bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — Vidare menar motionärerna att ett arbete bör inledas för förbättrade järnvägskommunikationer mellan och (yrkande 25). En bättre järnvägsförbindelse skulle ge möjligheter att lägga över en del av godset från båt till en snabbare transport på järnväg, och samtal med berörda länder bör inledas. I motion 2020/21:2637 yrkande 9 föreslår Boriana m.fl. (M) att inrättar en infrastrukturkommission tillsammans med för att säkerställa en samlad gränsöverskridande planering av infrastrukturen i . Motionärerna framhåller att det inte är rationellt att infrastrukturplaneringen begränsas till nationsgränserna, och om man inrättar en dansk-svensk infrastrukturkommission kan planeringen för infrastruktur ske utifrån gemensamma förutsättningar och prognoser. I kommittémotionerna 2020/21:3467 yrkande 5 och 2020/21:4042 yrkande 36 pekar m.fl. (M) på behovet av stärkt gemensam infrastrukturplanering med våra nordiska grannländer. Motionärerna menar att de vägar, flyglinjer och järnvägar som vi delar med våra grannländer i möjligaste mån bör upprustas och byggas ut i samverkan med det berörda grannlandet. Regeringen bör enligt motionärerna därför se över möjligheten att organisatoriskt underlätta framtida gemensamma nordiska infrastruktursatsningar. I motion 2020/21:3699 föreslår (M) att stråket –ska utpekas som en stomnätskorridor för EU:s transeuropeiska transportnät (TEN-T). Motionären pekar på vikten av att stråket att blir prioriterat i dialogen med kommissionen. I kommittémotion 2020/21:4047 yrkande 10 framför m.fl. (KD) att det bör inrättas ett ministerråd för transport inom ramen för Nordiska ministerrådets organisation. Om det skapas ett sådant hoppas motionärerna att arbetet med den nordiska triangeln i fråga om både järnväg och framtida elvägar ska kunna påskyndas och att samarbetet inom flyg och sjöfart ska förbättras. Utskottet vill inledningsvis uppmärksamma att EU har en gemensam planering för infrastruktur. Syftet är att ha skapat effektiva och högkvalitativa transportkorridorer, eller stomnät, inom hela EU. Detta har varit med och förhandlat fram och åtagit sig att utföra. Regeringen och har det övergripande ansvaret för att integrera planeringen av EU-målen med de nationella målen för nya vägar och järnvägar. Utskottet kan konstatera att är ett exportberoende industriland med behov av god tillgänglighet till och resten av världen. I infrastrukturpropositionen anger regeringen att inriktningen för de gränsöverskridande transporterna är att de ska fungera väl och upplevas som smidiga och effektiva. Utskottet delar regeringens syn och vill liksom regeringen peka på att den svenska transportinfrastrukturplaneringen utifrån ett brett synsätt behöver samspela med den internationella transportinfrastrukturplaneringen. Det svenska näringslivet har ett starkt utbyte på global nivå, inte minst inom EU. En viktig del för i EU-samarbetet på transportområdet är därför genomförandet av det transeuropeiska nätverket för transporter (TEN-T). Nätverket består av ett stomnät och ett övergripande nät som omfattar alla trafikslag. Godstransporterna är koncentrerade till större stråk, som i huvudsak överensstämmer med de svenska delarna av TEN-T:s stomnät. Utskottet uppmärksammar att Europeiska kommissionen har inlett arbetet med att revidera regelverket för TEN-T och aviserat att ett förslag till ny förordning kommer att presenteras . Utskottet vill vidare påminna om regeringens skrivelse 2017/18:189 om granskning av EU-perspektivet i väg- och järnvägsinvesteringar. I skrivelsen anger regeringen att den instämmer i bedömning att regeringen och ska beakta de mål och intentioner som har slagit fast samt de mål som EU formulerat i TEN-T-förordningen. Regeringen deltar aktivt i genomförandet av TEN-T-förordningen och anser att det är viktigt att beakta EU:s mål i planeringen av transportinfrastrukturen. I skrivelsen redovisar regeringen att den delvis gör en annan bedömning än och anser att tar hänsyn till såväl nationella som internationella perspektiv vid framtagandet av ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan. Regeringen anser vidare att utifrån sin instruktion, sitt regleringsbrev och tidigare beslut om fastställelse av den nationella planen har tillräckliga direktiv för hur projekt ska prioriteras. Utskottet har i betänkande 2017/18:TU18 framhållit att det välkomnar vad regeringen har redovisat om sitt aktiva deltagande i genomförandet av TEN-T-förordningen och att det är viktigt att beakta EU:s mål i planeringen av transportinfrastrukturen. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Utskottet vill även peka på att infrastrukturministern i sitt svar på en skriftlig fråga betonade att deltar aktivt i samarbetet för TEN-T. framförde infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2018/19:135 att regeringen har föreslagit att förlänger den befintliga stomnätskorridoren –till den svensk-finska gränsen vid samt till via . Förlängningen av stomnätskorridoren sträckan –()–har enligt statsrådet varit högt prioriterad i regeringens ståndpunkt i EU-förhandlingen om förslaget till reviderad förordning om ett sammanlänkat . Utskottet ser positivt på detta. Utskottet vill framhålla att ökad tillgänglighet genom t.ex. goda pendlingsmöjligheter med tåg och annan kollektivtrafik över landsgränserna mot såväl som och ger möjligheter till utvidgade, men också integrerade, arbetsmarknadsregioner, till gagn för såväl företag som anställda. Utskottet vill lyfta fram att det i infrastrukturpropositionen betonas att regeringen, regionerna, kommunerna och har ett fortlöpande samarbete med sina nordiska motsvarigheter genom att samarbeta om exempelvis gränsöverskridande infrastruktur. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs god samverkan med andra länder i samband med planering, finansiering och genomförande av infrastruktur för gränsöverskridande transporter. Utskottet konstaterar i sammanhanget att det i regeringens beslut om nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 ingår investeringar som bl.a. syftar till ökad robusthet för transportsystemet som helhet och därmed även för gränsöverskridande transporter. Vidare vill utskottet peka på att det i regeringens nationella godstransportstrategi understryks att är ett exportberoende land och att väl fungerande internationella godstransporter är av stor betydelse för att företagen ska kunna exportera sina varor. Målet är att de gränsöverskridande transporterna ska fungera väl och upplevas som smidiga och effektiva och infrastrukturen ska vara så robust att större avbrott i näringslivets transporter kan undvikas. I godstransportstrategin pekar regeringen på ett antal insatser, bl.a. att ska delta aktivt och med kraft i det europeiska samarbetet om infrastruktur, att förenkla rapporteringen till berörda myndigheter vid fartygsanlöp, att utveckla EU:s godskorridorer på järnväg, att utveckla järnvägsförbindelserna till och att analysera en ny fast förbindelse till . Vidare vill utskottet lyfta fram att uppger att det i planeringen av de gränsöverskridande relationerna pågår kontinuerligt samarbete mellan myndigheterna på ömse sidor om gränsen. Åtgärdsvalsstudier har enligt genomförts på de flesta stråk mellan och grannländerna. Regioner, län och kommuner på båda sidor av gränserna liksom berörda delar av näringslivet har bjudits in och deltagit i utredningarna. Resultaten av dessa samarbeten utgör underlag för den nationella planen, och föreslagna åtgärder kan värderas och prioriteras tillsammans. initierade ett forum mellan de nordiska myndigheterna Banedanmark och Vejdirektoratet i , i , Jernbanedirektoratet och Statens vegvesen i samt i . Samarbetet syftar bl.a. till att bidra till samsyn om flaskhalsar och brister i gränsöverskridande relationer. Dessutom är avsikten att kunna informera om och diskutera respektive myndighets underlag och förslag till åtgärder och transportplaner, speciellt gränsöverskridande transport- och reserelationer. Syftet är också att bidra till utveckling av planeringsanalys i tidiga skeden för gränsöverskridande åtgärder. Forumet har regelbundna möten, och uppger att informationsutbytet och diskussionerna i hög grad bidrar till förståelsen för både likheter och skillnader i transportplaneringens förutsättningar i de nordiska länderna (Gränsöverskridande planering – ett kunskapsunderlag i den långsiktiga planeringen, rapport 2020:048). Utskottet ser positivt på detta. När det gäller motionsförslaget om att det bör inrättas ett ministerråd för transporter inom ramen för konstaterar utskottet att ministerrådet löpande arbetar fram rekommendationer inom transportområdet, och utskottet har inga skäl att ha synpunkter på ministerrådets organisation. Gränsöverskridande trafik mellan och När det gäller gränsöverskridande trafik mellan och vill utskottet peka på att regeringen i skrivelsen om den nationella planen framhåller att och regeringar är överens om att den gränsöverskridande transportinfrastrukturen ska utvecklas i dialog mellan departementen i de båda länderna och mellan de myndigheter som ansvarar för transportsystemet i respektive land. Regeringen framför vidare att den har för avsikt att ta initiativ till en dialog med den norska regeringen om utvecklingen av de gränsöverskridande stråk som beskriver: –, –och /Ofotenbanan. Regeringen framför vidare att den ser ett särskilt behov av att länderna gemensamt utreder hur järnvägsförbindelserna i de nämnda stråken kan stärkas. Utskottet vill även peka på att infrastrukturministern betonade att och regeringar är överens om att utvecklingen av den gränsöverskridande transportinfrastrukturen ska ske i dialog mellan departementen i de båda länderna och att det finns ett gott samarbete mellan länderna med kontinuerlig kontakt (ip. 2020/21:356). Infrastrukturministern har betonat angelägenheten av att utveckla en ännu bättre gränstrafik mellan de nordiska länderna. Det förs återkommande diskussioner mellan och , både om infrastruktursatsningar och om upprätthållande av väl fungerande godstrafikflöden. När det gäller utredningsarbete om olika gränsöverskridande stråk vill utskottet uppmärksamma att infrastrukturministern har hänvisat till att det pågår ett utredningsarbete om sträckan –(ip. 2020/21:356). Vidare har han hänvisat till att regeringens beslut om gällande nationell plan innehöll ett uppdrag till att fortsätta att utreda stråket –(ip. 2020/21:432). Målsättningen är enligt statsrådet att stråket är så pass utrett att det kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. På samma sätt har ett uppdrag också getts när det gäller –. Statsrådet har även hänvisat till Mittbanan som har elektrifierats på svensk sida och där tanken är att ska elektrifiera sin del av sträckan över till . Vidare har statsrådet nämnt Lofotenbanan och och vikten av snabba transporter där mellan och . Utskottet behandlar regeringens förslag till ekonomiska ramar –2033 i avsnittet Planeringsramar nedan. Utskottet vill påminna om att arbetet med åtgärdsplaneringen, dvs. att identifiera de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen, tar vid efter riksdagsbeslutet om ekonomiska ramar . Beslutet om ny nationell plan planeras till 2022. Infrastrukturministern har i olika frågesvar (bl.a. fr. 2020/21:1024) pekat på att olika objekt får bedömas inom ramen för det kommande arbetet med den åtgärdsplanering som följer efter beslut om infrastrukturpropositionen. Statsrådet har konstaterat att det finns stora önskemål i hela landet om åtgärder inför en ny nationell plan, bl.a. i fråga om järnväg. Statsrådet har betonat att han sätter stort värde i att lyssna in önskemål från alla aktörer, såsom regionerna, kommunerna, näringslivet och civilsamhället. Investeringar i och underhåll av järnvägen kommer enligt statsrådet att vara i fortsatt fokus för regeringen, vilket utskottet välkomnar. Gränsöverskridande trafik mellan och Gränsöverskridande transportinfrastruktur har en stor betydelse för både tillväxt och tillgänglighet i och . Det är viktigt att infrastrukturen gör det attraktivt att bo och arbeta på andra sidan landsgränsen och gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan länderna och vidare ut i . För att förbättra kunskapsläget om en ny fast förbindelse över beslutade regeringen i samband med att den nuvarande nationella planen för transportinfrastrukturen –2029 fastställdes att en strategisk analys om en sådan förbindelse skulle tas fram. Studien har sedermera genomförts av det svenska i samarbete med danska Vejdirektoratet och . har svenska och danska myndigheter tillsammans utrett möjligheterna till en ny fast förbindelse över . överlämnades deras utredning till den danska och den (rapport 2021:015). informerades utskottet av företrädare för , , stad och i fråga om fasta förbindelser över . konstaterade att är största storstadsregion med över 4 miljoner invånare. En växande befolkning pressar infrastrukturens kapacitet, påverkar mobiliteten och förlänger restiderna. menar bl.a. att en ny fast förbindelse över innebär nya möjligheter för pendlare, fritidsresenärer och transporter av godstrafik på väg mellan de två länderna. Förbindelsen skapar förutsättningar för medborgare och företag att transportera sig på nya sätt och nå en större arbetsmarknad. Den dansk-svenska utredningen har sett över möjligheterna både till en vägförbindelse och till en kombinerad väg- och järnvägsförbindelse för persontrafik. Vid samma tillfälle informerades utskottet av företrädare för om den s.k. Öresundsmetron som är ett förslag till tunnelbana under mellan och , avsedd för pendlare och kollektivtrafikresenärer. menar att den föreslagna metron skulle komplettera , frigöra spårkapacitet och erbjuda en alternativ färdväg över . Vidare informerade företrädare för stad om det s.k. Europaspåret, ett förslag till järnvägsförbindelse mellan och . stad pekar bl.a. på behovet av ökad kapacitet för fjärr- och godståg, redundans för godstrafiken samt regionförstoring och utökad regionaltågstrafik i . Utskottet kan konstatera att infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2020/21:1929 om en Öresundsmetro mellan och anförde att gränsöverskridande transportinfrastruktur har stor betydelse för både tillväxt och tillgänglighet i och . Statsrådet hänvisade till , och studie. Vidare hänvisade han i sitt svar på fråga 2020/21:1776 om Europaspåret –till regeringens arbete med att ta fram en ny nationell plan. Utskottet behandlar regeringens förslag till ekonomiska ramar –2033 i avsnittet Planeringsramar nedan. Utskottet vill påminna om att efter riksdagsbeslutet om ekonomiska ramar, som avser att fatta , fortsätter arbetet med åtgärdsplaneringen, vilket innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022. Utskottet kan konstatera att enligt sin instruktion har ett ansvar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen. identifierar eventuella brister i samarbete med andra samhällsaktörer, och utskottet förutsätter att arbetar kontinuerligt med att analysera hur infrastrukturen kan utvecklas, t.ex. för att möta godstrafikens behov. Utskottet vill sammanfattningsvis framföra att det är av stor betydelse att ha ett internationellt perspektiv i infrastrukturplaneringen. Den svenska transportinfrastrukturplaneringen behöver utifrån ett brett synsätt samspela med den internationella transportinfrastrukturplaneringen. Inriktningen för de gränsöverskridande transporterna är att de ska fungera väl och upplevas som smidiga och effektiva. Utskottet framhåller att en ökad rörlighet mellan och våra grannländer är positivt och bra för , och gränsöverskridande trafik bör därför främjas och underlättas. Utskottet ser följaktligen med tillfredsställelse på det arbete som bedrivs inom och myndigheterna för att utveckla ett effektivt och hållbart transportsystem utan gränshinder. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:413 (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:597 (V) yrkande 10, 2020/21:862 (S) i denna del, 2020/21:886 (S), 2020/21:1521 (L) yrkande 1, 2020/21:1674 (S) delyrkande 2, 2020/21:2217 (SD) yrkandena 22, 24 och 25, 2020/21:2637 (M) yrkande 9, 2020/21:3467 (M) yrkande 5, 2020/21:3699 (M), 2020/21:4042 (M) yrkande 36 och 2020/21:4047 (KD) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur arbetet för ett robust transportsystem ska bedrivas. Utskottet betonar att frågor om att förstärka säkerheten och skyddet inom transportsystemet är av stor betydelse. Utskottet ser positivt på det säkerhetsfrämjande arbete som pågår och betonar att regeringen har identifierat mycket angelägna behov av att förstärka och vidareutveckla den civila försvarsförmågan och robustheten inom transportområdet. Utskottet konstaterar att coronapandemin har slagit hårt mot transportsektorn och betonar att det tydligt visar på betydelsen av transportsystemets olika delar i att säkerställa försörjningen av nödvändiga varor och tjänster till och i hela landet. Jämför reservation 21 (M), 22 (SD) och 23 (C). Krisberedskapen i regleras i lagar och förordningar, och ansvarsförhållanden styrs bl.a. av grundläggande principer. Vissa myndigheter har mer ansvar än andra för krisberedskap och att planera för totalförsvaret, men alla statliga myndigheter har ett ansvar för att minska sårbarheter i samhället. Även näringsidkare har viktiga roller inom totalförsvaret. Enligt förordningen (2010:185) med instruktion för ska verket med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande perspektiv samverka med andra aktörer och vidta åtgärder för att utveckla och samordna krisberedskap och planering för höjd beredskap inom transportområdet. I detta ingår att bedriva omvärldsbevakning och analys samt att stödja andra myndigheter med expertkompetens inom området. Med samhällsviktig verksamhet avses en verksamhet, tjänst eller infrastruktur som upprätthåller eller säkerställer samhällsfunktioner som är nödvändiga för samhällets grundläggande behov, värden eller säkerhet. I kommittémotion 2020/21:2217 yrkande 21 framför m.fl. (SD) att möjligheten att transportera järnvägsvagnar med fartyg bör bibehållas. Motionärerna konstaterar att kan tvingas stänga av flera orsaker. För att minska sårbarheten bör möjligheten att transportera gods via färja finnas kvar och ett statligt stöd för att bevara denna redundans bör inrättas. I motion 2020/21:2637 yrkande 7 uppmärksammar Boriana m.fl. (M) vikten av alternativa järnvägsförbindelser till kontinenten via hamn. Motionärerna betonar att tågförbindelsen mellan och är mycket viktig för både person- och godstrafiken, och om något skulle hända med eller med skulle den export- och importberoende svenska industrin försättas i en mycket besvärlig situation utan alternativa transportvägar till kontinenten. I kommittémotion 2020/21:3168 påtalar m.fl. (C) behovet av att säkerställa en lägsta nivå för transporter även under en kris (yrkande 2). Motionärerna vill att regeringen tydliggör och tillgängliggör en plan för hur man från statligt håll avser att tillsammans med myndigheter och näringsliv säkerställa miniminivåer av transporter inom flyg, sjöfart och tåg även under en allvarlig störning, vad avser både person- och godstrafik. Vidare lyfter motionärerna fram vikten av att säkerställa att systemkritiska trafik- och säkerhetssystem fungerar även i en kris (yrkande 6). Dessutom pekar motionärerna på att myndigheterna bör ta fram beredskapsplaner för personalens återstart med fokus på behörighet och tillstånd (yrkande 7). Motionärerna uppmärksammar att stillestånd i transportsystemen bl.a. hotar personalens certifieringar och att det kan uppstå problem när verksamheten ska starta igen. Motionärerna anser att man i en situation som den som uppstått under pandemin borde kunna överväga att förlänga befintliga certifikat och tillstånd. I kommittémotion 2020/21:3467 yrkande 13 uppmärksammar m.fl. (M) behovet av skydd av transportsystemet med anledning av det ökade terrorhotet. Motionärerna menar att svensk infrastruktur är sårbar och att regeringen behöver utreda hur infrastrukturen kan bli mer robust och mindre sårbar, särskilt i de viktiga pendlingsstråken samt in- och utfarterna till storstäderna. I kommittémotion 2020/21:3469 yrkande 9 tar m.fl. (M): upp frågan om järnvägsfärjor. Motionärerna konstaterar att antalet transporterade vagnar på tågfärjorna har sjunkit kraftigt och att det finns en risk för att den svenska järnvägsfärjetrafiken helt kommer att upphöra, vilket gör sårbart. Regeringen bör därför se över hur svensk godstrafik kan säkerställas även i ett scenario där godstrafiken över tillfälligt stoppats. I kommittémotion 2020/21:3487 yrkande 5 framför m.fl. (M) att sårbarhet i infrastruktur för export och import bör byggas bort. Motionärerna pekar på att coronakrisen har visat på en del av sårbarheterna i transportsystemet. Fungerande transporter, där alla transporter nyttjas och inte ställs mot varandra, är enligt motionärerna helt avgörande för återhämtningen efter coronakrisen, för svensk konkurrenskraft och för att vi ska kunna ta vår plats i världshandeln. I kommittémotion 2020/21:4042 tar m.fl. (M) upp frågor om järnvägsfärjor (yrkande 26). Motionärerna pekar på risken att den svenska järnvägsfärjetrafiken inom en relativt snar framtid helt kommer att upphöra, vilket gör sårbart. Regeringen bör därför se över hur svensk godstrafik kan säkerställas även i ett scenario där godstrafiken över tillfälligt stoppats. Motionärerna pekar vidare på vikten av att analysera förändrade pendlingsbeteenden efter pandemin och att analysen ska ge underlag för ett eventuellt behov av omprioriteringar av infrastrukturinvesteringar (yrkande 34). Motionärerna uppmärksammar bl.a. att arbete hemifrån öppnar möjligheter att bo på en ort och ha sitt arbete någon annanstans. Utskottet kan konstatera att coronapandemin har slagit hårt mot transportsektorn. Resandet har förändrats under pandemin. Inte minst resor med flyg, färjetrafik till och från och kollektivtrafik har minskat kraftigt. Godstrafiken har påverkats i mindre grad än persontrafiken. I infrastrukturpropositionen framför regeringen att det råder en stor osäkerhet om i vilken grad förändringarna kommer att bli bestående. Det är osäkert vilka effekter den pågående pandemin ger på framtida efterfrågan på och utbud av transporter. Utskottet vill betona att godstransporterna har stor betydelse för att hela ska fungera, inte minst vid påfrestningar. Utskottet vill lyfta fram att regeringen i budgetpropositionen konstaterade att transportbranschen som en följd av den pågående pandemin har drabbats hårt av framför allt vikande efterfrågan, och tillgängligheten för såväl människor som gods har påverkats. Utskottet kan konstatera att situationen har lett till minskade intäkter för många transportföretag och en ansträngd ekonomisk situation för flera transportmyndigheter. Tillgänglighet för människor och gods har under krisen behövt, och behöver fortfarande, säkras för att samhället ska kunna upprätthålla sina grundläggande funktioner. Utskottet vill understryka att regeringen har verkat för att i den akuta krisen säkerställa att samhällsviktiga transporter har kunnat genomföras och för att värna sysselsättningen i transportbranschen. Utskottet vill också lyfta fram att regeringen betonar att fokus i återhämtningen kommer att vara omfattande investeringar i grön omställning, välfärd och jobb i hela landet. Investeringar och underhåll i transportinfrastrukturen bidrar även till att främja en ökad sysselsättning. Utskottet välkomnar att regeringen har en fortsatt god beredskap att ta ytterligare nödvändiga initiativ för att upprätthålla tillgängligheten i hela landet. Utskottet vill också framhålla att Transportstyrelsen följer rekommendationer från och andra berörda myndigheter när det gäller pandemin. Transportstyrelsen har aktiverat sin krisorganisation för att lättare skapa en gemensam inriktning för åtgärder och prioriteringar.