bet · H801MJU22 · 2021-06-17 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i jaktlagen. Förslaget i propositionen gör det möjligt att meddela förbud mot och villkor för utfodring av vilt. Förslaget innebär att i enskilda fall ska kunna besluta om förbud mot eller villkor för utfodring av vilt som inte hålls i hägn, om det behövs för att förebygga eller minska risken för trafikolyckor med vilt eller risken för att viltet orsakar allvarliga skador på egendom. Beslut om förbud eller villkor ska avse ett visst begränsat område och gälla för en begränsad tid. Regeringen föreslås vidare få ett bemyndigande att meddela föreskrifter om vad förbud mot och villkor för utfodring får omfatta. Det föreslås även regler om överklagande och tillsyn. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår fyra tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Tillkännagivandena rör följande frågor: • Det bör göras en utvärdering under nästa mandatperiod av lagändringarnas konsekvenser. • Beslut om finansiering av jakt- och viltvårdsuppdraget bör fattas i taget. • Det bör göras en översyn av vilka organisationer som ska finansieras från viltvårdsfonden. • Kommittédirektiven för utredningen om en ny renskötsellagstiftning bör kompletteras. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 25 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). I tre av reservationerna (S, V, L MP), (S, V, L, MP) och (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande. Proposition 2020/21:183 Utfodring av vilt. Cirka 20 yrkanden i följdmotioner. Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Generellt förbud mot utfodring Begränsning av regleringen till att gälla enbart klövvilt Vägledning och nationella riktlinjer Kompletterande regler för utfodring Vissa frågor om vildsvin Motioner som bereds förenklat 1.Regeringens lagförslag, punkt 1 (M) 2.Alternativ till lagstiftning för minskning av skador orsakade av vilt, punkt 2 (M) 3.Generellt förbud mot utfodring, punkt 3 (V) 4.Överenskommelser om utfodring, punkt 4 (SD) 5.Begränsning av regleringen till att gälla enbart klövvilt, punkt 5 (SD, C, KD) 6.Utfodring vid smittorisk, punkt 6 (SD, KD) 7.Utfodring vid smittorisk, punkt 6 (L) 8.Generella regler om utfodring, punkt 7 (C, KD) 9.Generella regler om utfodring, punkt 7 (V) 10.Vägledning, punkt 8 (C) 11.Vägledning, punkt 8 (L) 12.Kompletterande regler för utfodring, punkt 9 (SD) 13.Beredskap för ytterligare åtgärder, punkt 11 (L) 14.Vissa frågor om vildsvin, punkt 12 (L) 15.Jakt- och viltvårdsuppdraget, punkt 13 (M, SD, KD) 16.Utbetalningar från viltvårdsfonden, punkt 14 (S, V, L, MP) 17.Bidrag till organisationer ur viltvårdsfonden, punkt 15 (S, V, L, MP) 18.Nationella , punkt 16 (M) 19.Viltvårdsmyndighet, punkt 17 (M, SD, KD) 20.Jaktregler, punkt 18 (M) 21.Blyammunition, punkt 19 (M, KD) 22.Blyammunition, punkt 19 (C) 23.Blyammunition, punkt 19 (L) 24.Jakt och renskötsel, punkt 20 (S, V, MP) 25.Jakt och renskötsel, punkt 20 (L) 1.Viltvårdsmyndighet, punkt 17 (C) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259). Därmed bifaller proposition 2020/21:183 och avslår motion 2020/21:4055 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Alternativ till lagstiftning för minskning av skador orsakade av vilt 2020/21:4055 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Reservation 2 (M) Generellt förbud mot utfodring 2020/21:4045 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 3 (V) 2020/21:725 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2020/21:4050 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Reservation 4 (SD) Begränsning av regleringen till att gälla enbart klövvilt 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 20, 2020/21:4050 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:4052 av (C) yrkande 2 och 2020/21:4054 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 5 (SD, C, KD) 2020/21:4038 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:4050 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:4054 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 6 (SD, KD) Reservation 7 (L) Generella regler om utfodring 2020/21:4045 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:4052 av (C) yrkande 4 och 2020/21:4054 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 8 (C, KD) Reservation 9 (V) 2020/21:4038 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:4052 av (C) yrkande 3. Reservation 10 (C) Reservation 11 (L) Kompletterande regler för utfodring 2020/21:4050 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 8. Reservation 12 (SD) Utvärdering av ändringarna i jaktlagen ställer sig bakom det som utskottet anför om utvärdering av lagändringarnas konsekvenser under nästa mandatperiod och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2020/21:4038 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del, 2020/21:4050 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:4052 av (C) yrkande 1 och 2020/21:4054 av m.fl. (KD) yrkande 1. Beredskap för ytterligare åtgärder 2020/21:4038 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del. Reservation 13 (L) Vissa frågor om vildsvin 2020/21:2407 av (S) och 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkandena 17, 28 och 29. Reservation 14 (L) 2020/21:725 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2020/21:746 av (S) och 2020/21:3355 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. Reservation 15 (M, SD, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att beslut om finansiering av jakt- och viltvårdsuppdraget bör fattas i taget och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 37, 2020/21:2923 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:3355 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del, 2020/21:725 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2020/21:1991 av (S). Reservation 16 (S, V, L, MP) Bidrag till organisationer ur viltvårdsfonden ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av vilka organisationer som ska finansieras från viltvårdsfonden och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 38. Reservation 17 (S, V, L, MP) 2020/21:3355 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 18 (M) 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2020/21:725 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:892 av Per Åsling (C), 2020/21:1826 av (M), 2020/21:2923 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3299 av m.fl. (M) yrkandena 18 och 19 samt 2020/21:3344 av (KD) yrkande 9. Reservation 19 (M, SD, KD) 2020/21:947 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1695 av (M) yrkande 6, 2020/21:2509 av (S), 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkandena 27 och 28, 2020/21:3064 av (MP) yrkandena 1–4, 2020/21:3355 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:3560 av (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 20 (M) 2020/21:2923 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 14, 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 9, 2020/21:3299 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3355 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 21 (M, KD) Reservation 22 (C) Reservation 23 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om att komplettera kommittédirektiven för utredningen om en ny renskötsellagstiftning och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2020/21:725 av m.fl. (SD) yrkandena 33 och 34, 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2020/21:2923 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3355 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 24 (S, V, MP) Reservation 25 (L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (M), (S), (L), (SD), (S), (SD), (KD), (MP), (V) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:183 Utfodring av vilt. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslaget har granskats av Lagrådet. Med anledning av propositionen har sex motioner väckts med sammanlagt 25 yrkanden. I betänkandet behandlar utskottet även ca 80 motionsyrkanden om jakt och viltvård från allmänna motionstiden /21. Ett antal av dessa yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 3. Vid utskottets sammanträde informerade miljö- och klimatminister och representanter för Kemikalieinspektionen om arbetet med begränsningar av bly i ammunition. Vid utskottets sammanträder informerade landsbygdsminister om utredningen ny renskötsellagstiftning – det samiska folkets rätt till renskötsel, jakt och fiske. I propositionen föreslår regeringen ändringar i jaktlagen (1987:259) som gör det möjligt att meddela förbud mot och villkor för utfodring av vilt. Förslaget innebär att i enskilda fall ska kunna besluta om förbud mot eller villkor för utfodring av vilt som inte hålls i hägn, om det behövs för att förebygga eller minska risken för trafikolyckor med vilt eller risken för att viltet orsakar allvarliga skador på egendom. Beslut om förbud eller villkor ska avse ett visst begränsat område och gälla för en begränsad tid. Regeringen föreslås vidare få ett bemyndigande att meddela föreskrifter om vad förbud mot och villkor för utfodring får omfatta. Enligt förslaget ska utöva tillsyn över att beslut om förbud och villkor följs och ha befogenhet att besluta de förelägganden som behövs för tillsynen och för att besluten ska följas. förelägganden ska få förenas med vite. Det ska vara möjligt att överklaga beslut om förbud mot och villkor för utfodring till allmän förvaltningsdomstol. Även förelägganden ska kunna överklagas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag. Därefter behandlar utskottet motioner som innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen, och efter det behandlas motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259). avslår ett motionsyrkande om att propositionen ska avslås. avslår även motionsyrkanden om alternativ till lagstiftning när det gäller minskning av skador orsakade av vilt. Jämför reservation 1 (M). Den svenska vildsvinsstammen har vuxit från några hundra individer till uppskattningsvis 300 000 individer 2020. Vildsvinen har numera etablerat sig i nästan hela södra och upp till och med . Det finns även sporadiska rapporter om vildsvin längre norrut. Under /20 sköts drygt 146 000 djur. Trots en omfattande jakt har nettotillväxten tidigare uppskattats till , vilket motsvarar en fördubbling av antalet vildsvin . Den höga tillväxttakten är unik och skiljer vildsvin från annat klövvilt. Förklaringen är att vildsvin har en hög reproduktiv förmåga med många ungar . beräknades kostnaden för vildsvinsskador i jordbruket till mer än för hela landet enligt rapporten boars and farming in – an assessment of the costs (SLU 2016:10). Utöver skador på jordbruk orsakar vilt också skador på annan egendom, såsom skog, hustomter och golfbanor. Viltet är också inblandat i ett stort antal trafikolyckor. Enligt statistik från Nationella har antalet viltolyckor ökat , och vildsvin är i ökande grad inblandade i olyckorna. Enligt uppgift från har den totala kostnaden för viltolyckor fördubblats och uppgick till , varav avser spårbunden trafik. Vildsvinsolyckornas kostnader är nu lika stora som älgolyckornas. Utfodring av vilt kan ha i huvudsak tre olika syften: antingen att avleda viltet, att jaga viltet eller att stödja viltet. Härutöver kan utfodring ske i viltskådningssyfte. Avledande utfodring går ut på att försöka locka bort vilt från exempelvis åkrar med växande gröda eller skogsplanteringar som behöver skyddas från viltangrepp. Vid jakt kan foder användas som lockbete. Dessa lockbeten kallas åtlar och anses vara särskilt viktiga för att man ska kunna bedriva en effektiv jakt på vildsvin. Stödjande utfodring innebär att foder tillförs naturen för att gynna viltet. Traditionellt har detta främst gjorts när den naturliga födan är begränsad. Det förekommer att jakträttshavare utfodrar vilt med stora mängder foder för att förbättra jaktmöjligheterna. har utfodring, främst av klövvilt, blivit vanligare. Till skillnad från tidigare, då stödjande utfodring endast skedde utanför den s.k. vegetationsperioden, sker utfodring numera året runt, dvs. även när det finns gott om naturlig föda att tillgå. Även om födan i sig inte är skadlig kan utfodring leda till problem. Utfodring leder till att vilt samlas på vissa platser och håller sig kvar i närheten. Om dessa platser ligger i anslutning till trafikerade vägar eller om viltet behöver korsa sådana vägar för att ta sig till utfodringsplatserna ökar riskerna för trafikolyckor. På motsvarande sätt ökar risken för viltskador på jordbruk och skogsbruk i närheten av utfodringsplatserna. Ett förslag till reglering av utfodring av vilt lades fram för i propositionen Vildsvin och viltskador (prop. 2015/16:199). beslutade att avslå förslaget. tillkännagav att regeringen borde återkomma med nya lagförslag i frågan (bet. 2016/17:MJU4, rskr. 2016/17:26). Det förslag som hade lagts fram i propositionen innebar att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skulle få meddela föreskrifter om förbud mot eller villkor för utfodring av vilt som inte hålls i hägn. Vidare skulle den myndighet som regeringen bestämmer ges rätt att i enskilda fall besluta om undantag från förbud mot utfodring av vilt. Enligt propositionen skulle det föreslagna bemyndigandet kunna användas för att i förordning eller myndighetsföreskrifter meddela föreskrifter om ett allmänt förbud mot utfodring av vilt som inte hålls i hägn . I en sådan författning skulle vissa former av utfodring kunna vara generellt undantagna. Härutöver skulle det vara möjligt för länsstyrelserna att i enskilda fall besluta om ytterligare undantag från förbudet. Enligt var förslaget i propositionen för långtgående. ansåg att en reglering inte borde formuleras som ett generellt förbud mot utfodring av vilt med möjlighet till undantag. I stället borde det finnas möjlighet att i enskilda fall meddela förbud när andra lösningar inte är möjliga eller när det går att påvisa en påtaglig skada. Ett förbud borde kunna begränsas till att endast omfatta ett visst område. Det borde också kunna vara tidsbegränsat. Vidare ansåg att det framför allt är felaktig och överdriven utfodring av klövvilt som bör regleras. I propositionen framförs att viltet orsakar omfattande skador på jord- och skogsbruket. Vilt är också i stor omfattning inblandat i trafikolyckor. Jakt är det enskilt viktigaste verktyget för att reglera stammarna av klövvilt och för att förhindra trafikolyckor och skador på grödor. Även om utfodringens betydelse för ökningen av viltstammarna inte är helt klarlagd bedömer regeringen, med hänsyn till att utfodring ökar överlevnaden och reproduktionen hos viltet, att en omfattande utfodring kan försvåra regleringen av viltstammarna. Utfodring medför också att viltet koncentreras till utfodringsplatserna, vilket i sin tur påverkar skog och såväl i närheten av utfodringsplatserna som i de områden som viltet passerar på sin väg dit. Det bästa sättet att komma till rätta med problematiken är sannolikt enligt propositionen en frivillig samverkan inom viltförvaltningen. Av olika skäl är dock en sådan samverkan inte alltid möjlig. Regeringen föreslår därför att i enskilda fall ska få besluta om förbud mot eller villkor för utfodring av vilt som inte hålls i hägn, om det behövs för att förebygga eller minska risken för trafikolyckor med vilt eller risken för att viltet orsakar allvarliga skador på egendom. Beslutet ska avse ett visst begränsat område och vara tidsbegränsat. Enligt propositionen kommer en sådan möjlighet sannolikt inte ensam att leda till någon drastisk minskning av antalet viltskador och trafikolyckor med vilt. Den bedöms dock utgöra ett av flera verktyg som tillsammans kan användas för att nå detta mål. Enligt regeringens mening är det inte lämpligt att i lag begränsa möjligheten att meddela förbud mot och villkor för utfodring av vilt till att endast under vissa förutsättningar omfatta annat vilt än klövvilt. En sådan reglering bör i stället införas på förordningsnivå. Regeringen bedömer även att möjligheten att meddela förbud och villkor inte bör begränsas till stödjande utfodring. I likhet med vad gett uttryck för i sitt tillkännagivande anser regeringen att det är angeläget att beslut om förbud mot och villkor för utfodring inte meddelas i större utsträckning än nödvändigt. Möjligheten att besluta om förbud och villkor bör därför bara få utnyttjas i situationer då det finns behov av ett ingripande från det allmännas sida. I detta ligger att den beslutande myndigheten ska ha kommit fram till att de problem som utfodringen medför inte går att lösa på något annat, mindre ingripande sätt, såsom genom frivilliga överenskommelser om hur viltvården ska bedrivas på den plats som är aktuell. Beslut om förbud och villkor får i första hand riktas mot markägaren. kan beslut dock behöva riktas mot någon annan än markägaren. Så kan vara fallet om markägaren har upplåtit jakträtten inklusive rätten att nyttja marken till att bedriva utfodring till någon annan. Förbud bör begränsas till att endast omfatta ett visst område och vara tidsbegränsade. Redan i kravet på att det ska finnas behov av förbud mot eller villkor för utfodring för att beslut ska kunna meddelas ligger att de beslut som fattas inte ska omfatta större områden eller gälla för än nödvändigt. Detta följer också av myndigheternas skyldighet enligt 5 § förvaltningslagen (2017:900) att beakta proportionalitetsprincipen. Enligt regeringens mening bör det dock av tydlighetsskäl även anges direkt i jaktlagen att beslut om förbud och villkor alltid ska avse ett visst område och gälla . Bedömningen av hur stora områden som bör omfattas och för hur besluten ska gälla måste göras från fall till fall och med utgångspunkt i förhållandena på den aktuella platsen. Vidare föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om vad förbud mot eller villkor för utfodring får omfatta. Regeringen bedömer att möjligheten att besluta om förbud mot och villkor för utfodring av vilt i första hand bör användas för att begränsa utfodring av klövvilt. Vidare bör vissa former av utfodring, bl.a. sådana former som är av särskild betydelse för möjligheten att bedriva en effektiv jakt, inte få omfattas av beslut om förbud och villkor. möjlighet att meddela föreskrifter om åteljakt bör utvidgas så att den omfattar samtliga viltarter. Regeringen föreslår att ska utöva tillsyn över att beslut om utfodring följs och ha befogenhet att besluta de förelägganden som behövs för tillsynen och för att beslut om utfodring ska följas. Föreläggandena ska få förenas med vite. Regeringen föreslår även att beslut om förbud mot och villkor för utfodring av vilt samt beslut om förelägganden ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ändringarna i jaktlagen föreslås att träda i kraft . I kommittémotion 2020/21:4055 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att avslår propositionen. Motionärerna anför att de delar ambitionen att komma tillrätta med de problem som viltet orsakar i form av skador på egendom och i trafiken. För att åstadkomma detta krävs väl utformade lagar, tillsyn av att dessa följs, samt samverkan mellan jägare och markägare. Motionärerna framhåller att förslaget som regeringen presenterar i propositionen dock inte hanterar problemet effektivt. Förslaget bygger enligt motionärerna på otillräcklig kunskap om utfodringens effekter och är inte utformat i enlighet med tidigare tillkännagivande samt riskerar att leda till otydlighet om hur lagen ska tillämpas. Alternativ till lagstiftning för minskning av skador orsakade av vilt I kommittémotion 2020/21:4055 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att regeringen bör ge länsstyrelserna i uppdrag att bedriva tillsyn för att genom befintlig lagstiftning motverka de avarter av utfodring av vilt som förekommer och som omfattas av den befintliga lagstiftningen. Motionärerna påtalar att det redan finns lagstiftning, foderlagstiftningen, som är tillämplig och som t.ex. begränsar storskalig utfodring av vilt. I yrkande 3 i motionen anförs att regeringen bör återkomma till med förslag som ökar möjligheterna och incitamenten för jakt på klövvilt. Motionärerna framhåller att jakten är det viktigaste verktyget för att kontrollera viltstammarnas storlek, och därmed de skador som framför allt vildsvin orsakar. har åtgärder genomförts för att effektivisera jakten. Motionärerna menar att dessa åtgärder bör utvärderas innan ny lagstiftning utformas. Regeringen bör även utforma förslag som stärker incitamenten att bedriva jakt efter bl.a. vildsvin och dovvilt. Det kan t.ex. ske genom mer generösa jakttider och genom att förenkla för jägare att sälja viltkött. fick i uppdrag av regeringen att fortsätta arbetet för en förenklad hantering av vildsvinskött. Uppdraget grundar sig på de förslag till åtgärder som lämnade till regeringen . Åtgärder ska genomföras 2020–2022 och en slutredovisning ska lämnas . Regeringen beslutade om nya tider för jakt genom en ändring i jaktförordningen (1987:905). Ändringarna träder i kraft . De beslutade ändringarna innebär att samtliga jakttider har setts över och uppdaterats för att anpassas utifrån rådande förhållanden. Beslutet bygger på ett omfattande och brett förankrat underlag från . Utskottet kan konstatera att de ökande vildsvinsstammarna på många håll i landet orsakar skador och andra problem för bl.a. lant- och jordbrukare samt trafikanter. Frågan om vildsvinsproblematiken och hur den svenska vildsvinsstammen på bästa sätt bör förvaltas har behandlats av . Som framgår av redovisningen ovan har även riktat ett tillkännagivande till regeringen i frågan om utfodring av vilt. Utskottet bedömer i likhet med regeringen – även om utfodringens betydelse för ökningen av viltstammarna inte är helt klarlagd – att en omfattande utfodring kan försvåra regleringen av viltstammarna med hänsyn till att utfodring ökar överlevnaden och reproduktionen hos viltet. En frivillig samverkan inom viltförvaltningen är av olika skäl inte alltid möjlig. Utskottet anser därför att det bör finnas en möjlighet att genom förbud mot eller villkor för utfodring begränsa utfodringen av vilt som inte hålls i hägn. Som regeringen anför kommer en sådan möjlighet sannolikt inte i sig att leda till någon drastisk minskning av antalet viltskador och trafikolyckor med vilt, men kan utgöra ett av flera verktyg för att nå detta mål. När det gäller frågan om att begränsa möjligheten att meddela förbud mot och villkor för utfodring av vilt till att endast gälla klövvilt ser utskottet positivt på att möjliggöra att en sådan reglering kan införas på förordningsnivå. Vidare utgår utskottet från att de föreskrifter, vägledningar och gemensamma rutiner som kan behövas för länsstyrelsernas arbete med ärenden om förbud mot och villkor för utfodring av vilt tas fram. Mot bakgrund av det anförda och av de skäl i övrigt som framförs i propositionen anser utskottet att bör anta regeringens lagförslag. Motion 2020/21:4055 (M) yrkande 1 bör därför avslås. Alternativ till lagstiftning för minskning av skador orsakade av vilt Av de skäl som nämns ovan delar utskottet regeringens uppfattning att ny lagstiftning behövs för att reglera utfodring av vilt. Utskottet vill dock framhålla att ett flertal åtgärder för att begränsa bl.a. vildsvinsstammarnas tillväxt har vidtagits.