bet · H801SkU18 · 2021-03-29 00:00:00 — Värdet av personaloptionen får inte överstiga per anställd och får inte överstiga per företag. I kommittémotion 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att förutsättningarna för personaloptioner i nystartade företag bör förbättras. Utskottet konstaterar att det i den sakpolitiska överenskommelse som träffats mellan Socialdemokraterna, ingår att förbättra reglerna för personaloptioner. Beskattningen av personaloptioner ska reformeras genom bl.a. en utvidgning av storleken och personkretsen så att svenska regler är konkurrenskraftiga i ett internationellt perspektiv. Utskottet noterar att regeringen lämnade förslag om utvidgade regler om lättnad i beskattningen av personaloptioner i vissa fall (Fi2020/04527). Förslaget föreslås träda i kraft . Av promemorian framgår att skattereglerna för personaloptioner ska utvidgas och att syftet är att fler företag ska kunna ta del av förmånen, som riktar sig till unga företag med tillväxtambitioner som vill attrahera och behålla nyckelpersoner i bolaget. Utvidgningen innebär att gränserna höjs för antalet anställda samt hur stor omsättning företaget får ha för att omfattas av reglerna. Förslaget innebär också att styrelseledamöter och styrelsesuppleanter ska omfattas av reglerna även om de inte är anställda i företaget. En annan förändring som föreslås är att en personaloption ska kunna nyttjas för förvärv av en teckningsoption som ger rätt att förvärva en andel. Dessutom ska en personaloption kunna ge rätt till ett framtida förvärv av en andel eller en teckningsoption i ett annat företag inom samma koncern. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att behöver rikta något tillkännagivande till regeringen om att dessa regler behöver ändras. Gåvor till ideell verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om annan utformning av reglerna för gåvoskatteavdraget. Jämför reservation 26 (C) och 27 (KD). Bakgrund och gällande rätt infördes en skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet. Skattereduktionen var och uppgick till högst för ett beskattningsår. Skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet slopades . I betänkandet Statens budget 2019 Rambeslutet (bet. 2018/19:FiU1 s. 131) ansåg och i en reservation att gåvoskatteavdraget skulle återinföras i enlighet med det förslag som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1). sa ja till och gemensamma reservation om förslag till statens budget . sa ja till reservanternas förslag till utgiftstak –2021, utgiftsramar samt beräkning av inkomster i statens budget . Skattereduktion för gåvor återinfördes . För att kunna få skattereduktionen ska vissa förutsättningar vara uppfyllda. Gåvomottagaren måste vara godkänd av innan gåvan lämnas. Det är organisationen som själv ansöker om att bli godkänd gåvomottagare. Organisationsformen ska vara stiftelse, ideell förening eller registrerat trossamfund som är inskränkt skattskyldigt. Organisationen ska främja ett godkänt ändamål eller bedriva en sådan verksamhet, och gåvor som kommer in till gåvomottagaren och som är grund för skattereduktion för givaren ska användas för något av ändamålen social hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning. För givaren gäller att varje gåva måste vara till samma gåvomottagare vid ett och samma tillfälle, gåvorna måste uppgå till och gåvan måste vara en penninggåva. Skattereduktionen är av gåvobeloppet och får högst vara . I motion 2020/21:35 av i (SD) yrkandena 1–4 anförs att regeringen bör utreda möjligheten för juridiska personer att få skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet och att fler allmännyttiga ändamål ska kunna omfattas av regelverket. Vidare anförs att möjligheten att höja taket för beloppsgränserna bör utredas liksom möjligheten till förenkling av gåvomottagarnas rapportering till . I kommittémotion 2020/21:3176 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 föreslås att det som en del i att säkra ett fritt och brett civilsamhälle även efter coronapandemin utreds hur en breddning av avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer kan göras. I kommittémotion 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 11 föreslås att möjligheten till skattereduktion för gåva utökas. I kommitté-motion 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att möjligheten att göra det skattemässigt förmånligt för företag och privat-personer att finansiellt bidra till kultursektorn bör ses över. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 13 anförs att kommunerna bör jobba mer organiserat tillsammans med både enskilda och det civila samhället, att det är viktigt med stöd till civilsamhället och att gåvoskatteavdraget har genererat många miljoner till de organisationer som är godkända mottagare. Utskottet anser att det arbete som utförs av civilsamhällets organisationer är viktigt, inte minst i kristider, och ser därför positivt på de stöd som lämnats och ska lämnas . Regeringens femte extra ändringsbudget (prop. 2019/20:146) som lämnades innehöll förslag om bl.a. vardera till kultur- och idrottsrörelsen. Ändringarna trädde i kraft . Regeringen har uppgivit att det avsattes till humanitär verksamhet med bl.a. insatser för hemlösa personer, papperslösa och andra människor i socialt utsatta situationer. föreslog regeringen att idrotten tillförs extra i statligt stöd för perioden t.o.m. . uppgav regeringen att den tillfört i krisstöd till idrotten. lämnade regeringen ett förslag om att civilsamhällets organisationer skulle tillföras för att stärka föreningar och organisationer som arbetar med sociala och humanitära insatser för samhällets mest utsatta. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att stödja förslag om annan utformning av reglerna för gåvoskatteavdrag varför samtliga motioner avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för beskattning av styrelsearvoden. Jämför reservation 28 (C). meddelade en dom (HFD 2019 not.31) om beskattning av styrelsearvoden. I målet var det fråga om en advokat som bedrev verksamhet i ett aktiebolag. Han hade flera uppdrag som styrelseledamot, varav ett som styrelseordförande i ett större bolag. Arvodet för detta uppdrag betalades till hans bolag. Genom en ansökan om förhandsbesked ville han få svar på hur arvodet skulle beskattas. Målet avgjordes av i dess helhet, s.k. plenum. Enligt domstolens mening saknades skäl för att avvika från domstolens praxis, då en förändring av rättsläget inte framstod som angelägen. Beskattning av styrelsearvoden ska enligt Högsta förvaltningsdomstolens praxis i regel ske hos styrelseledamoten personligen och som inkomst av tjänst, se bl.a. domstolens dom 2017 (HFD 2017 ref. 41). Det gäller även om styrelseledamoten bedriver verksamhet i ett bolag och arvodet har betalats ut till detta bolag. Denna presumtion kan enligt praxis endast frångås när det är fråga om ett tidsmässigt avgränsat uppdrag som gäller en specifik insats i ett bolag. fann mot den bakgrunden att styrelsearvodet skulle beskattas hos ledamoten personligen som inkomst av tjänst. I motion 2020/21:3685 av (M) anförs att det behövs ett förtydligande av skattelagstiftningen för styrelseledamöter i aktiebolag med F-skattsedel som fakturerar sitt styrelsearvode. I kommittémotion 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 10 anförs att lagstiftningen bör ses över för att göra det möjligt för styrelseledamöter att fakturera uppdrag. I motion 2020/21:580 av (C) föreslås att skattelagstiftningen ändras så att styrelseuppdrag som faktureras genom aktiebolag betraktas som näringsverksamhet och inte som inkomst av tjänst. I motion 2020/21:1418 av (L) anförs att ett förtydligande av skattelagstiftningen bör göras för styrelseledamöter i aktiebolag med F-skatt-sedel som fakturerar sitt styrelsearvode. Beskattning av styrelsearvoden ska enligt HFD:s praxis i regel ske hos styrelseledamoten personligen som inkomst av tjänst (se bl.a. HFD 2017 ref. 41). Det gäller även om styrelseledamoten bedriver verksamhet i ett bolag och arvodet har betalats ut till detta bolag. Denna presumtion kan enligt praxis endast frångås när det rör sig om ett tidsmässigt avgränsat uppdrag som gäller en specifik insats i ett bolag. HFD meddelade en dom om beskattning av styrelsearvoden. Domstolen fann att det saknades skäl att avvika från domstolens praxis i fråga om beskattning av styrelsearvoden, som innebär att ett styrelsearvode som har betalats till en styrelseledamots bolag ska beskattas hos ledamoten personligen som inkomst av tjänst. avslog motionsförslag om ändrade regler för beskattning av styrelsearvoden (bet. 2019/20:SkU20). Utskottet är fortfarande inte berett att tillstyrka förslag om en förändring av beskattningen av styrelsearvoden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en översyn av skattesystemet och om en skattereform. Jämför reservation 29 (SD), 30 (C) och 31 (L). I motion 2020/21:751 av och (båda S) anförs att frågan om att införa skatt på sockersötade drycker bör ses över i en skattereform. I motion 2020/21:830 av (S) anförs att möjligheten att vid en skattereform införa en sockerskatt i bör undersökas. I motion 2020/21:835 av (S) föreslås att det i samband med en skatte-reform görs en översyn av momssatsen på begagnade kläder och andra begagnade produkter för att bidra till omställningen till en cirkulär ekonomi. I motion 2020/21:915 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör se över möjligheterna att genomföra en skattereform vars syfte är att utjämna de växande ekonomiska klyftorna. I motion 2020/21:1473 av (S) anförs att regeringen bör se över hur vi kan åstadkomma en enhetlig beskattning av förvärvsinkomster. I motion 2020/21:1660 av (S) föreslås att det vid en skattereform görs en fördjupad analys av rimligheten i att införa en sockerskatt. I motion 2020/21:1818 av och (båda S) framförs behovet av en skattereform för att främja rättvisan i socialförsäkringssystemet och för att få enhetlighet och likvärdighet i beskattningen. I motion 2020/21:1885 av (S) yrkandena 1–4 anförs att det i samband med en skattereform bör göras en översyn av beskattningen av kapitalinkomster med syfte att öka enhetligheten, en översyn av beskattningen av egendom och förmögenheter, en översyn av utformningen av de s.k. 3:12-reglerna och en översyn av beskattningen av bostäder. I motion 2020/21:2022 (S) anförs att regeringen bör se över möjligheten att göra en skatteöversyn som bryter utvecklingen med växande ojämlikhet i syfte att förstärka välfärden och öka jämlikheten mellan människor i vårt land. I motion 2020/21:2361 av Lawen Redar m.fl. (S) anförs att möjligheten till en produktionsrabatt i form av skattereduktion för film- och tv-inspelningar bör ses över. I motion 2020/21:2382 av Lawen Redar (S) yrkandena 1 och 2 föreslås att avdragsrätt för konst och momsen på konst ses över i samband med en skattereform. I motion 2020/21:2426 (S) yrkande 1 anförs att möjligheten till en miljöskatt på fritidsbåtar med motor bör ses över vid en skattereform. I motion 2020/21:2440 och (båda S) föreslås att möjligheten att omvandla den kommunala fastighets-avgiften till en fastighetsskatt baserad på bostadens värde ses över i samband med en skattereform. I motion 2020/21:1086 m.fl. (M) yrkande 2 anförs att det bör övervägas att reformera skattesystemet med fokus på drivkrafter för arbete och ökad konkurrenskraft. I motion 2020/21:2169 av (M) anförs att det bör utredas hur konkurrenskraftiga skatteregler kan säkras för de branscher som i sin struktur och tradition är beroende av tillfälliga arbetare i i stor utsträckning. I motion 2020/21:2289 av (M) yrkande 2 anförs att regler och skattelagar bör ses över i syfte att göra svensk biodling helt skattebefriad. I motion 2020/21:2954 av (M) anförs att det bör övervägas att ändra skattesystemet så att den näst högsta marginalskatten i världen sänks och antalet som betalar den minskar. I motion 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås en övergripande skattereform som förbättrar förutsättningarna för företagande och entreprenörskap. I kommittémotion 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås att en reformering av skattesystemet utreds för en förbättrad internationell konkurrenskraft. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att det utreds hur befintliga inkomst-skatteavdrag kan ersättas med ett platt grundavdrag. I kommittémotion 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 22 anförs att skatter och avgifter i transportsektorn behöver ses över i en bred översyn för att möjliggöra omställningen till hållbara transporter och möjligheten att leva och verka i hela landet. I en översyn är det viktigt att hänsyn tas till villkoren på landsbygden. I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 12 anförs behovet av en skatteöversyn. I motion 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 17 anförs att en översyn av skatter, avgifter och avdrag bör göras för att säkra en konkurrens-neutral och tidsenlig lagstiftning i den digitala sektorn. I kommittémotion 2020/21:3256 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås att det genomförs en samlad översyn av hur skattesystemet påverkar den civila sektorns möjligheter, villkor och regelverk. Utskottet noterar att det i den sakpolitiska överenskommelse som träffats mellan Socialdemokraterna, ingår en omfattande skattereform. Reformen ska öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, bidra till att klimat och miljömål nås, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, sänka marginalskatten och bidra till att färre betalar statlig inkomstskatt, förenkla genom att begränsa undantag, minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt, öka finanssektorns skatteandel och långsiktigt trygga välfärden. Finansminister anförde i en interpellationsdebatt bl.a. att det är viktigt att vi har ett väl fungerande skattesystem. Det vi har har många brister, det är inte tillräckligt om-fördelande, det karakteriseras ofta som något av ett lapptäcke, det är många avdrag och det kan vara svårgenomträngligt för människor. Finansministern uppgav att det är mot denna bakgrund som januaripartierna har sagt att en omfattande skattereform ska genomföras. Vidare uppgav finansministern att man hade kommit långt i hur detta arbete skulle läggas upp när pandemin slog till och man var tvungen att lägga detta arbete åt sidan. Utskottet noterar att ett flertal rapporter publicerats om en skattereform bl.a. presenterade Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () rapporten, Vårt framtida skattesystem – en med förslag på en genomgripande skattereform (2020:7), lämnade rapporten enklare och effektivare skattesystem, LO-ekonomerna och Tankesmedjan publicerade slutrapporten oss lyckliga – Idéer för mer rättvisa skatter, SNS publicerade forskningsrapporten ny bostadsbeskattning och publicerade rapporten till en framtida skattereform. Utskottet konstaterar att arbetet med en skattereform har påbörjats och utskottet vill inte föregripa regeringens arbete genom att rikta något tillkännagivande om specifika förslag och önskemål som bör ingå i utformningen av en skattereform. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 11, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:415 av (C) yrkandena 1 och 4, 2020/21:1101 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1202 av (M), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:1273 av och (båda M), 2020/21:1274 av (M), 2020/21:1388 av (M), 2020/21:1711 av (M), 2020/21:1749 av (M) yrkande 1, 2020/21:1753 av (M) yrkande 1, 2020/21:1757 av (M), 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2020/21:2289 av (M) yrkande 2, 2020/21:2361 av Lawen Redar m.fl. (S), 2020/21:2409 av (S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2561 av och (båda M) yrkande 2, 2020/21:2570 av (M), 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 6 och 7, 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2020/21:2738 av (M), 2020/21:2769 av (M), 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3158 av (C), 2020/21:3160 av (C), 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 3–7 och 2020/21:3509 av (M) yrkande 1. De ekonomiska drivkrafterna för arbete är av avgörande betydelse för att fler ska arbeta. För låginkomsttagare lönar det sig inte tillräckligt väl att gå från bidrag till arbete. Det får stora effekter för integrationen och för jämställdheten. Arbetslösheten är t.ex. fyra gånger så stor för utrikes födda som för inrikes födda och en majoritet av kvinnor från och i arbetsför ålder arbetar inte. Det gör att skatten på låga inkomster behöver komma ned ytterligare om vi ska klara integrationen och öka jämställdheten genom att skapa drivkrafter för alla dom utrikesfödda kvinnor som är fast i utanförskap att välja att arbeta. För att det ska löna sig bättre att arbeta vill vi därför införa ännu ett jobbskatteavdrag som innebär sänkt skatt för alla som arbetar och införa en bidragsreform. En skärpt arbetslinje skapar fler jobb, som vi säkerställer att svenska folkets samlade skattepengar oftare går till välfärd än till bidrag. Det vinner hela på. Genom att sänka skatten för dem som arbetar stärks drivkrafterna att arbeta. De jobbskatteavdrag som redan har införts har gett över 100 000 fler jobb. Vi vill fortsätta sänka skatten för dem som arbetar. Vi gör det för att det är rätt, det ökar sysselsättningen. Och vi gör det för att det är rättvist, ansträngning ska löna sig. Möjligheten att stapla bidrag på varandra, såsom barnbidrag, flerbarnstillägg, bostadstillägg och försörjningsstöd minskar kraftigt drivkrafterna att ta ett arbete. Särskilt hindrar detta kvinnor från att komma i arbete eftersom drivkrafterna minskar i takt med antalet barn. Arbete är ett av de viktigaste verktygen för ökad jämställdhet eftersom arbete skapar oberoende och självständighet. Vi vill därför också ge regeringen i uppdrag att utreda möjligheterna att växla vissa bidrag, t.ex. flerbarnstillägg och bostadsbidrag mot skatteavdrag, för att öka drivkraften för kvinnors arbete och på så sätt öka jämställdheten. Befolkningen blir allt äldre och allt färre i arbetsför ålder måste försörja allt fler äldre. Det kräver att fler arbetar längre, men också att de som arbetar, arbetar fler timmar. Till exempel behöver andelen heltidsarbetande kvinnor öka ytterligare. förutses betydande pensionsavgångar både i välfärden och i den privata sektorn. finns det en stor efterfrågan på kompetenta och erfarna medarbetare. Om fler av dem som närmar sig pensionen kan förmås att arbeta längre kommer bristen på arbetskraft på kort sikt att minska som välfärdens finansiering stärks också på . För att åstadkomma detta vill vi stärka de ekonomiska drivkrafterna för att fler äldre ska arbeta längre. Utvärderingar av det nuvarande jobb-skatteavdraget för äldre visar på betydande jobbeffekter av reformen varför en förstärkning också kan förväntas ge goda effekter. Antalet biodlare i behöver öka. I ett program för att stärka biodlingen har regeringen satt som mål att öka antalet biodlare mellan . Detta är alldeles för lågt, i synnerhet som antalet bisamhällen ligger på i genomsnitt cirka åtta per biodlare. Ska vi få fler att vilja ägna sig åt denna för den biologiska mångfalden så viktiga syssla måste vi stärka lönsamheten och göra det enklare. Vi anser därför att regelbördan och skattelagar för bi- och humleodling bör ses över. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4 samt 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:415 av (C) yrkandena 1 och 4, 2020/21:1101 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1202 av (M), 2020/21:1273 av och (båda M), 2020/21:1274 av (M), 2020/21:1388 av (M), 2020/21:1711 av (M), 2020/21:1749 av (M) yrkande 1, 2020/21:1753 av (M) yrkande 1, 2020/21:1757 av (M), 2020/21:2289 av (M) yrkande 2, 2020/21:2361 av Lawen Redar m.fl. (S), 2020/21:2409 av (S), 2020/21:2561 av och (båda M) yrkande 2, 2020/21:2570 av (M), 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 6 och 7, 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2020/21:2738 av (M), 2020/21:2769 av (M), 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3158 av (C), 2020/21:3160 av (C), 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 11, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 12, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 3–7 och 2020/21:3509 av (M) yrkande 1. Den s.k. pensionärsskatten består egentligen av de fem stegen i jobbskatte-avdraget och ledde till att vanliga löntagare fick lägre skatt, vilket i sig var en bra sak men pensionärerna fick inte detsamma. Vår principiella utgångspunkt har länge varit att pension är att betrakta som uppskjuten lön. Det finns därför ingen rimlig eller vettig anledning att ha två olika inkomstskattesystem för inkomst av tjänst respektive lön. Vårt förslag är därmed att avskaffa begreppet inkomst av pension och istället låta detta omfattas av inkomst av tjänst. Det är av principiella skäl inte rimligt att den som arbetat ett helt yrkesliv ska betala högre skatt än den person som bara arbetat sin första timme i yrkeslivet. Regeringen begick ett misstag när man avskaffade möjligheten att spara privat till sin pension. Effekten blir att invånarna blir mer beroende av ett offentligt ålderspensionssystem, som inte klarar av att leverera tillräckligt höga pensioner. Det gamla systemet var dock bristfälligt såtillvida att det i praktiken bara var lönsamt att pensionsspara för individer som låg över någon av skiktgränserna i skattesystemet. Vårt förslag är ett system för privat pensionssparande där man betalar en låg schablonskatt som uppgår till av föregående års statslåneränta motsvarande den som betalas på tjänstepensioner. Något skatteavdrag görs inte vid själva insättningen och någon kapitalvinstbeskattning uppkommer inte vid försäljning av fonder eller aktier. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:415 av (C) yrkandena 1 och 4, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3158 av (C), 2020/21:3160 av (C) och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2020/21:1101 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1202 av (M), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:1273 av och (båda M), 2020/21:1274 av (M), 2020/21:1388 av (M), 2020/21:1711 av (M), 2020/21:1749 av (M) yrkande 1, 2020/21:1753 av (M) yrkande 1, 2020/21:1757 av (M), 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2020/21:2289 av (M) yrkande 2, 2020/21:2361 av Lawen Redar m.fl. (S), 2020/21:2409 av (S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2561 av och (båda M) yrkande 2, 2020/21:2570 av (M), 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 6 och 7, 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2020/21:2738 av (M), 2020/21:2769 av (M), 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 24,