bet · H801FöU8 · 2021-02-01 00:00:00 — Vidare framhöll myndigheten att såväl som identifierat problem med att vissa veteraners veteranidentiteter cementerats och motverkat integrering i samhället. Bland annat mot den bakgrunden ansåg Försvarsmakten att ett decentraliserat system, baserat på chefsansvar och närhetsprinciper är att föredra framför ett centraliserat system frikopplat från samhällets ordinarie stödstrukturer. I Försvarsmaktens remissvar anfördes även att det är angeläget att skapa en ökad trygghet för civila som deltar i internationella insatser. Utredningen hade bl.a. lämnat författningsförslag om civil personal i internationella insatser och när det gäller s.k. civila veteraner beskrev Försvarsmakten att frågan om skydd och villkor för civil personal behövde utredas vidare. Om tillämpningen av förslagen endast avsåg militär och civil personal som är anställd av Försvarsmakten och de skulle omfattas endast vid en internationell militär insats som är beslutad av och regeringen bedömdes det vara alltför snävt. Försvarsmakten framhöll att myndigheten har omfattande utlandsverksamhet som är förenad med förhöjda risker, men där personalen inte deltar i en internationell militär insats enligt lagens mening. Som exempel nämndes minröjningsuppdrag i , stödinsatser tillsammans med andra myndigheter t.ex. vid jordbävningar samt stabsofficerare i högriskområden. Den personalen riskerade att falla mellan två författningar vilket Försvarsmakten inte såg som önskvärt. Försvarsmakten såg även behovet av att lokalt anställd personal tas upp för att kunna lämna stöd till drabbad lokalt anställd personal och deras anhöriga. Försvarsmakten såg även behov av att tydliggöra om civil personal skulle tolkas som att den föreslagna lagstiftningen helt vände sig till övriga utsändande civila myndigheter. Utredningen föreslog att en nationell veteranmyndighet skulle inrättas för att lämna särskild rådgivning och kunna ge stöd. Försvarsmaktens bedömning i remissvaret var att det med de kända antalet veteraner inte skulle finnas tillräckligt underlag för en nationell funktion. Försvarsmakten ifrågasatte vidare hur handläggarna skulle kunna upprätthålla högre kompetens än de på anställningsmyndigheten som hanterar större volymer. När utskottet senast behandlade motionsyrkanden om villkor för veteraner och civilanställda i internationell tjänst och om att inrätta ett veterancentrum avstyrktes motionsyrkandena (bet. 2019/20:FöU8). Utskottet utgick från att alla berörda arbetsgivare, såväl militära som civila, lägger samma vikt som utskottet vid att erbjuda ett efterlevandeskydd som svarar mot riskerna för personalen. Utskottet framhöll att det finns många samhällsviktiga yrkesfunktioner som riskerar liv och hälsa i såväl nationell som internationell tjänst. Utskottet konstaterade vidare att Försvarsmakten inrättade ett veterancentrum i . I och med detta instämde utskottet i regeringens bedömning att frågan var omhändertagen. De tillkännagivanden riktat till regeringen om veteranpolitiken (bet. 2014/15:FöU7, rskr. 2014/15:132 och bet. 2015/16:FöU8, rskr. 2015/16:149) bedömdes därför vara slutbehandlade. Totalt lägger Försvarsmakten ca. på veteranrelaterad forskning och kunskapsinhämtning . Utskottet anser i likhet med vad regeringen anförde i totalförsvars-propositionen att deltagandet i internationella militära insatser utgör en integrerad del av den solidariska säkerhetspolitiken. bör även i fortsättningen ha ett aktivt engagemang och deltagande i internationella militära insatser, men i linje med vad som anfördes i propositionen anser utskottet att svenskt deltagande i internationella militära insatser måste övervägas noga och utgå från en bred analys där man beaktar de sammantagna konsekvenserna för Försvarsmaktens nationella förmåga och möjligheterna att genomföra planerad tillväxt. Utskottet har tidigare behandlat frågan om villkor för veteraner och civilanställda i internationell tjänst och om att inrätta ett veterancentrum. Utskottet utgår fortfarande från att alla berörda arbetsgivare, såväl militära som civila, lägger samma vikt som utskottet vid att erbjuda ett stöd som svarar mot riskerna för personalen. Utskottet framhöll vidare att det finns många samhällsviktiga yrkesfunktioner som riskerar liv och hälsa i såväl nationell som internationell tjänst. bedöms Försvarsmaktens nationella verksamhet växa högst väsentligt i relation till de internationella militära insatserna. Utskottet vill därför påminna om att det finns många samhällsviktiga yrkesfunktioner som riskerar liv och hälsa i såväl nationell som internationell tjänst och att arbetsgivaren måste ta det fulla ansvaret för sin personal oavsett var de verkar och i vilken funktion. När det gäller veteraners behov av stöd utgår den offentligt finansierade hälso- och sjukvården från den av beslutade prioriterings-plattformen. Riktlinjerna är baserade på tre grundläggande principer. Människovärdesprincipen och behovs- och solidaritetsprincipen ligger till grund för bestämmelsen om att vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet samt att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Utskottet ser inte skäl att ompröva dessa principer i syfte att t.ex. krigsskadade skulle prioriteras före patienter med skador och sjukdomar av fredsmässig karaktär eller att skador som en person fått i internationell tjänst skulle prioriteras på ett annat sätt än motsvarande skador som något fått i nationell tjänst. Utskottet vill betona att varje anställningsmyndighet måste ha det fulla ansvaret för sina veteraner och deras anhöriga och bedömer att ett delat eller otydligt ansvar inte bör skapas. En sådan princip gör heller inte skillnad mellan civila och militära befattningar. Utskottet noterar vidare att den absoluta merparten av alla anmälda skador under en insats inte varit relaterade till antagonistiska handlingar utan var av samma karaktär som arbetsskador som inträffar vid nationell tjänstgöring inom Försvarsmakten. Utskottet tycker det är positivt att Försvarsmakten bedriver veteranrelaterad forskning och kunskapsinhämtning och lägger stor vikt vid att de behov veteraner och deras anhöriga har vilar på en väl underbyggd grund och kan mötas på bästa möjliga sätt. Att hitta ändamålsenliga former för att samla specialistkompetens utan att veteraners veteranidentiteter cementeras och motverkar integrationen i samhället är viktigt. tidigare tillkännagivande om att inrätta ett centrum för veteranfrågor för att därigenom stärka och utveckla veteranfrågorna genom en plattform för rehabilitering, stödsamtal, karriärväxling och forskning om utlandsveteraners svårigheter har utskottet bedömt som slutbehandlat. Utskottet vidhåller den uppfattningen men anser att det är angeläget att fortsätta följa hur veteranfrågorna utvecklas. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden om veteranfrågor. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om övningsverksamhet. Jämför reservation 8 (M). I kommittémotion 2020/21:3447 av m.fl. (M) (yrkande 14) framhåller motionärerna att övning är grunden för att aktörer i ett skarpt läge ska kunna genomföra sina uppgifter på bästa sätt. Ju större, mer komplexa och mer verklighetstrogna dessa övningar är, desto bättre. Enligt motionärerna gäller detta särskilt om flera myndigheter och andra aktörer ska samverka. Hybridhoten bedöms därför vara ett bra exempel på ett område där det finns ett behov av att bygga upp såväl en beredskap hos den egna myndigheten som en förmåga att samverka med andra myndigheter. Motionärerna föreslår att den övningsverksamhet som börjat bedrivas på nationell och regional nivå inom ramen för det återtagna totalförsvaret bör tjäna som mall, t.ex. den planerade Totalförsvarsövning 2020 som syftade till att samöva Försvarsmakten, andra myndigheter samt företag och organisationers agerande i händelse av höjd beredskap. Internationell samverkan med andra länder i närområdet bör också bedrivas. Motionärerna föreslår fler myndighetsgemensamma övningar som utgår från hybridscenarion med en bredd av möjliga hot för att förbättra beredskap och samverkan mellan olika svenska myndighetsaktörer. I motionen föreslås därför att regeringen vidtar åtgärder i fråga om skarp övningsverksamhet. Bakgrund och tidigare beredning beslutade att målet för totalförsvaret är att ha förmåga att försvara mot väpnat angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet (prop. 2020/21:30, bet 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:135, rskr. 2020/21:136). Utskottet delade regeringens bedömning att vid en säkerhetspolitisk kris, konflikt eller krig i närområdet kan bli utsatt för en kombination av olika maktmedel. Utskottet bedömde att det inkluderar hybridhot, icke-linjär krigföring och antagonistiska hot inom olika delar i samhället och att även militära operationer utgör en komponent. Utskottet välkomnade att regeringen tydliggör att totalförsvarets förmåga behöver fortsätta att stärkas för att kunna hantera en säkerhetspolitisk kris i och närområde som innebär allvarliga störningar i samhällets funktionalitet samt krig under del av . Utskottet välkomnade dessutom regeringens utgångspunkt att den operativa förmågan ska vara styrande för inriktning och uppföljning av bl.a. övningsverksamheten. Utskottet utgick vidare från att regeringen vidtar åtgärder för att öka långsiktigheten när det gäller utvecklingen av personal, infrastruktur och övningar så att dessa kan planeras och följas upp i relation till beviljade anslag på ett liknande sätt som investeringsplanerna för försvarsmateriel som sträcker sig till 2032. I totalförsvarspropositionen (2020/21:30) redovisade regeringen att övningsverksamheten har ökat avsevärt. Krigsförbandsövningar liksom beredskaps- och mobiliseringsövningar genomförs återigen kontinuerligt, och har en större försvarsmaktsgemensam övning ägt rum, 17. Regeringen bedömde att Försvarsmaktens förmåga att verka tillsammans med andra länder och organisationer har ökat, inte minst genom deltagande i internationella övningar med hög komplexitet. har beslutat att målet är att totalförsvaret ska ha förmåga att försvara mot väpnat angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. I totalförsvarsbeslutet bedömde utskottet att hybridhot, icke-linjär krigföring och antagonistiska hot inom olika delar i samhället och även militära operationer kan utgöra komponenter av konflikter eller krig i närområdet. Utskottet välkomnade att regeringen tydliggjort att totalförsvarets förmåga behöver fortsätta att stärkas och kan konstatera att i enlighet med budgetlagen ska få resultatredovisningar av vad som uppnåtts i förhållande till de mål som beslutat. I totalförsvarsbeslutet utgick utskottet dessutom från att regeringen vidtar åtgärder för att öka långsiktigheten så att bl.a. övningsverksamhet kan planeras och följas upp i relation till beviljade anslag. Eftersom utskottet utgår från att övningsverksamheten för att stärka totalförsvarsförmågan både genomförs och resultatredovisas på det sätt som framkommer i totalförsvarsbeslutet ser inte utskottet nu skäl att vidta några ytterligare åtgärder. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag om miljö- och tillståndsfrågor. Jämför reservation 9 (C) 10 (M, SD) och 11 (C). I kommittémotion 2020/21:3443 av m.fl. (M) framhålls att frågan om Försvarsmaktens möjligheter att öva inte är okomplicerad då försvarets övningar kan vara bullriga och miljöpåverkande. Detta kan komma i konflikt med t.ex. möjligheten att bygga bostäder eller bedriva turistverksamhet. På grund av dessa, ibland motstående intressen, bedöms processen kring försvarets miljötillstånd ofta vara mycket utdragen. Försvarsmakten har uppmärksammat problemet med utdragna tillståndsprocesser i sitt kompletterande budgetunderlag. Där föreslås ändringar i som innebär att tillståndsprocessen förkortas. Detta ska enligt förslaget göras genom att ta bort ett av de tre steg som krävs för att få miljötillstånd, och genom att få till en författningsreglering som säger att länsstyrelserna ska hantera ärendena skyndsamt. Enligt förslaget ska mark- och miljödomstolen och dess yttrande till regeringen tas bort. Motionärerna bedömer att en sådan ändring skulle möjliggöra fler militära övningar. Motionärerna ser även fler möjligheter att förenkla processen kring miljötillstånd och att hitta sätt att jämka olika intressen. I motionen föreslås därför att regeringen vidtar åtgärder i fråga om Försvarsmaktens möjligheter att öva (yrkande 16). I kommittémotion 2020/21:877 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att Försvarsmakten är beroende av regementen samt övnings- och skjutfält för att kunna producera krigsförband. För att få bedriva verksamhet vid övnings- och skjutfälten krävs det miljötillstånd, och motionärerna anser att den långdragna processen påverkar Försvarsmaktens möjlighet att etablera nya regementen och skjutfält. Motionärerna föreslår därför att nödvändiga miljötillstånd ska utfärdas i anslutning till beslut om upprättande av nya regementen eller övnings- och skjutfält (yrkande 46). I kommittémotion 2020/21:2944 av m.fl. (C) beskrivs att Försvarsberedningen i sin rapport lyft fram fördelarna ur ett totalförsvarsperspektiv som omställningen till förnybar el bör kunna ge. Motionärerna anser att det är viktigt att Försvarsmakten bidrar till denna utveckling i sina tillståndsbedömningar av vind- och vågkraftsparker. Dialogen och samverkan med övriga samhället under dessa processer behöver utvecklas och ske tidigare i tillståndsprocessen enligt motionärerna. I motionen bedöms att försvarets intressen och vind- och vågkraftens intressen ska kunna samexistera inom samma geografiska områden. Ett ökat användande av vind- och vågkraft är till fördel för totalförsvaret, och Försvarsmakten måste därför ta större hänsyn till detta i sina tillståndsbedömningar. I motionen framhålls att målet för det militära försvaret bl.a. är att skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund att Försvarsmakten i sina tillståndsbedömningar av vind- och vågkraftsparker tar hänsyn till hela totalförsvarets sårbarhet och behov av småskaliga och oberoende energi-lösningar (yrkande 12). I motion 2020/21:1608 av (C) anförs att det krävs lagar inom militära påverkansområden som möjliggör nybyggnad av bostäder med fokus på inomhusmiljön och där utomhusmiljön tillåts vara bullerpåverkad eftersom det finns ett giltigt miljötillstånd. Motionären föreslår att lagarna utvecklas så att samexistens mellan militära och civila verksamheter i militära påverkansområden möjliggörs. I motion 2020/21:388 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att återkomma med ett underlag för hur övnings-verksamheten kan organiseras så att den inte utgör ett hinder för byggandet av havsbaserad vindkraft på lång sikt (yrkande 3). I motion 2020/21:730 av m.fl. (SD) anförs att regeringen skyndsamt ska ta fram en konkret plan för sanering av militärflygplatserna och återkomma till med en sådan (yrkande 19). Bakgrund och tidigare beredning I totalförsvarspropositionen redovisar regeringen att Försvarsmakten ska ta miljöhänsyn i sin verksamhet i fred och beakta de krav som myndighetens uppgifter ställer. Regeringen beskriver att Försvarsmakten arbetar systematiskt för att uppnå en hållbar verksamhet som återspeglar de mål som är uppsatta i Agenda och de nationella miljökvalitetsmålen, och anger att Försvarsmakten har ett miljöledningssystem som syftar till att vägleda verksamheten i hur den ska bemöta och hantera miljöfrågor och på så sätt minska myndighetens miljöpåverkan och ta miljöhänsyn i all verksamhet. Det är enligt regeringen viktigt att Försvarsmakten fortsätter att utveckla och integrera miljöhänsyn i verksamheten och att myndigheten fortsätter att bidra till att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som fastställt nås samt vid behov föreslår åtgärder för miljöarbetets utveckling. Vidare beskrivs att utökning av verksamheten eller ny verksamhet vid Försvarsmaktens skjut- och övningsfält miljöprövas i enlighet med bestämmelser. Tillgång till övnings- och skjutfält är avgörande för Försvarsmaktens möjlighet att nå de uppsatta målen . Detta kan innebära behov av att ansöka om ändringsvillkor i redan lämnade miljötillstånd och behov av att ansöka om nya miljötillstånd för tidigare övnings- och skjutfält som behövs på de platser där nya grund-organisationsenheter inrättas. Miljö- och jordbruksutskottet har i sitt yttrande (yttr. 2020/21:MJU4y) framhållit vikten av att totalförsvaret fortsätter arbetet med att minska verksamhetens miljö- och klimatpåverkan. Utskottet konstaterade också att de miljötillstånd som övnings- och testverksamheten kräver kombinerat med Försvarsmaktens eget arbete med miljöfrågor gör att miljöriskerna på ett godtagbart sätt kan anses vara balanserade mot behoven av att öva för att uppnå målen för det militära försvaret. Utskottet har i sitt yttrande framhållit att man inte avser att ta initiativ till någon ändring av bestämmelsen i 6 kap. 3§ om undantag från kravet på strategisk miljöbedömning av planer och program som enbart syftar till att tjäna totalförsvaret. Miljö- och jordbruksutskottet bedömde att det övergripande mål för totalförsvaret liksom mål för det civila försvaret som nu beslutat är välavvägda, men konstaterade att man ser fram emot att regeringen återkommer med förslag som närmare konkretiserar vilka åtgärder som behöver vidtas för att nå de föreslagna målen. När det gäller förorenade områden gav regeringen i uppdrag att ta fram en handlingsplan för områden som har förorenats av högfluorerade ämnen, s.k. PFAS. Planen överlämnades till regeringen (dnr FM2020-12174:1) och myndigheten fortsätter med den som grund det redan påbörjade arbetet inom området. I regleringsbrevet gav regeringen myndigheten även i uppdrag att redovisa både vidtagna och planerade åtgärder när det gäller förorenade områden. I uppdraget ingår att se över hur Försvarsmakten kan öka takten och hitta effektiva metoder för efterbehandling av förorenade områden. Utskottet vill betona vikten av att Försvarsmakten fortsätter att utveckla och integrera miljöhänsyn i verksamheten och att myndigheten bidrar till att nå det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som fastställt. I totalförsvarsbeslutet framhölls att utökning av verksamhet och ny verksamhet vid Försvarsmaktens skjut- och övningsfält miljöprövas i enlighet med bestämmelser. Utskottet konstaterar att tillgång till övnings- och skjutfält är avgörande för Försvarsmaktens möjlighet att nå de uppsatta målen . Miljö- och jordbruksutskottet konstaterade att de miljötillstånd som övnings- och testverksamheten kräver kombinerat med Försvarsmaktens eget arbete med miljöfrågor gör att miljöriskerna på ett godtagbart sätt kan anses vara balanserade mot behoven av att öva för att uppnå målen för det militära försvaret. Utskottet delar den bedömningen. I likhet med miljö- och jordbruksutskottet ser inte utskottet skäl att nu ta initiativ till någon ändring av bestämmelserna i exempelvis för att ändra reglerna för tillståndsbedömningar på det sätt som motionärerna yrkat. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet yrkande 46 i motion 2020/21:877, yrkande 16 i motion 2020/21:3443, yrkande 3 i motion 2020/21:388, yrkande 12 i motion 2020/21:2944 och motion 2020/21:1608. Utskottet kan konstatera att Försvarsmakten fått i uppdrag att redovisa både vidtagna och planerade åtgärder när det gäller förorenade områden. I uppdraget ingår att se över hur takten kan öka och hur myndigheten kan hitta effektiva metoder för efterbehandling av förorenade områden. Utskottet avstyrker mot den bakgrunden yrkande 19 i motion 2020/21:730. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilda yttranden 2 (M), 3 (SD), 4 (KD), 5 (L). I denna del behandlas motionsförslag som utskottet avstyrker utan att bereda dem materiellt i betänkandet. Flertalet yrkanden rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare en eller . har i samtliga fall avslagit motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden och finner inte skäl att åter behandla motionsförslagen. Mot bakgrund av att motionsförslag bör begränsas till ämnen som kan komma under prövning enligt gällande uppgiftsfördelning väljer utskottet vidare att inte i sak bereda vissa andra motionsförslag. Slutligen väljer utskottet att även avstyrka de motionsförslag som inte innehåller förslag till preciserade åtgärder från statsmakternas sida. Med det avses motioner med allmänna beskrivningar av vissa frågor och beskrivningar av uteblivna insatser från regeringens sida som motionärerna inte följt upp med ett yrkande om tillkännagivande till regeringen om att vidta någon åtgärd. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga dessa motionsförslag. Medinflytande för totalförsvarspliktiga, punkt 2 (M, V, KD, L) av (M), (M), (V), (M), (KD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:304 av m.fl. (V). Vi anser att regeringen bör ändra förordningen om medinflytande för totalförsvarspliktiga i syfte att garantera oberoende från Försvarsmakten. Ett framtida svenskt försvar ska bygga på en allmän och könsneutral värnplikt. En stark folklig förankring och en bred rekryteringsbas är en förutsättning för försvaret, och plikttjänstgöring är en mycket speciell typ av tjänstgöring. Det faktum att människor kan tvingas in i verksamheten kräver ett särskilt ansvar för att skapa goda förhållanden för demokratiskt inflytande och möjligheter till reell påverkan. saknar möjlighet att arbeta självständigt och har inte haft nödvändiga kansliresurser till sitt förfogande. är en del av Försvarsmakten. Ett sådant beroendeförhållande hindrar rådet från att bedriva en självständig verksamhet. De praktiska fördelar det kan föra med sig att vara en del av en större organisation blir sekundära om inte möjligheten till ett faktiskt oberoende garanteras. Den nuvarande modellen kräver att Försvarsmakten håller största möjliga avstånd till verksamhet, någonting som visat sig svårt i praktiken. oberoende från Försvarsmakten handlar ytterst om legitimiteten i ett system byggt på plikt. Det som anförs i reservationen bör ge regeringen tillkänna. Översyn av systemet med adjutanter, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:127 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:94 av m.fl. (V) yrkande 4. Jag anser att bör ge regeringen tillkänna att det bör göras en översyn av hela systemet med adjutanter och att översynen bör omfatta såväl finansiering som adjutanternas funktion. är det Försvarsmakten som står för lön och ersättningar till adjutanterna. Jag anser inte att kostnaden för adjutanter som tjänstgör vid hovet ska bäras av försvaret eller någon annan statlig myndighet. Veteraner och veteranstöd, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 11. Vi anser att veteranvården behöver förbättras och byggas ut och att det behövs ytterligare satsningar på veteranrelaterad forskning. De flesta militära veteraner som återvänder från internationella insatser gör det i gott skick, både fysiskt och psykiskt, med erfarenheter av kriser och psykiska påfrestningar som är till stort gagn för det svenska samhället.