bet · H901AU6 · 2021-12-09 00:00:00 — Av 3 §framgår bl.a. att verksamheten ska utformas så att arbetssökande och arbetsgivare har tillgång till en likvärdig service i hela landet. Vidare innehåller förordningen bestämmelser om bl.a. särskilda ansvarsområden, medverkan i EU-arbetet och organisation. Enligt 6 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska Arbetsförmedlingen upprätta en individuell handlingsplan för inskrivna arbetssökande, och den arbetssökande ska medverka till upprättandet. Handlingsplanen ska innehålla arbetssökandens skyldigheter, planerade aktiviteter och arbetssökandets inriktning. upprättar handlingsplanen ska Arbetsförmedlingen göra en bedömning av vad som är lämpligt arbete för den arbetssökande. Enligt 6 a § ska den som är arbetslös med utgångspunkt i sin individuella handlingsplan regelbundet i en aktivitetsrapport redovisa vilka åtgärder han eller hon har vidtagit för att ta sig ur sin arbetslöshet. Aktivitetsrapportens utformning och hur den får lämnas in till Arbetsförmedlingen regleras i Arbetsförmedlingens föreskrifter. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att kontrollera om de arbetssökande uppfyller villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning. Kontrollen genomförs bl.a. genom att granska aktivitetsrapporterna. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen flera uppdrag inom ramen för arbetet med att reformera verksamheten. Det har bl.a. gjorts i regleringsbreven , 2020 och 2021 samt genom särskilda uppdrag. Av regleringsbrevet för avseende Arbetsförmedlingen framgår att regeringen har för avsikt att besluta om det huvudsakliga regelverket för reformeringen för ikraftträdande . Det framgår också att Arbetsförmedlingen ska säkerställa att det i myndigheten finns en ändamålsenlig genomförandeorganisation som skapar förutsättningar för ett successivt genomförande av reformeringen. gav regeringen i regleringsbrevet Arbetsförmedlingen i uppdrag att införa utvecklade matchningstjänster för att dra lärdomar inför ett kommande system. I regleringsbrevet har regeringen gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att påbörja en utökning av utvecklade matchningstjänster till fler leveransområden tidigt och att vidareutveckla ersättningsmodeller i syfte att genomföra dem men senast . Utredningar om reformeringen av Arbetsförmedlingen I departementspromemorian Vissa lagförslag med anledning av en reformerad arbetsmarknadspolitisk verksamhet (Ds 2021:27) konstaterar regeringen att det kommer att behövas vissa lagändringar för att genomföra reformeringen av Arbetsförmedlingen på ett effektivt sätt. Exempelvis kommer en reformerad verksamhet, där arbetsmarknadspolitiska insatser i större utsträckning utförs av leverantörer, att ställa högre krav på att Arbetsförmedlingen kan dela information med och få information om enskilda från dessa leverantörer. När insatser i större utsträckning utförs av leverantörer ökar även behovet av en reglering av enskildas integritetsskydd hos leverantörerna. Den reformerade verksamheten medför även ett behov av att se över begrepp i vissa lagar. I promemorian föreslås därför lagändringar i denna riktning. Lagändringarna har skickats ut på remiss och föreslås träda i kraft . Av promemorian framgår vidare bl.a. att det som ett led i reformeringen av verksamheten ska införas en ny arbetsmarknadspolitisk insats, förmedlingsinsatser. Insatsen ska införas genom reglering i förordning och utföras av leverantörer som anskaffas av Arbetsförmedlingen. Utöver de lagändringar som föreslås i nämnda promemoria pågår beredning i av de lagförslag som Utredningen om kommuners medverkan i den statliga arbetsmarknadspolitiken har lämnat i betänkandet Kommuner som utförare av tjänster åt Arbetsförmedlingen – en analys av de rättsliga förutsättningarna (SOU 2020:41). I budgetpropositionen uppger regeringen att det påbörjade arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen ska fortsätta. Enligt regeringen ska myndigheten ha en viktig roll även i den reformerade arbetsmarknadspolitiska verksamheten. En välfungerande myndighet möjliggör att reformeringen sker ordnat och att det finns en ändamålsenlig närvaro och arbetsmarknadspolitisk verksamhet som kan erbjuda en likvärdig service i hela landet. Regeringen förklarar att stora delar av Arbetsförmedlingens verksamhet kommer att vara kvar även , då matchande och rustande insatser i huvudsak ska utföras av fristående aktörer. Vidare redogörs för att myndighetens kontrolluppdrag framöver kommer att bli än viktigare. För att Arbetsförmedlingen ska få förutsättningar att utföra uppdraget på ett ändamålsenligt sätt föreslår regeringen att resurserna till Arbetsförmedlingen förstärks . Förslaget innebär en viss minskning av förvaltningsresurserna till myndigheten bl.a. då en del av myndighetens uppgifter minskar i omfattning som en följd av att mer av det matchande arbetet utförs av fristående aktörer. I budgetpropositionen framhålls även att Arbetsförmedlingen arbetade med uppdraget att säkerställa och vid behov återställa en ändamålsenlig lokal närvaro på de orter där Arbetsförmedlingen beslutade att lägga ned ett stort antal kontor. Lokal närvaro där myndigheten inte har egna kontor säkerställs genom samarbete med Statens servicecenter eller kommuner. Regeringen föreslår att anslaget 1:15 Statens servicecenter inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ska ökas för att servicekontoren ska kunna erbjuda Arbetsförmedlingens kundtorgsverksamhet. Likvärdig service i hela landet I regleringsbrevet avseende Arbetsförmedlingen gav regeringen i uppdrag att redovisa hur myndigheten säkerställer en ändamålsenlig och väl fungerande lokal närvaro, tillgängligheten avseende kontakter och möten med myndigheten och hur en likvärdig service säkerställs i hela landet. Myndigheten slutrapporterade uppdraget . Av rapporten framgår bl.a. att utsedda kontaktpersoner finns för samtliga 290 kommuner och att Arbetsförmedlingen planerar för egen lokal närvaro i 211 kommuner. Därutöver har myndigheten kundtorgssamverkan på 104 servicekontor i landet som erbjuder allmän service för myndighetens kunder. Myndigheten planerar även att införa kundtorgssamverkan på ytterligare 16 servicekontor , vilket innebär att det vid ingången av 2022 kommer att erbjudas kundtorgssamverkan på samtliga servicekontor i landet. Dessutom tillkommer, efter regeringens beslut, 28 nya servicekontor i landet –2023 där Arbetsförmedlingens kundtorg också kommer att erbjudas. Slutrapporten analyseras och bereds inom . I regleringsbrevet är vidare ett av målen för Arbetsförmedlingens verksamhet att myndigheten ska skapa väl fungerande kontaktvägar för varje kommun, och inskrivna arbetssökande ska ha möjlighet till personliga möten. Uppfyllelse av målen i regleringsbrevet redovisar myndigheten normalt i samband med sin årsredovisning. Rapporter om Arbetsförmedlingens verksamhet Olika delar av Arbetsförmedlingens verksamhet har granskats i flera rapporter. När det gäller själva förmedlingsverksamheten har granskat om det finns skillnader mellan olika arbetsförmedlares arbetssätt och resultat som innebär att det finns effektiviseringspotential i förmedlingsverksamheten. Granskningens resultat presenteras i rapporten i förmedlingsverksamheten – förmedlarnas attityder och arbetssätt har betydelse (RiR 2020:5). Slutsatsen av granskningen är att det finns skillnader och att de påverkar resultatet i verksamheten och lämnar vissa rekommendationer. Utskottet behandlade regeringens skrivelse med anledning av rapporten och välkomnade då granskningen (bet. 2020/21:AU3). I en rapport från IFAU (IFAU Rapport 2021:13) har tre forskare studerat arbetsförmedlarens betydelse för de arbetssökandes jobbchanser, vilka egenskaper och arbetssätt som kännetecknar en framgångsrik arbetsförmedlare och om det spelar roll hur arbetssökande matchas till förmedlare. Resultaten visar bl.a. att det finns skillnader i hur snabbt förmedlare får arbetssökande i jobb där bl.a. kvinnor och mer erfarna arbetsförmedlare presterar bättre överlag. Även arbetssättet och hur arbetssökande och arbetsförmedlare matchas har betydelse för resultatet. Motionsyrkanden om Arbetsförmedlingen behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen (s. 17 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till att vissa förslag ansågs vara tillgodosedda och att visst beredningsarbete pågår i övrigt. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:55). En väl fungerande arbetsmarknadspolitik är avgörande för omställningsförmåga, konkurrenskraft och välstånd. Alla människor som kan ska ha möjlighet att delta i arbetslivet. Arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället, och även för att finansiera vår gemensamma välfärd. Många arbetsgivare har svårigheter att komma i kontakt med arbetssökande som har rätt kompetens. Utskottet menar att en välfungerande och effektiv arbetsförmedling är grundläggande för att minska matchningsproblematiken på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen är tydlig med att reformeringen av Arbetsförmedlingen ska fortsätta. Regeringen fastslår också att myndigheten kommer att fortsätta att ha en viktig roll även framöver. Utskottet noterar också att budgetpropositionen innehåller satsningar som syftar både till att säkerställa Arbetsförmedlingens verksamhet här och och till att styra myndigheten i linje med inriktningen för reformeringen. Inriktningen framgår också av de uppdrag som regeringen kontinuerligt har gett till myndigheten genom dess regleringsbrev. Reformeringen av Arbetsförmedlingen behandlas i ett antal motioner i detta avsnitt men med olika önskemål om hur organisationen av verksamheten bör se ut framöver. I kommittémotion 2021/22:3325 (M) yrkande 12 vill motionärerna se en reformering kopplat till ett begränsat antal aktörer, medan motionärerna i kommittémotion 2021/22:2612 (V) yrkande 1 menar att den pågående reformeringen måste stoppas. Även motion 2021/22:1701 (M) berör området då motionärerna vill se fler privata arbetsförmedlingar för att utöka valfriheten. Utskottet välkomnar det stora intresset för den verksamhet som utförs av Arbetsförmedlingen. Som utskottet uppfattar det verkar det finnas en bred samstämmighet och samsyn i riksdag om att det finns ett behov av att reformera Arbetsförmedlingen för att få till stånd en mer träffsäker arbetsmarknadspolitik. Att matcha och rusta arbetssökande till att ta sig in på arbetsmarknaden är en helt central del av arbetsmarknadspolitiken. Utskottet delar inte motionärernas syn på hur reformeringen bör gå till utan menar att den väg som regeringen slagit fast innebär ett steg på vägen mot ett bättre sätt att ge stöd till arbetslösa och göra det möjligt för fler arbetsgivare att hitta rätt kompetens. Det finns således inte skäl för något initiativ till regeringen i frågan, varför yrkandena bör avslås. I kommittémotion 2021/22:2612 (V) yrkande 2 vill motionärerna se ändringar i förordningen med instruktion för Arbetsförmedlingen. Utskottet noterar att förslaget bottnar i ett förslag från arbetstagarorganisationen om att instruktionen ska skrivas om för att understryka att det är en prioriterad uppgift för myndigheten att tillhandahålla verksamma insatser för dem som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden. Utskottet konstaterar att instruktionen uttryckligen pekar ut att myndigheten ska prioritera dem som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden. Motionärerna verkar dock, i likhet med ST, göra bedömningen att regeringens politik och prioriteringar inte leder till att den aktuella gruppen prioriteras. Utskottet delar inte denna uppfattning utan menar att reformeringen av Arbetsförmedlingen och tilldelningen av resurser till myndigheten görs med inriktning bl.a. på just att de som står långt ifrån arbetsmarknaden ska få tillgång till ett brett utbud av tjänster. Utskottet delar således inte heller uppfattningen att Arbetsförmedlingens instruktion bör ändras, varför yrkandet bör avslås. Vidare noterar utskottet att motionärerna i kommittémotion 2021/22:2612 (V) yrkande 5 även vill avskaffa systemet med aktivitetsrapporter. Utskottet kan visserligen instämma i den underliggande tanken om att det är viktigt att Arbetsförmedlingen fokuserar på att, genom utbildning och vägledning, rusta och stödja arbetssökande till arbete. Utskottet drar dock inte samma slutsats som motionärerna om att detta bör leda till att myndigheten inte ska kontrollera att de arbetssökande faktiskt söker arbete. Utskottet anser att det är rimligt att ställa vissa krav på att arbetssökande gör rätt för sig för att dessa ska få ta del av statliga insatser och ersättningar. För att veta att så faktiskt också sker behövs någon form av kontrollmekanism och där fyller aktivitetsrapporterna en funktion. Utskottet kan således inte se skäl till något initiativ på området, varför yrkandet bör avslås. När det gäller frågan om att ha en fungerande och närvarande arbetsförmedling i hela landet är det något som på olika sätt berörs i motionerna 2021/22:1224, 2021/22:1406, 2021/22:1764 och 2021/22:3848 (samtliga S). Utskottet delar motionärernas utgångspunkt om att det är angeläget att säkerställa en fungerande verksamhet med likvärdig service i hela landet för arbetssökande och arbetsgivare. Utskottet menar att det även är tydligt att regeringens politik i det här avseendet förs med behovet av en likvärdig service i hela landet för ögonen. Det visar sig inte minst i de prioriteringar regeringen gjort i budgetpropositionen och i de uppdrag som regeringen gett Arbetsförmedlingen. Utskottet menar att motionsyrkandena till stor del får anses vara tillgodosedda med det arbete som pågår och anser inte att något initiativ på området är nödvändigt. Yrkandena bör därför avslås. När det gäller kommittémotion 2021/22:3325 (M) yrkande 13 om en bortre parentes för den statliga arbetsmarknadspolitiken konstaterar utskottet att det är en fråga som har behandlats av utskottet vid upprepade tillfällen under den innevarande mandatperioden. Utskottet har inte ändrat inställning i frågan och anser inte heller detta år att det finns skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen, varför yrkandet bör avslås. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. ett förenklat regelverk för subventionerade anställningar, utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken och arbetsintegrerande sociala företag. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 11 (SD), 12 (C), 13 (V), 14 (KD) och 15 (MP) samt särskilt yttrande 1 (M, SD, KD) och 2 (L). I kommittémotion 2021/22:2565 av m.fl. (SD) anser motionärerna att regeringen bör se över möjligheterna att förlänga det arbetsmarknadspolitiska programmet Stöd till start av näringsverksamhet från (yrkande 6). Motionärerna vill uppmuntra till eget företagande, inte minst i spåren av covid-19. I kommittémotion 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) anser motionärerna att dagens olika anställningsstöd bör ses över för att fokusera på de effektivare nystartsjobben (yrkande 2). För att effektivisera systemet anser motionärerna att antalet stödformer bör minska och reglerna för de individuella stödformerna förenklas, med undantag för de stöd som berör personer med funktionsvariation. I kommittémotion 2021/22:469 av m.fl. (V) anser motionärerna att kravet om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av eller vara likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i nystartsjobben bör återinföras (yrkande 19). Enligt motionärerna måste arbetet med att skapa ordning och reda när det gäller subventionerade anställningar fortsätta. För att säkerställa att personer med sådana anställningar garanteras rätt lön, sjysta arbetsvillkor och rimliga arbetstider föreslår motionärerna att det görs en kartläggning av dessa förhållanden differentierad på branscher, kön och utländsk bakgrund (yrkande 20). Vidare menar motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att dels se över nu gällande regelverk och rutiner för subventionerade anställningar, dels föreslå ytterligare åtgärder för att motverka missbruk och överutnyttjande av arbetsmarknadspolitiska insatser (yrkande 22). m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2021/22:2612 vikten av utbildning inom ramen för arbetsmarknadspolitiken på flera sätt. Motionärerna vill dels att uppdraget till Arbetsförmedlingen ska förtydligas om att anvisa fler arbetslösa till arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning, dels att det införs enklare upphandlingsregler vid köp av utbildningstjänster (yrkande 3). I motionen framförs även krav på dels att utvidga Arbetsförmedlingens anvisningsmöjligheter så att målgruppen som anvisas till reguljär utbildning med bibehållen ersättning breddas till att även gälla grupper utanför ramprogrammen, dels att Arbetsförmedlingen får i uppdrag att genomföra utbildningsinsatserna tidigare (yrkande 4). I motionen betonas särskilt vikten av arbetsmarknadsutbildning som ett av de viktigaste verktygen i en aktiv arbetsmarknadspolitik. Motionärerna vill se flera åtgärder för arbetsmarknadsutbildningarna, såsom att öka antalet platser, förbättra kvaliteten och i högre grad rikta insatsen mot bristyrken (yrkande 6). Vidare bör Arbetsförmedlingen ges möjlighet att bedriva arbetsmarknadsutbildning i egen regi, genomföra den tillsammans med kommuner och andra offentliga aktörer eller välja att använda utbildningar i det reguljära utbildningssystemet (yrkande 7). I kommittémotion 2021/22:4164 av m.fl. (KD) föreslår motionärerna att regeringen ska utreda frågan om att införa en författningsreglerad definition av arbetsintegrerande sociala företag (yrkande 3). Även i motion 2021/22:3396 av och (båda MP) lyfter motionärerna fram vikten av arbetsintegrerande sociala företag (yrkande 1). Motionärerna menar att samhället måste bli bättre på att stödja och utveckla arbetsintegrerande sociala företag. Som ett led i det ser motionärerna behov av en förordning med en definition av arbetsintegrerande sociala företag (yrkande 2). m.fl. (KD) menar i kommittémotion 2021/22:4184 att det finns skäl att se över Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska bedömningar (yrkande 24). Motionärerna menar att det är nödvändigt för att kriminella nätverk inte ska utnyttja vissa branscher. I motionen framförs även att den arbetsmarknadspolitiska bedömning som Arbetsförmedlingen gör innan beslut om nystartsjobb och andra tillhörande bidrag bör ses över (yrkande 29). Myndigheten bör kunna inhämta information från tredje man i vissa fall för att styrka att den inlämnade informationen är korrekt. I kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD) anser motionärerna att införandet av en statlig dagpenning bör utredas (yrkande 18). Motionärerna anför att dagpenningen skulle ersätta försörjningsstödet för arbetsföra personer och tydligt kopplas till individens behov av utbildning och åtgärder för att bli matchningsbar, via statens arbetsmarknadsåtgärder, samt göra det enklare att utkräva deltagande och införa sanktioner mot dem som inte deltar som överenskommet. I motion 2021/22:1697 av (S) anser motionären att regeringen bör överväga att införa krav på villkor enligt svenska kollektivavtal när en arbetsgivare får stöd via Arbetsförmedlingen genom arbetsmarknadspolitiska program (yrkande 2). Införandet av sådana krav vore enligt motionären ett sätt att motverka osund konkurrens och lönedumpning på den svenska arbetsmarknaden. m.fl. (S) anser i motion 2021/22:2154 att det behöver tas fram en nationell strategi för att öka intresset för gymnasiala vård- och omsorgsutbildningar (yrkande 7). Motionärerna menar bl.a. att Arbetsförmedlingen i högre utsträckning bör erbjuda möjligheter till omskolning till vårdyrken genom arbetsmarknadsutbildningar. (C) betonar i motion 2021/22:1169 vikten av att förbättra möjligheterna att kombinera praktik, utbildning och arbete för den som deltar i arbetsmarknadsinsatser. Av 1 § i lagen (2000:625) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten framgår att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten består av arbetsmarknadspolitiska program och andra arbetsmarknadspolitiska insatser. Programmen och insatserna syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. Programmen och insatserna hanteras av Arbetsförmedlingen om inte något annat föreskrivs. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten är i stor utsträckning reglerad i förordningar. Som exempel innehåller förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten närmare bestämmelser om Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program innehåller bestämmelser om de arbetsmarknadspolitiska programmen arbetsmarknadsutbildning, validering, arbetspraktik, stöd till start av näringsverksamhet, förberedande insatser och projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning. Det arbetsrättsliga regelverket innehåller ett antal lagar som ger rätt till ledighet, däribland lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Av lagen framgår bl.a. att en arbetstagare under vissa förutsättningar har rätt att vara ledig från sin anställning för att bedriva näringsverksamhet . trädde lagen (2020:474) om skyldighet för kreditinstitut och försäkringsgivare att lämna vissa uppgifter till Arbetsförmedlingen i kraft. Lagen innehåller skyldigheter för kreditinstitut och försäkringsgivare att lämna vissa uppgifter på begäran från Arbetsförmedlingen. Avsikten med att införa lagen var att stärka kontrollfunktionen och motverka felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (prop. 2019/20:117, bet. 2019/20:AU12, rskr. 2019/20:282). I budgetpropositionen redovisar regeringen de arbetsmarknadspolitiska insatsernas omfattning och resultat. Regeringen uppger att huvuddelen av programinsatserna riktas till personer som står relativt långt ifrån arbetsmarknaden och ingår i något av ramprogrammen jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar eller etableringsprogrammet. Ett ramprogram kan innefatta olika insatser, t.ex. arbetsmarknadsutbildning, stöd till start av näringsverksamhet eller arbetsplatsförlagda aktiviteter såsom arbetspraktik, arbetsträning eller förstärkt arbetsträning. Inom ramprogrammen kan även utbildning ske inom vuxenutbildning, folkhögskola, yrkeshögskola samt i vissa fall på universitet och högskolor. Insatser i form av arbetsmarknadspolitiska program finansieras huvudsakligen under anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. I budgetpropositionen redovisar regeringen också resultat genom hur många som har tagit del av subventionerade anställningar i form av extratjänster, introduktionsjobb, nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar. I budgetpropositionen föreslår regeringen satsningar så att fler arbetssökande ska kunna ta del av bl.a. matchningstjänster, arbetsmarknadsutbildningar, extratjänster, introduktionsjobb och praktikplatser. Regeringen avser också att utöka möjligheterna till deltidsstudier vid sidan av deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin i linje med vad som varit möjligt . Därtill föreslås stora satsningar på vuxenutbildningen för att möta de utbildningsbehov som regeringen menar finns. Återrapportering och mål i Arbetsförmedlingens regleringsbrev Arbetsförmedlingen publicerar en årsrapport om arbetsmarknadspolitiska program i enlighet med uppdrag i myndighetens regleringsbrev. Syftet med rapporten är att ge en övergripande bild av de arbetsmarknadspolitiska insatserna och programmen. Rapporten beskriver bl.a. programmens syfte, innehåll, regelverk, deltagare, resultat och kostnader. Den senaste årsrapporten är och avser situationen 2020. Av rapporten framgår att 2020 var ett turbulent år med en kraftig ökning av antalet som varslades om uppsägning och ökande arbetslöshet när covid-19-pandemin slog till .