bet · H801MJU14 · 2021-04-08 00:00:00 — Högnivåalliansen, vars ordförandeländer är och , driver på för att den förhandlingsprocess som pågår under SAICM ska leda till att världens länder fattar beslut om ett nytt globalt ramverk för hantering av kemikalier. Målet med alliansen är att i likhet med nå ett globalt avtal om kemikalier och avfall. hölls flera möten på politisk nivå med näringslivets aktörer, där alliansen enades om vad som behövs för en hållbar hantering av kemikalier och avfall. I fråga om åtgärder på EU-nivå framhåller Kemikalieinspektionen i slutredovisningen av uppdraget om en handlingsplan för en giftfri miljö (rapport 4/2020) att är drivande i utvecklingen av lagstiftning och policyer inom EU. På kemikalieområdet är utrymmet för nationella regleringar litet, och myndighetens bedömning är att det är mest effektivt att verka inom EU för att nå ett ökat skydd för människor och miljö. Kemikalieinspektionen redovisar att , på Kemikalieinspektionens initiativ, har varit drivande när det gäller att lämna förslag till åtgärder mot hälso- och miljöfarliga ämnen. Myndigheten redovisar att den hade en fortsatt jämn och hög produktion av förslag till reglering av ämnen i EU –2020. Några frågor som regeringen och myndigheten fokuserat på är gruppvis bedömning av ämnen, förbud mot poly- och perfluorerade alkylsubstanser (PFAS), förbättring av gränsytorna mellan de olika regelverken för kemikalier, produkter och avfall samt framtagandet av en EU-gemensam strategi för en giftfri miljö. verkar tillsammans med åtta andra EU-länder samt för att skärpa EU:s kemikalielagstiftning. Gruppen av länder, Reach up-gruppen, har lyft frågor om bl.a. bättre kontroll av särskilt farliga ämnen, hårdare regler för att registrera ämnen under Reachförordningen och riskerna med ämnen i varor och produkter som importeras till EU, hormonstörande ämnen samt nanomaterial. Gruppen har därutöver vid upprepade tillfällen uppmanat kommissionen att ta fram en EU-gemensam kemikaliestrategi i enlighet med vad som beslutades i det sjunde miljöhandlingsprogrammet[1]. I kommissionens kemikaliestrategi presenteras den långsiktiga ambitionen och målsättningarna för de kommande årens EU-gemensamma kemikaliepolitik. Strategins övergripande mål är en giftfri miljö där kemikalier produceras och används på ett sätt som maximerar deras bidrag till samhället som man undviker skador på vår planet och på nuvarande och kommande generationer. Strategin ska även bidra till att stärka EU:s kemikalieindustris ställning som en globalt konkurrenskraftig aktör inom produktion och användning av säkra och hållbara kemikalier. Strategins syfte är därmed att sammanjämka det samhälleliga värdet av kemikalier med människors hälsa och planetens gränser. Strategin syftar också till att hörsamma EU-medborgarnas önskan[2] om en hög skyddsnivå mot farliga kemikalier. I strategin aviserar kommissionen ett sextiotal åtgärder över fem tematiska områden, bl.a. innovation av säkra och hållbara kemikalier, starkare EU-lagstiftning och åtgärder på global nivå. Kommissionen framhåller att det finns ett akut behov av att intensifiera genomförandet och efterlevnaden av kemikalielagstiftningen för att säkerställa efterlevnad vid produktion och utsläppande på marknaden av kemikalier samt för utsläpp och bortskaffande av kemikalier. Kommissionen avser att i det kommande åtgärdsarbetet inrikta sig på kända områden med hög risk för bristande efterlevnad, särskilt importerade varor och varor som köps via e-handeln. Enligt är kemikaliestrategins ambition och innehåll en stor framgång för myndighetens påverkansarbete och ett mycket viktigt resultat som öppnar för fortsatt genomförande av handlingsplanens bärande delar inom EU (rapport 4/2020). I utskottets granskning av kommissionens meddelande om en kemikaliestrategi för hållbarhet (utl. 2020/21:MJU12) framhöll utskottet bl.a. följande: Målbilden för kemikaliearbete är en giftfri miljö där ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. I arbetet för att nå detta mål är ett effektivt och ändamålsenligt EU-gemensamt regelverk av avgörande betydelse. Om EU ska ha en chans att uppnå en giftfri och hållbar miljö måste kemikaliearbetet integreras i samtliga relevanta lagstiftningsområden. Målbilden om en giftfri miljö kan således inte vara ett eget spår inom kemikaliestrategin utan måste även ha en plats i flera av kommissionens övriga strategiska satsningar. Utskottet ser positivt på att kemikaliestrategin har en tydlig koppling till de tidigare antagna strategierna för dels biologisk mångfald, dels från jord till bord och att den bidrar till att mot cancer blir framgångsrik. Utskottet vill inte desto mindre framhålla att strategins övergripande mål även behöver integreras i ett antal ytterligare strategiska satsningar, inte minst när det kommer till läkemedelsfrågor. I fråga om åtgärder globalt anförde utskottet bl.a. följande: Vikten av att få på plats en förnyad global agenda för kemikalier och avfall kan inte nog understrykas. EU måste verka kraftfullt på den internationella arenan för att ett sådant avtal blir verklighet, och utskottet förutsätter att frågan tillskrivs högsta prioritet i kommissionens ”gröna given-diplomati”. Enligt utskottet bör den förnyade globala agendan innehålla en mekanism för att identifiera och adressera ämnen och grupper av ämnen som är av internationellt intresse, säkerställa att information om farliga kemikalier i produkter finns tillgänglig i hela försörjningskedjan, stödja antagandet av krav på att generera data om kemiska egenskaper i länder med kemisk produktion, föreskriva att alla länder ska anta rättsliga krav för att implementera GHS samt sträva efter en hållbar och effektiv användning och hantering av material och resurser för att minska mängden avfall och dess farlighet. Därtill bör ett mål inom ramen för det globala arbetet vara att se till så att det tas fram information om innehåll av kemikalier i de produkter som släpps ut på marknaden. Som redovisas ovan har Kemikalieinspektionen i uppdrag att –2022 stärka arbetet för en giftfri cirkulär ekonomi både nationellt, inom EU och globalt genom särskilda insatser så att produkter och varor är giftfria från början. Myndigheten ska bl.a. fokusera på insatser för utfasning av särskilt farliga ämnen genom nya initiativ inom EU och globalt med fokus på kemikalier som har en stor spridning i samhället och miljön samt insatser för att minska riskerna med andra farliga ämnen särskilt inom EU och internationellt. Som också redovisas ovan beslutade regeringen om en strategi för cirkulär ekonomi som slår fast regeringens övergripande vision för en effektiv resursanvändning i giftfria cirkulära flöden som ersätter jungfruliga material. Åtgärder och insatser för att genomföra visionen är nödvändiga för att nå miljö- och klimatmålen och de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . Ambitionen är att kunna staka ut tydliga och långsiktiga spelregler så att inriktningen är klar för det arbete som behöver göras för att ställa om till cirkulär produktion och konsumtion och cirkulära affärsmodeller samt giftfria och cirkulära materialkretslopp. I strategin pekas fyra fokusområden ut där åtgärder är av särskild vikt, bl.a. giftfria och cirkulära kretslopp. presenterade regeringen en handlingsplan för omställningen av till en cirkulär ekonomi. I handlingsplanen presenteras styrmedel och åtgärder som regeringen har beslutat om eller har för avsikt att besluta om. Det finns också åtgärder som beskriver centrala pågående processer inom EU eller globalt där driver, eller avser att driva, frågor som är särskilt relevanta i omställningen till en cirkulär ekonomi. En betydande andel av de åtgärder som aviseras tar sikte på såväl det internationella som det EU-gemensamma kemikaliearbetet. Kemikaliearbetets mål och metodik Utskottet kan konstatera att det nu råder bred enighet i om kemikaliearbetets mål och metodik. En säker användning av kemikalier är av yttersta vikt och det är grundläggande att regleringen av kemikalier grundar sig på försiktighetsprincipen och på gedigna vetenskapliga fakta. Till följd av denna politiska samsyn har linje i såväl den nationella som den EU-gemensamma och internationella kemikaliepolitiken varit tydlig och konsekvent. Utskottet bedömer att de åtgärder som föreslås i motionerna 2020/21:734 (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2918 (C) yrkandena 48 och 51, 2020/21:3238 (L) yrkande 1 i denna del och 2020/21:3348 (M) yrkandena 1, 17 och 24 i allt väsentligt är att betrakta som tillgodosedda. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Ett effektivt kemikaliearbete på internationell nivå och EU-nivå Det är en självklar utgångspunkt att kemikaliearbetet måste bedrivas i internationella och EU-gemensamma forum för att uppnå sina syften. Utskottet bedömer att de åtgärder som såväl nuvarande som tidigare regering vidtagit går väl i linje med detta konstaterande. Som exempel vill utskottet lyfta fram att är initiativtagare till Högnivåalliansen som verkar för att nå ett globalt avtal om kemikalier och avfall. Utskottet vill även lyfta fram att hör till de medlemsstater som lämnar flest förslag på åtgärder för ämnen inom Reachförordningen samt att regeringen stöttar kommissionen i att ämnen som förbjudits inom EU även ska förbjudas globalt genom . Utskottet förutsätter att kommer att fortsätta detta arbete och att regeringen kontinuerligt verkar för en högre ambitionsnivå på kemikalieområdet inom EU och internationella forum. Mot bakgrund av vad som anförts bedömer utskottet att de åtgärder som efterfrågas i motionerna 2020/21:734 (SD) yrkande 4, 2020/21:2918 (C) yrkande 49, 2020/21:3238 (L) yrkande 1 i denna del och 2020/21:3348 (M) yrkande 5 är att betrakta som tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande åtgärder för att minska förekomsten av farliga ämnen i varor och produkter, om hur ämnen ska identifieras och klassificeras, om hur PFAS-ämnen ska fasas ut, om förbud mot bisfenoler som grupp samt om specifika åtgärder för varugrupperna textilier och byggmaterial. Jämför reservation 9 (M), 10 (SD), 11 (M), 12 (M), 13 (KD), 14 (KD), 15 (M) och 16 (C) samt särskilt yttrande 1 (L). Övergripande åtgärder för att minska förekomsten av farliga ämnen i varor och produkter Enligt kommittémotion 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 22 måste regeringen driva på inom EU för att öka takten i arbetet med att begränsa och fasa ut användningen av särskilt farliga ämnen såsom hormonstörande ämnen och bromerade flamskyddsmedel. Motionärerna föreslår att regeringen ska vara pådrivande i att fler farliga ämnen hamnar på Reachförordningens kandidatlista över farliga ämnen. I samma motion yrkande 23 föreslås att regeringen tillsätter en utredning om hur man tar fram en långsiktig strategi för att stärka tillsynen av varor och produkter som importeras från tredjeländer. Motionärerna påpekar att problemet med produkter som inte lever upp till lagstiftningens krav tycks vara störst bland just produkter som har importerats från tredjeländer. I kommittémotion 2020/21:659 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att regeringen ska återkomma till med förslag till en ny strategi om hur man ska arbeta mot potentiellt skadliga kemikalier. Motionärerna tillägger att en sådan strategi skulle ersätta kemikalieskatten på elektronikprodukter som enligt dem främst inneburit en ökad administrativ börda. Enligt kommittémotion 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 5 ska regeringen tillsätta en utredning för att tidigare upptäcka farliga ämnen i produkter och förhindra att de kommer ut på den svenska marknaden. Motionärerna konstaterar att långt ifrån alla produkter lever upp till ställda krav. En utredning skulle kunna bidra till att minska förekomsten av farliga varor på den svenska marknaden. I kommittémotion 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del framhålls vikten av att ta bort farliga kemikalier i konsumentprodukter, såsom leksaker och kläder, från marknaden. Motionärerna ser allvarligt på att t.ex. polyklorerade bifenyler (PCB), bromerade flamskyddsmedel och högfluorerade ämnen uppmätts i bröstmjölk, blod och urin. Barn är särskilt känsliga för påverkan eftersom deras kroppar utvecklas. Resurspolitiken måste förebygga och förhindra att farliga ämnen sprids i naturen. Identifiering och klassificering av ämnen I kommittémotion 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås att regeringen verkar för att det införs sätt inom EU att enligt WHO:s definition identifiera hormonstörande ämnen och neurotoxiska ämnen, dvs. sådana ämnen som är skadliga för nervsystemet, t.ex. bly och lösningsmedel. Enligt motionärerna kan vi genom sådana ansträngningar minska människors och miljöns exponering för bevisat farliga kemikalier. Utfasning av och gränsvärden för PFAS-ämnen Enligt kommittémotion 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 2 ska verka för dels en EU-gemensam lagstiftning med strikta gränsvärden för högfluorerade ämnen (PFAS) i konsumentprodukter, dels en utfasning av sådana ämnen. Motionärerna anser att den utbredda användningen av PFAS endast kan påverkas genom internationell reglering. Därför är det viktigt att fortsätter att vara pådrivande inom EU för att begränsa användningen av PFAS. Enligt kommittémotion 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 19 ska det införas ett förbud mot alla PFAS-ämnen förutom de ämnen där det kan visas att ämnenas miljö- och hälsoegenskaper är acceptabla. Motionärerna påpekar att endast en typ av PFAS-ämnen (PFOS) är förbjuden fastän många av de andra föreningarna har liknande miljö- och hälsoegenskaper. Det är därför angeläget med ett helhetsgrepp om denna ämnesgrupp. Förbud mot bisfenoler som grupp I kommittémotion 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 18 föreslås att det införs ett förbud mot alla typer av bisfenoler. Motionärerna framhåller att bisfenol A är hormonstörande redan vid låga doser. har kommissionen med stöd av leksaksdirektivet (2009/48/EG) infört haltgränser för bisfenol A (BPA) i leksaker för barn och leksaker som är avsedda att stoppas i munnen. Enligt motionärerna är detta ett steg i rätt riktning, men det är dags att gå vidare och förbjuda alla typer av bisfenoler. Enligt partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 55 i denna del ska regeringen verka för att minska förekomsten av skadliga kemikalier i textilier. Motionärerna framhåller att Reachförordningen ger medlemsstaterna möjlighet att ta initiativ till att fasa ut och förbjuda de särskilt skadliga kemikalierna i t.ex. kläder. Sådana förbud skulle ha en miljöstyrande effekt på produktion och konsumtion både i , i och globalt. Enligt kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 50 är byggmaterial och byggvaror ett område där det krävs mer åtgärder för att säkerställa en giftfri vardag. Motionärerna efterlyser ett EU-gemensamt regelverk med krav på redovisning av kemikalieinnehåll i byggmaterialet och vill att kemikalieinnehållet ska framgå av innehållsdeklarationen. Arbetet för att trygga konsumenten från skadliga ämnen i byggprodukter som används till golv, väggar och innertak måste påskyndas. behandling och kompletterande information Övergripande åtgärder för att minska förekomsten av farliga ämnen i varor och produkter Utskottet har vid upprepade tillfällen påpekat vikten av en säker användning av kemikalier för människor och miljö. Framför allt gäller det skyddet av barn och unga eftersom de är extra känsliga för kemikalier. I betänkande 2018/19:MJU7 Kemikaliepolitik framhöll utskottet att arbetar aktivt för att Reachförordningen kontinuerligt utökas genom att nya särskilt farliga ämnen identifieras och förs upp på kandidatlistan. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) att fortsätter att arbeta aktivt för att minska den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen och användningen av särskilt farliga ämnen, bl.a. för att på så sätt gynna omställningen till en cirkulär ekonomi. Regeringen bedömer att regelutvecklingen inom EU leder till minskad exponering för skadliga ämnen och minskad användning av särskilt farliga ämnen. Som redovisats ovan hade Kemikalieinspektionen –2020 i uppdrag att ta fram och genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Målet var att minska de kemiska riskerna i vardagen, med ett särskilt fokus på skydd av barn och unga i alla de miljöer de vistas i. Kemikalieinspektionen arbetade aktivt med att ta fram förslag till reglering av farliga ämnen inom EU. –lämnade myndigheten in totalt 74 förslag till riskminskande åtgärder inom arbetet med en giftfri vardag. Av dessa har 54 tagits upp för beslut inom EU. Alla utom 3 har accepterats. Kemikalieinspektionen bedömer att med detta arbete konkret har bidragit i tillämpningen och genomförandet av EU:s kemikalielagstiftning. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att kartlägga av förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU. Kartläggningen skulle främst ta sikte på särskilt farliga ämnen men kan även omfatta farliga ämnen i de fall det var relevant för att skydda människors hälsa och miljön. Barn och unga skulle prioriteras. Framför allt skulle förekomsten i konsumenttillgängliga varor och produkter kartläggas. Uppdraget slutredovisades (rapport 3/2020). Arbetet har resulterat i följande kartläggningsprojekt: – Materialkartläggning av papper och papp – Materialkartläggning av gummi och silikon – Materialkartläggning av plaster – Kartläggning av farliga kemiska ämnen i olika branscher i Kemikalieinspektionens produktregister – Kartläggning av plastpartiklar i kemiska produkter – Kartläggning av miljömärkningskriterier för farliga ämnen Därutöver innefattade arbetet specifika kartläggningar av farliga kemiska ämnen i följande produkter: – vissa produkter riktade till barn och ungdomar. framhåller att data från kartläggningsprojekten skapar bättre förutsättningar för myndigheten att prioritera ämnen där det behövs någon form av vidare åtgärd för att minska hälso- eller miljöriskerna. Åtgärder kan vara alltifrån klassificering eller begränsningsåtgärder till information, dialog eller bilaterala kontakter mellan Kemikalieinspektionen och någon annan myndighet för vidare åtgärd. Genom kartläggningsarbetet har myndigheten t.ex. kunnat bidra med underlag till det begränsningsförslag för PFAS-ämnen som Kemikalieinspektionen arbetar med tillsammans med , , och . Myndigheten har även funnit ett flertal farliga ämnen som förs vidare i Kemikalieinspektionens riskhanteringsarbete på framför allt EU-nivå, men även på nationell och global nivå. Den samlade datamängden från kartläggningarna kommer att fortsätta att analyseras och användas i Kemikalieinspektionens arbete med utveckling av lagstiftningen. , främst genom Kemikalieinspektionens arbete, har länge drivit frågan om behov av information om kemikalier i varor för att underlätta för materialåtervinning i giftfria kretslopp. Som ett resultat av bl.a. detta infördes krav i direktiv /98/EG om avfall om att inrätta en s.k. SCIP-databas (substances of concern in articles as such or in complex objects [products] established under the ) för att samla kunskap om varors innehåll av särskilt farliga ämnen. måste företag som släpper ut varor som innehåller särskilt farliga ämnen på marknaden rapportera detta till den europeiska kemikaliemyndigheten (Echa). I budgetpropositionen framhåller regeringen att det är nödvändigt att kretsloppen är giftfria för att produkter och varor ska kunna återanvändas och återvinnas på ett säkert sätt. Det förutsätter en hög ambitionsnivå inom kemikalieområdet. För föreslår regeringen därför ökade medel till kemikaliearbetet och för att Kemikalieinspektionen ska kunna arbeta för att varor och produkter blir giftfria från början. Enligt regeringen kan genom stärkt kemikaliearbete, tex. genom arbete inom Högnivåalliansen för kemikalier och avfall, bidra till en mer hållbar kemikalie- och avfallshantering. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anvisar ca till Kemikalieinspektionens förvaltningsanslag (utg.omr. 20 anslaget 1:6). biföll regeringens förslag i denna del (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:MJU1, rskr. 2020/21:142). Som redovisas ovan har regeringen gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att stärka arbetet för en giftfri cirkulär ekonomi både nationellt, inom EU och globalt genom särskilda insatser för att varor och produkter ska bli giftfria redan i design- och produktionsledet. I uppdraget ingår bl.a. att Kemikalieinspektionen ska fokusera på insatser för att fasa ut särskilt farliga ämnen genom nya initiativ inom EU och globalt med fokus på kemikalier som har en stor spridning i samhället och miljön, minska riskerna med andra farliga ämnen särskilt inom EU och internationellt samt utveckla tillsynen för att kunna hantera de utmaningar som framför allt är kopplade till e-handel och gränsdragningen mellan avfalls- och kemikalielagstiftningen. Kemikalieinspektionen ska också stärka information och vägledning om användningen av återvunnen råvara, särskilt i fråga om att minska riskerna med farliga ämnen och fasa ut särskilt farliga ämnen i olika sammanhang och i olika materialslag för att bidra till en giftfri cirkulär ekonomi. I denna del ska Kemikalieinspektionen samarbeta med . har Kemikalieinspektionen haft i uppdrag att redovisa en analys av e-handelns särskilda utmaningar vad gäller varors innehåll av reglerade kemiska ämnen samt vid behov föreslå samhällsekonomiskt effektiva åtgärder för att komma till rätta med eventuella problem. Uppdraget redovisades (rapport 3/2021). I rapporten föreslår Kemikalieinspektionen ett antal åtgärder, bl.a. att ska verka för att ett större ansvar läggs på marknadsplatserna (exempelvis genom e-handelsdirektivet[3]) och att Kemikalieinspektionen utökar sitt stöd till regeringen för att utveckla och genomföra globala system som bidrar till en säkrare e-handel. Myndighetens förslag bereds inom . Som redovisas ovan antog kommissionen en kemikaliestrategi för hållbarhet (COM(2020) 667). I strategin aviserar kommissionen ett betydande antal övergripande åtgärder för att minska riskerna med farliga ämnen. Bland annat åtar sig kommissionen att vidta följande åtgärder: – Utvidga den generiska metoden för riskhantering för att säkerställa att konsumentprodukter – bl.a. material i kontakt med livsmedel, leksaker, barnavårdsartiklar, kosmetika, tvätt- och rengöringsmedel, möbler och textilier – inte innehåller CMR-ämnen, dvs. kemikalier som orsakar cancer eller genmutationer, påverkar det reproduktiva eller det endokrina systemet eller är långlivade och bioackumulerande. – Prioritera ovannämnda ämnen för begränsningar för alla användningar och genom gruppvis hantering i stället för att reglera dem vart för sig. – Säkerställa säkerheten för barn i fråga om farliga kemikalier i barnavårdsartiklar och andra produkter för barn (andra än leksaker) för att ge samma skyddsnivå som i leksaker, genom de rättsliga kraven i Reachförordningen och direktiv /95/EG om allmän produktsäkerhet. – Fastställa kriterier för nödvändiga användningar för att säkerställa att de skadligaste kemikalierna tillåts endast om de är nödvändiga för hälsa och säkerhet eller är kritiska för samhällets funktion och om det inte finns några alternativ som är godtagbara ur miljö- och hälsosynpunkt. – Utvidga den skyddsnivå som ges till konsumenter till att gälla yrkesmässiga användare enligt Reachförordningen. – Stärka arbetarskyddet genom att i samband med den kommande strategiska ramen för arbetsmiljö fastställa ytterligare prioriteringar för att hantera arbetstagarnas exponering för farliga ämnen, bl.a. genom att identifiera de mest skadliga ämnen för vilka kommissionen kommer att föreslå yrkeshygieniska gränsvärden efter det etablerade samrådsförfarandet på arbetsmiljöområdet. I utskottets granskning av kemikaliestrategin (utl. 2020/21:MJU12) anförde utskottet följande om ämnen som inger mycket stora betänkligheter (substances of very high concern, SVHC): Utfasningen av SVHC-ämnen måste intensifieras.