bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — framhåller i sitt yttrande att det ser positivt på bl.a. de satsningar som görs genom överenskommelsen mellan staten och SKR för en mer jämlik, effektiv och tillgänglig cancervård – inte minst de insatser som RCC (Regionala cancercentrum) i samverkan genomför inom området kunskapsutveckling, kompetensförsörjning och forskning. Vidare noterar socialutskottet att tillsammans med har ackrediterats som av den europeiska cancerorganisationen (, OECI). Djurskydd och alternativa metoder till djurförsök Regeringen redovisar i propositionen de satsningar som görs genom Formas, och 3R-centret vid om djurskydd och alternativa metoder till djurförsök. Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens bedömning att genom dessa satsningar arbetar med fortsatt utveckling av alternativa metoder till djurförsök i enlighet med den inriktning som anges i direktiv /63/EU (skäl 10). och världen har genomgått en enorm hälsoutmaning till följd av covid-19-pandemin. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det är viktigt med ökad kunskap om virusinfektioner. Mer forskning behövs inom flertalet discipliner, inte minst av tvärvetenskaplig karaktär för att samhället ska vara bättre rustat inför framtida utbrott. Utskottet välkomnar att ett nationellt forskningsprogram om virus och pandemier inrättas och att en laboratorieverksamhet byggs upp för att snabbt kunna tas i bruk vid framtida pandemier eller omfattande utbrott av en smittsam sjukdom. Utskottet är i likhet med socialutskottet positivt till de satsningar inom området hälsa och välfärd som redovisas i propositionen, bl.a. forskning om prevention och folkhälsa. Forskningskompetensen inom primärvården ska prioriteras och medel avsättas för forskning om den åldrande befolkningens situation och behov. Vidare noterar utskottet att den explorativa tvärsektoriella medicinska forskningen ska stärkas. I forskningspropositionen presenteras insatser för att stärka förutsättningarna för medicinsk forskning. Utskottet kan bl.a. konstatera att en rådgivande funktion för att nyttogöra hälsodata för medicinsk forskning och life science ska byggas upp inom och att infrastrukturen för utveckling av ny molekylär diagnostik och behandling ska utvecklas vidare. Flera av de frågor som lyfts fram i motionsyrkanden med anledning av forskningspropositionen behandlas av regeringen i budgetpropositionen . I budgetpropositionen framgår bl.a. att förlossningsvården och andra frågor om kvinnors hälsa ska fortsätta att stärkas. social utvärdering (SBU) har dessutom fått ett särskilt uppdrag att ta fram, och därefter prioritera, de viktigaste vetenskapliga kunskapsluckorna inom graviditetskomplikationer och kejsarsnitt. Vidare har regeringen fattat beslut om en reviderad nationell läkemedelsstrategi, och den handlingsplan som ska komplettera strategin kommer preliminärt att presenteras . I överenskommelsen 2020 mellan staten och SKR om en uppdaterad nationell cancerstrategi ingår, utöver väntetidsarbetet, bättre rehabilitering, uppföljning och palliativ vård. Ett område som är särskilt prioriterat är barncancer. Vidare vill utskottet peka på att flera av de aktuella områdena i fråga om hälsa och välfärd även är inkluderade i life science-strategin, bl.a. integrering av forskning och innovation i vården och nyttiggörande av hälso- och vårddata. Även forskning om cancer och behandling av cancer är områden som omfattas av strategin. Flera av de frågor som tas upp i motionsyrkandena med anledning av forskningspropositionen har behandlats av socialutskottet och avstyrkts. Utskottet vill i likhet med socialutskottet framhålla de positiva satsningar som görs genom överenskommelsen mellan staten och SKR för en mer jämlik, effektiv och tillgänglig cancervård. Vidare noterar utskottet att det av socialutskottets yttrande framgår att tillsammans med har ackrediterats som av den europeiska cancerorganisationen (, OECI). Regeringen redovisar i propositionen de satsningar som görs genom Formas, och 3R-centret vid om djurskydd och alternativa metoder till djurförsök. Liksom miljö- och jordbruksutskottet anser utskottet att genom dessa satsningar arbetar med fortsatt utveckling av alternativa metoder till djurförsök i enlighet med den inriktning som anges i direktiv /63/EU (skäl 10). Direktivet är ett viktigt steg mot att uppnå det slutliga målet att ersätta alla försök på levande djur i vetenskapliga syften och i undervisningssyfte så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det. Mot denna bakgrund finner inte utskottet skäl att föreslå ytterligare åtgärder och avstyrker motionerna 2020/21:518 (SD), 2020/21:1573 (S), 2020/21:2746 (KD) yrkande 17, 2020/21:2909 (SD) yrkande 2, 2020/21:3135 (M) yrkande 7, 2020/21:3136 (M) yrkandena 22 och 47, 2020/21:3138 (M) yrkandena 7, 8 och 11, 2020/21:3140 (M) yrkandena 1, 12, 14, 20 och 45, 2020/21:3232 (L) yrkande 1, 2020/21:3237 (L) yrkandena 3 och 5, 2020/21:3260 (L) yrkande 9, 2020/21:3329 (M) yrkandena 1–4, 2020/21:3369 (M) yrkande 10, 2020/21:3680 (MP) yrkandena 2 och 4, 2020/21:3833 (KD) yrkandena 11 och 12 samt 2020/21:3834 (M) yrkandena 18–23, 30 och 33. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning om digitalisering. Den digitala omställningen förändrar grundläggande delar av samhället och berör allt från demokrati, socialt samspel, arbetsmarknad, lokal och regional utveckling samt hela länders, respektive världsdelars utvecklingspotential, konkurrenskraft och innovationsförmåga. Användningen av digitala verktyg och processer ger också möjligheter att aktivt påskynda omställningen mot hållbar utveckling inte minst inom ramen för Agenda 2030. Att både kunna använda digitaliseringens möjligheter och möta dess utmaningar är av betydelse för svensk innovationsförmåga inom såväl näringsliv som offentlig sektor i alla delar av landet. Regeringen har tidigare beslutat om en nationell digitaliseringsstrategi med en samlad vision för digitaliseringspolitiken för ett hållbart och digitaliserat (skr. 2017/18:47) och en digitaliseringsstrategi för det svenska skolväsendet (U2017/04119). Digitaliseringsutmaningen behöver hanteras på ett ansvarsfullt, etiskt, säkert, jämställt och demokratiskt sätt. Tillgänglighet till användbara digitala tjänster behöver kombineras med förtroende och tillit för att säkerställa den digitala delaktigheten i samhället. Den digitala utvecklingen har på ett genomgripande sätt förändrat förutsättningarna för hur utbildning och forskning bedrivs, hur forskningsresultat kommuniceras samt hur man samverkar med det omgivande samhället. behöver enligt regeringen utveckla och stärka förmågan att dra nytta av data och nya teknologier i nära samverkan mellan forskning, stora och små bolag, näringsliv och offentlig sektor. Regeringen gör ett antal forskningssatsningar för att stärka datadriven och digital innovation och forskning samt för att öka fokus på säker och etisk tillämpning av data och ny digital teknik inom både näringsliv och offentlig verksamhet. Ett nationellt forskningsprogram om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser inrättas Digitaliseringen innebär många möjligheter för utveckling, effektivisering och innovation men väcker också frågor kring aspekter som etik, säkerhet, demokrati och integritet. Regeringen anför i propositionen att ett nationellt forskningsprogram om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser kan anlägga olika perspektiv på konkurrens, konsumentskydd och kompetens, likväl som delaktighet, trygghet och jämställdhet. Forskningen kan också ge faktabaserad kunskap och tydliga rekommendationer för policyutveckling av hållbara och inkluderande regelverk, standarder och tekniska lösningar. Regeringen anger att forskning om nationella och globala utmaningar på området behöver ett tvärdisciplinärt angreppssätt för att tillgodose behovet av ökad kunskap om hur digitaliseringen påverkar individer, sociala relationer och arbetsliv såväl som organisationer, marknader och offentlig förvaltning. Forskningen behöver även innehålla ett internationellt perspektiv och beakta geografiska förutsättningar. Programmet kan också bidra till att tillgodose behoven av kompetensförsörjning och livslångt lärande i en alltmer digitaliserad värld. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för att inrätta av ett nationellt forskningsprogram om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser. Utveckling och tillämpning av digital teknik Regeringen anger i propositionen att forskning är ett av fyra prioriterade områden i regeringens nationella inriktning för AI. Regeringen avser därför att ge Verket för innovationssystem () i uppdrag att utveckla och stärka förmågan hos svenska aktörer inom avancerade digitala teknologier, kompetensområden och affärsmodeller. Satsningen ska skapa förutsättningar för svenskt ledarskap inom områden med potential att förse samhälle och näringsliv med nästa generations avancerade och kraftfulla lösningar baserade på informations- och kommunikationsteknologi och datadriven innovation. Den bör även bidra till att blir ledande i att ta till vara de möjligheter som användningen av data och AI ger. Enligt regeringen ska satsningen genomföras i forskningsnära samverkan mellan stora och små företag och mellan näringsliv och offentlig sektor. Den ska omfatta forskning, innovation, tillämpning samt utveckling av test- och demonstrationsmiljöer. Samhällets behov i alla delar av landet och i olika sektorer ska beaktas, liksom digitaliseringens roll för att möjliggöra en grön omställning. Regeringen har även för avsikt att ge i uppdrag att samla spetskompetens och resurser för att sprida kunskap och göra det möjligt att tillämpa avancerade digitala lösningar och verktyg brett i näringslivet. Båda dessa satsningar syftar även till att stärka den svenska förmågan att delta i och dra nytta av EU-program på området. Satsningarna är en viktig del av ett proaktivt förhållningssätt till digitaliseringens möjligheter och dess utmaningar. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling ska avsättas medel för utveckling och tillämpning av digital teknik. Vidare föreslog regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24) en ökning av anslaget Institutens strategiska kompetensmedel () för forskning och utveckling, och beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145). Regeringen anger att det inom ramen för denna ökning ska avsättas medel för utveckling och tillämpning av digital teknik . granskning av om artificiell intelligens publicerade en vitbok om artificiell intelligens (AI) – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)65). Vid utbildningsutskottets granskning av vitboken anförde utskottet bl.a. att utskottet liksom kommissionen anser att AI är en strategisk teknik som erbjuder många fördelar för samhället, förutsatt att den är etisk och hållbar och respekterar grundläggande rättigheter och värden. AI kan enligt utskottet ge stora effektivitetsvinster, stärka EU:s konkurrenskraft och bidra med lösningar på olika samhällsproblem. Utskottet ansåg att AI även kan bidra till kampen mot klimatförändringarna och andra globala utmaningar. Vidare anförde utskottet att AI har stor potentiell samhällsnytta om de risker som AI förknippas med beaktas (utl. 2019/20:UbU20). biföll utskottets förslag (prot. 2019/20:131). I motion 2020/21:2708 av och (båda MP) yrkande 5 anför motionärerna att kunskapen om AI och digitalisering behöver öka bland beslutsfattare inom politik och näringsliv samt bland allmänheten. I kommittémotion 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 4 anser motionärerna att det behövs ett ökat fokus på forskning om artificiell intelligens, 5G och digitalisering. Den svenska AI-forskningen behöver enligt motionärerna expandera ytterligare, och det finns ett behov av att AI-utvecklingen även blir ett ämne för andra vetenskapliga discipliner än de tekniska. Enligt motionärerna är det avgörande att samhället etablerar ett modernt och tydligt regelverk för att möjliggöra en etiskt och juridiskt säker användning av olika AI-tillämpningar. Yttranden från andra utskott konstaterar i sitt yttrande att användningen av AI påverkar den enskilda individen och kan leda till kränkningar av de grundläggande fri- och rättigheterna, t.ex. yttrande- och informationsfriheten, den personliga integriteten och rätten till privatliv. Utskottet framhåller därför att det finns ett stort behov av forskning om hur användningen av AI påverkar demokratin och de grundläggande fri- och rättigheterna. Av trafikutskottets yttrande framgår att utskottet delar regeringens bedömning att det är av betydelse för svensk innovationsförmåga att både näringslivet och den offentliga sektorn kan använda digitaliseringens möjligheter och möta dess utmaningar. Utskottet välkomnar att regeringen gör ett antal forskningssatsningar för att stärka datadriven och digital innovation och forskning samt för att öka fokus på säker och etisk tillämpning av data och ny digital teknik. Utskottet understryker att användningen av data är en central förutsättning för datadriven innovation, däribland AI. Utskottet instämmer i att digitalisering innebär många möjligheter för utveckling, effektivisering och innovation men att den även väcker frågor kring aspekter som etik, säkerhet, demokrati och integritet. framhåller att det finns ett stort behov av forskning om hur användningen av AI påverkar demokratin och de grundläggande fri- och rättigheterna. Utskottet delar denna bedömning och välkomnar att ett nationellt forskningsprogram om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser inrättas. Utskottet vill i sammanhanget även peka på det utlåtande som utskottet gjorde i samband med granskningen av om AI. Utskottet anförde bl.a. att AI har stor potentiell samhällsnytta inom flera områden förutsatt att den är etisk och hållbar och respekterar grundläggande rättigheter och värden. Utskottet vill även hänvisa till kommissionens kommande uppföljning av vitboken om AI som väntas bli presenterad . Förslaget till regelverk väntas adressera etiska och juridiska frågor relaterade till användningen av AI, t.ex. kopplat till säkerhet, ansvar, grundläggande rättigheter och dataskyddsaspekter på AI. Vidare noterar utskottet regeringens satsning på utveckling och tillämpning av digital teknik. Satsningen innebär att får i uppdrag att utveckla och stärka förmågan hos svenska aktörer inom avancerade digitala teknologier, kompetensområden och affärsmodeller. Vidare får i uppdrag att samla spetskompetens och resurser för att sprida kunskap och göra det möjligt att tillämpa avancerade digitala lösningar och verktyg brett i näringslivet. Båda satsningarna syftar även till att stärka den svenska förmågan att delta i och dra nytta av EU-program på området. Utskottet gör bedömningen att de prioriterade områdena i fråga om digitalisering kan stärka förutsättningarna för ökad forskning och kunskapsinhämtning av digitaliseringens möjligheter, konsekvenser och utmaningar. Med hänvisning till de beslutade och planerade åtgärderna avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2708 (MP) yrkande 5 och 2020/21:3237 (L) yrkande 4. Forskning om demokrati, samhälle m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning, konstnärlig forskning, forskning om segregation m.m., forskning om brottslighet m.m. samt forskning i humaniora och samhällsvetenskap. Jämför reservation 55 (V, KD), 56 (SD), 57 (V) och 58 (V). I ett starkt och demokratiskt samhälle värnas människors liv och hälsa och samhällets funktionalitet. Grundläggande värden och normer såsom rättsstatens principer och mänskliga fri- och rättigheter har en stabil förankring i befolkningen. Demokrati och säkerhet kan dock inte tas för givna. som mycket tyder på att det svenska samhället utvecklas positivt i termer av ökad öppenhet finns det negativa tendenser i fråga om organiserad brottslighet, minskad trygghet, socioekonomiska skillnader samt andra skillnader i människors uppväxt och levnadsvillkor. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att det är betydelsefullt med ytterligare insatser för att öka kunskapen och forskningen kring bl.a. samhällsutvecklingen och metoder för att säkra det demokratiska samhället och samhällets funktionalitet. Ett nationellt forskningsprogram om brottslighet inrättas De senaste årens utveckling i och omvärlden har kommit att innebära en lång rad utmaningar inom det brottsförebyggande, brottsbekämpande och trygghetsskapande arbetet. Regeringen anger i propositionen att det mot denna bakgrund är viktigt att öka kunskapen om kriminalitetens orsaker, att stärka förmågan att förebygga och bekämpa brott, att öka antalet brott som upp, utveckla det trygghetsskapande arbetet, förändra normer samt att förbättra tvärsektoriell samverkan. Detta kräver enligt regeringen en stärkt kunskapsbas samt utveckling och införande av arbetsmetoder för att vara i takt med framtida samhällsutveckling och i större utsträckning än utgå från vetenskap. Forskning behövs om vilka metoder som kan leda till en evidensbaserad och verkningsfull praktik, som bl.a. bidrar till att förebygga våld och andra brott samt förhindra återfall i brott. Möjligheter till närmare samarbete mellan forskning och praktik kan bidra till en sådan utveckling. Det behövs också mer kunskap om hur internationellt kan stärka kampen mot bl.a. organiserad brottslighet. Regeringen anser mot bakgrund av detta att det behövs ett nationellt forskningsprogram om brottslighet som inkluderar såväl tillämpad forskning som en mångfald av discipliner. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för att inrätta av ett nationellt forskningsprogram om brottslighet. Ett nationellt forskningsprogram om segregation inrättas Regeringen anför i propositionen att den socioekonomiska segregationen påverkar sammanhållningen i samhället och riskerar att skapa motsättningar mellan människor och grupper. Regeringen fattade 2018 beslut om en långsiktig strategi för arbetet med att minska och motverka segregation (Ku2018/01462). I strategin konstateras bl.a. att arbetet behöver bedrivas sektorsövergripande och präglas av långsiktighet samt ett kunskapsbaserat arbetssätt. bedrivs forskning om segregation inom flera humanistiska och samhällsvetenskapliga discipliner. Regeringen gav 2017 i uppdrag att göra en kartläggning av forskningen om segregation (U2017/04577). I återrapporteringen konstateras att det finns kunskapsluckor, bl.a. om segregationens orsaker och dess utbredning. Därtill finns kunskapsluckor om segregationens långsiktiga konsekvenser. Forskning om segregation behöver spänna över många olika discipliner. Detta kräver en tvärvetenskaplig och tvärsektoriell forskningsansats. Regeringen anser att ett nationellt forskningsprogram om segregation kan skapa förutsättningar för att höja kunskapen om segregation i en svensk kontext. Detta kan möjliggöra evidens- och kunskapsbaserade reformer som kan bidra till att minska och motverka segregation i . Forskningsprogrammet kommer också utgöra en naturlig länk till EU:s forskningsprogram Horisont . Regeringen anger att det bl.a. inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för att inrätta ett nationellt forskningsprogram om segregation. Begreppet konstnärlig forskning infördes i högskolelagen efter förslag i den forskningspolitiska propositionen 2012 (Forskning och innovation, prop. 2012/13:30). Konstnärlig forskning är därmed jämställd med vetenskaplig forskning i lag. Regeringen anför i propositionen att konstnärlig forskning spelar en viktig roll i att möta samhällsutmaningarna och att konsten liksom den konstnärliga forskningen är en del i det demokratiska samtalet. Ett flertal satsningar har gjorts i syfte att stärka den konstnärliga forskningen. Bland annat har fått i uppdrag att stödja den konstnärliga forskningen samt inrätta en kommitté för konstnärlig forskning. Efter den forskningspolitiska propositionen 2012 gjordes även en särskild satsning för att bygga upp en plattform för konstnärlig forskning i , och bildades konstnärliga högskola. Efter den forskningspolitiska propositionen 2016 (Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, prop. 2016/17:50) gjordes ytterligare satsningar på konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid , och i . Liksom inom vetenskaplig forskning är god tillgång till forskningsinfrastruktur en förutsättning för konstnärlig forskning av hög kvalitet. Infrastruktur för konstnärlig forskning ingår därför i uppdraget till den särskilda utredare som ska lämna förslag om utveckling av organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur på nationell nivå (dir. 2020:52). Utredningen ska redovisas . Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas ytterligare medel för satsningen på konstnärlig forskning. Vidare ska tillföras särskilda medel för att stärka förutsättningarna för konstnärlig forskning. Humaniora är en viktig del av det akademiska uppdraget. Humanistisk forskning lär oss om historien, omvärlden och oss själva. I en värld med djupa konflikter och snabba förändringar behöver vi förstå mer om människan och samhället och eftersträva en fördjupad dialog om grundläggande värderingar. Humanistisk forskning kan här lämna viktiga bidrag. Det finns en tydlig nyttoaspekt av humanioraämnen som handlar om färdigheter såsom kritiskt tänkande, förståelsen av etiska frågeställningar, historisk kännedom och förmåga att se problem utifrån olika perspektiv. Detta kan bidra till att hantera samhällsutmaningar som inte enbart kan lösas genom teknisk eller naturvetenskaplig utveckling, enligt regeringen. Behovet av forskning och undervisning inom humaniora går dock utöver den omedelbara samhällsnyttan. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för en satsning på ett bildningslyft. I anslutning till den forskningspolitiska propositionen ökade finansieringen av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning genom riktade medel till . Regeringen anser att ytterligare insatser är motiverade för att stärka dessa forskningsområden och öka antalet lärare med utbildning på forskarnivå. bör få i uppdrag att utlysa medel till nationella forskarskolor och på så sätt trygga och stärka kompetensförsörjningen inom humaniora och samhällsvetenskap. Regeringen anger att det inom ramen för anslagsökning för forskning 2021 ska avsättas medel för en satsning på forskarskolor inom humaniora och samhällsvetenskap. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 14 anför motionärerna om att bör inrätta ett polisiärt forskningsinstitut. Motionärerna anför vidare att det föreslagna nationella forskningsprogrammet för brottslighet bör kunna omfatta intentionen med det föreslagna institutet. I kommittémotion 2020/21:178 av m.fl. (V) yrkande 4 anför motionärerna att en utredning bör tillsättas för att se över möjligheterna att inrätta ett forskning. Forskning om brottslighet m.m. I kommittémotion 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 16 anför motionärerna att det föreslagna forskningsprogrammet om brottslighet även bör fokusera på brottsprevention för att stärka förmågan att förebygga och bekämpa brott. Forskning om segregation m.m. I motion 2020/21:2141 av m.fl. (S) yrkande 2 anför motionärerna att det finns behov av en tydligare koppling mellan arbetet i de utsatta områdena och relevant forskning på området. I kommittémotion 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 15 anför motionärerna att det föreslagna forskningsprogrammet om segregation bör få inriktningen segregation, klass och jämlika villkor. I kommittémotion 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 5 anför motionärerna att det inte bör avsättas särskilda medel inom anslag för konstnärlig forskning på det sätt som redovisas i propositionen.