offentlig service. Vidare anger regeringen att behoven av kompetensförsörjning och kompetensutveckling varierar mellan olika delar av landet, och således blir insatser mer ändamålsenliga om de har ett territoriellt perspektiv och anpassas till olika regionala förutsättningar. Regeringen anger följande två prioriteringar för det strategiska området Kompetensförsörjning och kompetensutveckling i hela landet: – En väl fungerande infrastruktur för kompetensförsörjning och ett livslångt lärande. – Utvecklat regionalt kompetensförsörjningsarbete är prioriterat. Regering framhåller även att innovation och förnyelse samt entreprenörskap och företagande kan bidra till att möta samhällsutmaningarna, ta till vara möjligheterna och hitta lösningar. Vidare varierar förutsättningarna för innovation och förnyelse samt entreprenörskap och företagande mellan olika delar av landet. Regeringen menar därför att insatser behöver ha ett territoriellt perspektiv och kunna anpassas till olika förutsättningar. I skrivelsen anges även att det är viktigt att skapa förutsättningar för att bygga kapacitet och förmåga att delta i internationella samarbeten, bl.a. inom EU. Regeringen anger följande fem prioriteringar för det strategiska området Innovation och förnyelse samt entreprenörskap och företagande i hela landet: – Omställning genom starka regionala innovationssystem och smart specialisering. – En konkurrenskraftig, cirkulär och biobaserad samt klimat- och miljömässigt hållbar ekonomi. – Tillvarata digitaliseringens möjligheter. – Ett gott näringslivsklimat med goda ramvillkor och väl fungerande kapitalförsörjning. – Internationalisering, investeringsfrämjande och ökad export. I skrivelsen anges därtill att en god och hållbar tillgänglighet i alla delar av landet är avgörande för att skapa goda och attraktiva miljöer som människor kan bo, leva och verka i eller besöka. Detta är centralt, menar regeringen, för en hållbar regional utveckling och är särskilt viktigt eftersom jämfört med de flesta andra länder har en liten befolkning på en geografiskt stor yta. God och hållbar tillgänglighet kan skapas genom digitala och elektroniska kommunikationer och tjänster, genom ett väl fungerande, effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem för såväl gods som personer samt genom en utvecklad samhällsplanering. Regeringen ser följande två prioriteringar inom det strategiska området Tillgänglighet i hela landet genom digital kommunikation och transportsystemet: – Förbättrad tillgång till snabbt bredband och ökad digital användning. – Tillgänglighet genom hållbara transportsystem. För att den regionala utvecklingspolitiken ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt anser regeringen att det krävs vissa grundläggande förutsättningar. Dessa förutsättningar ökar möjligheterna för statliga myndigheter, regioner, kommuner, näringsliv, det civila samhällets organisationer och andra aktörer att genomföra och delta i arbetet med de strategiska områdena och prioriteringarna. På så sätt skapas mervärden för människor och företag i hela landet. Regeringen, statliga myndigheter, regioner, kommuner och andra aktörer kan utifrån sina uppgifter och uppdrag bidra till att stärka dessa förutsättningar. De grundläggande förutsättningarna är följande: – Kapacitet för regionalt och lokalt utvecklingsarbete. – Regional hänsyn och samverkan mellan statliga myndigheter, regioner – och andra aktörer. – Lärande genom analys, uppföljning, utvärdering och forskning. Regeringen konstaterar även i skrivelsen att den avser att ta fram en handlingsplan för genomförandet av strategin. m.fl. (M) anger i kommittémotion 2020/21:3974 att de stöder huvudsyftet i regeringens skrivelse och menar att det är viktigt att ta ett helhetsgrepp på inriktningen av den regionala utvecklingspolitiken. Motionärerna anser dock att strategin missar viktiga delar för att uppnå en bättre regional tillväxt i hela landet samt åtgärder för att lyfta efter pandemin. I motionen konstateras bl.a. att behöver ha ett tryggt och stabilt energisystem som levererar energi till hushåll och företag till rimliga kostnader. Det senaste årets elkriser har dock visat på uppenbara brister i elsystem, vilka slår mot investeringar, jobb och tillväxt. Motionärerna menar därför i yrkande 1 att regeringen behöver säkerställa en trygg och stabil elförsörjning i hela landet. Vidare framhåller motionärerna att fungerande transporter är förutsättningen för att hela ska kunna leva och utvecklas och efterfrågar därför i yrkande 2 ett tillkännagivande om transportsystem och transportförsörjning. I motionen betonas bl.a. vikten av ett teknikneutralt stöd för att bygga ut tank- och laddinfrastrukturen och att det sker investeringar i kostnadseffektiva och kapacitetshöjande åtgärder på järnväg runt omkring i landet. Vidare menar motionärerna att polisen upplevs som frånvarande i stora delar av landet och att för få brott upp. Motionärerna anser därför i yrkande 3 att det behövs ytterligare trygghetsskapande insatser för att uppnå ökad regional tillväxt för att fler hushåll och företag ska våga flytta och etablera sig på glesbygden utan oro för att polisen inte ska vara närvarande. I yrkande 4 efterfrågas även ett tillkännagivande om att äga, bruka och vårda. I motionen nämns att skogsindustrin är en viktig näringsgren som skapar jobb och välstånd i områden som annars inte har ett stort utbud av arbetstillfällen. Motionärerna anger att grundläggande för all skogsproduktion är en stark äganderätt. Denna rättighet omfattar rätten att bruka den mark man äger och principen om frihet under ansvar, som krävs för att de svenska skogsbrukarna ska ha goda möjligheter att driva och utveckla sin verksamhet. m.fl. (SD) välkomnar i kommittémotion 2020/21:3924 regeringens skrivelse, men betonar att den saknar ett antal perspektiv. För att stärka ekonomin i landets samtliga regioner anges i yrkande 1 att motionärerna anser att regeringen bör utreda möjligheten att införa en regionalisering av fastighetsskatten för industrifastigheter och elproduktionsenheter. Vidare framhåller motionärerna att bilen tillsammans med lastbilen är en förutsättning för att människor ska kunna bo och företag ska kunna verka utanför storstadsregionerna. Dessutom ser motionärerna ett behov av en väl utbyggd, underhållen och fungerande väginfrastruktur. Motionärerna efterfrågar således i yrkande 2 ett tillkännagivande om betydelsen av bilen, lastbilen och väginfrastrukturen för glesbygden. Därtill efterfrågas i yrkande 3 ett tillkännagivande om betydelsen av en modern och välfungerande infrastruktur i hela landet. I motionen framhålls bl.a. att en väl utbyggd och fungerande infrastruktur för kommunikation utgör grunden för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet. Motionärerna ser också behov av reinvesteringar i det befintliga järnvägsnätet. Även betydelsen av de regionala flygplatserna och de konsekvenser pandemin skapat för dessa betonas i motionen. För att rädda dessa flygplatser efterfrågar motionärerna i yrkande 4 ett tillkännagivande om vikten av ett statligt ansvar för de regionala flygplatserna. I yrkande 5 efterfrågas ett tillkännagivande om behovet av tillgänglig polis i hela landet. Motionärerna anför att med den ökande grova kriminaliteten behöver fler poliser för att upprätthålla lag och ordning. Polisen ska finnas tillgänglig i hela samhället såväl på landsbygden som i storstaden. Även en pålitlig energiförsörjning är grundläggande för både större städer och mindre samhällen med elintensiv industri. Därutöver styrs allt mer i samhället mot en högre grad av elektrifiering, och det sker flera storskaliga industrisatsningar runt om i landet. Motionärerna anser att industrins behov inte kommer att kunna tillgodoses av enbart en utbyggnad av vindkraften som fungerande kärnkraftsreaktorer läggs ned. Motionärerna efterfrågar därför i yrkande 6 ett tillkännagivande om behovet av en realistisk och pålitlig energiförsörjning. Dessutom konstateras att det behöver bli attraktivt att studera och forska i hela landet, och således efterfrågas i yrkande 7 ett tillkännagivande om behovet av en ambitiös skolpolitik som säkerställer näringslivets kompetensförsörjning i hela landet. I kommittémotion 2020/21:3971 av m.fl. (KD) framhålls att de fyra strategiska områdena som regeringen identifierat i skrivelsen har relevans för en god regional utvecklingspolitik. Dock menar motionärerna att ett antal viktiga frågor saknas i skrivelsen. I yrkande 1 förordas därför ett tillkännagivande om rättsväsendet, som motionärerna anser vara en grundläggande samhällsservice. För att värna tryggheten i landets alla delar menar motionärerna att det är angeläget att polisen har de resurser som krävs för att vara närvarande i hela landet och att det behövs domstolar på fler platser än . Vidare menar motionärerna i yrkande 2 att det bör inrättas ett kompetensråd där företrädare från bl.a. regioner, länsstyrelser och handelskammare träffas med syftet att få fram arbetstillfällen för nya svenskar. Därtill lyfter motionärerna i yrkande 3 fram behovet av en stabil elförsörjning. Motionärerna anser bl.a. att behöver bygga ut produktionsförmågan av el i landets alla delar samt att det behövs baskraft som är fossilfri och planerbar. Motionärerna efterfrågar också i yrkande 4 ett tillkännagivande till regeringen om att utreda för- och nackdelar med en modell där en större del av vinsterna från naturresurser stannar lokalt. Syftet med en sådan modell skulle vara att stärka olika regioners utvecklingskraft och framhäva vikten av att landets olika delar hänger ihop. I yrkandet 5 efterfrågas ett tillkännagivande till regeringen om att alla trafikslag behövs. Motionärerna framhåller bl.a. att i behövs tunnelbanan, och för människor som bor utanför stadskärnorna kommer bilen att fortsätta vara huvudalternativet. Vidare betonas att flyget ska finnas med som ett självklart transportmedel, vid sidan av alla andra trafikslag. Därutöver framhålls i yrkande 6 vikten av insatser för att motverka effekterna av coronapandemin. Motionärerna menar att det behövs kraftfulla och strategiskt genomtänkta insatser för stärka de små, medelstora och stora företag som påverkats negativt av effekterna av den pågående pandemin. Ett flertal motionsyrkanden liknande de som här är aktuella har behandlats tidigare av näringsutskottet eller av andra utskott. I tre motioner efterfrågas tillkännagivanden som rör elförsörjningen. Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden i betänkande 2019/20:NU10 Elmarknadsfrågor som justerades . I de här aktuella motionerna finns också yrkanden om dels en regionalisering av fastighetsskatten, dels återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser. Även förslag motsvarande dessa har utskottet behandlat tidigare. Senast i betänkande 2020/21:NU14 Regional utveckling, som utskottet justerade . När det gäller motionsyrkanden om insatser rörande polisens närvaro i hela landet kan noteras att justitieutskottet behandlade liknande motionsyrkanden i betänkande 2019/20:JuU25 Polisfrågor, som justerades . Frågor om bl.a. statens ansvar för regionala flygplatser som tas upp i ett motionsyrkande behandlades av trafikutskottet i betänkande 2019/20:TU12 Luftfartsfrågor, som justerades . har även behandlat motionsyrkanden om infrastruktur och olika trafikslag i bl.a. betänkandena /20:TU15 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor samt 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor som justerades respektive . Vidare lyfts i ett här aktuellt motionsyrkande frågan om skogsbruk och äganderätt. Liknande motionsyrkanden har behandlats av miljö- och jordbruksutskottet bl.a. i betänkande 2020/21:MJU15 Skogspolitik, som justerades . När det gäller motionsyrkandet om inrättandet av ett kompetensråd med syfte att få fram arbetstillfällen för nya svenskar har liknande yrkanden behandlats av arbetsmarknadsutskottet, bl.a. i betänkande 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen som justerades . Därutöver när det gäller förslag om skolpolitik har utbildningsutskottet behandlat förslag om likvärdighet i skolan bl.a. i betänkandet 2020/21:UbU10 Övergripande skolfrågor som justerades . Propositionen om framtidens infrastruktur Med anledning av de yrkanden som föreslår tillkännagivanden om vissa infra-strukturfrågor kan nämnas att regeringen beslutade om propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151). I propositionen redovisas bl.a. förslag till inriktning på insatser i transportinfrastrukturen för perioden –2033. Propositionen kommer att beredas av trafikutskottet . Regeringen antog 2017 en flygstrategi om flygets roll i framtidens transportsystem. I strategin anges bl.a. att det ska göras en översyn av de svenska flygplatserna med utgångspunkt i att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Översynen syftar bl.a. till att utifrån en analys av tillgänglighet i olika delar av landet och gällande regelverk ge underlag för att bedöma behov och möjligheter för staten att ge stöd till icke-statliga flygplatser. beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft enligt ett förslag från trafikutskottet (bet. 2017/18:TU1 s. 21 f. rskr. 2017/18:104). anförde i betänkandet att de problem som de regionala flygplatserna upplever inte får en tillräckligt ingående och allsidig belysning i den flygstrategi som regeringen presenterat. Utskottet menade även att den föreslagna flygskatten riskerar att försämra möjligheterna för de regionala flygplatserna. Därutöver ansåg utskottet att det behövs en översyn av de regionala flygplatsernas möjligheter att långsiktigt kunna bidra till tillväxten. Regeringen anger i skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) att arbetet med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna påbörjades, i enlighet med den nationella flygstrategin, . har arbetet tillfälligt getts lägre prioritet på grund av behovet av akuta åtgärder till flygplatserna till följd av coronapandemin. Efter regeringens förslag inrättades ett tillfälligt driftstöd om till regionala flygplatser (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Därutöver har regeringen beslutat om temporär allmän trafikplikt på ett antal flyglinjer till och . Trafikplikten förlängdes först , och gäller till . För att förstärka ambulansflygets kapacitet och tillgänglighet under den pågående pandemin har avsatts. I finns tio beredskapsflygplatser för att tillgodose behovet av tillgänglighet för samhällsviktiga flygtransporter, exempelvis för regionernas hälso- och sjukvård, men dessa flygplatser används även av statliga myndigheter som t.ex. , och . Med anledning av den pågående pandemin såg regeringen ett behov av att komplettera det nationella nätet av beredskapsflygplatser med ytterligare ett antal temporära beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg. uppdrog regeringen därför åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). Uppdraget gäller , , , , Mora-Siljan flygplats, , , , , , Trollhättan-Vänersborgs flygplats, Norrköping-Kungsängens flygplats, flygplats, , , och Kristianstad-Österlens flygplats. Regeringen förlängde uppdraget . Regeringen beslutade om att ytterligare förlänga uppdraget fram till . Regeringen anger i propositionen om framtidens infrastruktur att den pågående pandemin har medfört att flygtrafiken vid de svenska beredskapsflygplatserna har minskat till mycket låga nivåer, varför flygplatserna av kostnadsskäl behövt dra ned på sina öppettider. Efter regeringens förslag i en extra ändringsbudget (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40) avsattes därför ytterligare till beredskapsflygplatser för att säkra att samhällsviktiga flygtransporter finns tillgängliga i hela landet oavsett tid . Stödet ska täcka kostnader för det ökade behovet av beredskap vid flygplatserna. Regeringen anger vidare i skrivelse 2020/21:75 att översynen även i fortsättningen kommer att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser med utgångspunkt i de transportpolitiska målen. Översynen omfattar de stöd som staten bidrar med till icke-statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Regeringen anger därtill att ärendet bereds vidare och att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Underhåll av vägar och järnvägar För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor i gles- och landsbygder tillfördes efter regeringens förslag 2018 medel om totalt till vägunderhåll –2020 (prop. 2017/18:1 utg.omr 22, bet. 2017/18:TU1, rskr.