bet · H801KU20 · 2021-01-26 00:00:00 — Det jag tror att man ska fundera på, och det gäller inte bara Folkhälso- myndigheten som jag ser det utan även , är att regeringen som jag uppfattar det ibland gett de här myndigheterna uppdrag som de vare sig haft resurser eller kompetens att genomföra. Vilket då har skapat en del förvirring kring inköp och upphandlingar och inköpsteam och allt möjligt. I i från intervjuas bl.a. , generaldirektör för , och (M), finansregionråd i region . På frågan om varför det tog så att utöka testningen svarar bl.a. följande: Det undrar jag också. Det beror på att man inte lyckades leverera. Vissa regioner levererade väldigt bra och andra var sena. Det berodde delvis på att det fanns från vissa regioners håll något slags gurgel om att det inte är vårt bord, vilket vi tyckte var en väldigt egendomlig uppfattning. En intervju med i Studio ett i radio från återges i . I intervjun med radio uttalar följande: Jag menar att vi i regionerna, vi har arbetat stenhårt med att provta i enlighet med prioriteringsgrupperna 1 och 2 som har sagt var regionernas ansvar. I programmet frågas om en kommentar till att FHM menar att det är regionernas ansvar enligt smittskyddslagen att testa alla individer med symtom. ger följande svar: Jag undrar ju då varför inte tog upp exakt den aspekten med 21 regioner i den omfattande övriga dialog som har varit med smittskydden och med våra laboratorieverksamheter. Det hade de kunnat tydliggöra på ett tidigt stadium […] Till att börja med skulle staten ha pekat ut vem det var som hade ansvaret. fastnade hela testningsfrågan i att ingen hade ansvaret för allmänhetens testning. överlämnade sin första del- redovisning till regeringen med fokus på smittspridning inom vård och omsorg om äldre – Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80). Av delbetänkandet framgår bl.a. att det tidigt uppstod brist på olika typer av material som behövdes för provtagning på grund av att den globala efterfrågan var mycket stor. De största bristerna var initialt pinnar för REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN provtagning och extraktionskit. Det tog också tid att få nödvändig logistik på plats liksom att få tillräcklig analyskapacitet (s. 196). Vidare framgår att FHM först publicerade övergripande rekommendationer för hanteringen av provtagning inom särskilda boenden. Detta dokument angav bl.a. att en generös provtagning var motiverad och Såvitt kommissionen har förstått var detta första gången någon myndighet lyfte fram strategin att provta alla äldre som flyttar in på särskilda boenden (s. 262). Kommissionen gjorde i delbetänkandet bl.a. bedömningen att bristen på provtagning inom den svenska äldreomsorgen har bidragit till en ökad smittspridning bland både boende och personal. mottagare och anställda i ett tidigare skede hade gett möjlighet till ökad smittspårning och därmed möjlighet att begränsa smittspridningen. framhåller kommissionen att vad den erfarit tyder på att det inte har funnits något beslut om en samlad nationell strategi för provtagning förrän regeringen beslutade om uppdrag till FHM och att det sedan dröjde ända till innan FHM publicerade den första versionen av denna strategi. Anledningen till dröjsmålet och vad som försiggått i frågan före återstår för kommissionen att pröva. för kommissionen att utreda och utvärdera flera andra aspekter av provtagning och smittspårning (s. 268). Vissa uttalanden av statsråd Testning av olika prioritetsgrupper Som framgått ovan beslutade de 21 regionerna om en gemensam inriktning när det gäller provtagning i samband med covid-19. beslutet angavs att regionerna åtog sig framdriften av breddad ändamålsenlig testning avseende covid-19 i prioritetsgrupperna 1–3. ingick en överenskommelse om ökad nationell testning för Överenskommelsen innebar bl.a. dels att en region skulle utföra bred testning om bedömde att regionen befann sig i en s.k. sen pandemisk fas av covid-19-förloppet, inklusive grupp 4, dels att staten skulle stå för kostnaden för dessa tester och genom I ett utdrag från en intervju med radio som publicerades på radios webbplats kommenterade statsminister att fler inte testades för intervjun och gjorde Vi har precis gjort upp med regionerna. Regionerna säger nu att de tänker testa alla de fyra kategorier som tagit upp. verkar som att det beror på någon otydlighet mellan staten och regionerna. Vi gick in tidigt med en testmiljard, vi har sagt till regionerna och kommunerna att det får aldrig fallera på pengarna. Vi tar de extra REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN I ett pressmeddelande som publicerades på SKR:s webbplats gjorde , sektionschef hälso- och sjukvård på SKR följande Regionerna har tydliggjort att man nu tar ansvar för testning av prio- grupperna 1–3. När det gäller grupp 4 har SKR och regionerna inte fått Om den skulle ställas, är det förstås något som får diskuteras och då skulle syfte och ekonomiska förutsättningar behöva klarläggas. pressekreterare gav en kommentar i en artikel i Regionerna har ansvaret för sjukvården och det regionala smittskyddet. Därför har regionerna en roll i all testning och smittspårning eftersom covid-19 är klassad som en allmänfarlig och samhällsfarlig sjukdom enligt Därför menar vi att regionerna även har en roll i grupp 4, även om också andra aktörer kan vara involverade. nu är helt klart är att regionerna har ett helhetsansvar för priogrupp 1–3. När det gäller överenskommelsen från , se ovan. kommelsen innebar en utökad testning för alla med medicinsk indikation, dvs. inleddes en utökad provtagning både för pågående covid-19-sjukdom och för antikroppar efter en genomgången sjukdom. 2020 kunde invånarna i boka provtagning. på Region publicerad skulle alla med symtom som tyder på covid-19 kunna testa sig för pågående infektion. som trodde att de tidigare hade haft covid-19 och var friska sedan minst två veckor skulle kunna testas för att se om de utvecklat antikroppar mot viruset som orsakar covid-19. Tillfällena för provtagning för pågående sjukdom och för antikroppar utökades därefter också i övriga regioner. gjorde utrikesministern under en intervju i tysk tv från bl.a. uttalanden med innebörden att det i hade införts masstestning för covid-19, vilket innebar att alla, oavsett om man har symtom eller inte, kunde testa sig för pågående infektion. I en intervju med TV4 från anförde utrikesministern att hon med beskrivningen av att testning för covid-19 nu var tillgänglig för alla avsåg , eftersom det var denna region som hade nämnts i den tyska intervjun, men att hon i efterhand insett att detta inte Regeringens ansvar vid kriser I inledningen till utskottets granskningar av regeringens hantering av corona- pandemin redogörs bl.a. för regeringens ansvar och roll vid kriser; där berörs även uttalanden av utskottet i samband med tidigare granskningar. delarna hänvisas till de avsnitten. REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN har granskat statsråds uttalanden i olika sammanhang. Ofta har det rört sig om uppgifter som har lämnats vid kontakter mellan regeringen och dess myndigheter. har granskningen kommit in på frågor som rör instruktionsförbudet gentemot domstolar, förvaltnings- myndigheter och eller avsett uppgifter som statsråd har lämnat i anslutning till regeringsbeslut (se t.ex. bet. 1999/2000:KU20 s. 119 f., bet. 2003/04:KU20 s. 189 f., bet. 2004/05:KU20 s. 196 f., bet. 2005/06:KU20 s. 156 f. och bet. 2007/08:KU20 s. 163 f.). Utskottet har i flera granskningsärenden konstaterat att uttalanden av statsråd bör vara korrekta. granskade t.ex. utskottet ett uttalande av justitie- och migrationsministern om arbetslösheten bland utrikes födda (bet. 2017/18:KU20 s. 300 f.). Utskottet anförde bl.a. att statsråd, i likhet med alla andra medborgare, har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan behöva ta särskild hänsyn. En självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är att uttalandena ska vara korrekta. Detta uteslöt enligt utskottet naturligtvis inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Utskottet har genom skrivelser som sänts till begärt svar på vissa frågor. Som svar överlämnades , och promemorior från Statsrådsberedningen, Utrikes- departementet och (bilaga A5.2.3–5). Uppdrag till FHM om utökad testning I svaren anförs bl.a. följande om regeringens uppdrag till FHM om utökad testning från . och hade dagliga muntliga avstämningar med FHM. Under dessa avstämningar informerade FHM om behovet av ökad testning för att säkerställa prioriterad provtagning, lindra samhällseffekter från personalbortfall och säkra att undanträngnings- effekter inte uppstår. Det var denna information som låg till grund för regeringens beslut om uppdraget. Under arbetets gång skickades utkast till uppdrag för synpunkter till FHM som inkom med synpunkter på utkastet. Ett utkast till uppdrag hade tagits fram . På fråga om varför – och mot bakgrund av de fåtal ändringar som därefter gjordes i uppdraget till FHM – beslut om uppdrag dröjde till anförs att arbetet med att ta fram ett utkast till uppdrag till FHM påbörjades . Utkastet skickades till FHM för synpunkter . Parallellt med detta arbete bereddes inom frågan om medelsbehov och det fördes en dialog med FHM om kostnaderna för genom- förande av uppdraget. REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN Reglering av statsbidrag för kostnader kopplade till testning Förordningen om statsbidrag till kommuner och regioner I svaren anförs bl.a. följande när det gäller beredningen av förordningen (2020:193) om statsbidrag till regioner och kommuner för att ekonomiskt stödja verksamheter inom hälso- och sjukvård respektive socialtjänst till följd av sjukdomen covid-19. Vid beredningen av den aktuella statsbidragsförordningen begränsades urvalet av instanser från vilka synpunkter skulle inhämtas på grund av ärendets brådskade natur. hade löpande kontakter med Social- styrelsen och SKR med vilka förordningen diskuterades. Särskilt kan nämnas ett möte mellan och . Vid mötet framförde SKR önskemål om vilka kostnadsposter som skulle omfattas av förordningen. Vidare fördes en diskussion med kring de ekonomiadministrativa aspekterna av stödet. inkom en hemställan från SKR om ändringar i förordningen. I de löpande kontakterna mellan och diskuterades ändringar i förordningen. Regeringen beslutade att ändra i förordningen bl.a. mot bakgrund av hemställan från SKR. På fråga om varför ändringsförordningen först utfärdades anförs att ändringarna föranleddes inte enbart av hemställan från SKR. Skrivelser med begäran om ändringar i förordningen inkom också från bl.a. Vårdföretagarna. Vidare anförs att eftersom hade påbörjat hanteringen av statsbidrag enligt förordningen var det, enligt regeringen, angeläget att diskutera de begärda ändringarna med myndigheten och efterhöra om det fanns behov av ytterligare ändringar. Det behövde säkerställas att ändringarna som vidtogs inte skulle orsaka oklarheter om statsbidraget. På fråga om vilka överväganden regeringen gjorde i det inledande skedet av coronapandemin när det gäller valet att reglera statsbidrag till kommuner och regioner i form av förordning i stället för i form av en överenskommelse med SKR anförs att det för statsbidragets införande rådde osäkerhet om hur stora merkostnaderna skulle kunna bli. Regionerna och kommunerna antogs ha olika behov inom aktuella verksamheter och kostnaderna bedömdes därför också kunna variera stort. Av den anledningen bedömdes att en kostnadstäckning för regionerna och kommunerna bäst kunde tillgodoses genom ett ansökningsförfarande. Då det krävde en viss administration för att hantera ett sådant förfarande ansågs det lämpligast att lägga denna uppgift på . Överenskommelsen med Kommuner och Regioner I svaren anförs bl.a. följande när det gäller överenskommelsen med SKR. och hade dagliga muntliga avstämningar med FHM. Under dessa avstämningar diskuterades bl.a. provtagningen och testkapaciteten i regionerna. REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN hade även på politisk nivå täta kontakter med kommuner, regioner samt SKR i dessa frågor. Genom dialog med berörda aktörer undersöktes möjligheten för regionerna att skala upp testkapaciteten. fattade regeringen beslut om att bemyndiga statsrådet , eller den hon sätter i sitt ställe, att underteckna en överenskommelse mellan staten och SKR om ökad nationell testning för covid-19. Överenskommelsen innebar bl.a. att regionerna skulle utföra en bred och storskalig testning. Genom att testningen skalades upp minskade behovet av att dela in befolkningen i särskilda prioritetsgrupper. Förhandlingarna med SKR om att ingå en överenskommelse inleddes . Utkast till överenskommelse skickades till SKR och synpunkter på förslaget lämnades . Regeringen fattade beslut . Kommunikationen mellan regeringen och kommuner och regioner I svaren anförs bl.a. följande när det gäller regeringens diskussion med SKR samt enskilda kommuner och regioner i frågor kring testning. kontaktade statsministern samtliga regionstyrelse- ordförande med anledning av pandemin. Avsikten var bl.a. att diskutera respektive regions situation och utmaningar. Prioritering av provtagning av personal var exempel på en sådan fråga. De flesta samtalen ägde rum . Någon dokumentation från dessa diskussioner finns inte. kontaktades de flesta kommunstyrelseordförande av något av statsråden. hade 260 kommuner kontaktats. Under samtalen diskuterades bl.a. respektive kommuns situation och utmaningar. Frågor kring testning, t.ex. behov av tester för personal, lyftes vid några av samtalen. Samtalen dokumenterades kortfattat. Därutöver hade på politisk nivå täta dialoger med kommuner, regioner och SKR. Diskussioner fördes om bl.a. testkapaciteten i regionerna samt möjligheter och eventuella hinder för regionerna att skala upp testningen. Vidare diskuterades hur tillgången till laboratorier såg ut nationellt och regionalt samt vilka de aktuella prioriteringsgrupperna var. hade också , på tjänstemannanivå, kontakt med SKR för olika avstämningar och för informations- inhämtning. Vid dessa kontakter berördes bl.a. frågor kring testning. Klargöranden om ansvar för provtagning och finansiering På fråga om vilka överväganden regeringen gjorde när det gäller behovet av förtydliganden till kommuner och regioner, dels i fråga om vem som var ansvarig för att utföra provtagningen, dels i fråga om hur den skulle finansieras, fram till dess att överenskommelsen ingicks med SKR anförs att regeringen såg ett behov av att REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN förtydliga vilka principer som skulle gälla för provtagningen, både vad gällde finansiering och provtagning av olika grupper. Arbetet med dessa två frågor pågick . FHM presenterade en prioritetsordning för provtagning inom ramen för en ny strategi för att utöka provtagningen. På en pressträff uttalade socialministern att regionerna måste öka takten i testningen och att de regioner som redan testar de första prioritetsgrupperna måste dra igång testning för personal i annan samhällsviktig verksamhet (prioritetsgrupp 3). publicerade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap en lista över vad som bedömdes som samhällsviktig verksamhet. informerade social- ministern på en pressträff att hon kunde bekräfta att staten skulle ta alla kostnader för testning av prioritetsgrupp 3. hade alltså förtydliganden om såväl ansvaret för provtagningen som finansieringen av provtagningen av denna grupp lämnats. Genom överenskommelsen med SKR blev de närmare formerna för provtagningen också preciserade. Placering av vid FHM I svaren anförs bl.a. följande om placeringen av vid FHM. var förordnad som generaldirektör med placering i fram till och fanns då tillgänglig för de uppgifter tilldelade henne. Vidare anförs att har en gedigen bakgrund och bred kompetens inom sjukvårds- området. När hennes då pågående utredningsuppdrag hade avslutats ställdes hon därför till FHM:s disposition som testkoordinator hon hade kvar av sitt förordnande. Att ställdes till FHM:s disposition föregicks av kontakter mellan och . Någon dokumentation avseende dessa kontakter finns inte. utförde uppgiften som testkoordinator vid FHM så länge hon hade förordnande som generaldirektör. slutredovisning av uppgiften som testkoordinator gjordes till FHM. På fråga om det hade framförts önskemål från FHM eller från något annat håll om att det skulle finnas en testkoordinator anförs att FHM inte hade tagit initiativ till inrättandet av en testkoordinator. Myndigheten tackade dock ja till att inrätta en sådan funktion. Bakgrunden till att ställdes till disposition var att frågan om testning var högaktuell och effektiva strukturer behövde komma på plats. På frågan om det fanns någon beskrivning av vad funktionen som testkoordinator skulle inbegripa anför regeringen att det vid en pressträff anges att , i rollen som testkoordinator, skulle samordna en dialog med regionerna för att uppnå en storskalig testning. Vidare anges att hon skulle arbeta mer operativt i syfte att försöka utröna och avvärja de eventuella problem som fanns i regionerna. REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN Statsråds uttalanden om testning Testning av olika prioritetsgrupper I svaret anförs att statsminister har gjort det uttalande som redovisas i promemorian, om än inte ordagrant. Vidare anförs att stats- ministern inför intervjun i radio, som publicerades , hade såvitt avser prioritetsordningen tillgång till en redovisning av vilka prioritetsgrupper som finns. för uttalandet pågick ett intensivt arbete, nationellt och i regionerna, för en ändamålsenlig storskalig testning för covid-19 och dialog fördes med berörda aktörer. Uppgiften att regionerna hade sagt att de tänker testa alla de fyra kategorier som FHM tagit upp var dock inte korrekt. SKR hade förmedlat att regionerna hade beslutat att de tog ansvar för prioritetsgrupperna 1–3. Uttalandet ska dock ses mot bakgrund av att regionerna, enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och smittskyddslagen (2004:168), är ansvariga för provtagning och analys av allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar. I svaret anförs att utrikesminister har gjort det uttalande som redovisas. Vidare anförs att utrikesministerns uttalande avsåg Stockholms- regionen och utgick från information som hade lämnats av Region , bl.a. vid en pressträff . Vid pressträffen meddelades att regionen skulle genomföra provtagning i enlighet med överenskommelsen mellan staten och SKR. Vid pressträffen uppgav representanter för regionen och att alla invånare i Region skulle erbjudas provtagning för covid-19, både tester för pågående sjukdom och antikroppstester för att se tecken på genomgången sjukdom. Provtagningen skulle enligt uppgift påbörjas . I en intervju i TV4 förtydligade utrikesministern att uttalandet avsåg . Utskottet genomförde en utfrågning med företrädare för Kommuner och Regioner (bilaga B2). Organisationen företräddes av , ordförande i styrelsen, , andre vice ordförande i styrelsen, , vd, , sektionschef och , samordnare äldreomsorg. SKR anförde bl.a. följande. Kravet på att regeringen bereder ärenden med kommuner är, enligt SKR, förvisso inte lika starkt som kravet att bereda med berörda myndigheter, men lagstiftarna har ansett att det är viktigt att ärenden som rör kommuner och regioner bör beredas med dessa för att få god kvalitet och effektivitet i besluten. Men det är självfallet en bedömning som ansvarigt REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN statsråd eller regeringen kan göra i varje enskilt fall huruvida man vill ha den här konsultationen eller diskussionen med sektorn. SKR har gjort bedömningen att man från regeringens sida kunde ha utnyttjat den möjligheten mer, i synnerhet under pandemins inledande fas, när det gäller konsultation av sektorn. SKR anför vidare att man, om konsultationen hade varit mer omfattande, framför allt i inledningen av pandemin, hade haft ett bättre beslutsunderlag i regeringen, och det hade också ökat effektiviteten i genom- förandet. Det hade också inneburit att SKR:s medlemmar hade varit bättre förberedda. Enligt SKR var etableringen av den storskaliga testningen behäftad med mycket otydlighet. teststrategi inkluderade testning som ligger utanför hälso- och sjukvårdens ordinarie uppdrag. Det innebar att det uppstod otydlighet när det gällde både ansvar och finansiering och ersättning. När väl en överenskommelse om storskalig testning tecknades mellan SKR och regeringen kunde otydligheterna redas ut och verksamheten snabbt etableras och utökas. Vidare anförde SKR följande. Förordningen om statsbidrag som utfärdades hade inte skickats på remiss till eller diskuterats med SKR. SKR informerades om det beslutet. SKR tog sedan snabbt fram en hemställan till regeringen eftersom de upplevde att det beslut som regeringen hade tagit inte var tillfyllest för att kunna uppnå de målsättningar man hade med testningen. Hemställan ledde till att regeringen gjorde för- tydliganden och fattade ett nytt beslut runt de här frågorna. Det är ett av de exempel, enligt SKR, då det kanske hade varit bra om regeringen och SKR hade pratat från dag ett. Istället blev det en fördröjning som konsekvens av att regeringen tog ett beslut som SKR sedan kunde konstatera inte riktigt höll för att kunna genomföras på ett bra sätt. Det är det SKR menar när det gäller vikten av samverkan och samråd i de här delarna. Enligt SKR fanns det också en del otydlighet kring den nationella strategin som presenterade, både otydlighet och osäkerhet, när det gäller frågan om ansvar och ekonomisk ersättning. Enligt SKR ligger prioriteringsgrupp 1 inom hälso- och sjukvårdens ansvar och prioriterings- grupp 2 inom hälso- och sjukvårdssystemets ansvar – dvs. personal och de som är i en sjukdomssituation. När det gäller samhällsviktiga funktioner och allmän testning, prioriteringsgrupp 3 och 4, var bedömningen att det har legat utanför regionernas ansvarsområde. SKR framhöll att enligt finansieringsprincipen skulle i så fall grupp 3 och 4 finansieras från den nationella nivån. Eftersom det var en fråga om att genomföra testning av samhällsekonomiska skäl, för att få tillbaka människor i arbete, ansågs det ligga utanför hälso- och sjukvårdens ordinarie uppdrag. Vidare anfördes att om man tillför medel kan det utföras av hälso- och sjukvården, för det kräver hälso- och sjukvårds- kompetens, men att det inte är en del av det grundläggande uppdraget. REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN Vidare anfördes att när man från regeringens sida säger att det finns pengar är det viktigt att tänka på att regionerna inte kan agera på ett meddelande på en presskonferens eller något som skrivs i medierna, utan det regionerna agerar på är information som kommer via myndighetsbeslut eller tydlig kom- munikation till regionerna. I den kommunikationen fanns det fortfarande ett underlag från FHM där man klarlade att för grupp 1 och grupp 2 kunde regionerna erhålla ersättning. För grupp 3 kunde man möjligtvis i viss mån få ersättning via den s.k. testmiljarden – efter avtal med FHM. För delar av den kedja som behövdes runt grupp 3 och för grupp 4 angav FHM då att det inte gick att få pengar ur testmiljarden eftersom det låg utanför hälso- och sjukvårdens uppdrag. SKR framhöll också att om man ska dra några lärdomar av resan med testningen är en lärdom att det hade varit mer fördelaktigt att i ett tidigare skede få till en överenskommelse. Skrivelse från Kommuner och Regioner Efter utfrågningen inkom SKR med kompletterande uppgifter (bilaga A5.2.8). Besluten kring testning och smittspårning präglades, enligt SKR, inledningsvis av otydlighet och bristande förankring med regionerna. Som exempel kan nämnas den förordning som regeringen utfärdade om statsbidrag till regioner och kommuner och som bl.a. skulle reglera den ekonomiska ersättningen för provtagning av personal inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. SKR informerades muntligen om förordningen, men ärendet remitterades inte för inhämtande av synpunkter på det materiella innehållet.