bet · H801SkU20 · 2021-03-29 00:00:00 — Regeringen har föreslagit att ökade ansträngningar görs för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden för att det långsiktiga och tidsatta utsläppsmålet kan nås. Att sätta ett pris på utsläppen, dvs. principen att förorenaren betalar, är grundläggande för klimatpolitiken. har ställt sig bakom regeringens klimatpolitiska handlingsplan (bet. 2019/20:MJU16, rskr. 2019/20:314). Energi- och koldioxidskatterna har en särställning i termer av påverkan på utsläppsutvecklingen i och är fortfarande av grundläggande betydelse för utsläppen från exempelvis transporter, fjärrvärmeproduktion och industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Priset på utsläpp bidrar till att kostnadseffektivt styra mot uppsatta politiska mål. Utsläppspriset ger en styrsignal till alla aktörer och förbättrar klimatsmarta alternativs konkurrenskraft. Det är viktigt att verka för skärpta åtaganden för alla länder med stora utsläpp för att främja en global prissättning av växthusgasutsläpp. Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller inriktningen av det arbete som krävs för att klara klimatkrisen. Utskottet ser inte någon anledning att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om nya inslag i lagstiftningen om energiskatter eller om allmänna principer vid utformningen av energi-beskattningen. Nedsatt elskatt för tunga fordon Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om nedsatt elskatt för båtar och bussar som går på el. Jämför reservation 4 (M), 5 (C) och 6 (V). Den som är skattskyldig för energiskatt på el får enligt 11 kap. 9 § första stycket 1 lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, göra avdrag för skatt på el som förbrukats hos den skattskyldiga i tåg eller annat spårbundet transportmedel eller för motordrift eller uppvärmning i samband med en sådan förbrukning. I regeringens klimatpolitiska handlingsplan (prop. 2019/20:65) anför regeringen att få styrmedel införts för att minska sjöfartens växthusgasutsläpp och att det ännu inte finns någon stark incitamentsstruktur på plats för en övergång till förnybara energikällor som fossilfria bränslen, el och vind. Det låga priset på fossila bränslen inom sjöfarten är ett hinder för omställningen och bränsle som förbrukas i ett fartyg kan också vara befriat från energi- och koldioxidskatt. Det gäller t.ex. om fartyget används för transport av passagerare eller varor mot ersättning, eller för tillhandahållande av andra tjänster mot ersättning. I praktiken innebär det att en stor del av det bränsle som används inom framför allt yrkessjöfarten är befriat från energi- och koldioxidskatt. De nationella styrmedlen för att minska växthusgasutsläppen från sjöfart utgörs i huvudsak av medel för forskning och utveckling för mer miljöanpassad sjöfart. Flera huvudmän för kollektivtrafik driver på utvecklingen för elektrifiering och användning av biodrivmedel i fartyg i kollektivtrafiken. Elektrifiering av sjöfarten har på kort sikt störst potential för kortväga transporter i linjetrafik. Det finns även exempel på elektrifiering av något större fartyg. Regeringen gav tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (dir. 2018:44) i syfte att föreslå en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Strategin ska bidra till att relevanta delar av Generationsmålet och de berörda miljökvalitetsmålen nås, och därmed även bidra till genomförandet av mål 14 i Agenda om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt. Utredningen presenterade sitt betänkande Havet och människan (SOU 2020:83) , som bereds i . I kommittémotion 2020/21:3218 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att regeringen ser över hur skillnaden i energiskatt mellan olika fordonstyper som drivs på el ska minska och bli mer rättvis. I motion 2020/21:2638 av m.fl. (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att sätta elskatten för elbussar på samma nivå som för spårbunden kollektivtrafik. I kommittémotion 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 6 föreslås att regeringen utreder energiskatten på kollektivtrafik, exempelvis båtar och bussar, som går på el. I kommittémotion 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 4 anför motionärerna att regeringen i utvärderingen och revideringen av EU:s energiskattedirektiv bör verka för att elektrifierade bussar och därmed all utsläppsfri kollektivtrafik gynnas oavsett transportslag. För att främja introduktionen på marknaden för eldrivna bussar beslutade 2016 att införa en elbusspremie. Regeringen bedömde att elbussar är ett bra exempel på ny teknik som är dyrare att investera i än konventionell teknik, men billigare att använda. Det är vidare regeringens bedömning att ett riktat investeringsstöd såsom elbusspremien, vilket subventionerar inköp av den dyrare tekniken, är ett mer lämpligt styrmedel än sänkt elskatt. Det finns därmed starkare skäl att ge stöd till investering i ny teknik än att ge stöd till driften av bussarna. Vidare är möjligheterna begränsade att inom ramen för rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet besluta om nedsatt skatt för elbussar. Det långsiktiga nationella klimatmålet omfattar även inrikes sjöfart och kommer att innebära att sjöfartens utsläpp måste minska. Utskottet noterar i detta sammanhang att Miljömålsberedningens delbetänkande Havet och människan (SOU 2020:83) bereds i . Utskottet är inte berett att tillstyrka motionsförslaget om sänkt elskatt för bussar och anser att regeringens överväganden och analys av möjligheterna att skapa en incitamentsstruktur för sjöfarten bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Skatt på drivmedel m.m. Utskottets förslag i korthet avstyrker motionsförslagen om en sänkning av skatten på bensin och diesel, slopad indexuppräkning, utredning om en konkurrenskraftig beskattning av skogsbruket och jordbruket samt regional differentiering av drivmedelsskatter. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD), 9 (C) och 10 (KD). Enligt energiskattedirektivet (dir. 2003/96/EG) är EU:s medlemsländer skyldiga att ta ut punktskatt som minst uppgår till de fastlagda minimiskatte-nivåerna för de fossila drivmedlen bensin, dieselolja, gasol och naturgas. Minimiskattenivåerna (exklusive moms) är för blyhaltig bensin per , för blyfri bensin per och för dieselolja per . Nivåerna är oförändrade utom för dieselolja vars minimiskattenivå höjdes från till per . För övriga bränslen, som omfattas av energiskattedirektivet men för vilka det inte finns minimiskattenivåer, gäller en bestämmelse om beskattning i nivå med likvärdigt bränsle. Bensin är skattemässigt indelad i två miljöklasser beroende på miljöegenskaper, som innehållet av svavel, bensen, aromatiska kolväten, bly och fosfor. All bensin som säljs på bensinstationer tillhör miljöklass 1, vilken är den bästa miljöklassen. I miljöklass 1 ingår alkylatbensin. Omärkt dieselolja, som används för drift av motordrivna fordon, är skattemässigt indelad i tre miljöklasser. Skatten är därmed differentierad med hänsyn till miljökvaliteten beroende på innehållet av exempelvis svavel och polycykliska aromatiska kolväten. Det främsta syftet med miljöklassningen är att de oljor som används i dieselmotorer ska förbättras ur miljöhänsyn. finns regler i LSE om att räkna om energiskattesatserna på elektrisk kraft samt energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen i form av historiska prisförändringar i konsumentprisindex (KPI-omräkning). I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att de senaste årens utveckling av bruttonationalprodukten (BNP) var en av de faktorer som skulle beaktas vid omfattningen av de höjningar av energiskatten på bensin och dieselbränsle som föreslogs . För bensin och dieselbränsle görs därför en omräkning av skattesatserna som även beaktar utvecklingen av BNP. Detta görs genom ett schabloniserat tillägg av till KPI-omräkningen. Den tillkommande omräkningen gäller såväl energiskatten som koldioxidskatten, men uttrycks som en höjning av enbart energiskatten. –räknades skattebeloppen för bensin och diesel om utan det schabloniserade tillägget på (prop. 2018/19:94, bet. 2018/19:SkU22). Justerad skatt på drivmedel För att motverka ökade pumppriser på bensin och diesel som kan uppstå när inblandningen av biodrivmedel ökar till följd av reduktionsplikten samt genom indexering av drivmedelsskatterna 2020 sänktes energiskatten på bensin och diesel . Sänkningen bedömdes medföra att skatten vid pump inte skulle höjas utöver vad som följer av indexeringen med konsumentprisindex (Budgetpropositionen avsnitt 12.4, prop. 2019/20:24, bet. 2019/20:SkU15, rskr. 2019/20:92). I betänkande 2020/21:SkU13 tillstyrkte skatteutskottet regeringens förslag i proposition 2020/21:29 Pausad BNP-indexering för drivmedel att den årliga BNP-indexeringen av skattesatserna på bl.a. bensin och diesel inte tillämpas för . Det innebär att energiskatten enbart ska räknas om med hänsyn till förändringar i konsumentprisindex (KPI). Som skäl till förslaget angav regeringen att reduktionsnivåerna inom reduktionsplikten kommer att höjas till 2030 och att inriktningen är nivåer på för bensin och för diesel 2030 med en kontrollstation 2022. Till följd av högre produktionskostnader är biodrivmedel än så länge dyrare än bensin och diesel. För att möta ökade drivmedelspriser till följd av ökad inblandning av biodrivmedel bör därför BNP-indexeringen av bl.a. bensin och diesel pausas fram till kontrollstationen för reduktionsplikten 2022. Ändringarna trädde i kraft . Skatt på diesel som används i gruvfordon Nedsättningen av energiskatt och koldioxidskatt för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet avskaffades i syfte att minska utsläppen av koldioxid från gruvsektorn och bidra till en globalt hållbar utveckling samt för att bidra till en omställning till nettonollutsläpp till 2045 (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, yttr. 2018/19:SkU5y, rskr. 2018/19:288). I kommittémotion 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att regeringen bör verka för lägre skatt på bensin och diesel. Motionärerna anför att skatter på transporter, fordon och drivmedel bör vara proportionerliga och ändamålsenliga. Vissa skatter är viktiga att värna som styrmedel för att reducera klimatpåverkan, som skatterna inte bör vara utformade på så vis att det blir en alltför stor börda för människor som är beroende av bilen i vardagen. I motion 2020/21:1129 av (M) anförs att när blir uppdelat utifrån mer eller mindre goda förutsättningar att leva ett aktivt liv med såväl arbete som fritidssysselsättningar en bit från bostaden är utvecklingen på väg åt fel håll. är det enligt motionären hög tid att se till utveckling och attraktiva boendemiljöer i hela och därmed sänka bensinskatten så att vanligt folk kan bosätta sig var de vill och där ha möjlighet till ett rikt liv utan statliga pekpinnar. I motion 2020/21:1131 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheterna att sänka bensin- och dieselskatten i , och i motion 2020/21:1132 föreslår samme motionär att regeringen ser över möjligheten att på försök införa lägre bränsleskatt på glesbygden. I motion 2020/21:1200 av (M) föreslås att överindexeringen av bensin och diesel tas bort permanent. Motionären anför att över-indexeringen av bensin och diesel driver upp priset på drivmedel till rekord-nivåer. Med ränta-på-ränta-effekten blir automatiska skattehöjningar än mer orimliga för alla människor som runt om i är beroende av bilen. Enligt motionären blir det en skatt på alla som inte har alternativ till bilen och bor utanför våra större städer. Liknande yrkanden finns i motion 2020/21:1381 av (M) och motion 2020/21:2605 av (M). I motion 2020/21:1383 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att sänka dieselskatten för svenska åkerier till samma nivå som i övriga EU-länder, eller till en ännu lägre nivå, för att stärka konkurrens-kraften för den svenska åkerinäringen. I motionerna 2020/21:1384 av (M) och motion 2020/21:2571 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att sänka bensin- och dieselskatten. I motion 2020/21:2643 av (M) yrkande 2 föreslås en utredning av förutsättningarna för sänkta skatter och därmed bättre ekono-miska villkor för jordbruket. I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att skatten på drivmedel sänks. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås att den indexerade uppräkningen av bränslebeskattningen avskaffas. Motionärerna anför att är ett avlångt och delvis glesbebyggt land, och att införandet av indexering av skatten på bränslen har drabbat landsbygden. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 10 föreslås att regeringen utreder hur en konkurrenskraftig beskattning av skogs- och jordbrukssektorn, jämfört med vår omvärld, behöver se ut. I kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (C) yrkande 24 föreslås att skatten på diesel för jord- och skogsbruksändamål anpassas till dansk nivå. Svenska bönder konkurrerar enligt motionärerna på samma europeiska marknad som sina grannar i , och de anser att det är rimligt att skattenivån för olika insatsvaror är densamma. I kommittémotion 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 2 anförs att skattesystemet ska ta hänsyn till klimatnytta och de geografiska förutsättningar som råder i . En skatteväxling inom transportsektorn behöver utredas. Skatter och avgifter i transportsektorn behöver ses över i en bred översyn för att möjliggöra omställningen till hållbara transporter och möjligheten att leva och verka i hela landet. Utgångspunkter i denna översyn bör vara att skattesystemet differentieras efter klimatnytta och de olika geografiska förutsättningar som råder i . I motion 2020/21:14 av (KD) föreslås att regeringen ser över möjligheten att avskaffa det påslag om som finns utöver den allmänna prisutvecklingen för indexering av drivmedelsskatten. Utskottet anser att skattereglerna så långt som möjligt bör utformas generellt för hela landet och inte användas för att utjämna regionala skillnader. Utskottet har tidigare i olika sammanhang avstyrkt förslag om differentierad drivmedelsbeskattning, differentierade reseavdrag och andra förslag om en regional differentiering av beskattningen av bilismen. Utskottet avstyrker därför motionsförslaget om en regional differentiering av bensin- och dieselskatten. För att öka den styrande effekten av energi- och koldioxidskatterna och för att stimulera till omställning till minskade växthusgasutsläpp från vägtrafiken och överflyttning till andra transportslag föreslog regeringen i budget-propositionen att den årliga omräkningen av skattesatserna på energiområdet med hänsyn till KPI-utvecklingen borde beakta BNP-utvecklingen. beslutade i enlighet med förslagen. har också beslutat att den årliga BNP-indexeringen av skattesatserna på bl.a. bensin och diesel inte tillämpas för , och att energiskatten enbart ska räknas om med hänsyn till förändringar i konsumentprisindex (KPI). Utskottet är inte berett att i övrigt ändra dessa regler och avstyrker därför motionsyrkandena om att indexuppräkningen eller tillägget på ska slopas. Utskottet konstaterar att beskattningen av diesel och bensin är ett viktigt styrmedel i arbetet med att nå klimatmålen. I proposition 2019/20:65 anför regeringen att en verkningsfull prissättning av koldioxidutsläpp är en nödvändig förutsättning för att nå klimatmålen. Koldioxidskatten bidrar till en kostnadseffektiv minskning av utsläppen och bör även i fortsättningen utgöra en bas för styrningen av koldioxidutsläppen i den icke-handlande sektorn. Nivån på koldioxidskatten bör framöver anpassas i den omfattning och takt som, tillsammans med övriga förändringar av styrmedlen samt med hänsyn till näringslivets konkurrenskraft, ger en kostnadseffektiv minskning av utsläppen av växthusgaser i den icke handlande sektorn så att etappmålet till 2030 nås. Det behövs politik som bygger på långsiktiga spelregler som kan bidra till att minska utsläppen som en god ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft bibehålls. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka de olika förslagen om att sänka skatten på bensin eller diesel generellt eller i vissa branscher. Arbetet med att nå klimatmålen omfattar också jordbruket. I proposition 2019/20:65 anför regeringen att insatser också bör genomföras för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Regeringen tillsatte därför efter beslut en särskild utredare som ska föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Syftet med utredningen är att ta fram förslag som bidrar till både målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja och klimatmålen och som förbättrar drivmedels- och livsmedelsberedskapen och vid behov föreslå kompensations-åtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket. Utredaren ska även överväga hur de föreslagna åtgärderna och styrmedlen kan utvärderas och hur utvärdering kan gynnas exempelvis genom att de införs stegvis. Vid utformningen av förslagen måste särskilt beaktas. Utredaren ska även utreda vilka konsekvenser förslagen kan få i förhållande till i övrigt. Utskottet anser att utredningens arbete inte ska föregripas och är därför inte berett att stödja förslag om att se över jordbrukets bränslebeskattning. Utskottet avstyrker med det anförda de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om slopad skattebefrielse för höginblandade biobränslen, sänkta bränsleskatter och att verka för långsiktiga regler som tillåter skattenedsättning för grödebaserade biobränslen och andra hållbart producerade biobränslen. Jämför reservation 11 (M), 12 (SD), 13 (C) och 14 (KD). Grundregeln enligt LSE och energiskattedirektivet (rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskaps-ramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet) är att bränslen och el ska beskattas. Av olika skäl kan viss användning av dessa energislag undantas från beskattning, antingen genom tvingande unionsrättslig reglering eller att medlemsstaterna ges en möjlighet till detta. Artikel 16.1 i energiskattedirektivet ger medlemsstaterna rätt att helt eller delvis tillämpa skattebefrielse för bl.a. produkter som framställts av biomassa. Ett förbehåll för skattebefrielsen är att den inte får medföra någon överkompensation för merkostnaderna för framställning av de aktuella biobränslena i förhållande till de fossila bränslen de ersätter (se artikel 16.3 i energiskattedirektivet). Skatt på biobränslen ska tas ut med de skattebelopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle. Skattelättnader tillämpas dock för bränslen som framställts av biomassa. En skattskyldig får göra avdrag för hela energiskatten och hela koldioxidskatten för biodrivmedel, dvs. en beståndsdel som framställts av biomassa, under förutsättning att motorbränslet inte utgör bensin eller dieselbränsle. Vidare får den skattskyldige göra avdrag för skatt på bränslen som har samma KN-nummer som fossil bensin eller fossilt dieselbränsle, men som framställts av biomassa. Det kan röra sig om t.ex. hydrerade vegetabiliska oljor och fetter, s.k. HVO, eller syntetiska motorbränslen. För dessa biodrivmedel får avdrag göras för hela energiskatten och hela koldioxidskatten. För att minska utsläppen från transportsektorn infördes en reduktionsplikt . Reduktionsplikten innebär en skyldighet att minska utsläppen av växthusgaser från bensin och dieselbränsle genom inblandning av biodrivmedel. Reduktionsplikten utgör inte ett statligt stöd och är därför inte beroende av kommissionens tidsbegränsade godkännanden. Reduktionsplikten ska omfatta den som är skattskyldig enligt lagen om skatt på energi för den reduktionspliktiga energimängden, dvs. den energimängd reduktionspliktig bensin eller reduktionspliktigt dieselbränsle som motsvarar den volym av dessa bränslen som skattskyldighet har inträtt för under ett kalenderår. Enligt för statsstöd kan inte stöd till biodrivmedel kombineras med en leverans- eller inblandningsskyldighet. För att det nya reduktionspliktsystemet ska ha förutsättning att vara ett långsiktigt styrmedel bör enligt regeringen bensin och dieselbränsle beskattas på ett sådant sätt som inte innebär att statligt stöd i EU-rättslig mening anses ges för de andelar av motorbränslet som framställts av biomassa. Reduktionsplikten ska därför inte kombineras med skattebefrielse för dessa andelar. Införandet av ett reduktionspliktssystem innebar att koldioxidskatten på den totala volymen motorbränsle som beskattas som bensin sänktes från per liter till per liter. Koldioxidskatten på den totala volymen motorbränsle som beskattas som omärkt dieselbränsle sänktes från per kubikmeter till per kubikmeter. har haft i uppdrag att lämna förslag på vilka reduktionsnivåer som ska gälla för åren efter 2020, liksom hur höginblandade biodrivmedel som har varit skattebefriade ska hanteras framöver och redovisa potentiella flexibilitetsmekanismer i systemet. Myndigheten rapporterade uppdraget . Frågan om kontrollstation för reduktionsplikten bereds inom . Vid kontrollstationen ska successivt ökade kvotnivåer skärpas för tiden . Europeiska kommissionen beslutade att godkänna statsstödsansökan för skattebefrielse av rena och höginblandade biodrivmedel. Beslutet innebär att rena och höginblandade biodrivmedel, så som E85, rapsbaserad biodiesel och HVO som inte omfattas av reduktionsplikten, kan fortsätta att skattebefrias i även . beslut gäller endast . Bakgrunden till det är kommissionens inställning att livsmedelsbaserade biodrivmedel endast delvis bidrar till de gemensamma miljömålen och därför inte kan anses vara förenliga med den inre marknaden . Ett förlängt statsstödsgodkännande har därför endast kunnat ges för . Utfasning av fossila drivmedel och förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare som ska lämna förslag om utfasning av fossila drivmedel och förbud mot försäljning av bensin- och dieseldrivna bilar (dir. 2019:106). Utredaren ska föreslå ett årtal för när fossila drivmedel ska vara utfasade i och vilka åtgärder som kan vidtas i ett långsiktigt perspektiv för att detta ska kunna genomföras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt, analysera förutsättningarna för att införa ett nationellt förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar och analysera hur ett EU-förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar och en utfasning av fossila drivmedel i EU kan åstadkommas. Regeringen anför att det är nödvändigt att användningen av fossila drivmedel i både inrikes transporter och i arbetsmaskiner i princip minskar till noll om ska nå mål om nettonollutsläpp av växthusgaser för att därefter uppnå negativa utsläpp. Omställningen av transportsystemet behöver stå på tre ben: ett mer transporteffektivt samhälle, energieffektiva och fossilfria fordon och farkoster samt en högre andel förnybara drivmedel. Uppdraget skulle ursprungligen redovisas men ut-redningstiden har förlängts till . I motion 2020/21:2506 av (S) föreslås att regeringen ser över möjligheterna att underlätta för småskalig produktion av biodrivmedel. I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslår motionärerna att regeringen ska verka för långsiktiga regler som tillåter skattenedsättning för både grödebaserade biobränslen och andra generationens biobränslen. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 40. I motion 2020/21:1072 av (M) yrkande 1 föreslår motionären att regeringen ser över att metanol som uppvärmningsbränsle även fortsättningsvis ska vara skattebefriat. I yrkande 2 anför motionären att regeringen uppger att skälet till att skattebefrielsen slopas är att de är livsmedelsbaserade och att det är som ligger till grund för förändringen. Men det förklarar enligt motionären inte varför det dessutom införs en skatt på metanol som används till uppvärmning.