bet · H801KU22 · 2021-03-05 00:00:00 — Utskottet konstaterade att Statskontorets förslag bereddes i . behandlade ett par motioner om bl.a. överimplementering av EU-lagstiftning i svensk rätt (bet. 2017/18:KU39 s. 15 f.). I sitt ställningstagande framhöll utskottet på nytt att det finns en risk att genomförandet av EU-rättsliga regler leder till en mer omfattande reglering i än nödvändigt (s. 19). Utskottet stod fast vid sin tidigare ståndpunkt att den svenska hållningen i unionssamarbetet innebär att kraven på enkelhet och klarhet hävdas med kraft. Det noterades att det av Statsrådsberedningens riktlinjer för genomförande av unionsrättsakter framgår att föreslagna unionsrättsakter ska analyseras noggrant i ett tidigt skede av förhandlingen och att det i riktlinjerna även pekas på vikten av att en analys av eventuella åtgärder som går över unionsdirektivens krav görs såväl ur ett förenklingsperspektiv som ur unionsrättslig synvinkel. Utskottet noterade att Statskontoret lämnat förslag till regeringen om att ska granska kommissionens konsekvensanalyser och att förslaget bereds i . Utskottet såg inte skäl att föreslå något tillkännagivande och avstyrkte motionerna. Även behandlade ett liknande motionsyrkande (bet. 2018/19:KU32 s. 10 f.). Utskottet vidhöll sina tidigare ställningstaganden och avstyrkte motionen. föreslog näringsutskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om genomförande av EU-lagstiftning (bet. 2018/19:NU7 s. 48 f.). Utskottet ansåg att regeringen borde verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning, och när det finns skäl att överskrida denna miniminivå ska effekterna för företag tydligt redovisas. beslutade enligt näringsutskottets förslag (rskr. 2018/19:166). Utskottet noterar att det pågår arbete med frågor om hur EU-direktiv bör genomföras i svensk rätt. Utskottet finner inte skäl att föreslå något tillkännagivande om en genomlysning av hur svenska myndigheter tillämpar EU-bestämmelser eller om att det i regleringsbrev bör anges att myndigheterna ska notera när man i svensk rätt gått utöver vad som krävs i minimidirektiv. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. I motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21 har det väckts förslag som rör regelförenkling, barnperspektiv, rätt till offentligt finansierad språktolk, opinionsbildande verksamhet vid myndigheter, styrningsmodeller, myndigheternas ledningsformer, handläggningstiden hos myndigheter, vägledning för tillämpning av lag och beaktande av äganderätten i ärenden hos myndigheter. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkande 2018/19:KU28, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionsyrkandena i vanlig ordning. Motionsyrkandena avstyrks därför. Tillgång till statlig service, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:17 av (SD) och 2020/21:543 av (SD) samt 2019/20:2550 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2019/20:2720 av (M) yrkande 1, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 69, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 37, 2020/21:1326 av (M) yrkande 1, 2020/21:1595 av och (båda S), 2020/21:2697 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 83, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4. En förutsättning för en levande landsbygd är god tillgång till offentlig service. har den offentliga servicen på landsbygden dragits ner. För att kompensera detta erbjuder myndigheter och kommuner information och service i stor utsträckning genom internet och telefon. Vi anser att regeringen bör verka för att myndigheterna genom ökat samarbete bibehåller och utvecklar den offentliga servicen i hela . Dessutom bör man i detta sammanhang verka för att möjliggöra personliga möten med hjälp av dator, telefon eller videosamtal i den mån det inte går att ha fysiska möten. Tillgång till statlig service, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2550 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2019/20:17 av (SD), 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:2720 av (M) yrkande 1, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 69, 2020/21:543 av (SD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:1326 av (M) yrkande 1, 2020/21:1595 av och (båda S), 2020/21:2697 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 83 och 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4. Allt mer av myndigheternas information och service erbjuds på internet och telefon. Det är bra att servicekontoren byggs ut och att inga nya myndigheter lokaliseras till . Men det är ca 1 miljon människor som inte använder internet. I många ärenden behöver man träffa en kunnig person. Myndigheterna måste samarbeta både om service i enkla fall och om omfattande insatser. Det behövs en fortsatt utveckling för att skapa en bättre förvaltning. Jag anser därför att regeringen bör verka för att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner decentraliseras. En decentralisering innebär både ökad effektivitet och en ökad offentlig service i hela landet. Tillgång till statlig service, punkt 1 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 69 och 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 83 och 2019/20:17 av (SD), 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:2550 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2019/20:2720 av (M) yrkande 1, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 37, 2020/21:543 av (SD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:1326 av (M) yrkande 1, 2020/21:1595 av och (båda S), 2020/21:2697 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4. Servicekontor är ett bra sätt att samla olika myndigheters service så att grundläggande myndighetstjänster finns att tillgå i hela landet. Jag anser att regeringen bör främja en sådan myndighetssamverkan och verka för att fler myndigheter samordnar sin service genom att samarbeta i lokala servicekontor. bör regeringen öka antalet servicekontor. Jag anser också att regeringen bör utreda om posten kan tillhandahålla mobila servicepunkter för dem som bor utefter lantbrevbärarlinjer. Tillgång till statlig service, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:17 av (SD), 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:2550 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2019/20:2720 av (M) yrkande 1, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 69, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 37, 2020/21:543 av (SD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:1326 av (M) yrkande 1, 2020/21:1595 av och (båda S), 2020/21:2697 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 83 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 30. Det är viktigt att den statliga service som försvunnit från stora delar av landet återupprättas. De lokala servicekontoren ger förutsättningar för att ge service av god kvalitet och ger även förutsättningar för långsiktig planering mellan , och . Jag anser att regeringen bör verka för att utbyggnaden av lokala servicekontor fortsätter och att fler myndigheter genom dessa erbjuder statlig service i hela landet. Regeringen bör även se över möjligheterna att skapa förutsättningar för en ökad samverkan mellan de lokala servicekontoren och de lokala och regionala myndigheterna och återkomma till med förslag om detta. Samverkan mellan myndigheter, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:203 av (C) yrkande 11 och 2020/21:409 av (C) yrkande 11. För att myndigheters beslut ska bli adekvata och lätta att följa är det väsentligt att myndigheterna samverkar innan de fattar beslut. I en kris är det särskilt viktigt att det tydligt framgår vilka regler som t.ex. vården och omsorgen ska följa. Ett exempel på detta är frågan om huruvida munskydd och visir var nödvändig skyddsutrustning för vårdpersonalen under coronapandemin. Skilda uppfattningar från olika myndigheter om detta skapade en stor osäkerhet. Vi anser därför att regeringen bör utreda hur myndigheters samverkan kan öka. Digitala tjänster inom förvaltningen, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 16, 2020/21:328 av (C) yrkande 1, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:1472 av (S), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 86 och 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 3, 14 och 15. I har av befolkningen en digital brevlåda, medan av befolkningen i har det. har användningen av digitala brevlådor i ökat markant, men det behöver göras mer för att fler ska utnyttja sådana tjänster. Myndigheter kan genom olika incitament stimulera människor och företag att använda digitala brevlådor. Vi anser att regeringen aktivt bör verka för att användningen av digitala brevlådor ökar. Digitala tjänster inom förvaltningen, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 16, 2020/21:328 av (C) yrkande 1, 2020/21:1472 av (S), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 86, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 3, 14 och 15 samt 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 13. Teknikutvecklingen har gått starkt framåt sedan mobiltelefonin fick sitt genombrott . är inte längre mobiltelefonen bara ett redskap för att ringa och skicka textmeddelanden med. Mobiltelefoner har i viss utsträckning kommit att ersätta hemdatorer. Med en s.k. smartphone kan man uträtta bankärenden, boka fordonsbesiktning och ha kontakt med sin vårdcentral. Mot den bakgrunden är det viktigt att statliga myndigheter är tillgängliga på olika digitala plattformar. Vi anser att regeringen bör verka för detta. Digitala tjänster inom förvaltningen, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 14 samt 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:328 av (C) yrkande 1, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:1472 av (S), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 86, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 13. Det är svårt att föreställa sig hur vårt samhälle skulle se ut utan internet. Näringslivet, föreningslivet och välfärdsverksamheter blir alltmer digitaliserade. Det är därför avgörande att alla människor kan vara uppkopplade och utnyttja digitaliseringens möjligheter. har den offentliga sektorn en varierande grad av digitalisering vilket påverkar möjligheterna att förbättra servicen till medborgarna. Människor förväntar sig att den offentliga servicen är anpassad till deras behov och livssituation, vilket kräver en mer effektiv och digitaliserad offentlig sektor. släpar digitaliseringen inom den offentlig sektorn efter den privata sektorn. En utgångspunkt bör vara att alla offentliga tjänster kan hanteras digitalt Jag anser därför att regeringen bör verka för att den offentliga sektorn digitaliseras i större utsträckning när det gäller såväl myndigheter som välfärdsverksamheter. Tjänstemannaansvar, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:544 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:682 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:696 av (KD), 2019/20:2060 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:2198 av (M), 2019/20:2233 av (M), 2019/20:3144 av och (båda SD), 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:601 av (SD) yrkande 4, 2020/21:695 av och (båda KD), 2020/21:1745 av (M), 2020/21:2270 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3152 av (SD), 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:3418 av m.fl. (SD). har den svenska traditionen med oförvitliga statstjänstemän urholkats. Allt från generaldirektörer till handläggare har medvetet maskat eller låtit sina egna värderingar styra handläggningen. Det måste en gång för alla slås fast vad som ska gälla när myndighetsföreträdare uttrycker sig eller agerar i tydlig politisk riktning. Det är problematiskt när opolitiska tjänstemän deltar i politiska upprop på arbetsplatsen, när höga myndighetschefer utrycker sig politiskt i sociala medier eller för den delen när uniformerade yrkens personal inte bara tillåts, utan även uppmuntras att delta i opinionsbildande manifestationer på arbetstid. Vi anser därför att regeringen bör se till att dessa frågor särskilt behandlas i översynen av ett utvidgat straffansvar för tjänstefel. Tjänstemannaansvar, punkt 5 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2060 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:544 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:696 av (KD), 2019/20:2198 av (M), 2019/20:2233 av (M), 2019/20:3144 av och (båda SD), 2020/21:601 av (SD) yrkande 4, 2020/21:682 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:695 av och (båda KD), 2020/21:1745 av (M), 2020/21:2270 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3152 av (SD) och 2020/21:3418 av m.fl. (SD). Ett stärkt tjänstemannaansvar kan vara ett sätt att öka förtroendet för våra myndigheter. finns risken att ett utvidgat tjänstemannaansvar kan leda till att tjänstemän blir överdrivet försiktiga. Frågan är dock om reformen gick för långt med at slopa det straffrättsliga ansvaret helt och hållet. Vi anser att det är viktigt att regeringen tillser att dessa frågor blir allsidigt belysta i samband med att tjänstemannaansvaret utreds. En översyn av förvaltningslagen, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:544 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:682 av m.fl. (SD) yrkande 5. Den gamla förvaltningslagen ersattes 2017 av en undermålig produkt. Enligt den nya förvaltningslagen gäller att om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans får parten skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Myndigheten ska då från den dag en sådan begäran kom in antingen avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. Ett sådant beslut att avslå en begäran om att ärendet ska avgöras får överklagas. Det har rapporterats att detta system skapar ytterligare fördröjning. kan det hävdas att ordningen skänker förtur till dem som kan systemet. Ett annat misstag var att inte ta med begreppet myndighetsutövning i förvaltningslagen. Vi anser därför att regeringen bör tillse att det sker en översyn av förvaltningslagen i dessa avseenden. Reglering av språktolkar, punkt 8 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 38 och 39. Det finns ingen aktör som kvalitetsgranskar tolkarna. Merparten av de tolkar som är verksamma saknar formell tolkutbildning. En undersökning som Kammarkollegiet har gjort visade att av de tolkar som Arbetsförmedlingen anlitade inte var auktoriserade. Jag anser att detta är ett hot mot rättssäkerheten för dem som behöver tolk som tjänstemännen vid myndigheterna får svårare att lita på översättningen. Trots att barntolkning enligt har negativa effekter används sådan tolkning fortfarande. Barntolkning innebär enligt min mening ett för stort ansvar för barnen och deras kunskaper kan påverka översättningen negativt. Jag anser mot denna bakgrund att regeringen bör ta initiativ för att förbjuda barntolkning och skapa en statlig auktorisering, registrering och utbildning av tolkar. Ett nationellt säkerhetsråd, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:2110 av (L). katastrofkommission pekade på vissa svagheter hos ansvarsprincipen (SOU 2015:104). Det handlade exempelvis om att signalerna från en myndighet som inte förmår lösa en kris på egen hand fördröjs. Kommissionen ansåg också att närhet till statsministern är av stor vikt för att ge krisledningen auktoritet i förhållande till fackdepartementen. Jag anser därför att regeringen bör inrätta ett nationellt säkerhetsråd under Statsrådsberedningen. Det nya nationella säkerhetsrådet bör vara regeringens centrala krisledningsorganisation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:4 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tidsgränser för användandet av språktolk och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:17 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur , och kan samlokaliseras och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:203 av (C): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka samarbetet mellan statliga och kommunala myndigheter kring tillsyn och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:367 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarservice och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om digitala plattformar för statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:405 av (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att personer som anställs i offentlig verksamhet respekterar demokratiska värderingar om allas rätt och lika värde och jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:544 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt inkludera myndighetsaktivism när översynen av ett utvidgat straffansvar för tjänstefel görs och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en förnyad översyn av förvaltningslagen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tolkning och översättning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:696 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om att återinföra tjänstemannaansvaret i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:915 av Per Schöldberg och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre dialog med allmänheten och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1075 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna kring utbetalning för kostnader för tolk i syfte att öka medfinansieringsgraden för den som anser sig vara i behov av tolk, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:1293 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga bolag och myndigheter inte bör få driva politisk opinionsbildning i egen sak och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1320 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga styrningen av statliga myndigheter, verk och bolag i syfte att motverka att partipolitisk kommunikation och försök till politisk påverkan förmedlas av dessa institutioner och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1617 av Per Lodenius och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelverk kring lättläst text och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1723 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om tillsättandet av en medborgarombudsman med syftet att stärka enskilda människor och näringsidkare gentemot staten och kommunerna och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1800 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av snabbare hantering hos myndigheter och domstolar av tillståndsärenden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1904 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att begränsa rätten till skattefinansierad tolk och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2060 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av reglerna om ämbetsansvar och tjänstefel och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2110 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt säkerhetsråd och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2198 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utvidga och förstärka tjänstemannaansvaret för offentligt anställda tjänstemän och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2233 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt införa ett tydligt tjänstemannaansvar enligt tillkännagivandet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2255 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för våra myndigheter att de måste följa lagar och regler i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheternas handläggningstider ska följa kraven från svensk och europeisk lagstiftning om maxtider och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2259 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska myndigheter ska bli mer effektiva och användarvänliga och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att genomföra en kampanj för medborgarförslag liknande den i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2284 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regleringsbrev till myndigheter ska utformas så att det tydligt framgår att det är rättsordningen som är gällande och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2303 av m.fl. (S):