bet · H801KU20 · 2021-01-26 00:00:00 — –: Försvarsminister med medarbetare från Försvarsdepartementet informerade utskottet om proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 och om anskaffning av u-båtar. –: Försvarsminister informerade utskottet med anledning av finansieringen av det kommande försvars- beslutet och uppgifter i medierna om risk för underfinansiering. –: Företrädare för Försvarsmakten och informerade utskottet om myndigheternas bedömning av eventuella risker och fördyringar i strategiska projekt. I riksdagsdebatten om totalförsvarspropositionen gjorde försvarsminister bl.a. följande uttalanden (prot. 2020/21:53): 104) Klarar vi då det här ekonomiskt? Budgeten bygger ju på Försvarsmaktens och myndigheternas analyser. Vi har verkligen ansträngt oss djupt för att få fram siffror som vi tror håller. Så här långt kan vi se att den ekonomi som ligger till grund för detta är solid och fungerande och att man kan hantera de här frågorna. Däremot är det inte korrekt när man säger att det ligger med en massa andra saker i intervallet 2030 som inte är finansierade, som tyder på någon sorts underfinansiering. Det står så här på sidan 30 i propositionen: Om den ekonomiska ramen höjs 2026–2030 ska Försvarsberedningens rapport i sin helhet genomföras, och medlen ska användas till att förverkliga nedanstående åtgärder. Sedan följer 17 punkter. Det som ligger med i planen –2025 är kopplat till den finansiering som sträcker sig till 2025–2030. Däremot finns det, som en talare inledningsvis pekade på, sådant som kräver extra finansiering, vilket står i propositionen. Det tycker jag att man ska vara hederlig nog att redovisa, så att man inte ger en bild av att det inte finns någon linje på den här punkten. Sedan är det ingen regering som har kunnat svära sig fri från fördyringar och materielutmaningar. Men man måste ha förmåga att tackla sådana problem när de kommer. En myndighet ska följa upp Försvarsmakten. Vi har också lagt ned mycket jobb på ekonomistyrningen i Försvarsmakten. Vi vidtar olika åtgärder när det gäller uppföljningar, och Försvarsmakts- ledningen tar de ekonomiska utmaningarna på stort allvar. Det kan jag bestämt lova er. Myndighet och departement har återkommande pratat om detta. VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Det här beslutet är genomräknat. Det står på en bra grund. Sedan kan ingen gardera sig mot alla eventualiteter som uppkommer. Men vi har både under resan fram till försvarsbeslutet och genom erfarenheter fått utmaningar som vi har varit tvungna att på olika sätt hantera. Det känner ledamöterna till. Har man som regering inte förmåga att ta tag i den typen av problem blir det väldigt svårt. Men det är också omöjligt att i kristallkulan se allt som ska hända . Vi har försökt att arrangera det här nu så långt det går med olika typer av åtgärder. Och jag kan nog säga att inget försvarsbeslut har omfattats av så mycket av restriktioner och analyser och har så pass mycket med sig av uppföljningsmekanismer som det här. Vi har också en kontrollstation 2023 med en koppling till Försvarsberedningen. Då får vi utvärdera hur detta ser ut. Sedan tillkommer en ny försvarsberedning som ska jobba med ett nytt försvarsbeslut . Det ska gälla –2030. I debatten anförde (KD) följande: 119) Men det har också kommit fram uppgifter från olika håll. De kommer internt från Försvarsmakten och från andra håll. Där talar man om att det redan nu finns tydliga uppgifter om att det är fördyringar. Det är fördyringar när det gäller flygvapnet, Jas E och Jas C/D, vidmakthållandet och andra saker. Jag tänkte passa på att ställa några frågor. Har det skett uppdateringar sedan vi sist hade mötet i försvarsutskottet? Har statsrådet information som gör gällande att det blir fördyringar, eller är läget detsamma som det var när vi sågs ? Det är frågor jag vill ställa. Försvarsministern gav bl.a. följande svar på frågan från : 120) Det som har sagts i försvarsutskottet är det som gäller. Det finns ingen som kan garantera att inte fördyringar eller förändringar kommer att inträffa . Det måste vi förstå, och det måste vi tackla successivt. Det har skett . Detta är inte särskilt enkelt. Den uppgift vi har är att det som är känt går att hantera inom de ekonomiska ramar som föreligger. Det är vad som gäller, och det är vad som är redovisat. Det är ingenting som har förändrats på någon vecka i det här sammanhanget. Interpellationer och skriftliga frågor Svar på skriftliga frågor gav försvarsminister bl.a. följande som svar på fråga om det finns några ekonomiska omständigheter som skulle kunna påverka genomförandet av de förstärkningar av krigs- och grund- organisationen som återfinns i totalförsvarspropositionen (2020/21:310): ”Av propositionen framgår bl.a. att Försvarsmakten ska redovisa till regeringen hur krigsorganisationen utvecklas i förhållande till planen och anslagen ekonomi. Regeringen kommer i sin tur återkomma i budgetpropositionen till för att redovisa hur bl.a. krigs- organisationen utvecklas”. gav försvarsminister bl.a. följande som svar på fråga om Försvarsdepartementet, före totalförsvarspropositionens överlämnande till , fick underlag från Försvarsmakten eller FMV med information om fördyringar rörande stridsflygförmågan – E, Jas VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL 39 C/D och/eller FCAS (2020/21:775): ”De förslag om anskaffning av materiel, som lämnas i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 och i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap), där regeringen även redovisar de tolvåriga investeringsplanerna för anskaffning och vidmakthållande av materiel, bygger i huvudsak på budgetunderlag och övriga underlag från Försvarsmakten och Av dessa underlag framgår såväl myndigheternas bedömning av kostnader för materielprojekt som risker myndigheterna bedömer är förknippade med dem”. besvarade försvarsminister en inter- pellation om genomförandet av försvarsbeslutet när det gäller etableringen av de regementen som beslutat om (2020/21:336). 49) Regeringens beslut för Försvarsmakten är i överenstämmelse med vad regeringen föreslagit till i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 och vad med anledning av denna beslutat den 15 Regeringen beslutade även om regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. framgår bland annat att Försvarsmakten ska redovisa myndighetens planering för återinrättandet av nu nämnda 52) ska man återkomma med en redovisning av hur försvarsbeslutet ska verkställas. Det ska man återkomma med På den punkten finns det ingen anledning för mig att på något sätt Jag utgår från att det vi har beslutat är det som ska Det är det som gäller, det är det som är regeringens direktiv, och det är det som är uppföljningen av riksdagsbeslutet. Sedan har jag i riksdagsdebatter och i en mängd olika sammanhang sagt att om det uppstår problem med tider och leveranser av materiel eller om verkställighetsproblem av praktiska slag uppstår får vi naturligtvis titta Det får vi göra när det uppkommer i så fall, men det är ingenting som vi på något vis sanktionerar på förhand. Jag tror att denna typ av problematik finns i alla stora beslut. inte kan acceptera att den verkligheten existerar är det svårt att hantera en Jag är bestämd om att försvarsbeslutet ska genomföras. också öppen för att om något inträffar och det finns sakliga skäl måste vi Men vi har inte på något sätt från min eller regeringens sida öppnat upp för något annat än det riksdagsbeslutet föreskriver. den ordning som är den gängse. I 7 kap. 2 § regeringsformen uttrycks ett allmänt beredningskrav för regeringsärenden. Enligt bestämmelsen ska de upplysningar och yttranden som behövs hämtas in från de berörda myndigheterna vid beredningen av VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Upplysningar och yttranden ska också i den omfattning som behövs hämtas in från kommuner. Även sammanslutningar och enskilda ska i den omfattning som behövs ges möjlighet att yttra sig. I motiven framhålls att inhämtandet av yttranden från myndigheter, organisationer och andra enskilda sammanslutningar är ett karakteristiskt och betydelsefullt inslag i den svenska politiska beslutsprocessen (prop. 1973:90 s. 287). Skyldighet att lämna uppgifter till utskott Enligt 10 kap. 8 § riksdagsordningen är en statlig myndighet skyldig att lämna upplysningar och yttranden till ett utskott som begär det. En myndighet som inte lyder under får hänskjuta en sådan begäran till regeringen för avgörande. För regeringen är skyldigheten att lämna upplysningar och yttranden till ett utskott begränsad till dels frågor om arbetet inom Europeiska unionen (EU), dels de av riksrevisorernas granskningsrapporter över effektivitetsrevisionen som har överlämnats till regeringen. En proposition är regeringens förslag till ett riksdagsbeslut. En proposition ska innehålla regeringens protokoll i ärendet, en redovisning av ärendets beredning och skälen för regeringens förslag. Propositioner med lagförslag ska i förekommande fall innehålla Lagrådets yttrande (9 kap. 2 § riksdags- ordningen). Enligt (Ds 1997:1) är det uppenbart att en proposition fyller en rad syften och den ska vara tillgänglig för läsare av många slag. I handboken framhålls att en proposition inte är en facktext skriven för fackmän. Huvudsyftet med propositionen är att presentera regeringens förslag för och motivera det (s. 61). I handboken anförs vidare att det inte alltid är lätt att välja ut de frågor som ska tas upp vid beredningen (s. 44). Vidare framhålls att propositionsskrivaren bör vara medveten om att få läser hela betänkandet och att beslutsfattarnas uppfattning om förslagen kommer att påverkas av vad som tas upp vid beredningen. Det är därför av stor vikt att man gör urvalet sakligt och objektivt och därvid beaktar att vissa frågor, från rent politiska utgångspunkter, kan vara av särskild vikt. Ett av syftena med beredningarna är att se till att politikerna får tillräckligt nyanserad information och ett bra beslutsunderlag. granskade två dåvarande försvars- ministrars handläggning av frågan om anskaffning av Leopardstridsvagnar (bet. 1998/99:KU25 s. 7 f.). I ärendet hölls en utfrågning med bl.a. f.d. försvarsminister . Vid utfrågningen uppgav att det enligt hans mening inte finns någon skyldighet för regeringen eller ett statsråd att informera om materielaffärer, såvida det inte finns ett formellt beslut i frågan (s. 11). Så var t.ex. fallet när det gällde och anskaffning av radarjaktrobotar. Om i det aktuella ärendet hade VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL begärt information hade han varit beredd att lämna sådan. Enligt hade han som försvarsminister inte blivit kallad av försvarsutskottet för att lämna information. Att begära att regeringen generellt ska informera om olika materielupphandlingar var enligt inte rimligt. I sitt ställningstagande konstaterade utskottet inledningsvis att det inte finns någon generellt föreskriven skyldighet för regeringen eller ett enskilt statsråd att informera i frågor om verkställandet av beslut. Utskottet anförde vidare att informeras när det gäller frågor om serieproduktion av krigsmateriel för inhemskt bruk i vissa fall i särskild ordning, som grundas på särskilda beslut i vissa fall och att så hade varit fallet med t.ex. . Ett annat exempel som togs upp av utskottet var det förestående köpet av en radarjaktrobot. I denna del noterade utskottet att information hade getts efter det att försvarsutskottet i ett betänkande hade förutsatt att regeringen skulle informera utskottet om bl.a. beväpningen av Jas. Utskottet konstaterade att även om det inte funnits någon formell informationsskyldighet hade Försvarsdepartementet, utan att försvarsutskottet bett om det, kunnat lämna information om formen för upplåtelse av de begagnade stridsvagnarna. Ett skäl till detta var enligt utskottet att den aktuella formen för anskaffning när det gällde sådan organisations- och effektbestämmande materiel för långsiktigt bruk som stridsvagnar var mycket ovanlig inom krigsorganisationen. Ett annat skäl var enligt utskottet att försvarsutskottet vid den aktuella tidpunkten av allt att döma inte hade känt till att andra anskaffningsformer än köp kunde bli aktuella. Utskottet fann sammanfattningsvis ingen grund för kritik mot någon av de två f.d. försvarsministrarna från konstitutionell synpunkt. Däremot ansåg sig utskottet oförhindrat att uttala att regeringen inför upphandlings- ärenden av större omfattning, och i fall där upphandlingen sker i annan form än vad som är brukligt, bör erbjuda information för att t.ex. meddela på vilka grunder avtalet avses träffas. granskade utskottet hanteringen av budgetbeslut om särskilda medel till universitet och högskolor (bet. 2015/16:KU20 s. 17 f.). beslutade om 2016 års budget inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i enlighet med regeringens förslag, vilket bl.a. innebar att det tidigare systemet med kvalitetsbaserad resurstilldelning skulle frångås men att de aviserade medlen skulle kvarstå och fördelas till universitet och högskolor via regleringsbreven . I anmälan anfördes att ministern för högre utbildning och forskning , dvs. dagen efter budgetbeslut, hade skickat ett e-postmeddelande till rektorer vid universitet och högskolor med innebörden att de beslutade medlen tills vidare inte skulle göras tillgängliga med hänvisning till utgiftsbegränsande åtgärder. Anmälaren anförde att ekonomiska förhållanden inte påtagligt kunde ha ändrats från det att ärendet debatterades i eller från det att betänkandet VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL justerades i utbildningsutskottet till dess att e-post- Anmälaren menade att beslutet att skicka meddelandet till lärosätena rimligen måste ha fattats innan budgetbeslutet och att det måste anses som anmärkningsvärt att inte fick information om regeringens omsvängning innan budgetbeslutet. I sitt ställningstagande anförde utskottet att några formella omständigheter som motiverade utskottet att rikta någon anmärkning mot regeringen i fråga om hanteringen av budgetbeslutet inte förelåg (s. 29). utskottet att insikten om behovet av utgiftsbegränsande åtgärder måste ha funnits redan tidigare och att beredningen av regleringsbrevet för det aktuella anslaget torde ha varit långt framskriden vid tiden för utskottets beredning och beslut. Då det rörde sig om helt ny information om förväntade utgifter och verksamheter på ett visst anslag under det kommande budgetåret hade det enligt utskottet varit en fördel om regeringen hade informerat det berörda utskottet eller före det aktuella budget- granskade utskottet hanteringen av beslut om anskaffning av ubåtar (bet. 2016/17:KU20 s. 170 f.). I ärendet granskade utskottet tre frågor som rörde anskaffning och beställning av två nya ubåtar. att regeringen hade beslutat att bemyndiga Försvarsmakten att beställa två nya ubåtar (nästa generations ubåt, NGU) till en sammanlagd kostnad om och att signerade ett kontrakt om beställningen med . Det framhölls vidare i anmälan att anskaffningen av NGU enligt Försvarsmaktens budgetunderlag , som upprättades , vilade på en finansiering ”där flera av de ingående parametrarna låg utanför Försvarsmaktens påverkan”. Därutöver hade Försvarsmakten enligt anmälaren informerat försvarsutskottet om att den angivna kostnadsramen för beställningen av de två nya ubåtarna var villkorad av export av ubåtsmodellen till annat land och att leverantören vid utebliven export hade rätt att omförhandla avtalet. anmälaren hade försvarsministern besökt försvarsutskottet och lämnat information om de två nya ubåtarna, men inte vid något av dessa tillfällen hade ministern uppgett att kostnaden för beställningen av ubåtarna kunde bli beroende av export till annat land. När det gällde den information om ubåtsbeställningen som försvars- ministern och regeringen hade lämnat till noterade utskottet att beställningen bl.a. hade stor budgetmässig betydelse (s. 187). enligt utskottet viktigt att informationen var tydlig, fullständig och aktuell. Utskottet hade utifrån vad som framkommit i granskningsärendet på formella grunder inte något att anföra mot försvarsministerns och regeringens agerande i denna del. Utskottet noterade dock att oklarheter hade förebyggts om försvarsministern lämnat viss information i ett tidigare skede än vad som nu granskade utskottet försvarsministerns uttalanden i medierna om ett svenskt deltagande i internationellt försvarssamarbete och VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL den information som ministern lämnat till i frågan (bet. 2017/18:KU20 s. 80 f.). Anmälaren anförde att det hade framgått av en tidningsartikel att beredde möjligheten till ett deltagande i Joint Expeditionary Force (JEF), att försvarsminister hade förnekat att det skulle finnas någon formell inbjudan om ett svenskt deltagande i JEF och att det därför inte heller hade funnits någon anledning att föra innehållet i en hemlig promemoria vidare till försvars- utskottet. publicerades en tidningsartikel av vilken det framgick att det var nära förestående att skulle gå med i JEF och att försvarsministern gett Försvarsmakten i uppdrag att ta fram ett underlag om hur ett svenskt bidrag till JEF skulle kunna se ut. Anmälaren var kritisk till försvarsministerns förnekande av att någon beredningsprocess skulle ha pågått. Enligt anmälaren hade kommunikationen från varit motstridig när det gäller ett eventuellt svenskt deltagande i snabbinsats- förbandet JEF. Dessutom hade försvarsutskottet inte fått någon information när det gäller beredningen av ärendet, trots att försvarssamarbeten är en central del i försvars- och säkerhetspolitik. Utskottet noterade att den information om ett svenskt deltagande i ett internationellt försvarssamarbete som försvarsministern och regeringen hade lämnat till var av stor betydelse för försvars- och säkerhetspolitik. Det var därför viktigt att informationen var tydlig, fullständig och aktuell. Utskottet hade utifrån vad som framkommit i granskningsärendet på formella grunder inte något att anföra mot försvarsministerns och regeringens agerande i denna del. Utskottet noterade dock att oklarheter hade förebyggts om försvarsministern lämnat viss information i ett tidigare skede än vad som gjordes. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på ett antal frågor. Som svar överlämnades respektive två promemorior som har upprättats inom Försvarsdepartementet (bilaga A1.3.2–3). Av svarspromemoriorna framgår när det gäller analysgruppen att samtliga i Försvarsberedningen ingående partier inbjöds till överläggningar för att tydliggöra skillnaderna mellan Försvars- beredningens förslag i sak och Försvarsmaktens underlag till försvarspolitisk proposition. Inbjudan att delta i överläggningarna föregicks inte av något formellt beslut av regeringen eller . Chefen för , statsrådet , beslutade den att Försvarsberedningen skulle delta i överläggningar om det militära försvaret inför det kommande försvarsbeslutet och att överläggningarna skulle vara klara . VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL beslutade statsrådet om entledigande respektive förordnande av ordförande och ledamöter i Försvarsberedningen. beslutade statsrådet att Försvarsberedningen skulle ges förlängd tid och att överläggningarna skulle vara klara . fattades beslut om ytterligare förlängning till . När det gäller vilken status överläggningarna inom ramen för Försvars- beredningen har i beredningen inför den försvarspolitiska propositionen anges följande. Av regeringens skrivelse Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet (skr. 2019/20:103) framgår att Försvarsberedningen är ett organ inom . Beredningens arbete är inte tidsbegränsat. Försvarsberedningen inrättades ursprungligen genom ett regeringsbeslut . Av beslutet framgår bl.a. att inrättandet var ett led i arbetet med att följa genomförandet av försvarsbeslut och vidta erforderliga åtgärder inför nästa långsiktiga försvarsbeslut. beslutade regeringen att Försvarsberedningen bl.a. skulle fortsätta att svara för samråd mellan företrädare för regeringen och riksdags- partierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Regeringen bemyndigade chefen för att lämna närmare anvisningar för Försvarsberedningens arbete. Underlag till den försvarspolitiska propositionen På fråga om vilket underlag som legat till grund för bedömningen i den försvarspolitiska propositionen när det gäller de ekonomiska ramarna för 2021–2025 redovisas följande: –Försvarsberedningens rapporter Motståndskraft – Inriktningen av total- försvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) och Värnkraft – Inriktningen av säkerhetspolitiken och ut- formningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8). –Underlag inför den försvarspolitiska propositionen från och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet samt från Försvarsmakten, och Total- . –Budgetunderlag från , från och från Försvarsmakten, samt Totalförsvarets rekryteringsmyndighet . –Svar från Försvarsmakten på remisser från (Försvarsdepartementet) gällande Försvarsmaktens underlag inför den försvarspolitiska propositionen och budgetunderlag . –Svar från på remiss från (Försvarsdepartementet) med anledning av Försvarets VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL radioanstalts redovisning inför den försvarspolitiska propositionen och budgetunderlag . –Kompletterande budgetunderlag från Försvarsmakten och från samt kompletterande information till kompletterande budgetunderlag . Information om den försvarspolitiska propositionen m.m. Information till och försvarsutskottet Av svarspromemoriorna framgår att information om osäkerheter och risker som bedömts kunna leda till förseningar eller ökade kostnader i fråga om det militära försvaret inför beslut om totalförsvarets inriktning 2021– 2025 har lämnats till och försvarsutskottet vid följande tillfällen. Statsrådet och tjänstemän från Försvarsdepartementet har, efter respektive inbjudan av försvarsutskottet, lämnat information till utskottet vid följande tillfällen: –om arbetet med försvarspropositionen samt Försvars- maktens och kompletterande budgetunderlag –om anskaffning av u-båtar och ett marint projekt –med anledning av finansieringen av det kommande försvarsbeslutet och uppgifter i medierna om risk för underfinansiering. Statsrådet och tjänstemän från Försvarsdepartementet har även lämnat information till försvarsutskottet vid följande tillfällen: –om pågående projekt –om anskaffning av ubåtar –om anskaffning av ubåtar och ett marint projekt. Vidare anges att ämnet har behandlats vid riksdagsdebatten om propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) och i svaren på följande riksdagsfrågor: 2018/19:861 (Omförhandling av priset på ubåten ), 2019/20:1587 (Anskaffning av ubåtar), 2020/21:310 (Totalförsvarsbeslutet –2025) och 2020/21:775 (Information om fördyringar rörande stridsflygförmågan). Särskilt om informationen till försvarsutskottet På fråga om, och i så fall från och med när, de uppgifter om kostnads- fördyringar som Försvarsmakten presenterade för försvarsutskottet funnits hos och huruvida regeringen, och i så fall när, hade lämnat information till försvarsutskottet om dessa uppgifter hänvisas i svaren till ovanstående underlag samt till att Försvars- departementet lämnande information till försvars- utskottet med anledning av finansieringen av det kommande försvarsbeslutet och uppgifter i medierna om risk för underfinansiering. VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL På frågor om vilken information när det gäller eventuella kostnads- fördyringar som lämnades till försvarsutskottet och om försvarsutskottet gavs ny information när det gäller eventuella kostnadsfördyringar som skilde sig från den information som redovisades i försvarspropositionen (prop. 2020/21:30) anförs följande. uppgav inför försvarsutskottet att de förslag om anskaffning av materiel som hade lämnats i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) och i budgetpropositionen utgick från de budgetunderlag och övriga underlag som Försvarsmakten och hade