bet · H801JuU13 · 2021-01-21 00:00:00 — Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till en ny lag om tillträdesförbud till butik och förslag till ändringar i bl.a. . Syftet med lagförslagen är att förstärka skyddet mot tillgreppsbrott och vissa andra brott. Förslagen innebär bl.a. följande: • Det införs en ny lag om tillträdesförbud till butik. Lagen innebär att en person kan förbjudas att få tillträde till och vistas i en butik, om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att han eller hon kommer att begå brott i butiken eller allvarligt trakassera någon som befinner sig där. Den som bryter mot ett tillträdesförbud döms till böter eller fängelse . • Det införs en ny straffbestämmelse om inbrottsstöld. Brottet omfattar stöld som har skett efter intrång i bostad eller annat liknande boende. Straffet föreslås vara fängelse i lägst ett och högst . • Det införs en ny kvalifikationsgrund i straffbestämmelserna om grov stöld och grovt häleri. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen har ingått som ett led i en brottslighet som utövats systematiskt. • Försök, förberedelse och stämpling till häleri kriminaliseras. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår även ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Enligt utskottet ska regeringen återkomma till med ett förslag om tillträdesförbud till simhallar och bibliotek. I denna del finns en reservation (S, V, MP). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns totalt fyra reservationer (S, M, SD, V, KD, MP). Proposition 2020/21:52 Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet. Fyra yrkanden i följdmotioner. Nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet 1.Tillträdesförbud till butik, punkt 1 (V) 2.Ytterligare omständigheter som skäl för tillträdesförbud till butik, punkt 3 (M, SD, KD) 3.Tillträdesförbud till simhallar och bibliotek, punkt 4 (S, V, MP) 4.Straffet för grov stöld, punkt 5 (M, SD, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2020/21:KU5y Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om tillträdesförbud till butik, 2. lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister, 3. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2020/21:52 punkterna 1, 3 och 4 samt avslår motionerna 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2020/21:710 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3623 av (M) och 2020/21:3787 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) antar regeringens förslag till lag om ändring i . Därmed bifaller proposition 2020/21:52 punkt 2 och avslår motionerna 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5 samt 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 22. Ytterligare omständigheter som skäl för tillträdesförbud till butik 2020/21:3788 av m.fl. (M, KD) yrkande 3. Reservation 2 (M, SD, KD) Tillträdesförbud till simhallar och bibliotek ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om tillträdesförbud till simhallar och bibliotek och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2020/21:3788 av m.fl. (M, KD) yrkande 2. Reservation 3 (S, V, MP) Straffet för grov stöld 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3788 av m.fl. (M, KD) yrkande 1. Reservation 4 (M, SD, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (C) och (M). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:52 Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet. I propositionen föreslår regeringen en ny lag om tillträdesförbud till butik och ändringar i . Syftet med lagförslagen är att förstärka skyddet mot tillgreppsbrott och vissa andra brott. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lag-förslag finns i bilaga 2. Två motioner har väckts med anledning av propositionen. I ärendet behandlas även nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Det kan nämnas att har gjort flera tillkännagivanden till regeringen i frågor som behandlas i detta ärende. En närmare genomgång av dessa görs i det följande avsnittet under rubriken riksdagsbehandling (s. 13 f.). beslutade att ge tillfälle att yttra sig över propositionen och motionerna i de delar de berör beredningsområde. yttrande finns i bilaga 3. Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till en ny lag om tillträdesförbud till butik och förslag till ändringar i , lagen om belastningsregister och offentlighets- och sekretesslagen. Syftet med lagförslagen är att förstärka skyddet mot tillgreppsbrott och vissa andra brott. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om tillträdesförbud till simhallar och bibliotek och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden bl.a. om avslag på delar av propositionen och om att höja minimistraffet för grov stöld. Jämför reservation 1 (V), 2 (M, SD, KD), 3 (S, V, MP) och 4 (M, SD, KD). Rätten att få vistas på en plats Enligt 2 kap. 8 § regeringsformen (RF) är den som är svensk medborgare bl.a. tillförsäkrad frihet att förflytta sig inom riket och att lämna det. Rätten till rörelsefrihet får begränsas genom lag, men begränsningar får endast göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den, eller göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Även den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () innehåller bestämmelser om rörelsefrihet. Enligt konventionen får rörelsefriheten inskränkas om det är nödvändigt i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till bl.a. statens säkerhet eller den allmänna säkerheten eller för att upprätthålla den allmänna ordningen eller förhindra brott. gäller som svensk lag enligt lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Enligt 2 kap. 19 § RF får lag eller annan föreskrift inte meddelas i strid med åtaganden på grund av . Den som genom äganderätt eller med annan rätt, exempelvis nyttjanderätt, förfogar över en plats kan normalt bestämma vem som får vistas där. Detta gäller även om platsen är tillgänglig för allmänheten. Så länge den som förfogar över en allmän plats inte gör sig skyldig till diskriminering kan han eller hon neka vissa personer tillträde till platsen, t.ex. därför att de vid tidigare tillfällen har gjort sig skyldiga till stölder eller andra brott. En polisman får, när det är nödvändigt för att ordningen ska kunna upprätthållas, avvisa eller avlägsna en person från ett visst område eller utrymme om personen genom sitt uppträdande stör den allmänna ordningen eller utgör en omedelbar fara för denna (13 § polislagen [1984:387]). Detsamma gäller om en sådan åtgärd behövs för att en straffbelagd handling ska kunna avvärjas. I de fall en person inte stör eller utgör en omedelbar fara för den allmänna ordningen, eller det inte är fråga om att avvärja en straffbelagd gärning, saknar polisen normalt möjlighet att avvisa eller avlägsna personen. Detta gäller även om personen har tagit sig in i exempelvis en butik trots att han eller hon har förbjudits att göra det av den som förfogar över platsen. Bestämmelser som ger möjlighet att vid straffansvar förbjuda någon att få tillträde till och vistas på en viss plats, s.k. straffsanktionerade individuella förbud, finns i lagen (1988:688) om kontaktförbud och lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. Om en stöld är att anse som grov, döms för grov stöld till fängelse i lägst och högst (8 kap. 4 § första stycket ). Enligt paragrafens andra stycke ska det vid bedömningen av om brottet är grovt särskilt beaktas bl.a. om tillgreppet har skett efter intrång i bostad eller annat liknande boende eller om gärningen annars varit av särskilt farlig eller hänsynslös art. Om ett häleri är grovt, döms för grovt häleri till fängelse i lägst och högst (9 kap. 6 § tredje stycket ). Vid bedömningen av om ett häleribrott är grovt ska det särskilt beaktas bl.a. om gärningen varit av särskilt farlig art. Försök, förberedelse och stämpling till grovt häleri är straffbelagt medan dessa förstadier till häleri av normalgraden inte har kriminaliserats. En ny lag om tillträdesförbud till butik I propositionen konstaterar regeringen att det har vidtagits ett stort antal åtgärder för att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i samhället, men att utsattheten för butiker kvarstår. Regeringen hänvisar bl.a. till att butiksstölder länge har varit ett stort problem och att det brottsliga svinnet synes ha ökat kraftigt under . När det gäller andra typer av brott finns det enligt regeringen uppgifter om att det begås fler och grövre brott i butiker och att personalen är mer drabbad . Det kan t.ex. handla om sexuella ofredanden, hot och skadegörelse men också om uppträdanden som är allmänt störande och obehagliga utan att nödvändigtvis vara brottsliga. Regeringen anser mot den bakgrunden att det finns ett behov av ett förstärkt skydd mot brott och allvarliga trakasserier som sker i butik och att ett tillträdesförbud skulle kunna utgöra ett sådant förstärkt skydd. Enligt regeringen är de intressen som en reglering om tillträdesförbud till butik skulle skydda också tillräckligt starka för att motivera en sådan lagstiftning. Även om ett tillträdesförbud till butik inskränker den grundlagsstadgade rörelsefriheten bedömer regeringen att ett tillträdesförbud är förenligt med grundlagarna och . Regeringen konstaterar i den delen bl.a. att förbudet skulle avse en geografiskt begränsad plats och grundas på en riskbedömning där tidigare brottslighet har särskild betydelse. Personen har således haft möjlighet att undvika ett tillträdesförbud genom att upphöra med sitt beteende. Regeringen framhåller vidare att ett tillträdesförbud normalt sett inte hindrar personen från att besöka andra butiker. Brottslighet och allvarliga trakasserier innebär dessutom en begränsning av skötsamma personers möjlighet att utnyttja verksamheten. Den som med äganderätt eller annan rätt förfogar över en plats bestämmer normalt vem som får vistas där. En handlare har således möjlighet att neka en person tillträde till sin butik. Det saknas dock möjligheter att avlägsna eller straffrättsligt ingripa mot den som överträder ett sådant förbud. Det får enligt regeringen till följd att den rätt som en handlare har att utestänga vissa personer från butiken inte blir särskilt effektiv. Ett skäl som tidigare anförts mot tillträdesförbud till butiker har varit att dessa har en stor och ibland avgörande betydelse för den enskildes dagliga livsföring. Det har framförts att en enskild t.ex. måste kunna handla mat och uträtta ärenden på apotek. Detta skulle kunna innebära att inskränkningen av rörelsefriheten blir mer kännbar än i andra fall. Regeringen anser emellertid att betydelsen av detta argument har försvagats med den senaste teknik- och serviceutvecklingen. Enligt regeringen kan en sådan invändning alltså inte längre anses vara ett bärande skäl mot att införa en reglering om tillträdesförbud till butik när det finns risk för att personen t.ex. kommer att begå brott där. Sammantaget gör regeringen bedömningen att inskränkningen av rörelsefriheten sker för att tillgodose ett godtagbart ändamål och att begränsningen inte går utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som föranleder den. Inskränkningen kommer vidare att ske genom lag och grundar sig inte på politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Regeringen konstaterar avslutningsvis att en möjlighet till straffsanktionerade tillträdesförbud innebär att staten kan erbjuda ett bättre skydd för butiker än och att detta är något som handeln länge har efterfrågat. Regeringen föreslår alltså att det ska införas en möjlighet att, kopplat till straffansvar, förbjuda en person att få tillträde till och vistas i en butik. Bestämmelserna ska tas in i en särskild lag om tillträdesförbud till butik. Lagen påverkar inte den rätt som tillkommer den som förfogar över butiken att begränsa tillträdet till denna. Regeringen föreslår att en person ska kunna få tillträdesförbud om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att han eller hon kommer att begå brott i butiken eller allvarligt trakassera någon som befinner sig där. Vid riskbedömningen ska det särskilt beaktas om personen har begått brott i eller i anslutning till butiken. Brott som personen har begått får inte beaktas. Ett tillträdesförbud får inte heller avse en person som är . De brott som det ska finnas risk för att personen kommer att begå kan vara av olika karaktär. För att ett förbud ska bli aktuellt bör det dock enligt förslaget vara fråga om brott som på något sätt har koppling till platsen och till de intressen som lagstiftningen avser att skydda. Det kan vara brott som riktar sig mot butiken, t.ex. tillgreppsbrott eller skadegörelse, men också brott mot besökare eller personal. Det kan då exempelvis röra sig om olika former av våldsbrott, olaga hot eller ofredande. Det bör enligt regeringen även kunna vara fråga om brott som visserligen inte riktar sig mot något enskilt subjekt men som ändå upplevs som störande eller stötande utifrån ordnings- eller säkerhetssynpunkt. Exempel på sådana brott som anges i propositionen är hets mot folkgrupp och narkotikabrott. Med att allvarligt trakassera någon avses enligt regeringen beteenden som inte nödvändigtvis är straffbara men som ändå utgör kännbara kränkningar. Ett sådant beteende kan exempelvis vara att en person i syfte att trakassera, besvära eller skrämma följer efter någon i butiken. Det kan även handla om att framföra grova och detaljerade kränkningar av sexualiserad eller våldsam natur, om yttrandet i det enskilda fallet inte skulle vara straffbart som ofredande eller något annat brott. I propositionen anges vidare att en remissinstans anser att också risken för att personen kommer att väsentligt störa verksamheten eller orsaka betydande skada på egendom ska kunna föranleda tillträdesförbud till butik. I den promemoria som ligger till grund för regeringens förslag föreslås detta gälla endast i förhållande till bibliotek och som exempel på skadegörande handling ges att någon genom grov vårdslöshet skadar egendom. Som skäl anges att biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet har en särskild uppgift och enligt lag ska verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Förhållandena skiljer sig således åt och någon anledning att låta risken ta sikte även på sådana omständigheter när det gäller butiker har enligt regeringen inte framkommit. Enligt förslaget får ett tillträdesförbud inte meddelas om syftet med ett förbud kan tillgodoses genom en mindre ingripande åtgärd, t.ex. att tala personen till rätta. Ett tillträdesförbud får vidare meddelas endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den enskilde. En proportionalitetsbedömning ska således göras i varje enskilt fall. Skälen för ett förbud ska enligt förslaget vägas mot de konsekvenser som det innebär för den enskilde. Det innebär att en avvägning måste göras mellan å ena sidan intresset av att förebygga brott och allvarliga trakasserier och å andra sidan den grundlagsskyddade rätten att röra sig fritt. Det kan enligt regeringen finnas flera situationer där det finns förutsättningar för ett tillträdesförbud men det kan ifrågasättas om ett sådant är proportionerligt med hänsyn till den inskränkning det skulle innebära för den enskilde. Ett exempel som anges i propositionen är om tillträdesförbudet skulle avse den enda matbutiken på orten och personen inte, eller endast med svårighet, har möjlighet att handla på annat sätt. Detsamma gäller att utestänga någon från viktiga samhällsfunktioner, exempelvis ortens enda postverksamhet eller apotek. Regeringen menar att ju större behov personen har av det som butiken erbjuder, desto starkare talar skälen mot ett förbud. Enligt regeringen bör även karaktären på brott och trakasserier som personen tidigare gjort sig skyldig till beaktas vid proportionalitetsbedömningen. Utgångspunkten bör vara att ju allvarligare kränkningar som skett av de värden som förbudet avser att skydda, desto starkare är skälen för ett förbud. Regeringen föreslår att ett tillträdesförbud ska gälla för , högst , och att det får förlängas med högst i taget om förutsättningarna för ett tillträdesförbud är uppfyllda. Förbudet föreslås gälla , om inte något annat beslutas. För att straffansvar ska kunna komma i fråga för den som överträder ett tillträdesförbud måste personen emellertid ha delgetts ett beslut om förbud. Regeringen föreslår att frågor om tillträdesförbud ska prövas av allmän åklagare efter ansökan av en företrädare för butiken. En fråga om tillträdesförbud ska enligt förslaget också kunna tas upp på anmälan av . En sådan anmälan får dock göras endast efter samtycke från en företrädare för butiken. Frågor om tillträdesförbud ska handläggas skyndsamt. Åklagarens beslut i frågor om tillträdesförbud ska enligt förslaget kunna prövas av allmän domstol. En åklagare får också under vissa omständigheter häva eller ändra ett beslut om tillträdesförbud, om det på grund av ändrade förhållanden finns skäl till det. Regeringen föreslår att den som bryter mot ett tillträdesförbud döms till böter eller fängelse . I ringa fall ska det inte dömas till ansvar. Regeringen konstaterar att det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten successivt har byggts ut till följd av samhällsutvecklingen och att flera lagändringar som tar sikte på integritetskränkningar vid förmögenhetsbrott har gjorts. Enligt regeringens mening är det tydligt att den integritetskränkning som det innebär att en stöld sker efter intrång i en persons bostad är särskilt allvarlig. Ett sådant tillgrepp innefattar ett påtagligt intrång i individens personliga sfär och kan ofta vara djupt kränkande för den som drabbas. Mot den bakgrunden anser regeringen att integritetskränkningen vid stölder som sker efter intrång i bostad eller annat liknande boende bör beaktas i större utsträckning än genom att straffnivån för brottsligheten höjs. Regeringen konstaterar att en skärpning av minimistraffet för grov stöld skulle innebära en generell höjning av straffnivån för stölder som rubriceras som grova. Enligt regeringen finns det anledning att se särskilt allvarligt på just stölder som sker efter intrång i bostad eller annat liknande boende och det är därför befogat att straffvärdemässigt nu göra skillnad på sådana och andra stölder. Regeringen anser således att en höjning av minimistraffet för grov stöld inte bör övervägas vidare i detta sammanhang. Regeringen föreslår i stället att en ny straffbestämmelse, med ett högre minimistraff än vad som gäller för grov stöld, ska införas i 8 kap. . Straffansvaret ska omfatta stöld som har skett efter intrång i bostad eller annat liknande boende. Brottet ska enligt förslaget betecknas inbrottsstöld och straffet ska vara fängelse i lägst ett och högst . Förslaget innebär att kvalifikationsgrunden att tillgreppet har skett efter intrång i bostad eller annat liknande boende tas bort i bestämmelsen om grov stöld, eftersom sådana fall kommer att omfattas av den nya straffbestämmelsen. När förutsättningarna för att döma för inbrottsstöld är uppfyllda är utgångspunkten att domstolen ska döma till ansvar enligt den nya straffbestämmelsen. Det bör emellertid enligt regeringen vara möjligt för domstolen att göra en nyanserad bedömning när det handlar om mindre allvarliga gärningar. Regeringen föreslår därför att om en gärning med hänsyn till integritetskränkningen eller omständigheterna i övrigt är av mindre allvarlig art, ska det inte dömas för inbrottsstöld utan för annat brott som gärningen innefattar. Systematiska stölder och hälerier Straffbestämmelserna om grov stöld och grovt häleri innehåller båda kvalifikationsgrunden att gärningen varit av särskilt farlig art. I begreppet särskilt farlig art ligger att gärningen måste vara uttryck för ett visst mått av organisation eller yrkesmässighet respektive att gärningen t.ex. föregåtts av planering, bedrivits inom ramen för organiserad brottslighet, haft internationell anknytning eller liknande. I propositionen framhåller regeringen att stöld och häleri utgör några av de mest centrala förmögenhetsbrotten och att dessa inte sällan begås systematiskt. Regeringen konstaterar att det av praxis från framför allt senare år framgår en tydlig återhållsamhet när det gäller att bedöma gradindelade brott som grova med hänvisning till att de har skett systematiskt eller föregåtts av särskild planering utan att dessa omständigheter anges i straffbestämmelsen. En särskild kvalifikationsgrund kan enligt regeringen vara ett ändamålsenligt sätt att säkerställa att det systematiska inslaget vid t.ex. organiserade tillgreppsbrott får ett tydligt genomslag vid den straffrättsliga bedömningen. Mot den bakgrunden förslår regeringen att det i straffbestämmelserna om grov stöld och grovt häleri ska införas en ny kvalifikationsgrund som innebär att det vid bedömningen av om brottet är grovt särskilt ska beaktas om gärningen ingått som ett led i en brottslighet som utövats systematiskt. Syftet är att systematiska inslag vid stöld- och häleribrott ska beaktas i större utsträckning. Försök, förberedelse och stämpling till häleri I propositionen föreslår regeringen även att försök, förberedelse och stämpling till häleri av normalgraden ska kriminaliseras. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Enligt regeringen behövs inte några särskilda övergångsbestämmelser. I departementspromemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1) föreslås en ny lag om tillträdesförbud som gör det möjligt att under vissa omständigheter vid straffansvar stänga ute personer från butiker, badanläggningar och bibliotek. I regeringens proposition behandlas, som redovisats ovan, förslaget i promemorian som rör butiker. När det gäller de övriga delarna av förslaget beslutade regeringen att ge i uppdrag att göra en kartläggning av brottslighet och ordningsstörningar som ska kunna ligga till grund för en bedömning av behovet av en reglering om tillträdesförbud till simhallar och bibliotek. Frågan om tillträdesförbud till dessa platser bereds vidare inom . har, som nämnts ovan, gjort flera tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till de som behandlas i propositionen. har, i fråga om tillträdesförbud, tillkännagett för regeringen att – regeringen bör låta göra en översyn av möjligheterna att införa någon form av tillträdesförbud till butiker för personer som stjäl eller på något annat sätt uppför sig illa (bet. 2016/17:JuU16 punkt 42, rskr. 2016/17:211) – regeringen bör utreda frågan om tillträdesförbud till simhallar och andra anläggningar i syfte att göra det möjligt att besluta om ett tillträdesförbud för en person som har misskött sig (bet. 2016/17:JuU16 punkt 43, rskr. 2016/17:211) – regeringen skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag om tillträdesförbud till butiker (bet. 2018/19:JuU11 punkt 62, rskr. 2018/19:181). har vidare, i fråga om inbrottsstöld, tillkännagett för regeringen att