bet · H801KU20d3 · 2021-01-01 00:00:00 — Annars hade bostadsinbrotten inte gått ned så mycket som de har gjort de här åren, helt enkelt. När det sedan gäller själva straffrätten sa vi att vi tar det när vi har klarat av de andra frågorna kring det grova våldet och mäns våld mot kvinnor, och så tar vi det i ett gemensamt paket och har en ny lagstiftning på plats nu från . Skulle ha kunnat använda sin … Nej, jag kan inte påminna mig om att vi har haft en sådan dialog med . Men lite grann var det så att jag var inne på det i min inledning också, för då skulle ha behövt komma överens inte bara om att man ska ha en straffskärpning utan också om hur den straffskärpningen skulle finansieras. Jag är inte så säker på att det alltid är så lätt att göra. Som sagt: Det är lätt att vara överens om utgiftsökningar – i det här fallet 150 miljoner, ungefär, och då pratar vi bara om den personal som behövs på fängelserna för att klara av den ökade uppgiften. Till det kommer också fler fängelseplatser som måste byggas ut, så prislappen blir nog högre än så. Men man behöver inte bara vara överens om själva utgiften utan också om intäkterna. Det är precis därför jag lyfte den här principiella frågan inledningsvis. Jag tycker nog att ska ta en diskussion kring det: Ska man med tillkännagivanden kunna teckna in stora reformutrymmen framöver utan att anvisa finansiering? Riskerar vi då inte bara att det blir en bakdörr – ett sätt att kringgå budgetreglerna? Själv hade jag gärna sett att också anvisar finansiering varje gång man riktar ett tillkännagivande. Det skulle jag gärna se i så fall, en sådan diskussion. (L): Jag delar statsrådets oro över när man styckar upp en budgetprocess, där beställaren så att säga inte också är betalaren. Det öppnar för stora problem för en stabil statsapparat. Men det var inte den frågan jag hade, om statsrådet trodde att det skulle vara svårt eller lätt för ledamöter att komma överens om en budgetökning, utan frågan var: Har fått den återkoppling som skulle ha kunnat leda till att hade gått in och diskuterat medel för de skärpta straffen för inbrotten? : Nej, någon sådan process kan jag inte påminna mig om att vi har haft, men det kanske är något för oss i att tänka på framöver. Om vi fortsätter att få tillkännagivanden som är ofinansierade kanske det är ett sätt för oss att möta dem i så fall, precis på det sätt som säger. Jag får väl i så fall vara lite tydligare mot och säga: Okej, om tvunget vill ha den här straffskärpningen och om ni vill ha den , , nu – då får ni också vara beredda att sätta av pengar till det. viska skära ned någonstans, och vilken skatt vill ni höja för att finansiera den straffskärpningen i så fall? Det kanske är ett tillvägagångssätt som vi ska ägna oss åt om den här typen av mycket dyra tillkännagivanden fortsätter att beslutas. (MP): Ordförande! Tack för svaren , statsrådet! Beslut om prioriteringar görs ju utifrån den situation man befinner sig i och hur omvärlden ser ut . Statsrådet har redogjort för vilka prioriteringar regeringen har gjort . finns väl chansen att vara efterklok när tillkännagivandet är tillgodosett. Anser statsrådet att prioriteringen var rätt, eller hade regeringen kunnat hörsamma tillkännagivandet på något annat sätt? Jag är medveten om att vi har berört de här frågorna tidigare under utfrågningen, men jag vill ändå ge möjligheten att utveckla tankarna kring det. : Fru ordförande! Nej, det är som jag har varit inne på flera gånger tidigare: Jag tycker att det var en rimlig prioritering som vi gjorde, och jag står för den. Jag är beredd att försvara den nu också, så att säga. Ordföranden: Då har alla partier fått möjlighet att ställa frågor. Har vi någon ytterligare fråga? Ja, från . (M): Jag skulle vilja ta fasta på den inledande treårsperioden som statsrådet själv var inne på, alltså tiden det tog innan utredningen började arbeta . Vi har hört prioriteringar och arbetsbörda som delskäl till . är det ju så att det för att regeringen ska kunna lägga fram ett lagförslag behöver finnas en utredning och ett beredningsunderlag. Som jag uppfattade det gjorde regeringen ingenting under de här tre åren för att det arbetet skulle påbörjas. Även om man hade mycket att göra –2018, hade det inte varit relativt enkelt och inte särskilt tidskrävande att ändå tillsätta den här utredningen och låta den börja arbeta ? : Fru ordförande! Som jag har varit inne på tidigare är det inte så att vi inte brydde oss om förmögenhetsbrotten , utan dels fullföljde vi förslag och lade de förslagen till , vilket innebar bland annat att möjligheten att döma för grov stöld ökade. Och sedan gav vi i uppdrag till polisen, tullen och , som sagt, att inrikta sig på de internationella stöldligorna för att den vägen också kunna komma åt de här. Sedan är det så att när det gäller straffrätten ska man komma ihåg att vi tillsatte den här utredningen i början på 2018. Men utredningar föregås ju också av ett arbete, framför allt att skriva utredningsdirektiv, och det gjorde vi . Så det ska man kanske också komma ihåg. Vi rekryterade utredare och satte upp ett kansli och så. Det ska man också komma ihåg; det är inte bara när man tillsätter utredningen som jobbet börjar, utan det har föregåtts av ett arbete på . Sedan, som sagt, det är inte bara – arbetsbörda är en del av det förstås. har ändliga resurser. Vi har inte oändliga resurser, utan vi behöver prioritera mellan våra olika lagstiftningsprojekt. Men det är också en fråga om man ska göra en straffskärpning, hur ska det sedan ligga i tiden när det gäller Kriminalvården? Klarar man av att bygga ut Kriminalvården i den takt som man behöver göra för att möta det här behovet? Det är inte den enda frågan, utan det är ett antal sådana här frågor som vi faktiskt behöver ta ställning till. ska vi bygga nya fängelser i och , och vi öppnar upp i igen. Vi bygger ut häktet i . Jag kan räkna upp hur mycket vi gör på den delen. Men då måste man också passa in det på ett sådant sätt att man klarar av, att Kriminalvården klarar av, att ta emot de här nya klienterna som då kommer. Så det är inte bara prioriteringar i och ekonomi utan faktiskt också: Hur får man fram kriminalvårdsplatser i en sådan omfattning att man klarar det nya behovet? Det måste man också ta hänsyn till. (M): Man behöver givetvis göra en mängd olika överväganden, men det är delvis det som faller inom ramen för en utredning. Statsrådet hänvisar nu till , som också kom upp i de svar som vi har fått inför det här sammanträdet. Men tittade ju inte på och lämnade inga förslag på straffskärpning i linje med tillkännagivandet. Visserligen straffskärpning när det kommer till inbrott i fritidsbostadshus, men inte förslag om inbrottsstöld och inte förslag om skärpta straff och fängelse. På vilket sätt är den utredningen relevant för att vi hade en tidsperiod, om jag uppfattar statsrådet rätt, från tillkännagivandet tills man på började arbeta med utredningsdirektiv ? : Nej, jag påstår inte att mötte tillkännagivandet, för det gjorde den inte. Den utredningen hade ju tillkommit mycket tidigare, dessutom, i ett tidigare skede. Jag bara använde det som ett exempel för att säga att det var inte så att vi inte brydde oss om förmögenhetsbrotten och stöldbrotten. Bara för att vi jobbade väldigt mycket med det grova våldet, med sexualbrotten, med vapenbrotten, med de allvarliga narkotikabrotten, där vi också skärpte straffen, och så vidare och terrorismfrågorna – bara för att vi gjorde det och det prioriterades innebar det inte att vi inte arbetade också med egendomsbrotten och förmögenhetsbrotten. Det gjorde vi, och det var det här ett exempel på. Men processen för att tillgodose tillkännagivandet från – man kan säga att den startade redan i och med att vi började skriva utredningsdirektiv. Och så tillsatte vi utredningen . Det är en riktig beskrivning på det sättet. Då får man väl bedöma, tycker jag, om det här var en riktig prioritering eller inte. Det är väl en fråga för att ta ställning till. Var det rätt att prioritera det grova våldet, sexualbrotten, terroristbrotten, vapenbrotten och så och i stället ta helhetsgreppet kring bostadsinbrotten 2018? Det får man göra en avvägning av. Men återigen, någon finansiering fanns ju inte heller från . Här gav man bara ett tillkännagivande – nu ska ni skärpa straffen här; det ska vara fängelse, och så här ska det se ut. Och så har vi nu levererat det, och vi har finansierat det. Och, vill jag påpeka också, vi gick faktiskt längre än vad utredaren föreslog, plus att vi också har gjort lite annat, sådant som inte har föreslagit, till exempel sett över hälerilagstiftningen och stoppat till en del undantag som har funnits där. Så jag tycker nog att det här till slut blev ett bra paket, som är på plats från , helt enkelt. Ordföranden: Då är frågan om vi har någon ytterligare fråga att ställa – jag ser mig omkring. Då vill jag å utskottets vägnar tacka justitie- och migrationsministern för att du tog dig hit och svarade på utskottets alla frågor. Stort tack för det! Därmed kan vi också lämna den här punkten. Jag ska säga att nästa sammanträde med utskottet är i den här salen. Det blir också ett formellt utskottssammanträde efter utfrågningen . Och så vill jag också påminna om att beredningsdelegationen ska sammanträda. Vi samlas 15.15 i utskottets ordinarie sessionssal. Därmed är sammanträdet avslutat, och utfrågningen också. Granskningsärende 36 – Information om kostnadsfördyringar inför totalförsvarsbeslutet (se avsnitt 1.3) – delvis sluten utfrågning Ordföranden: är 11, och inleder sitt sammanträde. Vi är på punkt 1, Granskning av regeringen. Den första delen är en offentlig utfrågning av försvarsminister . Jag vill hälsa försvarsministern välkommen hit för att svara på utskottets frågor. Innan vi sätter igång ska jag ge lite praktisk information om hur utfrågningen kommer att gå till. Utfrågningen sänds direkt via webb-tv och på . När utfrågningen inleds får först ministern en möjlighet att göra en kortare inledning. Därefter får ledamöterna ställa frågor. Anmälande parti inleder. Därefter är det partierna i storleksordning. I det här fallet är anmälande parti . Välkommen hit, försvarsministern! : Tack så mycket, fru ordförande och ledamöter! Granskningsärendet handlar om information till och eventuella kostnadsfördyringar inför totalförsvarsbeslutet. beslutade regeringen om budgetpropositionen . Till grund för förslag och bedömningar om det militära försvaret låg bland annat budgetunderlag från Försvarsmakten, och andra myndigheter under Försvarsdepartementet. beslutade regeringen om propositionen Totalförsvaret 2021–2025. Propositionen byggde på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Propositionen innehöll bland annat förslag om ett övergripande mål för totalförsvaret, nya mål för det militära respektive civila försvaret, inriktningen för Försvarsmaktens krigsorganisation och förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation. Till grund för förslagen och bedömningarna i propositionen låg Försvarsberedningens rapporter Motståndskraft och Värnkraft. När det gäller det militära försvaret utgjorde dessutom ett antal underlag från myndigheter under Försvarsdepartementet grund för propositionen. Sammantaget fanns härigenom ett fullgott beredningsunderlag. Bland underlagen från myndigheterna kan nämnas underlag inför den försvarspolitiska propositionen från bland annat Försvarsmakten och , myndigheternas budgetunderlag samt efter uppdrag från regeringen kompletterande budgetunderlag från Försvarsmakten och . Det förslag om anskaffning av materiel som lämnades i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 och i budgetpropositionen , där regeringen även redovisade de tolvåriga investeringsplanerna för anskaffning och vidmakthållande av materiel, utgick i huvudsak från budgetunderlag och övriga underlag från Försvarsmakten och . underlag framgår såväl myndigheternas bedömning av kostnader för materielprojekt som risker myndigheterna bedömer är förknippade med dem. biföll förslagen i budgetpropositionen i fråga om utgiftsområde 6. godkände regeringens förslag i propositionen Totalförsvaret 2021–2025. Innan beslutade om regeringens förslag lämnade jag information om osäkerheten och risker som hade bedömts kunna leda till förseningar eller ökade kostnader i fråga om det militära försvaret till och försvarsutskottet vid ett stort antal tillfällen. Information lämnades till försvarsutskottet om pågående projekt, om anskaffning av ubåtar, om anskaffning av ubåtar och ett marint projekt, om arbetet med försvarspropositionen samt Försvarsmaktens och kompletterande budgetunderlag , om anskaffning av ubåtar och ett marint projekt och med anledning av finansieringen av det kommande försvarsbeslutet och uppgifter i medier om risk för underfinansiering. Vidare behandlades information om eventuella kostnadsfördyringar vid riksdagsdebatten om propositionen Totalförsvaret 2021–2025 . Jag har också besvarat ett antal riksdagsfrågor på temat. Vid informationstillfället redogjorde jag för det förslag om anskaffning av materiel som hade lämnats i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 och i budgetpropositionen . Jag redogjorde för att de utgick från de budgetunderlag och övriga underlag som Försvarsmakten och FMV hade lämnat samt att det av dessa underlag framgick såväl myndigheternas bedömning av kostnader för materielprojekt som de risker myndigheterna bedömde var förknippade med dem. Jag uppgav också att jag vid informationstillfället inte hade någon information som ändrade de bedömningar som framgick av propositionen Totalförsvaret 2021–2025 och budgetpropositionen . och försvarsutskottet informeras löpande om hur stora materielprojekt utvecklas och vilken inriktning ett projekt får inom bemyndigandets ram. Som jag nu har redogjort för lämnade jag sådan information vid ett flertal tillfällen innan beslutade om regeringens förslag i propositionen Totalförsvaret 2021–2025. När information har lämnats har det skett med anledning av att det till departementet i formella underlag från myndigheterna om utvecklingen i ett projekt inkommit uppgifter som tillför något nytt i sak. Stora materielprojekt är komplexa företeelser, där förseningar och fördyringar alltid utgör möjliga risker. Det är inte möjligt att spekulera i vad som kan komma att inträffa framöver. Jag har att förhålla mig till den information som redovisas i de formella underlag som inkommer till departementet och som finns tillgängliga för mig och departementet vid varje givet tillfälle. Det betonade jag för försvarsutskottet vid informationstillfället och i riksdagsdebatten , och det är något jag vill understryka även . När det finns ytterligare information som behöver lämnas återkommer jag till utskottet. Om det krävs någon åtgärd som förutsätter beslut återkommer regeringen med en proposition. Förslagen och bedömningarna i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 bygger bland annat på underlag från Försvarsmakten och FMV. Av underlagen framgår såväl myndigheternas bedömning av kostnader för materielprojekt som de risker myndigheterna bedömde var förknippade med dem. för beslut om propositionen hade jag inte någon information som ändrade de bedömningar som gjordes i propositionen. Därmed, fru ordförande, är jag beredd att svara på utskottets frågor. Ordföranden: så mycket för den inledningen! Då är det för ledamöterna att ställa frågor. Vi börjar som sagt med , som är anmälande parti. (M): Fru ordförande! Fick försvarsministern i anslutning till att det kompletterande budgetunderlaget togs fram och överlämnades till regeringen information om att det förelåg fördyringar av vissa vapensystem eller något annat? : Jag har inte fått någon information som har förändrat de bedömningar som ligger till grund för propositionen och de kostnads- beräkningar som ligger till grund för propositionen. Det som är meddelat från myndigheterna är de informationer som de också har gett till utskottet inför propositionen. Det är att de beräkningar som det hela bygger på och som gör propositionen genomförbar. (M): Fru ordförande! Jag ber om ursäkt om jag var otydlig. Frågan gäller inte i anslutning till propositionen. Frågan gäller: Fick försvarsministern i samband med eller i anslutning till att det kompletterande budgetunderlaget överlämnades information om att det förelåg kostnads- fördyringar – inte endast i anslutning till vad som gäller propositionen, som man hänvisar till nu? : Det här är frågor som jag i så fall måste svara på under sekretess. Ordföranden: Det finns det möjlighet till. Men då ska vi först ställa de frågor som vi kan ställa i en öppen utfrågning. När vi sedan är klara med det som kan hanteras öppet går det över till en sluten utfrågning. Då kommer vi att flytta oss till en annan lokal. (S): Fru ordförande! Jag tackar statsrådet för inledningen och svaren . Statsrådet nämner bland annat i de skriftliga svaren att man har lämnat information till försvarsutskottet om just osäkerheter och risker som kan leda till förseningar och ökade kostnader. Kan statsrådet på ett mer generellt och övergripande plan utveckla vilka typer av osäkerheter och risker som är förknippade med den här typen av processer? : Det som det handlar om är risken för fördyringar, risken för förseningar och risken för eventuella oförutsedda händelser. Det här är moment som jag har tagit upp vid så oerhört många tillfällen . Det här är risker som föreligger när det gäller stora materielprojekt. Det är bland annat därför som de informationstillfällen jag haft med vid ett antal tillfällen och som jag redogjorde för i inledningsanförandet äger rum. Det handlar om de formella underlag som vi får till departementet och vad det sedan ger anledning till att lämna för information till . Det är det som vi försöker göra enligt de parametrar jag nämnde. (S): Fru ordförande! Jag tackar statsrådet för svaret. Givet detta, gör statsrådet bedömningen att han kunde ha informerat utskottet i detta ärende i ett tidigare skede? : Jag har informerat utskottet när det har funnits grund för att göra det. Jag har gjort det i olika steg när det har förelegat en formell anledning att gå till utskottet med information som kan riskera att påverka olika projekt. Därmed inte sagt att den har påverkat projekten, men jag har gjort det utifrån perspektivet att den kan påverka projekt. Jag har då pekat på de processer som pågår på myndighetssidan för att hantera problem. Jag kan bara konstatera att fram till dess att propositionen är lagd har vi, inom ramarna för den ekonomi som har funnits disponibel utifrån den uppgörelse som gjordes mellan regeringen, och Liberalerna, hanterat de eventuella problem som skulle kunna uppstå. Fram till dess har det inte funnits information som på något sätt inger mig farhågor om att propositionen inte ska kunna genomföras. (SD): Fru ordförande! Jag tackar försvarsministern för redogörelsen och svaren på frågorna . Jag har en fråga om inrättandet av analysgruppen . I en svarspromemoria från Försvarsdepartementet uppger man att inbjudan till att delta i överläggningarna inte föregicks av något formellt beslut av regeringen eller i . Fanns det något särskilt skäl till varför det inte var ett formellt beslut? Vet ministern vem som fattade det informella beslutet? : Här handlar det om att jag bedömde att det var nödvändigt att klargöra skillnaden mellan Försvarsberedningens förslag och Försvarsmaktens underlag. Jag gjorde denna inbjudan för att man skulle få fram tydliga grunder för den fortsatta processen. Arbetet genomfördes, och det finns en sammanställning av arbetet som ligger på regeringens webbplats. Var och en som är intresserad kan ta del av den. Det handlar om att göra en analys och på det sättet skapa en plattform inför det fortsatta arbetet. Efter detta fattade jag beslut om att återinkalla Försvarsberedningen för att i den gruppen förbereda en kommande proposition till . Då ska man ha klart för sig att Försvarsberedningen är ett organ inom ramen för . Per Schöldberg (C): Ordförande! Jag tackar statsrådet så här långt. Granskningen handlar just om information om kostnadsfördyringar inför Det är möjligt att jag återupprepar en fråga, men jag ställer den ändå för att få en bekräftelse. var det en debatt, och statsrådet uttryckte tydligt att man så här långt kan se att den ekonomi som ligger till grund för detta är solid och fungerande så att man kan hantera frågorna. Hade statsrådet indikationer på fördyringar eller ekonomiska förutsättningar i samband med riksdagsbeslutet som inte hade tagits upp vid informationstillfällena med försvarsutskottet? Fanns det något som han i efterhand kunde konstatera att det var något som man borde ha lyft fram, eller något liknande? : Under hela arbetet med att förbereda propositionen har jag varit noggrann med att alla saker ska upp på bordet på ett sådant sätt att vi minimerar risken för någon form av underfinansiering i beslutet. Därför har vi begärt kompletterande budgetunderlag och analyser från myndigheterna för att på det sättet kunna garantera, så långt det över huvud taget är möjligt, att det ska vara solid säkerhet i beslutet. Jag har sagt att jag har varit oerhört tydlig i en mängd sammanhang om just problem med eventuell leveransförsening, med eventuell fördyring, med eventuell oförutsedd händelse. Alla som har hållit på med försvarspolitik på ett seriöst sätt, eller jobbat med frågorna i myndigheterna, vet att det här utgör problem som man på ett eller annat sätt alltid kommer att få hantera. Därför är det farligt att uttrycka sig i termer av att vi nu garanterar att ingenting händer. Den informationsbas jag har haft gör att jag inte kan se att vivid beslutstillfället hade information som störde beslutet eller som riskerade att på något sätt leda till att detta inte stod på solid grund. Hela beredningsprocessen, med analysgrupp, med Försvarsberedningen, med försvarsförhandlingar, med Försvarsmakten, med FMV:s olika underlag och analyser, var till för att få en solid grund för beslutet. Vid beslutstillfället hade jag inte någon sådan information. (V): Ordförande! Jag uppfattar att har svarat på min fråga. Men jag frågar ändå, så får jag se om jag har förstått rätt. sa tidigare att försvarsutskottet informeras när formella underlag har inkommit till departementet som i sak tillför något nytt. På vilket sätt inhämtar ni eller efterfrågar information från myndigheterna? Det gäller de stora projekten som riskerar att fördyras. Jag uppfattade att du i tidigare svar uppgav att ni har inhämtat kompletterande budgetunderlag. : Med anledning av den frågan vill jag säga följande. Det är viktigt, i alla fall för mig, att inte sitta och spekulera i olika sammanhang. Jag får ibland frågor av modellen: Kan du ange något estimat på om det blir eventuella fördyringar? Jag brukar inte svara på sådant. Jag vill inte bidra till spekulationer eller sprida uppgifter som med stor sannolikhet inte visar sig vara relevanta. Därför är underlagen, det jag får i formell mening från olika myndigheter, oerhört viktiga. De utgör grunden för vad vi informerar vidare. Vi inhämtar alltid de underlag som krävs för att beredningskravet i regeringsformen ska vara uppfyllt. Det är så vi försöker jobba med frågorna. Jag kan också hänvisa till vad utskottet har sagt i tidigare sammanhang, nämligen att det är viktigt att informationen är tydlig, fullständig och aktuell. Det här innebär en viss kravbild. Och om man ska leva upp till den kravbilden måste man ändå ha något på fötterna som myndigheterna också är beredda att stå för i sammanhanget och som vi på departementet i vår analys bedömer som relevant. Därför vill jag inte spekulera om kostnadsfördyringar eller förändringar innan jag har dem på pränt. Skånberg (KD): Fru ordförande! Jag tackar försvarsministern för svaren så här långt. Jag vill använda en öppen källa. anger att enligt medieuppgifterna varierade beskeden med .