bet · H901NU4 · 2021-12-22 00:00:00 — Det innebär att en framtida försäljning av statens aktier måste anpassas till bolagets förutsättningar och till det rådande marknadsläget så att bästa möjliga affärsmässiga utfall kan uppnås. Utskottet anser inte att bör göra ett tillkännagivande enligt det som förordas i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I två motioner förordas tillkännagivanden om att regeringen bör utreda hur de svenska och danska verksamheterna i Postnord kan separeras från varandra och hur bolaget därefter kan delas upp. Postnord har ett uppdrag som bl.a. innebär att bolaget ska bedriva en samhällsomfattande postservice knutet till bolagets tillstånd att bedriva postverksamhet. Postnord ägs till av den danska staten och till av den svenska staten, och rösterna fördelas 50/50 mellan ägarna. Utskottet vill i likhet med tidigare då det behandlat likalydande förslag inledningsvis framhålla sin uppfattning att en väl fungerande posthantering är en viktig del i samhällets infrastruktur. Vidare är det av vikt med en stabil utveckling inom så att en samhällsfattande posttjänst av god kvalitet kan upprätthållas. Utskottet kan i likhet med konstatera att regeringen har tillsatt en särskild utredare som har till uppgift att bl.a. se över möjliga finansieringsmodeller för den samhällsomfattande posttjänsten. Syftet är att klargöra hur posttjänsten ska finansieras när den kan vara fullt ut självfinansierad. Utskottet ser ingen anledning att ompröva sin tidigare uttalade avsikt att inte på något sätt föregripa utredarens slutsatser genom att förorda att regeringen ska initiera genomgripande förändringar av Postnordkoncernen. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att ett enigt utskott i ett yttrande till finansutskottet ställde sig bakom regeringens förslag om att tillföra kapital till Postnord (prop. 2017/18:39, bet. 2017/18:FiU28, yttr. 2017/18:NU3y). Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motionen förordas dels att regeringen ska återkomma till med förslag som skapar bättre balans mellan ekonomiska mål och uppdrag för , dels att bolaget ska ha bättre kontroller av leverantörer vid upphandling av transporttjänster och följa gällande regelverk på området. Utskottet vill inledningsvis påminna om att Postnord ägs till av den danska staten och till av den svenska staten, och att rösterna fördelas 50/50 mellan ägarna. Bolaget har inte något särskilt beslutat samhällsuppdrag, men har ett uppdrag om samhällsomfattande postservice, knutet till tillståndet att bedriva postverksamhet. Som utskottet tidigare konstaterat pågår det en utredning av möjliga finansieringsmodeller för den samhällsomfattande posttjänsten. Inte heller när det gäller mål och uppdrag för Postnord anser utskottet att bör föregripa utredarens slutsatser, som ska redovisas . När det gäller frågan om transporttjänster vill utskottet inledningsvis framhålla att det givetvis inte har någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller att statligt ägda bolag ska följa gällande regelverk. Utskottet noterar att statsrådet besvarade en interpellation om Postnord och otillåtet cabotage (ip. 2020/21:457). En cabotagetransport är en godstransport som tillfälligt får utföras av en utländsk transportör med gemenskapstillstånd inom gränser utan ett svenskt yrkestrafiktillstånd. Av statsrådets svar framgår bl.a. att regeringen genom en förordningsändring skärpt beställaransvaret för internationella transporter och cabotagetransporter och tillsatt en särskild utredare som ska föreslå hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg kan stärkas. Utskottet noterar att utredaren överlämnade betänkandet Kontroller på väg (SOU 2021:31) och att betänkandet har remissbehandlats. När det mer specifikt gäller Postnord framhöll statsrådet att han såg allvarligt på rapporterna om otillåtna cabotagetransporter. Statsrådet redogjorde vidare för att kontinuerligt för en dialog med bolaget om utmaningarna i leverantörskedjan för vägtransporter och vikten av att bolaget säkerställer ordning och reda samt sjysta villkor hos alla sina leverantörer. Postnord kallades även in för ett särskilt möte där bolaget redogjorde för hur det arbetar med transportinköp. Detta inkluderade förbättringar av rutiner för att säkerställa ett föredömligt agerande när det gäller transportinköp. har även informerats om åtgärder som Postnord har vidtagit, bl.a. en utvärdering av bolagets nuvarande egenkontroll och en översyn av samtliga internationella transportlinjer. Statsrådet anförde att han avsåg att följa bolagets arbete i frågan. Utskottet utgår från att även det nytillträdda statsrådet avser att göra detsamma. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Statens ägande och förvaltning av och I motion 2021/22:60 (V) yrkande 15 efterfrågas en utvärdering av stöden som delades ut till flygbranschen under pandemin utifrån ett klimatperspektiv. Utskottet kan inledningsvis konstatera att de reserestriktioner som införts mot bakgrund av pandemin innebar en kraftigt minskad efterfrågan på flygresor . Detta ledde i sin tur till lönsamhetsproblem i SAS och ett bemyndigande från till regeringen att medverka till en rekapitalisering av bolaget. Även Swedavias verksamhet har påverkats kraftigt av pandemin och efter ett riksdagsbeslut tog bolaget emot ett aktieägartillskott om . Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen om 2021 års redogörelse för företag med statligt ägande anför att den ställt skarpa klimat- och miljökrav på SAS i samband med rekapitaliseringen av bolaget. Vidare framgår att SAS som en följd av detta skärpt sina klimatmål för att bidra till uppfyllandet av målen i . Regeringens förväntningar som ägare är att SAS klimatarbete ska genomföras i linje med den plan som är kommunicerad. Det framgår också att regeringen har en tät dialog med bolaget om dess klimatarbete. SAS mål om att minska de totala koldioxidutsläppen jämfört med ska nu vara uppnått 2025, vilket är än planerat. Bolaget har även identifierat en potentiell möjlighet att minska koldioxidutsläppen till 2030 om förutsättningarna är de rätta och det finns ett stödjande regulatoriskt ramverk. Vidare noterar utskottet att det av redogörelsen framgår att samtliga Swedavias flygplatser blev helt fossilfria vid utgången av 2020. Utskottet ser mot bakgrund av det sagda inte skäl att förorda ett tillkännagivande i enlighet med det aktuella motionsförslaget. När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet ska ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrks motionsyrkandena. SJ AB:s mål och avkastningskrav I motionerna 2021/22:2434 (SD) yrkande 6 och 2021/22:2953 (SD) yrkande 4 förordas tillkännagivanden om att se över statens finansiella mål för som enligt motionärerna bör sänkas. I motion 2021/22:3214 (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2023. Utskottet har behandlat och avstyrkt liknande förslag och (bet. 2020/21:NU4). Utskottet har bl.a. påmint om att en viktig utgångspunkt för de ekonomiska målen är ägarens kostnad för eget kapital. Det är denna kostnad som ytterst avgör om staten som ägare får en rimlig och marknadsmässig kompensation för det risktagande som ägandet i ett bolag innebär. Utskottet har också framhållit att kostnaden för eget kapital är ett golv för lönsamhetsmålet, eftersom en avkastning som systematiskt understiger kapitalkostnaden innebär att värde förstörs för staten som ägare. Utskottet vidhåller sin uppfattning och ser inga skäl att förorda några tillkännagivanden i enlighet med förslagen i motionerna. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. är ett av staten helägt bolag. Bolaget är största skogsägare och förvaltar ca mark och är därmed en viktig del i den svenska skogspolitiken. Utskottet konstaterar att partier har olika uppfattningar om hur statens ägande och förvaltning av bör utvecklas framöver. Det framgår bl.a. av de motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden /22 som handlar om . Utskottet konstaterar vidare att regeringen överlämnade proposition 2021/22:58 Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund till . Som framgår i det föregående innehåller propositionen förslag som rör , däribland upprättandet av ett program för ersättningsmark från (Sveaskogsprogram) och ett uppdrag till bolaget om ett nytt markförsäljningsprogram. Utskottet noterar vidare att det även i de motioner som väckts med anledning av propositionen finns förslag som rör . Miljö- och jordbruksutskottet har beslutat att ge näringsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och följdmotioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottets uppfattning är att alla dessa förslag bör behandlas tillsammans. Utskottet avser därför att överlämna ett flertal motionsyrkanden om från den allmänna motionstiden till miljö- och jordbruksutskottet i samband med utskottets yttrande och därmed ta ställning till dessa samt förslagen om som finns i propositionen och följdmotionerna samlat i yttrandet. När det gäller det här aktuella förslaget som utskottet ska ta ställning till anser utskottet att kan avslå det med hänvisning till det ställningstagande som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Statens ägande av AB trädde en ny spelreglering i kraft. I flera motioner förordas tillkännagivanden om att AB bör delas upp så att spelverksamheten som bedrivs på en konkurrensutsatt marknad läggs i ett bolag som därefter kan säljas. Utskottet vill påminna om att det avstyrkte liknande förslag (bet. 2020/21:NU4) med hänvisning till att översynen av spelmarknaden inte var avslutad och utskottet såg inte några skäl att föregripa den processen. Som redovisas i betänkandet har slutbetänkande (SOU 2020:77) remissbehandlats och bereds inom . Utskottet konstaterar vidare att Statskontoret har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen fram . Utskottet vidhåller uppfattningen att inte bör förekomma denna process genom att förorda några uttalanden när det gäller statens ägande av . Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Avyttring av delar av I de aktuella motionerna förordas dels att ska uppmana regeringen att verka för en uppdelning av där samhällsviktig infrastruktur och telekomverksamhet skiljs åt, dels att ska bemyndiga regeringen att avyttra statens aktier i bolagets telekomverksamhet. I ett tillkännagivande på förslag av utskottet (bet. 2019/20:NU4) uttryckte sin uppfattning att staten bör avveckla sitt ägande i . Utskottet ansåg att regeringen skulle genomföra en översyn av möjligheterna för staten att avyttra sitt ägande i och underströk att en sådan översyn skulle innefatta en noggrann analys av vilka åtgärder som kan och behöver vidtas när det gäller ägande och förvaltning av den samhällsviktiga infrastruktur som finns i bolaget. Det fanns olika uppfattningar i utskottet om huruvida ett tillkännagivande skulle förordas. Mot bakgrund av Telias då aviserade förvärv av andra mediebolag uttrycktes i betänkandet emellertid en gemensam uppfattning om att ett ökat statliga inflytande på den svenska mediemarknaden inte är önskvärt. Som framgår tidigare i betänkandet har regeringen redovisat tillkännagivandet som slutbehandlat (prop. 2020/21:99). Utskottet noterar att såväl näringsutskottet som finansutskottet delade regeringens bedömning (bet. 2020/21:FiU21, yttr. 2020/21:NU5y). Utskottet kan konstatera att partier fortfarande har olika syn på hur statens ägande av bolaget framöver bör utvecklas. Utskottet har dock ingen avsikt att förorda ett tillkännagivande i enlighet med de här aktuella förslagen. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utredning av en funktionell uppdelning av I ett par motioner efterfrågas en utredning av en funktionell uppdelning av verksamheten i för att se om det är möjligt att ta bort statens medverkan på telekommarknaden. Utskottet har i sitt tidigare ställningstagande om förslag om ett bemyndigande för regeringen att avyttra delar av konstaterat att regeringen redovisat ett tillkännagivande från om statens långsiktiga ägande i som slutbehandlat (prop. 2020/21:99). Både utskottet och finansutskottet, som behandlade frågan, delade regeringens bedömning (bet. 2020/21:FiU21, yttr. 2020/21:NU5y). Utskottet noterar att Försvarsmakten med anledning av tillkännagivandet genomfört en fördjupad analys av riskerna med en försäljning av svenska statens ägarandel i . Utskottet ser inte några skäl för att förorda ytterligare utredningsåtgärder. Därmed avstyrks motionsyrkandena. AB:s uppdrag och mål När det gäller AB:s uppdrag och mål begärs tillkännagivanden i ett flertal motioner. I motion 2020/21:60 (V) yrkande 5 anförs att en ny portalparagraf bör införas i bolagsordning för att verksamheten bättre ska anpassas till de miljömål som beslutats av . I den nämnda motionens yrkande 6 förordas även att ska få i uppdrag att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . I motion 2021/22:439 (V) yrkande 4 begärs att regeringen ska ge i uppdrag att utveckla energilagring i vätgas i samband med investeringar i förnybar energi. I motion 2021/22:2434 (SD) yrkande 10 förordas en översyn av uppdrag mot bakgrund av bl.a. ändrade förhållanden på den svenska och den europeiska energimarknaden. Utskottet vill i likhet med tidigare då det behandlat liknande förslag inledningsvis påminna om att fattade beslut om ett förtydligat uppdrag för . Innebörden av detta är att bolaget ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Vidare togs ytterligare steg för att styra bolaget inom ramen för uppdraget genom att nya ekonomiska mål beslutades vid en extra bolagsstämma. Enligt bolaget möjliggör de nya målen ökade investeringar i förnybara energislag och bidrar till bolagets långsiktiga mål att bli fossilfritt inom en generation. Utskottet vidhåller sin tidigare uttalade uppfattning att det inte finns några skäl för att ta initiativ för att ändra detta. Utskottet vill därtill påminna om att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltning av dessa angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Utskottet har därför ingen avsikt att förorda att gör några uttalanden om hur bolaget ska bedriva sin verksamhet eller ta initiativ för att ändra uppdrag för att tillgodose motionärernas förslag. När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet ska ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Visit Sweden AB:s uppdrag I ett par motioner framhålls vikten av stärkta marknadsföringsinsatser för som besöksmål genom Visit , såväl nu som efter pandemin då den utländska turismen sannolikt kommer att öka igen. Vidare föreslås att det s.k. svemesteruppdraget ska permanentas och att regeringen ska överväga att öka det statliga basanslaget till Visit . är Visit ett av staten helägt bolag. Utskottet konstaterar att Visit fick ett nytt utvidgat uppdrag som innebär att bolaget även ska marknadsföra som besöksmål för en inhemsk målgrupp. Utskottet konstaterar att bolaget också tillförts ett extra statligt anslag om för det s.k. svemesteruppdraget, och även tillförs motsvarande extra medel . Utskottet delar motionärernas bedömning av vikten av stärkta marknadsföringsinsatser för som besöksmål. Pandemin har påverkat stora delar av besöksnäringen negativt. har mycket att erbjuda både en inhemsk och en internationell målgrupp och har därmed goda grundförutsättningar för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig växande besöksnäring och det är viktigt att tillvarata denna potential. Med detta sagt ser dock utskottet mot bakgrund av det som anförts inte skäl att föreslå för några tillkännagivanden enligt det som förordas i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Statens ägande och förvaltning av vissa övriga företag I motion 2021/22:60 (V) förordas tillkännagivanden om uppdrag och verksamhet för (yrkandena 10–12), (yrkandena 13 och 14) och Akademiska Hus (yrkande 16). Utskottet vill med anledning av dessa förslag anföra följande. Utskottet har tidigare konstaterat att den övergripande utgångspunkten för förvaltningen av de statliga bolagen är att staten ska vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. En förutsättning för att de statligt ägda bolagen ska kunna bidra till ekonomisk effektivitet och konkurrenskraft i hela landet är att staten tillämpar en god bolagsstyrning. Som redovisats ska dessa bolag styras enligt den svenska bolagsstyrningsmodellen, vilket bl.a. innebär att de statliga bolagen associationsrättsligt styrs på samma sätt som privatägda bolag med bolagsstämman som det högsta beslutande organet. Det innebär att det är styrelsen som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och att bolagets ledning sköter den operationella driften av bolagets verksamhet. Bolag med statligt ägande lyder alltså som utgångspunkt under samma lagar som privatägda bolag. För att ett bolag ska generera andra effekter än ekonomisk avkastning till ägaren behövs att beslutar om ett särskilt samhällsuppdrag. Utskottet har ingen avsikt att i detta syfte förorda några tillkännagivanden om eller Akademiska Hus i enlighet med det som förordas i de aktuella motionerna. Till skillnad från de nämnda bolagen har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag. Utskottet vill påminna om att regeringen har uppdrag att aktivt förvalta bolagen med statligt ägande så att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. De statligt ägda bolagen bör också agera som föredömen inom en rad områden. Den senaste ägarpolicyn som beslutades av regeringen , och som är en bolagsrättsligt bindande ägaranvisning i statligt helägda bolag, innehåller bl.a. nya riktlinjer när det gäller krav på arbetsrättsliga villkor vid inköp. Bolag med statligt ägande ska också bl.a. arbeta för en sund och säker arbetsmiljö och goda och anständiga arbetsvillkor. Med anledning av det som efterfrågas i motionen om en analys av arbetsmiljö och olycksstatistik vill utskottet därutöver påminna om att beslutat om ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en extern utredning om . Som framgår av redovisningen av tillkännagivandet i det föregående är en av de frågor som vill att den externa utredningen ska titta på om lever upp till de lagstadgade kraven på ett systematiskt arbetsmiljöarbete och vid behov lämna förslag på förbättringsåtgärder. När det gäller förslaget i samma motion om att ändra ägaranvisningen för så att kraven på affärsmässighet tas bort konstaterar utskottet att det i bolagets uppdrag bl.a. står att verksamheten ska anpassas till de förutsättningar personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har och bedrivas enligt affärsmässiga principer samt på marknadens villkor, varvid ska iakttas att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens. Som tidigare redovisats konstaterar utskottet att även har tillkännagett för regeringen att den ska se över uppdrag. Syftet med den översyn som har efterfrågat är att se till att bolaget återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysisk och intellektuell funktionsnedsättning. Som redovisats är tillkännagivandet inte slutbehandlat. Med anledning av det som anförs i motionen noterar dock utskottet att regeringen har reviderat ägaranvisning och att det bl.a. har förtydligats att en ökad omsättning syftar till att skapa tillräckligt många arbetstillfällen. Regeringen har även tagit bort kravet på fortsatta strukturella förändringar i syfte att minska kostnaderna för produktionen, men betonar värdet av god kostnadskontroll. Även styrningen på förädlingsvärdets tillväxt har avskaffats. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska förhålla sig till om statligt stöd och konkurrenslagen (2008:579). Utskottet har inte för avsikt att på något sätt föregripa behandlingen av tillkännagivanden genom att förorda ytterligare tillkännagivanden om . Utskottet noterar även att förbereder en granskning av om utför sitt uppdrag på ett effektivt sätt. I motion 2021/22:3214 (V) yrkande 8 förordas ett tillkännagivande om ett sänkt avkastningskrav för Jernhusen senast till bolagsstämman 2023. Utskottet vill med anledning av det här aktuella förslaget påminna om att en viktig utgångspunkt för de ekonomiska målen är ägarens kostnad för eget kapital. Det är denna kostnad som ytterst avgör om staten som ägare får en rimlig och marknadsmässig kompensation för det risktagande som ägandet i ett bolag innebär. Kostnaden för eget kapital är vidare ett golv för lönsamhetsmålet, eftersom en avkastning som systematiskt understiger kapitalkostnaden innebär att värde förstörs för staten som ägare. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl att förorda något tillkännagivande i enlighet med förslaget. När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet ska ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Skrivelsen om , punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4276 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4273 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2021/22:31 till handlingarna. Vår grunduppfattning är att staten bör avyttra sitt ägande i flera bolag som inte har ett tydligt samhällsuppdrag. måste statligt ägda företag fram till dess ha en god styrning av verksamheten. har granskat regeringens styrning av bolag med statligt ägande när det kommer till deras hållbarhetsarbete samt hur väl ambitionerna i statens ägarpolicy uppnås och omsätts i praktiken. konstaterar att staten har som ambition att vara en aktiv och professionell ägare när det gäller hållbarhet. Det är bra, men det gäller också att omsätta den strävan i konkret handling. Vi menar att är tydlig med att det finns en hel del att förbättra i det här avseendet. Med tanke på resultatet av myndighetens granskning anser vi att regeringens arbete på ett antal punkter behöver förbättras. För det första är det tydligt att granskningen av hållbarhetsarbetet för samtliga bolag med statligt ägande behöver göras mer systematiskt och återkommande än vad som är fallet . Enligt uppgift från har det för en del bolag med statligt ägande gått så som utan att en ägardialog ägt rum. För det andra framgår det också tydligt av granskning att informationen behöver förtydligas så att det tydligare framgår för bolagen vilka internationella riktlinjer som gäller för bolagen. finns utrymme för tolkning, vilket skapar otydlighet. behöver även informationen till förbättras så att den även inkluderar information som tydligt anger hur den statliga styrningen har utförts och hur långt regeringen har kommit med att balansera en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i statens bolagsägande. Sammantaget anser vi att regeringen bör genomföra hållbarhetsanalyser kontinuerligt och förbättra och systematisera uppföljningar av statligt ägda bolags hållbarhetsarbete. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skrivelsen om , punkt 2 (V) av (V).