bet · H801CU7 · 2021-02-05 00:00:00 — Lägenheter och förråd utnyttjas som vapengömmor, och bostadslägenheter används som planeringslokaler för kriminell verksamhet eller som mellanlager för narkotika som är på väg ut på marknaden. Det finns vissa möjligheter att säga upp hyresgäster vid ett systematiskt nyttjande av en lägenhet för brottslig verksamhet. Kraven är dock högt ställda och bevissvårigheter gör att bestämmelserna kan vara svåra att tillämpa i praktiken. Vid sidan av den civilrättsliga lagstiftningen finns det också ett visst straffrättsligt ansvar reglerat för fastighetsägaren. Vi anser att det behövs en översyn av lagstiftningen för att öka möjligheten att förverka hyreskontraktet om lägenheten eller lokalen används för kriminell verksamhet. Ämnet är komplext och rättssäkerhetsfrågorna är centrala i sammanhanget. Icke desto mindre är det otillfredsställande att det är alltför svårt att säga upp hyresgäster från en lokal eller en lägenhet där det bedrivs grov kriminalitet på ett sätt som allvarligt påverkar de kringboendes trygghet. Det är regeringens uppgift att tillsätta en utredning och därefter återkomma till med nödvändiga lagförslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder med anledning av coronapandemin, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 11 och 12. I coronapandemins spår har tiotusentals löntagare förlorat sina jobb. En stor andel av dem bor i hyresrätt. Enligt har många av de drabbade svårt att betala hyran på grund av arbetslöshet och inkomstbortfall. Enligt uppgifter i medierna har fler hyresgäster än vanligt begärt anstånd med att betala hyran. Många hyresvärdar är tillmötesgående och har en generös inställning, men hyresgäster kan inte förlita sig på hyresvärdens goda vilja utan det krävs insatser från staten. De insatser som regeringen gjort för att stödja löntagare som förlorat sina jobb är förvisso bra men otillräckliga. Jag anser därför att det bör inrättas en statlig fond för hyresgaranti för att stödja hyresgäster som drabbats av inkomstbortfall till följd av coronapandemin. Det bör även införas ett moratorium för vräkningar – ingen hyresgäst ska förlora sitt hyreskontrakt till följd av coronapandemin. Om pandemin blir långvarig, med hög och varaktig arbetslöshet, finns ett fortsatt behov av stöd till drabbade hyresgäster, annars riskerar vi en situation där antalet vräkningar kommer att öka. Regeringen bör återkomma med förslag om stöd till hyresgäster och ett moratorium mot vräkningar i enlighet med vad jag förespråkat. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadsrättsregister, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2020/21:3452 av och (båda SD) yrkande 3. kan det vara svårt att värdera bostadsrätter eftersom slutpriserna saknas i offentliga register. Detta kan utgöra ett problem inte bara för köpare och säljare utan även för dem som värderar fastigheter. Till följd av detta finns det flera aktörer som försöker hålla koll på bostadsrättsmarknaden. Detta sker oftast genom sammanställningar av prisutvecklingen och därefter en bedömning av om priserna är stillastående, på väg upp eller på väg ned. Statistiken av slutpriser för bostadsrätter bygger i dessa fall på inrapporterade slutpriser, en strukturerad automatisk insamling av slutpriser eller sista buden från öppna budgivningar som presenterats på mäklarens hemsidor. Detta betyder, trots att många slutpriser finns tillgängliga, att det saknas statistik för att göra prisbilden komplett. Öppna data om slutpriser för bostadsrätter är nödvändigt för att motverka s.k. lockpriser. Prisbilden för ett område, och därmed även den enskilda lägenhetens värde, blir genom sådan information lättare för en köpare att kontrollera. Detta i sin tur förenklar möjligheten för både säljare och köpare att få en tydligare bild av prisutvecklingen, vilket gör att marknaden totalt sett blir mer transparent. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheten att offentliggöra slutpriser på bostadsrätter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ombildning till bostadsrätt, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 3, 8 och 9 samt 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 2. kan de kommunala bostadsbolagen avyttra sina allmännyttiga bostäder genom beståndsförsäljning till privata hyresvärdar och genom ombildning till bostadsrätt. Vid ombildning av allmännyttiga lägenheter till bostadsrätter säljs lägenheterna till långt under marknadspris, vilket skapar starka incitament för hyresgästen att bidra till ombildningen. Ombildning till bostadsrätt, inte minst i , har kraftigt minskat andelen hyresrätter som behovet av hyresrätter är större än . då Alliansen styrde (2006– 2014) ombildades omkring 30 000 allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätter. I flera delar av är allmännyttan i det närmaste utraderad. Nuvarande majoritet i , bestående av de borgerliga partierna och , har återigen öppnat för ombildningar av allmännyttan, med fokus på ytterstaden. Om dessa ombildningar genomförs kommer antalet allmännyttiga hyresbostäder i att minska ytterligare, vilket självklart kommer att strypa tillgången på billiga hyresrätter än mer. För att motverka att fler av våra allmännyttiga hyresrätter omvandlas till bostadsrätter vill jag att det införs ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätter. ska inga ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt ske. Hembudsrätten tvingar fastighetsägaren att vid försäljning först vända sig till bostadsrättsföreningen, om en sådan är bildad i fastigheten. Jag anser att fastighetsägaren själv ska få välja om en fastighet ska säljas till en bostadsrättsförening eller en annan fastighetsägare. Hembudsrätten vid försäljning av hyresfastigheter bör därför avskaffas. Rättssäkerheten vid ombildningsprocessen är bristfällig och jag anser att förändringar behöver göras. Det behöver t.ex. införas en begränsning av antalet omröstningar bland de boende för att försöka få till stånd en ombildning inom en avgränsad tidsperiod. Vidare behöver kraven skärpas så att det krävs att tre fjärdedelar av de boende röstar för en ombildning för att den ska kunna genomföras. Det bör även införas en regel om att den som röstar för en ombildning också förbinder sig att delta i köpet. Förstärkningar behöver också göras för att öka förtroendet för att allt går rätt till under processens gång. En opartisk funktion såsom publicus ska delta på föreningsstämmorna för att öka rättssäkerheten. Regeringen bör återkomma till med lagförslag som tillgodoser de förändringar jag förordar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ombildning till bostadsrätt, punkt 18 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 3, 8 och 9. Hyresrätten är en viktig upplåtelseform, men jag vill att det ska finnas bättre valmöjligheter mellan att äga och att hyra sin bostad – även i utsatta områden. Det behövs hyresrätter, bostadsrätter och ägarlägenheter eftersom bostadsområden med en blandning av upplåtelseformer skapar bäst möjligheter för de boende att välja den boendeform som passar. Målsättningen bör vara att andelen ägda bostäder ska öka till minst hälften i utsatta områden. Att ombilda hyresrätter till bostadsrätter i socioekonomiskt svaga områden innebär särskilda utmaningar och det behövs en översyn av befintliga hinder för ombildningar i dessa områden samt lösningar som gör att fler får möjlighet att äga sitt boende. Exempelvis anser jag att kravet på vilka som måste rösta för en ombildning behöver ses över. De kommunala bostadsbolagen som ombildar behöver också vara ett större stöd i processen, och det bör införas en möjlighet att dela en fastighet om hyresgästerna i en huskropp vill ombilda men inte hyresgästerna i en annan. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ och återkomma till med lagförslag som tillgodoser de åtgärder som jag förordat. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stärkt skydd för bostadsrättshavare, punkt 19 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2020/21:2476 av (S). Som utskottet anfört är bostadsrätten en viktig upplåtelseform som behövs för att kunna skapa fler bostäder på bostadsmarknaden. Av denna anledning måste det vara tryggt att bo och investera i bostadsrättslägenheter, särskilt med beaktande av att köpet av en bostadsrätt ofta har väldigt stor ekonomisk betydelse för en privatperson. har vi dock sett flera exempel på hur oseriösa aktörer plundrat eller på annat sätt misskött bostadsrättsföreningar. Kriminella element har dragit nytta av den utsatthet bostadsrättshavarna befinner sig i och utnyttjat föreningsformen för egen . När kontrollen av bostadsrättsföreningar hamnar hos oseriösa aktörer kan följderna för de enskilda bostadsrättshavarna bli förödande. Det finns fall då styrelsen för föreningen exempelvis inte upprättat någon årsredovisning . Ett annat problem är att det saknas uttryckliga lagregler för vem som är behörig att ansöka om att försätta en bostadsrättsförening i konkurs, något som kan medföra stora ekonomiska problem för bostadsrättsinnehavarna om föreningen felaktigt försätts i konkurs. Som utskottet och framhöll i tillkännagivandet är frågan om ett stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden väldigt angelägen. Det är Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden överlämnade sina förslag till regeringen och det är anmärkningsvärt att regeringen fortfarande inte gått fram med några av förslagen. Vi anser därför att det är hög tid att beredningen av de förslag som tagits fram på området och inhämtandet av ytterligare underlag nu prioriteras från regeringens sida. I det fortsatta arbetet bör man särskilt beakta behovet av ett ändamålsenligt regelverk som förhindrar kapningar och annan misskötsamhet av bostadsrättsföreningar samt tryggar bostadsrättshavarnas juridiska trygghet gentemot föreningen. Det som vi anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadsrättslagen m.m., punkt 20 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 47, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:2320 av Boriana (M) samt 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 25. har kommunerna i ökad utsträckning behövt ordna fram bostäder till olika grupper som har problem att själva komma in på bostadsmarknaden. Allt fler kommuner har därför valt att köpa bostadsrätter. Syftet är gott men köpen riskerar att ge negativa effekter för bostadsrättsföreningarna. Många bostadsrättsföreningar har svårt att engagera sina medlemmar i exempelvis städdagar och om en kommun köper en eller flera lägenheter i en mindre förening kan föreningens urval av medlemmar att rekrytera till styrelsen påverkas negativt eftersom de som bor i de av kommunen ägda lägenheterna inte kan delta i styrelsearbetet. Eftersom frågan om kommunernas köp av bostadsrätter har aktualiserats behöver det enligt vår mening införas en möjlighet för bostadsrättsföreningen att vägra kommuner och regioner inträde i föreningen. Det ankommer på regeringen att ta nödvändiga initiativ och återkomma till med lagförslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadsrättslagen m.m., punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:2320 av Boriana (M) och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 25. bostadsmarknadsenkät visar att allt fler kommuner väljer att köpa bostadsrätter för att ordna boende till nyanlända för att klara av det bostadsansvar som kommer med den kvot nyanlända som regeringen tvingar på kommunerna enligt anvisningslagen. Detta innebär att kommunerna utövar en marknadspåverkan på bostadspriserna och bidrar till att priserna pressas upp. innebär det att bostadsrättsföreningar får kommunala andelsägare som saknar möjlighet att vara en aktiv del i förvaltningen av fastigheten med det ansvar som detta innebär i form av t.ex. underhåll. Det finns många negativa konsekvenser med kommunernas bostadsrättsköp, och problem av det här slaget måste undvikas. Vi anser därför att bostadsrättsföreningar ska ges rätt att neka kommuner och regioner att köpa en bostadsrätt i föreningen. Om föreningen väljer att godkänna ett köp ska den kunna ta ut en högre hyra för att täcka förvaltningskostnader. Mot denna bakgrund föreslår vi att regeringen återkommer till med åtgärder för att stärka bostadsrättsföreningarnas ställning när kommuner vill köpa bostadsrätter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadsrättslagen m.m., punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:2320 av Boriana (M) och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 47. Eftersom en överväldigande majoritet av landets kommuner anger att de har underskott på bostäder är det uppenbart att bostadsbrist är allt annat än en storstadsföreteelse. Även på landsbygden liksom i medelstora städer och samhällen efterfrågas fler bostäder. På landsbygden och i mindre orter finns andra utmaningar än i storstadsregionerna, där höga markpriser och byggkostnader täcks av stora värden på färdigställda bostäder. Av naturliga skäl är det svårt att genomföra storskalig exploatering på landsbygden. Detta innebär att bostadsrättsföreningar ofta blir små och sårbara. Enligt min mening bör regeringen därför utreda möjligheten att bilda gemensamma bostadsrättsföreningar på olika fastigheter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 22 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: 2020/21:2689 av (L) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 36, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18, 2020/21:3452 av och (båda SD) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4. Frågan om att omvandla hyreslägenheter i flerbostadshus till ägarlägenheter är komplex, och med hänsyn till det rådande läget på bostadsmarknaden bedömer vi andra åtgärder som mer angelägna att prioritera än just detta. Vi konstaterar att det pågår ett arbete inom med anledning av tidigare tillkännagivande. Det har hållits flera möten med myndigheter och intresseorganisationer, bl.a. för att undersöka om det finns något verkligt intresse hos de olika aktörerna av att ombilda hyreslägenheter i flerbostadshus till ägarlägenheter. Vi vill avslutningsvis understryka att det är möjligt att ombilda hyreslägenheter till bostadsrätter eller kooperativa hyresrätter, vilket givetvis också kan bidra till en mångfald av upplåtelseformer. Mot denna bakgrund anser vi att inte nu bör göra ännu ett tillkännagivande till regeringen om ägarlägenheter. Hyrköpsystem, punkt 23 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: 2020/21:472 av och (båda C) yrkande 2, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 35, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 1. Som utskottets majoritet konstaterat har det gått riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bl.a. borde utreda ett hyrköpsystem. Detta kan framstå som . Frågan om att införa ett hyrköpsystem är emellertid inte enkel. För att ta fram väl utformade direktiv till en utredning krävs ett gediget underlag och noggranna överväganden. Detta tar tid. pågår just nu arbetet med att utvärdera det underlag som departementet inhämtat genom de samrådsmöten som ägt rum. Flera bostadsbolag, både privata och allmännyttiga, arbetar dessutom redan med vällovliga initiativ till hyrköp inom ramen för nu gällande lagstiftning. Eftersom det redan finns väl fungerande modeller för hyrköp är det enligt vår bedömning tveksamt om det finns ett reellt behov av att införa ett regelverk för hyrköp. Vi utgår dock från att regeringen följer utvecklingen på området. Med hänsyn till detta, och då det finns andra frågor som är mer angelägna att prioritera när det gäller bostadsmarknaden, ser vi sammanfattningsvis inte skäl för att nu göra ytterligare ett tillkännagivande om hyrköpsystem. Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (C, L) (C) och (L) anför: Den svenska hyressättningsmodellen med kollektiva förhandlingar och bruksvärdeshyra har länge ansetts vara en garant för att erbjuda människor tillgång till en bostad till rimlig hyra. Men även om hyrorna kan anses vara rimliga är det tydligt att hyressättningsmodellen varit allt annat än framgångsrik när det gäller att bidra till en bostadsförsörjning som motsvarar de faktiska behoven. Kötiden till en hyresrätt i storstäderna räknas inte i månader utan . De många sociala kontrakten och den allt för omfattande hemlösheten visar dessutom att modellen inte klarat av att ta de sociala hänsyn som behövs. Systemet med förhandlade hyror har alltjämt en roll att spela på svensk bostadsmarknad, men det måste kompletteras med såväl fler efterfrågedrivna lösningar som riktade insatser till de människor som faller mellan stolarna. Först då blir den svenska bostadspolitiken generell ur den enskilda människans perspektiv. Enligt januariavtalet ska bl.a. fri hyressättning i nyproduktion införas och lägenheternas kvalitet och läge få ett större genomslag i hyressättningen. tillsattes därför Utredningen om fri hyressättning i nyproduktion och Utredningen om läge och kvalitet i hyressättningen. Genom utredningarna kan det inledas ett reformarbete som medför att det stora befintliga beståndet av hyresrätter med kollektivt förhandlad hyra kompletteras med hyresrätter där en ny och friare hyressättning gäller. kommer detta att skapa förutsättningar för byggandet av fler hyresgäster och leda till att bostadsbristen avtar. Dessutom skapas fler möjligheter att utveckla hyresrätten som upplåtelseform genom en avtalsfrihet mellan hyresgäst och hyresvärd. För att skapa långsiktiga förutsättningar för bostadsmarknaden är det viktigt att de reformer som görs är en del av en bred överenskommelse på det bostadspolitiska området. Till följd av detta avstår vi från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation till förmån för motion 2020/21:3186 (C) yrkande 3. Vi och våra partier kommer dock noggrant att följa det pågående arbetet och inom ramen för överenskommelsen verka för att säkerställa att hyresregleringen reformeras på det sätt vi här redogjort för. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förvärvslagen bör återinföras och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om spekulationsstopp enligt dansk modell med innebörden att den som köper en fastighet och genomför renovering inte ska få höja hyran förrän och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det lättare att få nedsatt hyra vid bristande underhåll och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna vid ärenden rörande tvångsförvaltning ska vara skyldiga att bistå med förvaltare och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att rivningskontrakt används till det de är avsedda för och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en statlig strategi mot slumförvaltning i syfte att åstadkomma en bättre myndighetssamverkan och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om stöd till hyresgäster som har drabbats av inkomstbortfall till följd av coronakrisen och därmed inte har möjlighet att betala sin hyra, och detta tillkännager för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag om moratorium för vräkningar i syfte att förhindra att hyresgäster vräks till följd av coronakrisen, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyreslagen bör ändras så att hyresgästens besittningsrätt kvarstår även om en skada på lägenheten uppstått genom en brand och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att dels se över resthyresgästers situation, dels föreslå åtgärder för att stärka resthyresgästers ställning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hembudsrätten bör avskaffas vid försäljning av hyresfastigheter och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyresvärdar bör åläggas att på förhand ge en uppskattning av hur hög hyran kommer att bli efter en ombyggnation och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:404 av Momodou m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påtaglighetsrekvisitet bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyreslagen bör ändras så att överenskommelser mellan parterna om systematisering av hyran blir normerande i hyresnämndens bedömning och tillkännager detta för regeringen.