bet · H801TU4 · 2021-01-28 00:00:00 — Därför måste it-lösningar göras till ett valbart alternativ vid de åtgärdsvalsstudier som gör för att öka tillgängligheten för människor i hela landet. Motionärerna ser med oro på att tappar tempo i utbyggnaden av bredband eftersom digitaliseringen av hela landet är viktig när det gäller många sektorer i samhället, bl.a. för jord- och skogsbruk, transportsektorn och hela logistikbranschen. Motionärerna pekar i sammanhanget på att målen i regeringens bredbandsstrategi inte ser ut att nås och att det kommer att krävas omfattande statliga investeringar för utbyggnaden i inte minst glesbygden. Mot denna bakgrund betonar motionärerna i yrkande 2 vikten av att regeringens mål för bredbandsutbyggnaden och 2025 uppnås samt att målet som sattes skyndsamt bör få en ny plan för måluppfyllelse. Likaså är motionärerna av uppfattningen att ett kommersiellt tillgängliggörande av 700 MHz-bandet utgör en viktig del i att skapa högre bredbandstäckning i hela landet. Motionärerna anser att frågan inte har hanterats väl, vilket försenat öppnandet av 700 MHz-bandet för mobila telefonitjänster. De understryker i sammanhanget att det är av högsta prioritet att tillgodose såväl civilsamhället som blåljusmyndigheternas behov av nytt frekvensutrymme . I yrkande 3 vill därför motionärerna skyndsamt se över möjligheterna att frigöra delar av 700 MHz-bandet i syfte att förbättra tillgången till mobilt bredband och mobiltelefoni i hela landet för att uppnå målen i bredbandsstrategin. I yrkande 4 understryker motionärerna behovet av att blåljusmyndigheternas funktion och tillgång till bandbredd i samband med Rakelsystemet tillgodoses i sammanhanget. Motionärerna understryker i sammanhanget att ett av de viktigaste sätten att skapa förutsättningar för jobb, tillväxt och tillgång till välfärdstjänster i hela landet är att bättre tillvarata den digitala utvecklingen. För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet. För att genomföra detta krävs kreativa lösningar som exempelvis samförläggning av bredbandsinfrastruktur med annan infrastruktur och ett mer snabbfotat tillgängliggörande av frekvenser för mobilt bredband. Mot denna bakgrund anser motionärerna i yrkande 12 att bredbandsutbyggnaden bör landsbygdssäkras i syfte att skapa tillväxt i hela landet. Avslutningsvis konstaterar motionärerna att den tekniska utvecklingen inom det digitala området går fort och att marknaden erbjuder ett flertal olika tekniska lösningar för att förbättra digitala tjänster. Det är därför inte enkelt att avgöra vilka lösningar som är att föredra. Motionärerna betonar dock i sammanhanget i yrkande 13 att fokus ska ligga på funktionalitet i bredbandsutbyggnaden och inte specifika teknikval. m.fl. (KD) uppmärksammar i kommittémotion 2020/21:3499 de utmaningar som den digitala segregeringen för med sig och påpekar att det i första hand inte handlar om skillnaden mellan stad och land, utan om ekonomiska och kunskapsmässiga förutsättningar för privatpersoner och näringsidkare. Motionärerna lyfter därför i yrkande 9 fram att den digitala jämlikheten behöver utökas genom tillgång till bredband och fibernät över hela landet. (M) framhåller i motion 2020/21:3697 att det finns många platser i som saknar bra täckning för mobiltelefoni, framför allt på landsbygden. Det medför säkerhetsrisker och försvårar för de lokala näringarna och motionären vill därför att man utarbetar en nationell strategi så att hela får mobiltelefontäckning. Målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Under detta mål finns två delmål som är centrala för god tillgång till elektroniska kommunikationer: • Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kommunikationer ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). • ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Utskottet konstaterar inledningsvis att i internationell jämförelse har en mycket väl utbyggd bredbandsinfrastruktur. I 2020 är rankat på andra plats på området uppkoppling, jämfört med fjärde plats föregående år. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr 22) pekar regeringen på att andelen hushåll och företag i med tillgång till bredband eller tillgång till anslutning i sin absoluta närhet fortsätter att öka. Även tillgången till stabila mobila tjänster av god kvalitet i områden där människor normalt befinner sig har ökat 2019 . Utskottet välkomnar detta. Tillgången till bredband enbart via fiber uppgick totalt till av hushållen 2019, en ökning jämfört med . Ökningen från föregående år syns främst i områden utanför tätort och småort, där tillgången ökat till . Tillgången i tätort eller småort ökade med till . Utskottet noterar med tillfredsställelse att skillnaderna i tillgång till bredband mellan tätort/småort och landsbygd minskar. Utskottet vill påminna om att PTS har fått i uppdrag av regeringen att följa upp bredbandsstrategin. I sin slutrapport av regeringens bredbandsstrategi 2020 (PTS-ER-2020:26) redovisar myndigheten sin senaste bedömning utifrån två scenarier för utvecklingen . I det mest troliga scenariot räknar PTS med att investeringarna ligger kvar på relativt höga nivåer till men att de därefter minskar markant i och med att många omfattande utbyggnadsprojekt slutförs. I det andra scenariot är det en svagare utveckling av investeringarna. Den rådande covid-19-pandemin kommer, enligt PTS bedömning, att ha en begränsad effekt på bredbandsutbyggnaden i ett kortare tidsperspektiv. Uppgifter som PTS har fått från marknadens aktörer tyder på att utbyggnaden i stort sett fortgår enligt planerna. På är effekterna av covid-19 mer osäkra. Om den ekonomiska nedgången blir långvarig kan marknadsaktörernas investeringsvilja minska och bredbandsutbyggnaden bromsa in ytterligare. har betydelsen av snabbt bredband i hela landet blivit än mer uppenbar i och med att pandemin har lett till en ökad användning av olika digitala tjänster. Covid-19 skulle därför på också kunna bidra till en ökad efterfrågan på bredband med hög kapacitet, fler bredbandsfrämjande åtgärder och fortsatt utbyggnad i områden som saknar snabbt bredband. När det gäller det första målet i regeringens bredbandsstrategi bedömer PTS att 95 procents tillgång till /s inte kommer att uppnås . För att räknas med i resultatet måste hushållen eller företagen vara anslutna till bredbandsinfrastruktur som medger /s, exempelvis fiber- eller kabel-tv-nät. Den senaste statistiken från PTS visar att av landets hushåll och företag hade tillgång till /s , en ökning med jämfört med . PTS bedömer att marknadens investeringar kommer att bli något lägre än , vilket gör det osannolikt att 95-procentsmålet kommer att ha nåtts . Utifrån förväntade investeringar och rådande utbyggnadstrend bedömer PTS att tillgången till /s 2020 kommer att vara 86–i det troligaste scenariot. Det andra målet i bredbandsstrategin innebär att alla bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig. Detta mål är med nödvändighet rörligt, menar PTS, eftersom det utgår ifrån människor och deras behov och beteenden, vilka förändras . Det är t.ex. avgörande för prognosen, men svårt att bedöma, vilka överföringshastigheter som framtidens mobila tjänster kommer att kräva och vilka ytor som ska räknas som områden där man normalt befinner sig. PTS bedömning är att av den yta som ingår i myndighetens tolkning av målet kommer att ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet 2023. Tillgången väntas därmed öka med jämfört med , även om 100 procents tillgång sannolikt inte kommer att nås enligt myndigheten. Det kan noteras att av den definierade ytan som inte förväntas ha mobiltäckning i enlighet med målet 2023 utgörs av bilvägar med låg trafik. Övriga vägar med hög trafik förväntas stå för av den kvarvarande ytan. Det sista målet i bredbandsstrategin består av tre delmål som alla måste vara uppfyllda för att det övergripande målet ska anses vara uppfyllt. PTS gör följande bedömning för målet i det troligaste scenariot: • Delmål 1: 97,5–98,av alla hushåll och företag i kommer antingen att ha tillgång till minst 1 Gbit/s eller ha sådan bredbandsinfrastruktur i sin absoluta närhet 2025. • Delmål 2: 97,9–98,av alla hushåll och företag i kommer antingen att ha tillgång till, eller ha bredbandsinfrastruktur i sin absoluta närhet som medger /s 2025. • Delmål 3: av hushållen och företagen i kommer antingen att ha tillgång till, eller ha bredbandsinfrastruktur i sin absoluta närhet som medger minst /s 2025. PTS bedömning är därmed att målet om att hela bör ha tillgång till snabbt bredband 2025 inte kommer att uppnås. När det gäller tillgången till /s – och därmed även målet som helhet – kan dock utvecklingen bli mer gynnsam än i PTS prognos. Det är t.ex. sannolikt att alla hushåll och företag i kommer att ha täckning som kan ge /s från en eller flera satellitoperatörer 2025. Detta betyder dock inte att sådana slutkundstjänster faktiskt kommer att erbjudas på den svenska marknaden och PTS anser att bidraget från satellit är för osäkert för att inkluderas i bedömningen av delmål 2. PTS bedömning av detta delmål förutsätter att bredbandsinfrastruktur som kan ge /s byggs ut på ett sätt som kompletterar utbyggnaden av infrastruktur som medger 1 Gbit/s. Myndigheten framhåller vidare att bredbandstillgången 2025 påverkas inte bara av den tekniska utvecklingen utan även av en rad demografiska, ekonomiska och politiska faktorer, vars utveckling är svår att förutse . Detta medför ett stort mått av osäkerhet i PTS bedömning av måluppfyllelsen, konstaterar utskottet. Med utgångspunkt i PTS uppföljning av bredbandsstrategin är regeringens samlade bedömning att takten i bredbandsutbyggnaden är för låg för att målet till 2020 ska kunna nås , vilket även påverkar måluppfyllelsen av det riksdagsbundna målet att ska ha bredband i världsklass. För att nå målen krävs enligt regeringen fortsatta investeringar i utbyggnad av näten, insatser från statliga och övriga offentliga aktörer, liksom efterfrågan på denna infrastruktur i kombination med betalningsvilja hos hushåll och företag. Utskottet är av samma uppfattning i denna fråga. Utgångspunkten för bredbandsutbyggnaden är en marknadsmässig utbyggnad som kompletteras med offentliga insatser. Enligt PTS uppgick marknadsaktörernas investeringar i fasta och mobila nät till ca . Huvuddelen investeras i fasta nät. För att utbyggnad ska kunna åstadkommas även i områden där marknaden inte bygger ut på egen hand, har staten gjort det möjligt att få ekonomiskt stöd för bredbandsutbyggnad inom ramen för landsbygdsprogrammet och de tre nordliga regionalfondsprogrammen. Totalt omfattade satsningen på bredbandsstöd i landsbygdsprogrammet 2014–2020 ca . har 113 projekt som beviljats stöd genom landsbygdsprogrammet slutförts. Dessa projekt har resulterat i att 6 251 företag och 14 169 hushåll eller drygt 31 200 personer har fått tillgång till snabbt bredband. Utöver detta har regeringen även inom regionalfonden möjliggjort satsningar på för utbyggnad av större ortssammanbindande bredbandsnät i de tre nordliga regionalfondsprogrammen, vilket har fördelats på 43 projekt . Detta välkomnas av utskottet. Utskottet påminner om att det efter förslag i budgetpropositionen satsas totalt 2020–2022 på ett nytt stödsystem för utbyggnad av bredband (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22, bet. 2019/20:TU1, rskr. 2019/20:111). Stödet ska administreras av PTS som ska verka för en tillgänglighet till snabbt bredband i hela , särskilt i mer glest befolkade områden. Utskottet påminner också om att de regionala bredbandskoordinatorerna fick ett utökat uppdrag att bistå PTS med underlag till de regionala prioriteringar som behövs inom ramen för det nya stödsystemet. PTS har i sitt regleringsbrev uppdraget att främja bredbandsutbyggnad i alla delar av landet i enlighet med bredbandsstrategin. I egenskap av expertmyndighet ska myndigheten verka för ett samordnat agerande för frågor som rör statligt stöd till bredbandsutbyggnad. Detta innebär att PTS ska bistå , och andra offentliga aktörer vid framtagande av t.ex. regelverk, riktlinjer och rutiner samt uppföljning. Som en del i uppdraget har PTS utarbetat en ny stödmodell för bredbandsutbyggnaden –2022. PTS konstaterar i sammanhanget att det finns stora behov av statligt stöd till bredbandsutbyggnad i nästan alla regioner i . Myndigheten väljer dock att inom ramen för den nya stödmodellen begränsa fördelningen av bredbandsstödet 2020 till fyra regioner (, , och ) av två skäl: • Den nya stödmodellen ska underlätta en effektiv utbyggnad som ska ge så många som möjligt anslutning för pengarna. • Stödmodellen ska underlätta regionala prioriteringar utifrån andra värden än många anslutningar. Det måste därför kunna hanteras på ett effektivt sätt av PTS, regionerna och nätbyggarna. PTS har identifierat de regioner där myndigheten bedömer att de tillgängliga medlen ger flest antal anslutningar. Därefter har PTS säkerställt att de regionerna också är spridda i alla landsdelar, dvs. i , och . beslutade PTS att tilldela ytterligare tio projekt i Region respektive bredbandsstöd på sammanlagt . Det innebär att myndigheten har genomfört all tilldelning av bredbandsstödet . Utskottet ser positivt på detta. I budgetpropositionen understryker regeringen att den verkar för att regeringens mål ska nås och att målet ska nås . Regeringen anför att det därför är nödvändigt med ökade satsningar på bredbandsutbyggnad i de delar av landet där utbyggnaden inte kan ske på marknadsmässig grund. Regeringen understryker att detta är särskilt viktigt i de mer glest befolkade områden där människor bor och arbetar. Regeringen föreslår därför att ytterligare medel tillförs det nationella stödsystemet som beslutades efter förslag i föregående års budgetproposition. Utskottet noterar med tillfredsställelse att detta inneburit en angelägen förstärkning av stödet med hela och att ytterligare respektive tillkommer 2022 och 2023. Utskottet är mycket positivt till detta. Andra åtgärder för att främja utbyggnaden av bredband De regionala bredbandskoordinatorerna och regeringens Bredbandsforum bidrar till att företag, myndigheter och intresseorganisationer kan samverka för att främja bredbandsutbyggnaden i alla delar av landet. Bredbandslyftet är ett program som har initierats av Bredbandsforum. och har programmet genomförts i elva kommuner med bidrag från bl.a. de regionala bredbandskoordinatorerna. Regeringen framhåller att programmet har bidragit till att bredbandsfrågan har lyfts till en strategisk nivå i flera kommuner som haft relativt sämre tillgång till snabbt bredband. Detta är enligt regeringens uppfattning viktigt för att få ett ökat fokus på dessa frågor, vilket också är utskottets uppfattning. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att regeringen beslutade att ge PTS i uppdrag att lämna stöd till de regionala bredbands–koordinatorerna. Det handlar för PTS del om att: • erbjuda vägledning i koordinatorernas arbete, bl.a. genom att tillhandahålla och uppdatera relevant informationsmaterial • ha ett kontinuerligt erfarenhetsutbyte och kommunikation samt följa koordinatorernas arbete i syfte att dela goda exempel om bredbands-utbyggnad • förse koordinatorerna med ett samverkansnätverk • främja regionsöverskridande samarbeten kring bredbandsutbyggnad • ta fram anvisningar för hur regionerna ska redovisa hur bredbands-koordinatorernas verksamhet bedrivs och hur den bidragit till att nå regeringens bredbandsmål. Regeringen understryker i budgetpropositionen vikten av att fortsätta arbetet med att ha en effektiv hantering av tillstånd för bredbandsutbyggnaden hos berörda myndigheter. Regeringen påtalar att långa handläggningstider riskerar att försena och fördyra bredbandsutbyggnaden, en bedömning som också utskottet ansluter sig till. Av årsredovisning 2019 framgår att myndighetens handläggningstid för ledningsärenden för det statliga vägområdet uppgick . Utskottet ser med gillande på att regeringen i regleringsbrevet har uppdragit åt att korta handläggningstiderna. Dessutom ska även redovisa effekter av ändrade regler för ledningsärenden. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram att för den aktör som avser att bygga ut fast eller trådlöst bredband så erbjuder lagen om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät (utbyggnadslagen) möjlighet att nyttja andras infrastruktur eller samordna utbyggnaden med andras. Lagens syfte är att sänka kostnaderna för utbyggnad av bredband och bidra till att fler användare får tillgång till snabbt bredband. tog PTS emot 23 ansökningar om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet, s.k. samhällsomfattande tjänster. I PTS senaste undersökning kvarstår den tidigare uppskattningen att det är ca 300 hushåll och företag som saknar möjlighet till uppkoppling för grundläggande internet, dvs. till en fast nätanslutningspunkt som är utformad så att data kan tas emot med en hastighet om lägst /s, via de befintliga näten, kopparnätet borträknat. PTS noterar dock att marknadserbjudanden för internetuppkoppling via satellit positivt kan påverka antalet slutanvändare som saknar tillgång. Bedömningen är att av de ca 300 hushåll och företag som saknar uppkoppling för grundläggande internet, är det ännu färre som även saknar tillgång till telefoni. Enligt PTS mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2019 hade av alla hushåll och företag i tillgång till fast telefoni via mobilnätet . PTS kartläggning visar att yttäckningen, dvs. den geografiska täckningen för mobiltelefoni, är fortsatt mycket god i , vilket utskottet finner uppmuntrande. Av kartläggningen framgår att yttäckningen för tal i många län når av länets yta. Det bör i sammanhanget även uppmärksammas att det på PTS webbplats finns en vägledning för vad man själv kan göra för att förbättra mobilens mottagningsmöjligheter. Samtliga telebolag har täckningskartor tillgängliga på internet som underlättar för användarna att undersöka de platser där man normalt vistas. Täckningskartorna är ofta baserade på mottagnings-förhållandena utomhus och utgår från teoretiska beräkningsmodeller. PTS betonar att det är viktigt att man kontrollerar vilken täckning telebolagen har innan man väljer tjänsteleverantör. Myndigheten rekommenderar därför att man provar såväl den mobil som det telebolag man har tänkt använda. Vissa telebolag erbjuder s.k. täckningsgaranti eller prova-på-abonnemang. PTS påpekar också att olika mobiler har olika bra radioegenskaper. Som kund bör man därför fråga om mobilens mottagningsegenskaper när man köper en ny telefon. Som användare rekommenderas man också att använda handsfree, vilket förbättrar mobilens mottagningsegenskaper. Som kund kan man också göra telebolagen uppmärksamma på platser med dålig täckning. Flera telebolag erbjuder goda möjligheter att rapportera om dålig täckning via appar i mobilen, på internet eller hos kundtjänsten. PTS framhåller att om många användare rapporterar om dålig täckning i ett område ökar sannolikheten för att telebolaget bygger ut sitt nät på den aktuella platsen. I sammanhanget vill utskottet också uppmärksamma att regeringen bjöd in representanter från bransch och myndigheter till samtal i syfte att förbättra möjligheten till mobiltäckning på fjärrtåg eftersom tillgång till mobil uppkoppling under tågresan bidrar till att alla ska kunna bo, leva och verka i alla delar av landet. Därefter har regeringen beslutat att ge PTS i uppdrag att redovisa insatser för att förbättra mobila uppkopplingar på fjärrtåg. I uppdraget ska PTS prioritera insatser på högtrafikerade järnvägsstråk med stor andel passagerartrafik i alla landsdelar. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet vill också framhålla att regeringen, som framgår av budgetpropositionen , avsätter för att främja en ökad mobil uppkoppling på fjärrtåg. Utskottet vill också peka på att i en branschöverenskommelse mellan It- och telekomföretagen samt Tågföretagen har fokus bl.a. varit att hitta kapacitetsbrister och testa nya teknologier. Särskilt om 700 MHz-bandet genomförde () en auktion av stora delar av spektrumet i 700 MHz-bandet. I det tilldelningsbeslut som PTS fattade efter auktionen fick och tillstånden. Auktionen omfattade sju tillstånd för användning av radiosändare i 700 MHz-bandet. Enligt PTS är 700 MHz-bandet lämpligt för att uppnå god yttäckning och för att förstärka de mobila bredbandsnäten för mer kapacitet och högre överföringshastigheter. Tillstånden är teknik- och tjänsteneutrala, vilket gör att tillståndshavare kan välja vilken teknik och vilka tjänster som ska användas i bandet. Ett av tillstånden är förenat med ett täckningskrav som ska bidra till bättre täckning för tal- och datatjänster (minst /s) där konsumenter befinner sig. , som vann tillståndet med täckningskrav, ska använda för att bygga ut täckningen i områden som PTS pekat ut. Minst hälften av täckningskravsbeloppet ska användas för utbyggnad i , , , , , och där andelen ytor utan täckning eller med bristfällig sådan är störst. Frågan om hur samhällets behov av tillgång till spektrum lämpligast ska tillgodoses behandlas i betänkandet Frekvenser i samhällets tjänst (SOU 2018:92) som bereds inom . Utskottet vill uppmärksamma att regeringen i budgetpropositionen framför att behovet av ytterligare satsningar på robusthet och säkerhet inom elektroniska kommunikationer och post är stort och därför avsätter för detta 2021 samt nära för de nästkommande två åren. Utskottet välkomnar detta. I fråga om robusthet och tillförlitlighet i näten kan också nämnas att de operatörer som tillhandahåller ett allmänt kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster är skyldiga att rapportera avbrott och störningar av betydande omfattning till PTS. rapporterades 47 betydande avbrott och störningar, vilket är något lägre än föregående år då 50 betydande avbrott och störningar rapporterades. PTS har också vidtagit ett antal robusthetshöjande åtgärder för att stärka förmågan inom området elektronisk kommunikation. Utskottet bedömer sammanfattningsvis att tillgången till elektroniska kommunikationer fortsätter att utvecklas i positiv riktning. Utskottet är dock införstått med de utmaningar som finns med den fortsatta utbyggnaden av bredband, framför allt på landsbygden och för att uppnå målen i bredbandsstrategin. Utskottet välkomnar därför de många initiativ som har tagits för att främja bredbandsutbyggnaden och mobiltäckningen i hela landet, inte minst möjligheten till ett nytt statligt bredbandsstöd. Mot bakgrund av vad som anförs ovan anser utskottet att syftet med här behandlade motionsyrkanden om att förbättra tillgången till elektroniska kommunikationer är väl tillgodosett och avstyrker således motionerna 2019/20:3263 (C) yrkande 21, 2020/21:419 (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:437 (KD), 2020/21:700 (SD) yrkande 5, 2020/21:705 (SD) yrkande 7, 2020/21:898 (C) yrkande 2, 2020/21:913 (S), 2020/21:1075 (M), 2020/21:1081 (M) yrkandena 1 och 3, 2020/21:1100 (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1442 (S), 2020/21:1639 (S), 2020/21:2140 (S), 2020/21:2214 (SD) yrkandena 1 och 13, 2020/21:2217 (SD) yrkande 61, 2020/21:2374 (S), 2020/21:2379 (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2809 (KD) yrkandena 79 och 81, 2020/21:2921 (C) yrkandena 4, 7 och 8, 2020/21:2944 (C) yrkande 15, 2020/21:3169 (C) yrkandena 1–4, 12 och 13, 2020/21:3499 (KD) yrkande 9 och 2020/21:3697 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbyggnaden av 5G-nätet.