bet · H901MJU8 · 2021-12-07 00:00:00 — Utskottet noterar kommissionens ambition att presentera ett lagförslag om en ram för skoglig observation, rapportering och datainsamling vilket kommer att skapa ett EU-omfattande integrerat ramverk för skogsövervakning. Som utskottet anfört tidigare ska detaljreglering av hållbart skogsbruk på EU-nivå undvikas. Utskottet motsätter sig även förslaget om strategiska planer för skogar som ska innehålla medlemsstaternas strategiska vision för sina skogar och den skogsbaserade sektorn samt krav på skogsbruksplaner. Utskottet anser att planläggning av skogarna på EU-nivå ska undvikas. Utskottet delar inte kommissionens bedömning att den långsiktiga visionen eller den strategiska planeringen kring skogarna brister i EU:s medlemsstater och att kommissionen därmed borde skapa gemensamma strukturer för detta på EU-nivå. Merparten av EU:s medlemsstater har långsiktiga visioner i form av nationella skogsprogram eller liknande. I finns ett nationellt skogsprogram där visionen är: ”Skogen, det gröna guldet, ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi.” Enligt utskottet bidrar skogsprogrammets olika aktiviteter och dialog till att främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Enligt utskottet borde skogsstrategins genomförande fokuserade på att uppmuntra frivilliga och nationella initiativ och gemensamma erfarenhetsutbyten. I likhet med kommissionen anser utskottet att dataunderlaget behöver förbättras inom flera medlemsstater, bl.a. för att följa effekterna av klimatförändringarna. När nationella data med god tillförlitlighet och kvalitet finns tillgängliga bör dessa dock användas. Vidare ser utskottet inget mervärde i att EU ska bygga upp en omfattande struktur för datainsamling. Ett sådant arbete riskerar att leda till ytterligare administrativa bördor för skogsbruket utan att uppnå motsvarande nytta. Kommissionen borde i stället använda existerande strukturer, både internationellt och i medlemsstaterna. Det skulle vara både mer kostnadseffektivt och mindre administrativt betungande att öka utbytet och samverkan med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och de nationella skogsinventeringarna. Utskottet noterar också att flera medlemsstater vid jordbruks- och fiskerådet den 11–ifrågasatte användbarheten av förslaget om skogskontroll, rapportering och datainsamling i EU med hänvisning till att många länder redan har nationell inventering av skogar. Utskottet anser att forskning samt innovationer och deras genomförande kommer att ha stor betydelse för att uppnå den gröna givens ambitioner, inklusive skogsstrategin. Det europeiska forskningssamarbetet, med ramprogrammet Horisont i spetsen, är av stor betydelse för att klara av den gröna omställningen. Det är utskottets uppfattning att det är genom forskningen som nya hållbara metoder och innovativa lösningar kan utvecklas. För att balansera och integrera social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet i linje med Agenda 2030 behövs forskning för att utveckla giftfria, cirkulära och biobaserade lösningar som respekterar planetens begränsningar samt skyddar människors hälsa och miljön. Forskning och innovation behövs även för att säkra en klimatanpassad och konkurrenskraftig primärproduktion inklusive en god och säkerställd tillgång till hållbart producerad biomassa från skogen. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att kommissionen lyfter fram betydelsen av forskning och innovation i skogsstrategin. En stark skoglig forskning är viktig för att möta framtida omvärldsförändringar. Utskottet anser dock inte att nya strukturer för forskningssamarbeten behöver utvecklas. Redan existerande samarbeten som t.ex. European Platform utgör enligt utskottets bedömning en tillräcklig grund för det fortsatta arbetet. I likhet med kommissionen ser utskottet behov av att komma till rätta med illegal avverkning. Det är av grundläggande betydelse att följs på ett korrekt och enhetligt sätt för att reglerna ska få avsedd effekt. Utskottet välkomnar därför den översyn som pågår av EU:s timmerförordning och handlingsplanen för skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (Flegt). Utskottet vill dock framhålla betydelsen av att de ändringar och förslag som utarbetas är ändamålsenliga, att överstatlig reglering undviks och att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum. Hållbart brukande och bevarande av skog är en profilfråga i svenskt internationellt samarbete. Skogen och dess värdekedja ska bidra till en globalt hållbar utveckling och genomförandet av Agenda 2030. är aktivt engagerat i bl.a. FN:s skogsforum där en strategisk plan utarbetas för de skogsrelaterade målen i Agenda . ambition är att vara ett föregångsland inom skogsskydd och hållbart skogsbruk. vill vara med och leda utvecklingen av en globalt växande bioekonomi och en globalt hållbar utveckling och klimatomställning. vill också bidra till ett ansvarsfullt och hållbart skogsbruk i andra länder. verkar bl.a. för långsiktigt ägande och nyttjande av mark, för en aktiv dialog med kunskapsbärare och intressenter på olika nivåer och för ökad jämställdhet och anständiga arbetsvillkor inom skogssektorn. Mer ansvarsfullt och transparent företagande, liksom mer hållbar produktion och konsumtion, är viktigt när det gäller skogens produkter. Utskottets sammanfattade bedömning och förslag Mot bakgrund av det som miljö- och jordbruksutskottet anfört ovan i sitt ställningstagande föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna. Kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Från vill vi framhärda i att regeringen bör framhålla för EU att stöder de skrivelser som m.fl. skogrika länder, inklusive , skickade till respektive om skogsstrategin. Kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi (V) (V) anför: Människan är beroende av ekosystemtjänster från naturen. Begreppet ekosystemtjänster används för att visa nyttan människan får från naturen. Till exempel renar växter vår luft och bin pollinerar våra grödor. Ekosystemtjänster skapas och möjliggörs av den biologiska mångfalden. Artrikedom är avgörande för våra och kommande generationers livsmöjligheter och är grunden för fortsatt välfärd. Biologisk mångfald och klimatkrisen är vår tids stora ödesfrågor som också har stor påverkan på varandra. En natur med många arter klarar lättare av den stress som ett förändrat klimat innebär. Bevarande av naturskogar ger stora mängder lagrat kol, och restaurerade eller nyanlagda våtmarker gör samhället mindre sårbart mot översvämningar. gör klimatförändringarna att artrikedomen riskerar att gå förlorad när ökenområden breder ut sig eller när det arktiska istäcket blir allt mindre. Tillståndet för den biologiska mångfalden är mycket kritiskt och många forskare hävdar att vi är på väg in i den sjätte massutrotningen på planeten. Den internationella panelen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, Ipbes, konstaterar i sin rapport att förlusten av arter och ekosystem är ett lika stort hot mot människan som klimatförändringarna. Av jordens ca 8 miljoner växt- och djurarter riskerar nästan 1 miljon att utrotas. Människor som lever i fattigdom drabbas hårdast av en utarmad natur då tillgången till exempelvis brännved, fisk och rent vatten begränsas. anser att klimatkrisen och utarmningen av biologisk mångfald måste mötas gemensamt och med intensifierad kraft både nationellt och globalt. Därför finns det en rad åtgärder som vi anser att ska driva på den globala arenan likväl som inom EU. Dessa finns angivna i motion 2021/22:3279 Biologisk mångfald. delar inte utskottets generellt negativa inställning till utan anser att kommissionens förslag är ett steg i rätt riktning. Vi delar kommissionens grundläggande antagande att våra skogar är nödvändiga för att upprätthålla den biologiska mångfalden och ett klimat i balans. delar kommissionens bild att skogsbruket behöver bli mer hållbart och att det gäller även . ser att skogsfrågor är nationell kompetens men ser också att överlappning mellan frågor som rör skog, biologisk mångfald och klimat är svår att undvika. välkomnar att strategin har ett tydligt fokus på att stärka skyddet av skogen men även restaureringen av skogar. Ett tydligt fokus på skogsförvaltning för biologisk mångfald finns också med för att skapa en motståndskraft men även produktionskapacitet framöver. Vi ser att kortsiktiga perspektiv styr skogen, där avverkningen står som främsta prioritet. De incitament och ersättningar som skogsstrategin pratar om för att uppnå andra värden av skogen än avverkningen välkomnar vi, och vi delar kommissionens ansats att det ska vara lönsamt att skydda skogen. Till exempel kan det handla om möjlighet för friluftsliv eller att gå över till ett mer hållbart jordbruk. stöder också kommissionens inriktning om att skydda av landarealerna där ska vara strikt skyddat; det skriver vi om i vår motion Biologisk mångfald. klarade inte att leva upp till något av de mål till 2020 som beslutades inom ramen för konventionen om biologisk mångfald. Inte heller nås något av de 16 nationella miljömål som har direkt koppling till den biologiska mångfalden. anser att det är ett starkt underbetyg för ett rikt välfärdsland som . Det är tyvärr också ett kvitto på att miljöhänsynen är underställd kortsiktiga vinstintressen inom stora delar av våra näringar. För att bryta trenden krävs nya styrmedel och ett förbättrat regelverk så att våra näringar bedrivs hållbart inom naturens gränser. Miljöhänsynen ska vara överordnade de ekonomiska intressena. Det krävs även att vi intensifierar arbetet med att skydda våra områden med höga naturvärden från exploatering. Det är tydligt att har långt kvar för att nå upp till en stark biologisk mångfald i våra skogar. Kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi (MP) (MP) anför: har kommissionen utvecklat en ny klimatlag och en ny strategi för klimatanpassning, en ny strategi för biodiversitet, från jord till bord-strategin, en hållbar kemikaliestrategi, en ny handlingsplan för cirkulär ekonomi m.m. Just nu förbereds partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald (COP 15) som äger rum –. EU har positionerat sig som en global ledare som vill vara en förebild för världens länder i fråga om såväl klimatomställningen som ett effektivt arbete för den biologiska mångfalden vad gäller skydd, restaurering och utveckling av naturvård som genomsyrar det aktiva jordbruket och skogsbruket samt samhällsplaneringen. När EU:s miljökommissionär besökte betonade han både att det är av stort värde att bidrar med sin kompetens inför COP 15 och att är ett av EU:s medlemsländer som är en allierad att samverka med om den europeiska gröna given. EU:s stärkta klimatambition att minska utsläppen till 2030 fick brett stöd i , även om gärna hade sett ännu högre ambitioner. EU:s klimatarbete påverkar alla samhällssektorer, även skogsbruket. I 55 %-paketet berörs skogsbruket främst i förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) och direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (RED II). Kommissionens skogsstrategi kommer att vara avgörande för att skogsbrukets roll ska kunna utvecklas så att hela EU ska kunna möta klimatutmaningen. Skogens roll i klimatomställningen handlar om substitution, om kolinlagring och skyddet av den biologiska mångfalden, i såväl skyddad natur som de produktiva skogsmarkerna. Skogen har också en mycket central roll i klimatanpassningsarbetet. Skogen är av stor kulturell och rekreativ betydelse för många svenskar. Runt 300 000 människor är skogsägare i vårt land, varav många är familjeföretagare. I finns ett stort engagemang för skogen. Många svenskar känner att skogen är en viktig del av vår kultur och är stolta över våra skogar. Skogspolitiken är ett område av nationellt intresse. För ses detaljerade EU-regler om skogsbruk som problematiska. Den politiska debatten i om skogsbruk och biologisk mångfald kan beskrivas som polariserad, liksom diskussionen om urbefolkningen och skogsbruket i norra . Eftersom många skogar är privatägda är det viktigt att kommissionen också utvecklar ekonomiska incitament att skydda och återställa skogar. Såväl som EU måste hitta balansen mellan att använda skogen för bättre produkter och att skydda skogarna för biologisk mångfald och kolsänkor. Att skydd av värdefull natur kan bidra till ett effektivare arbete för att förstärka kolsänkan är en s.k. vinn-vinnsituation. Naturbaserat skogsbruk, t.ex. hyggesfritt skogsbruk, kan ge fördelar då kolsänkan i markskiktet kan bibehållas, åtminstone till en stor del. Tills var det nästan otänkbart att föreställa sig att skogsbränder skulle bli vanligare i boreala skogar på våra breddgrader. brann mer än skog i . Skogsbränderna bekämpades av svensk räddningstjänst ihop med enormt stora insatser från EU. I de redovisningar gjort till EU visas att naturvårdsinsatserna är otillräckliga i alla skogsbiotoper utom när det gäller skogstyper i den alpina regionen. Skyddet för våtmarker är inte heller på en acceptabel nivå. Skogsstrategin kommer att kunna förbättra möjligheterna att stärka arbetet med biologisk mångfald och klimatanpassning av skogsmarkerna, både genom naturvård och genom utveckling av skogsbruksmetoder. De återväxtproblem som finns i svenskt skogsbruk visar, tillsammans med problemen att miljömålen inte nås, att skogsbruket i inte är hållbart. Det förekommer en rad argument i skogsdebatten om att EU inte ska påverka svenska skogar. I kammare påstod partiledare att , och budget ”räddar den svenska skogen från ”. Den här typen av argument är ovärdiga en hederlig diskussion om det svenska skogsbruket, hur vi stärker enskilda skogsbrukares förutsättningar, hur vi klarar klimatutmaningarna och hur vi undviker naturkrisens risk för förstörelse av värdefull natur. Arbetet med att främja en växande kolsänka borde vara en intressant utmaning när det i grunden går hand i hand med samhällsnyttor som skydd av biologisk mångfald, ökad klimatanpassning och skogar som gynnar utvecklingen av för viktiga näringar som besöksnäringen och rennäringen. Behovet av skogsråvara kommer att växa i takt med att fossila bränslen och råvaror fasas ut. Därför måste vi ha en effektiv cirkulär bioekonomistrategi som bygger på att livslängden på skogsprodukter ska öka och att hushållning med resursen kan främjas. Här behöver kommissionen stärka arbetet med innovation; det gäller inte minst inom byggsektorn. Klimat och biologisk mångfald hänger ihop. Enligt IPCC går det inte att möta klimatkrisen utan att också adressera naturkrisen. ”Business as usual” är inte möjligt. anser att utskottets negativa inställning till är obalanserad. Det står helt klart att förslagen på övervakningssystem på EU-nivå inte är bra, då det är bättre att utgå från befintliga system och förbättra och samordna dessa. Det finns aldrig anledning att förespråka omfattande byråkrati eller överstatlighet i onödan. Vi vill betona att när påpekar att skogspolitiken ska vara nationell står inte det i strid med att EU utvecklar en icke-bindande strategi. Vi kan inte heller säga att skogspolitiken ska vara nationell om vi inte tar ansvar och utvecklar vår skogsvårdslag. Det är inte trovärdigt gentemot EU eller andra medlemsländer i EU när har en lag som är framtagen innan gick med i EU, innan klimatkrisen var ett faktum, för att lösa gårdagens problem och inte dagens. välkomnar att kommissionens skogsstrategi lyfter fram behovet av att värna och skydda gammelskogar, att ett mer variationsrikt och naturnära skogsbruk ska främjas, att kalhyggesbrukets avigsidor med bl.a. dagens återväxtproblem måste adresseras även i svenskt skogsbruk, att skogsentreprenörernas roll och kompetens sätts i fokus för att utveckla och köra maskiner som fungerar i en mer adaptiv förvaltning av skogen för att undvika markpackning, att ersättningssystem behövs för att markägare ska kunna upprätthålla samhällsviktiga ekosystemtjänster och för att restaurera skogsmarker m.m. De av beslutade miljökvalitetsmålen ska uppnås och internationella åtaganden ska genomföras. Dagens regelverk och metoder vid nyttjande av skogen leder inte till att dessa mål uppfylls. Detta syns i myndigheternas uppföljning av miljömålen och i vetenskapliga studier av tillståndet för den biologiska mångfalden i skogslandskapet. En rad förbättringar krävs därför inom skogsbruket vad gäller både metoder och skydd av skogsmiljöer med höga naturvärden. För att nå samhällets gemensamma mål för skogen har skogsbruket en helt avgörande roll. Skogsråvaran är central i ett hållbart samhälle. vill värna ett långsiktigt lönsamt och hållbart brukande av skogen. De regelsystem som styr brukandet måste vara begripliga och rättssäkra för markägare och möjliga för samhället att följa upp och utvärdera. Lagen bör när den uppfylls göra att miljömålen nås, och så är det inte . önskar ett system som ger ökad lönsamhet för den som sköter sina skogar med extra stor hänsyn till biologiska och sociala värden. För att människans nyttjande av skogen ska vara hållbart behövs hänsynsregler som gäller för allt skogsbruk. För att stärka äganderätten och öka incitamenten för såväl frivilligt som formellt skydd är den viktigaste förutsättningen att samhället avsätter tillräckliga medel för att ersätta markägare, så att de skogar som behöver undantas från produktionsskogsbruk kan skyddas. Här behöver diskussionen med kommissionen fortsätta. Förteckning över granskade dokument Kommissionens meddelande Ny EU-skogsstrategi (COM(2021) 572). [1] Miljö- och jordbruksutskottets utl. 2019/20:MJU17 Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given. [2] Förordning (EU) 2020/852 av om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar, den s.k. taxonomiförordningen, utgör en ramreglering för att avgöra vilka ekonomiska verksamheter som ska anses vara miljömässigt hållbara i taxonomin. För att en viss ekonomisk verksamhet ska klassificeras som miljömässigt hållbar ska den bidra väsentligt till ett eller flera av sex fastställda miljömål, inte orsaka betydande skada för något av de övriga målen samt uppfylla vissa minimikrav inom hållbarhet. Villkoren för ”väsentligt bidrag” och ”betydande skada” för olika ekonomiska verksamheter ska specificeras närmare genom s.k. tekniska granskningskriterier. Dessa ska fastställas av kommissionen i delegerade akter till förordningen. Vi ska nu debattera och kommissionens meddelande om en ny skogsstrategi för tiden . Kommissionen anför att strategin syftar till att komma till rätta med utmaningar och klimatförändringar för att frigöra skogens potential för framtiden. Skogen har en mycket stor och viktig roll att spela. Den spelar en stor roll för ekonomin, för arbetstillfällen, för företagandet, för nya klimatsmarta produkter, livsmedel, läkemedel, rent vatten och för ett nytt fossilfritt samhälle. Kommissionen framhåller att nästa årtionde är helt avgörande och att strategin därför innehåller en konkret plan som kombinerar lagstiftningsändringar, finansiella åtgärder och frivilliga åtaganden. Kommissionen framhåller vidare att strategin är förankrad i den europeiska gröna given och i för biologisk mångfald . Kommissionen anför också att strategin ska beakta skogens centrala och mångfunktionella roll och behovet av att öka tillväxten av hållbart brukad skog. Strategin är indelad i sex områden. Enligt oss socialdemokrater behövs skydd av skog som är väl utvald i hela landet. Nationellt behöver vi ett långsiktigt brukande som bidrar till att stärka skogarnas motståndskraft mot skadedjur, svamp, storm och torka. Vi behöver tillväxt för att skapa och upprätthålla höga naturvärden och biobaserade produkter och tjänster. För oss är det viktigt att stärka konkurrenskraften för befintliga produkter och processer. En kontinuerlig utveckling av existerande processer och produkter är grunden för en konkurrenskraftig industri. En konkurrenskraftig och lönsam industri kan satsa på att ta fram nya processer, produkter, material och tjänster som bidrar till att utveckla det hållbara skogsbruket. Kommissionens med-delande om en ny EU-skogsstrategi Skogsnäringen är i ständig utveckling mot nya marknader och nya mål för effektivitet och hållbarhet. Det är centralt att fortsätta utveckla nya biobaserade produkter och tjänster och att kunna ersätta fossila materialprodukter med nya förnybara, återvinningsbara och nedbrytbara produkter. Det är nyckeln till en hållbar utveckling. För att få fram rätt egenskaper för olika produkter behövs mer forskning om hur materialen kan göras starkare, säkrare och mer formbara. EU:s medlemsländer har skilda förutsättningar, och därför behövs en mångfald av brukningsmetoder som behöver främjas utifrån de nationella förutsättningarna. Skogen ser ju olika ut i de olika medlemsstaterna och har olika förutsättningar. Därför är det väldigt viktigt att medlemsstaterna ges utrymme att själva välja skötsel och brukningsmetoder utan begränsningar. Enligt vår mening är det varje medlemsstat som på nationell nivå bäst kan säkerställa skogens alla förmågor, så att de möts med syftet att främja ett variationsrikt och hållbart brukande av skogen. EU har närmare skog som täcker av landytan. I EU brukar man räkna , , , och kanske och som stora skogsländer. Både och har mycket skog i jämförelse med , och . Skogarna är av olika naturtyper och skogstyper och har olika egenskaper, men ägarstrukturerna skiljer sig också åt. Trots detta skapar skogen arbetstillfällen, förbättrar livskvaliteten för människor och utgör en viktig bas för biologisk mångfald. Av den ytan är skogsmark och jordbruksmark. Övriga öppna marker som berg, myrar och gräsbevuxen mark utgör . Det är en stor skillnad i EU. Inte av yta är bebyggd. Där skiljer det sig åt väldigt mycket. Ägarförhållandena ser också radikalt olika ut från land till land. Här i ägs nästan hälften av all skog av privatpersoner - 320 000. Aktiebolag äger en fjärdedel, och det allmänna - stat, kommuner, regioner och kyrkan - äger en fjärdedel. Men även om man beräknar skog utifrån produktiv skogsmark, lägre produktiv eller inte produktiv skogsmark ser det olika ut från land till land. Det finns olika trädslag som korkeksskogar, boreal skog, tajga och europeisk lövskog i de olika europeiska länderna. Att jämföra mellan länder är därför svårt. Ägarperspektivet ser också radikalt annorlunda ut. Därför måste vi hantera skogsfrågan på lika men ändå olika sätt. Vi anser att det är ytterst olämpligt att kommissionen tagit fram en strategi för att styra olika produktionsmetoder. Introduktionen av strategin är väl i linje med vår socialdemokratiska syn på skogsfrågorna, där vikten av att balansera klimat, biologisk mångfald och möjligheten att byta ut fossilbaserade produkter mot nya fossilfria produkter tas upp. Introduktionen lyfter fram att den framtida bioekonomin till stor del bygger på ett aktivt skogsbruk där skogsråvaran framför allt ska användas i långlivade produkter. Men restprodukter kan självklart användas som biobränsle. Det tycker vi också. När man däremot går ned på djupet i frågorna blir dock detaljnivån i strategin orimlig ur ett svenskt perspektiv. Förutsättningarna i skiljer sig från många andra EU-länders förutsättningar, och strategin saknar till stor del förståelse för det komplexa och välbyggda system som vi har i . I detaljerna lyser centraliseringen och likriktningen igenom. Det kan inte vi ställa oss bakom. Slutligen: Kommissionen saknar insikt i att vi har kommit väldigt långt när det gäller att minimera spillet i virkesindustrin. Vi ser till att nyttja hela stammen och använder den till pappersmassa, biobränsle, husbyggnation, kemikalier, viskos, nya kläder och så vidare. Att dessutom i stor skala ställa om från trakthyggesbruk till hyggesfritt är en process som tar , både i skogen och för skogsindustrin. Det är något som fördyrar och minskar mängden förnybara produkter på marknaden och försvårar övergången till en bioekonomi.