bet · H801MJU14 · 2021-04-08 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om kemikaliepolitik från allmänna motionstiden /21. Motionsförslagen handlar bl.a. om kemikaliearbetets mål och metodik, åtgärder för att minska förekomsten av farliga ämnen i varor och produkter samt utfasning och användning av växtskyddsmedel. Utskottet hänvisar framför allt till redan vidtagna åtgärder och pågående utredningsarbete. I ärendet finns 23 reservationer (M, SD, C, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, KD, L). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motioner som bereds förenklat 1.Kemikaliearbetets mål och metodik, punkt 1 (M) 2.Kemikaliearbetets mål och metodik, punkt 1 (SD) 3.Kemikaliearbetets mål och metodik, punkt 1 (C) 4.Kemikaliearbetets mål och metodik, punkt 1 (L) 5.Ett effektivt kemikaliearbete på internationell nivå och EU-nivå, punkt 2 (M) 6.Ett effektivt kemikaliearbete på internationell nivå och EU-nivå, punkt 2 (SD) 7.Ett effektivt kemikaliearbete på internationell nivå och EU-nivå, punkt 2 (C) 8.Ett effektivt kemikaliearbete på internationell nivå och EU-nivå, punkt 2 (L) 9.Övergripande åtgärder för att minska förekomsten av farliga ämnen i varor och produkter, punkt 3 (M) 10.Övergripande åtgärder för att minska förekomsten av farliga ämnen i varor och produkter, punkt 3 (SD) 11.Identifiering och klassificering av ämnen, punkt 4 (M) 12.Utfasning av och gränsvärden för PFAS-ämnen, punkt 5 (M) 13.Utfasning av och gränsvärden för PFAS-ämnen, punkt 5 (KD) 14.Förbud mot bisfenoler som grupp, punkt 6 (KD) 15.Produktspecifika åtgärder, punkt 7 (M) 16.Produktspecifika åtgärder, punkt 7 (C) 17.Utfasning av växtskyddsmedel, punkt 8 (L) 18.Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden, punkt 9 (M, KD) 19.Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden, punkt 9 (SD) 20.Godkännandeförfarandet för glyfosat, punkt 10 (M, SD) 21.Regleringen av nanomaterial, punkt 11 (KD) 22.ROHS-direktivet och digitala informationsbärare på textilier, punkt 12 (C) 23.Sveriges beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier, punkt 13 (M, SD) 1.Övergripande åtgärder för att minska förekomsten av farliga ämnen i varor och produkter, punkt 3 (L) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kemikaliearbetets mål och metodik 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 48 och 51, 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del och 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkandena 1, 17 och 24. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) Ett effektivt kemikaliearbete på internationell nivå och EU-nivå 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 49, 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del och 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Reservation 8 (L) Övergripande åtgärder för att minska förekomsten av farliga ämnen i varor och produkter 2020/21:659 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del och 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Identifiering och klassificering av ämnen 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 11 (M) Utfasning av och gränsvärden för PFAS-ämnen 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 12 (M) Reservation 13 (KD) Förbud mot bisfenoler som grupp 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 14 (KD) 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 50 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 55.2. Reservation 15 (M) Reservation 16 (C) 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 20 och 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 17 (L) Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 28. Reservation 18 (M, KD) Reservation 19 (SD) 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 29. Reservation 20 (M, SD) 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 21 (KD) ROHS-direktivet och digitala informationsbärare på textilier 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 22 (C) beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 23 (M, SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som handlar om bl.a. kemikaliearbetets utgångspunkter, åtgärder för att minska förekomsten av farliga ämnen i varor och produkter samt utfasning och reglering av växtskyddsmedel. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur kemikaliearbetets mål och metodik ska formuleras samt hur det EU-gemensamma och internationella kemikaliearbetet ska bedrivas. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L), 5 (M), 6 (SD), 7 (C) och 8 (L). Kemikaliearbetets mål och metodik I ett antal motioner framförs förslag och synpunkter på kemikaliearbetets mål och metodik. Enligt kommittémotion 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 1 ska regeringen säkerställa att kemikaliepolitiken bygger på relevanta och uppdaterade vetenskapliga fakta samt utgår från risk- och konsekvensanalyser. Vidare i yrkande 17 i samma motion anför motionärerna att regeringen ska fortsätta det arbete som inledde för att främja en giftfri miljö. För motionärerna är giftfria miljöer för barn och unga, t.ex. förskolor och skolor, särskilt prioriterat. I samma motion yrkande 24 framhålls vikten av att arbetet med att fasa ut kemikalier och mikroplaster präglas av ett systemperspektiv och total miljöpåverkan och följs av konsekvensanalyser. Enligt kommittémotion 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 1 måste arbetet med att reglera kemikaliers användning präglas av evidensbaserad forskning, rimliga överväganden mellan för- och nackdelar och stora säkerhetsmarginaler vad gäller människors hälsa. I samma motion yrkande 2 framför motionärerna att produkter riktade till barn bör bedömas synnerligen försiktigt. Motionärerna anför därutöver i samma motion yrkande 3 att lagstiftning om kemikalier bör präglas av vetenskap, innovationer och ständigt förbättrad kunskap om kemikaliernas effekt. Vidare enligt kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 48 ska regeringen stärka arbetet för en giftfri vardag. I samma motion yrkande 51 framför motionärerna dessutom att regeringen ska främja fler helhetsbedömningar och ett riskbaserat synsätt för att undvika målkonflikter mellan bl.a. kemikalieinnehåll, klimatnytta och cirkularitet. Enligt kommittémotion 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del ska kemikalielagstiftningen utgå från försiktighetsprincipen och särskild hänsyn ska tas till barns och ungas känslighet. Ett effektivt kemikaliearbete på internationell nivå och EU-nivå I ett antal motionsyrkanden framhålls vikten av ett effektivt kemikaliearbete internationellt och inom EU. I kommittémotion 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 4 framhålls fördelar med att i stor utsträckning hantera kemikalier på EU-nivå så att enskilda länder inte snedvrider konkurrensen genom avvikande lagstiftning. I kommittémotion 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås att regeringen ska vara pådrivande i det internationella samarbetet för att minska exponeringen för farliga kemikalier i produktionsprocesser. Motionärerna anser att måste fortsätta att samarbeta internationellt i kemikaliefrågor för att minska mängden bevisat farliga ämnen som vi exponeras för och som kommer ut i naturen. Enligt kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 49 ska det internationella kemikaliearbetet utökas. För att skydda konsumenter bör ett skärpt internationellt kemikaliearbete prioriteras, vilket bl.a. ska inkludera ökad information om farliga ämnen i leverantörskedjor. Det bilaterala samarbetet med strategiska länder som har en stor varuimport från bör också prioriteras. Vidare enligt kommittémotion 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del behövs det ett globalt samarbete inom FN för att få bort användningen av de farligaste kemikalierna. behandling och kompletterande information Kemikaliearbetets mål och metodik har beslutat om följande lydelse av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö: Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Regeringen har beslutat om följande precisering av målet Giftfri miljö (beslutet återges i Ds 2012:23): – Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen via alla exponeringsvägar är inte skadlig för människor eller den biologiska mångfalden. – Användningen av särskilt farliga ämnen har så långt som möjligt upphört. – Spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper är mycket liten och uppgifter om bildning, källor, utsläpp samt spridning av de mest betydande av dessa ämnen och deras nedbrytningsprodukter är tillgängliga. – Förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa och miljön. – Kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper är tillgänglig och tillräcklig för riskbedömning av hälsa eller miljö. – Information om hälso- och miljöfarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor är tillgänglig. Regeringen har beslutat om ett antal etappmål för att minska riskerna med farliga ämnen. Tre etappmål har och handlar om information om farliga ämnen i varor, utveckling och tillämpning av respektive ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt. beslutade regeringen om fem nya etappmål för en giftfri miljö och giftfri cirkulär ekonomi. Etappmålen avser läkemedel i miljön, växtskyddsmedel, biocidprodukter, dioxiner och främjande av en hållbar dagvattenhantering. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bedöms vara ett av de miljökvalitetsmål som är svårare att uppnå. I budgetpropositionen redovisar regeringen att inget av de etappmål för giftfri miljö som har har nåtts (prop. 2020/21:1 utg.omr. Regeringen konstaterar att den ökade konsumtionen och kemikalie- och varuproduktionen bidrar till en ökad diffus spridning av farliga ämnen, såväl regionalt som globalt. Trots insatser kommer de långlivade ämnen som spridits i miljön att finnas kvar och tillsammans med luftföroreningar, buller, miljöföroreningar och kemikalier kommer de att fortsätta att påverka människors hälsa negativt. Regeringen bedömer att inte heller omställningen till en mer cirkulär ekonomi sker i en gynnsam takt. Kemikalieinspektionen hade i uppdrag att ta fram och genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Målet var att minska de kemiska riskerna i vardagen med särskilt fokus på barn och unga och de miljöer de vistas i. lämnade Kemikalieinspektionen sin slutredovisning till regeringen (rapport 4/2020). Myndigheten bedömer att uppdraget har gett goda resultat och inneburit möjligheter för myndigheten att bygga upp kompetens, etablera nya samarbeten och genomföra insatser nationellt, i EU och internationellt. I Kemikalieinspektionens regleringsbrev lämnar regeringen ett uppdrag till myndigheten att –2022 stärka arbetet för en giftfri cirkulär ekonomi både nationellt, inom EU och globalt genom särskilda insatser så att produkter och varor är giftfria från början. Myndigheten ska särskilt fokusera på följande: – insatser för utfasning av särskilt farliga ämnen genom nya initiativ inom EU och globalt med fokus på kemikalier som har en stor spridning i samhället och miljön – insatser för att minska riskerna med andra farliga ämnen särskilt inom EU och internationellt – insatser för att främja att varor och material ska vara giftfria redan från början, dvs. redan i design- och produktionsledet – utvecklad tillsyn för att kunna hantera de utmaningar som finns framför allt kopplat till e-handel och vad gäller gränsdragningen mellan avfalls- och kemikalielagstiftningen – stärkt information och vägledning om användningen av återvunnen råvara särskilt när det gäller att minska risker med farliga ämnen och fasa ut särskilt farliga ämnen i olika sammanhang och i olika materialslag för att bidra till en giftfri cirkulär ekonomi. I denna del ska Kemikalieinspektionen samarbeta med . träffades det s.k. januariavtalet mellan Socialdemokraterna, . I fråga om giftfria och cirkulära kretslopp följer det av avtalet att utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi ska stärkas och att det bl.a. ska göras en bred översyn av regelverken för återvinning och hantering av avfall och restprodukter för att främja innovation och företagande i den cirkulära ekonomin. beslutade regeringen om en strategi för omställningen i till en cirkulär ekonomi. I strategin slår regeringen fast sin övergripande vision för en effektiv resursanvändning i giftfria cirkulära flöden som ersätter jungfruliga material. Åtgärder och insatser för att genomföra visionen är nödvändiga för att nå miljö- och klimatmålen och de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . Regeringen framhåller att EU-gemensamma regler är viktiga för att gå mot en cirkulär ekonomi med giftfria och resurseffektiva kretslopp på EU:s inre marknad. Regeringen anför också att är drivande för att åstadkomma en global överenskommelse om plast som ska minska och förebygga utsläpp av plastavfall och mikroplast i haven. Ambitionen är att kunna staka ut tydliga och långsiktiga spelregler så att inriktningen är klar för det arbete som behöver göras för att ställa om till cirkulär produktion och konsumtion och cirkulära affärsmodeller samt giftfria och cirkulära materialkretslopp. I strategin pekas fyra fokusområden ut där åtgärder är av särskild vikt, bl.a. giftfria och cirkulära kretslopp. presenterade regeringen en handlingsplan för omställningen av till en cirkulär ekonomi. I handlingsplanen presenteras aktuella styrmedel och åtgärder som regeringen har beslutat om eller har för avsikt att besluta om. Det finns också åtgärder som beskriver centrala pågående processer inom EU eller globalt där driver, eller avser att driva, vissa frågor som är särskilt relevanta i omställningen till en cirkulär ekonomi. Regeringen konstaterar redan i strategin att det framöver kan behöva tas fram ytterligare handlingsplaner för att genomföra strategin för cirkulär ekonomi. Uppföljningen av strategin och handlingsplanen kommer att redovisas i budgetpropositionen i likhet med uppföljningen av de nationella miljömålen eftersom strategin är ett verktyg för att nå flera av de mål som har beslutat om. Kemikalielagstiftningens syfte är att förebygga skador på människors hälsa och miljön och lagstiftningen bygger på ett antal principer. En grundläggande princip i den EU-gemensamma lagstiftningen, framför allt Reachförordningen, dvs. förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) m.m., är att det är de företag som släpper ut produkter på marknaden som har det huvudsakliga ansvaret för att se till att människors hälsa och miljön inte skadas. I fråga om den nationella lagstiftningen finns det i 2 kap. allmänna hänsynsregler och regler om försiktighetsmått som verksamhetsutövare ska följa för att undvika skador på människors hälsa eller miljön, däribland att verksamhetsutövaren ska ha den kunskap som behövs för att skydda människors hälsa och miljön mot skador eller besvär. Även försiktighetsprincipen, substitutionsprincipen och principen om att förorenaren betalar kommer till uttryck i hänsynsregler. Utskottet har vid upprepade tillfällen framhållit att unga och barn är en särskilt skyddsvärd grupp som ska värnas i kemikaliearbetet och att detta arbete ska utvecklas med hänsyn till olika principer, bl.a. substitutionsprincipen och principen om att förorenaren betalar. I betänkande 2018/19:MJU7 Kemikaliepolitik framhöll utskottet följande: När det gäller regleringar av kemikaliers användning och lagstiftning om kemikalier vill utskottet betona vikten av en säker användning av kemikalier både för människor och för miljön. I detta sammanhang är det framför allt viktigt med skydd för barn och unga eftersom de är extra känsliga för kemikalier. Kemikalieinspektionen prioriterar skyddet av barn och unga i sitt arbete. Även handlingsplanen för en giftfri vardag fokuserar på barn och unga. Utskottet noterar att Reach utökas kontinuerligt genom att nya särskilt farliga ämnen identifieras och listas. Inom Reach är det företagen som måste hantera och identifiera de risker som är kopplade till ämnet de tillverkar eller importerar. Även innehåller bestämmelser som säger att det är den som tillverkar eller importerar en kemisk produkt som är skyldig att se till att det finns en tillfredsställande utredning för bedömning av hälso- eller miljöskador av en produkt. Varor som innehåller eller har behandlats med kemiska produkter ska ersättas med mindre farliga produkter när det är möjligt. antogs kommissionens meddelande om en kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö (COM(2020) 667), nedan kemikaliestrategin. I fråga om betydelsen av adekvata kunskaper och forskningsrön om kemikalier framhåller kommissionen följande: En sund hantering av kemikalier i är beroende av EU:s och dess medlemsstaters förmåga att fatta sina beslut på grundval av gedigen och relevant och aktuell kunskap. EU har utvecklat kunskap i världsklass om kemikaliers egenskaper och risker, bland annat tack vare det arbete som utförts av dess vetenskapliga organ, och denna kunskapsbas har i stor utsträckning använts även i andra delar av världen. Myndigheterna behöver dock mycket kunskap om de inneboende egenskaperna hos en stor majoritet av kemikalierna, inklusive polymerer och kemikalier som inte tillverkas i stora volymer. Likaså är kunskaperna om användning och exponering fragmenterade, särskilt eftersom de är beroende av att industrin tillhandahåller korrekt information. Det stora antalet kemikalier på marknaden utgör en enorm kunskapsutmaning, och den förväntade framtida ökningen av kemisk produktion och användning riskerar att ytterligare öka det ”okända området för kemiska risker”. Betydande ansträngningar har gjorts för att förbättra den vetenskapliga förståelsen av kemikaliers effekter på hälsa och miljö. Övervakning av förekomsten av kemikalier i människor och ekosystem är avgörande för att förbättra förståelsen av deras effekter och bör främjas ytterligare, bl.a. för att förstå kopplingarna mellan kemikalier och kön. I partnerskap med medlemsstaterna kommer kommissionen att fortsätta att främja forskning samt biologisk exponeringsmätning och övervakning för att förstå och förebygga kemikalierelaterade risker och driva på innovation inom kemisk riskbedömning och regulatorisk vetenskap genom sitt framtida ramprogram för forskning och innovation. I sin granskning av kemikaliestrategin (utl. 2020/21:MJU12) uttryckte utskottet stöd för de åtgärder som kommissionen aviserar för att öka kunskapen om kemikalier och deras påverkan på människor och miljön. Utskottet välkomnade att strategin innefattar åtgärder för att tillgodose stöd till innovation och forskning om säkrare och mer hållbara kemikalier och material. Enligt utskottet kan teknikutveckling och innovation möjliggöra att viktiga steg tas för att nå inte bara cirkulära lösningar utan även stärkt konkurrenskraft. Utskottet noterade särskilt kemikaliestrategins mål om att främja tvärvetenskaplig forskning och digitala innovationer för avancerade verktyg, metoder och modeller samt kapacitet till dataanalys. Ett effektivt kemikaliearbete på internationell nivå och EU-nivå Utgångspunkterna för åtgärdsarbetet med att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö identifierades i proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag. Regeringen konstaterade då att huvudsakligen behöver verka inom EU för att ytterligare utveckla lagstiftningen inom området. Reglerna för såväl kemiska produkter som varor har i allmänhet artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) som rättslig grund. Detta innebär att kraven är harmoniserade och att enskilda medlemsstater i princip inte får tillämpa vare sig strängare eller lindrigare krav. Regeringen konstaterar vidare att även när det gäller det internationella kemikaliearbetet är det EU-gemensamma arbetet avgörande eftersom oftast agerar som en del av EU vid förhandlingar om internationella överenskommelser. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) upprepar regeringen denna bedömning: Giftfria och resurseffektiva kretslopp är en förutsättning för en cirkulär ekonomi och för att minska kemikaliers negativa påverkan på människors hälsa. Åtgärder på europeisk och internationell nivå är av avgörande betydelse för detta arbete. I fråga om åtgärder på internationell nivå har ett antal mål beslutats och överenskommelser slutits för att på olika sätt åstadkomma en säkrare hantering av kemikalier. För att underlätta den globala handeln med kemikalier som en hög skyddsnivå för människor och miljö upprätthålls beslutade FN vid konferensen om miljö och utveckling i att ta fram ett globalt harmoniserat system (GHS) för klassificering och märkning av kemikalier. GHS antogs formellt av FN:s ekonomiska och sociala råd (Ecosoc) tillsammans med en rekommendation till världens länder om att införa GHS i de nationella regelverken. På toppmötet i uppmuntrades alla länder att införa GHS . Klassificering och märkning utgör en viktig grund för riskhantering i en mängd EU-rättsakter på området. Vid om hållbar utveckling i antogs det globala målet för kemikalier som anger att man ska ha uppnått en säker hantering av kemikalier under hela deras livscykel. Det innebär att kemikalier ska produceras och användas på ett sätt som minimerar deras negativa konsekvenser för miljön och människors hälsa. antogs det inom ramen för FN:s första internationella konferens om kemikalieförvaltning en strategi för internationell kemikaliehantering (Strategic Approach to , SAICM), vilken stakar ut det internationella kemikaliearbetet fram med syfte att nå det globala kemikaliemålet. Strategin är en politisk överenskommelse utan bindande regler. Fokus är inte på enskilda ämnen utan på riskhantering av kemikalieanvändning i hela livscykeln. Strategin har alltså en betydligt bredare omfattning än de enskilda kemikaliekonventionerna inom FN-systemet, dvs. Rotterdamkonventionen, , Minamatakonventionen och . har det pågått diskussioner om hur det internationella strategiska arbetet ska fortskrida efter 2020. Arbetet är försenat till följd av coronapandemin och planeras att återupptas i . Regeringen verkar för ett ambitiöst globalt ramverk om kemikalier och avfall efter 2020. lanserade regeringen en internationell allians i fråga om kemikalier och avfall bestående av ett tjugotal länder, flera FN-organ och myndigheter, den s.k. högnivåalliansen.