bet · H801FiU30 · 2021-06-11 00:00:00 — Årsredovisning för staten 2020 Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse och redogörelse till handlingarna. Årsredovisningen för staten ger en möjlighet att följa upp och kontrollera de beslut som fattat om statens budget och är ett viktigt komplement till budgetpropositionen. Utskottet konstaterar att präglades av pandemin, och regeringen och vidtog en mängd åtgärder inom flera områden för att bekämpa spridningen av covid-19 och begränsa dess följdverkningar. Utfallet för utgifterna blev högre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten och inkomsterna blev lägre. Utskottet anser att regeringen i årsredovisningen för staten 2020 har förklarat de väsentliga skillnaderna mellan budgeterade belopp och utfallet. Skrivelse 2020/21:101 Årsredovisning för staten 2020. Redogörelse /21:RR4 redogörelse för granskningen av Årsredovisning för staten 2020. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Årsredovisning för staten 2020 Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2020/21:101 Bilaga 2 yttrande 2020/21:FöU10y Tabell 1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Tabell 2 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Tabell 3 Budgeteringsmarginalens användning Tabell 4 Utfallet för statens budget 2020 Tabell 5 Utgiftsområden som skiljer sig mer än mot statens budget 2020. Tabell 6 Förklarande faktorer till skillnaden mellan budget och utfall Utskottets förslag till riksdagsbeslut Årsredovisning för staten 2020 lägger skrivelse 2020/21:101 och redogörelse /21:RR4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning Regeringen ska efter budgetåret lämna en årsredovisning för staten. Detta regleras i 10 kap. 5 § budgetlagen (2011:203) och i 6 § samma lag finns bestämmelser om vad årsredovisningen för staten ska innehålla. Skrivelsen Årsredovisning för staten 2020 (skr. 2020/21:101) överlämnades till . ska enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet granska årsredovisningen för staten. överlämnades redogörelsen om granskning av Årsredovisning för staten 2020 (redog. 2020/21:RR4) till . Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen eller redogörelsen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Samtliga utskott har getts tillfälle att yttra sig, och försvarsutskottet har valt att göra det. yttrande 2020/21:FöU10y återfinns i bilaga 2. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet för staten 2020. Redovisningen omfattar följande delar: • uppföljning av de budgetpolitiska målen • utfallet för statens budget • resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys • utvecklingen av statsskulden • redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning • nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU. I skrivelsen redovisar regeringen också vilka myndigheter som i revisionen av årsredovisningarna fått en modifierad revisionsberättelse från , samt skälen för detta. Regeringen redovisar också under inom varje utgiftsområde granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen tillsammans med de åtgärder regeringen vidtagit med anledning av dessa. Årsredovisning för staten 2020 Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Enligt regeringen har årsredovisningen för staten 2020 upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) och enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. Uppföljning av de budgetpolitiska målen Uppföljningen av de budgetpolitiska målen i årsredovisningen för staten omfattar dels uppföljningen av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet), dels uppföljningen av utgiftstaket för staten. Den offentliga sektorns finansiella sparande Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till ca –2020 eller –3,av BNP, se tabell 1 nedan. I förhållande till 2019 minskade det med av BNP. Enligt regeringen hänförs försvagningen huvudsakligen till den djupa lågkonjunkturen som följde av pandemin och till den aktiva finanspolitiken som försvagade sparandet av stabiliseringspolitiska skäl. Jämfört med prognosen för den offentliga sektorns finansiella sparande i budgeten så blev det finansiella sparandet lägre än beräknat. Försämringen av de offentliga finanserna rör uteslutande staten, konstaterar regeringen. Kommunsektorns finanser däremot var enligt regeringen kraftigt underskattade i de prognoser som regeringen presenterade i budgetpropositionen . När det gäller inkomsterna konstaterar regeringen att de utvecklades betydligt svagare än prognosen. De åtgärder som vidtagits för att bemöta pandemins effekter på den ekonomiska tillväxten medförde att inkomsterna i statens budget minskade med jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . Skillnaden mellan utfallet och beräkningarna för utgifterna uppgick till . Avvikelsen beror enligt regeringen till största delen på tillkommande beslut efter budgetpropositionen som medförde att utgifterna ökade. Tabell 1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Miljarder kronor om annat inte anges Skillnad mot beslutad budget –3,1 –3,4 Anm.: Med beslutad budget avses den ursprungligen beslutade budgeten . Källa: Årsredovisning för staten 2020. För att i efterhand utvärdera om målet för den offentliga sektorns finansiella sparande, dvs. överskottsmålet, uppnåtts och för att upptäcka systematiska avvikelser använder regeringen ett bakåtblickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet, se tabell 2 nedan. Regeringen bedömer att det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2020 ligger under målnivån. För att mildra lågkonjunkturen bedrev regeringen en expansiv finanspolitik som försvagade det strukturella sparandet. Regeringen bedömer att det finns en avvikelse från överskottsmålet men att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl med anledning av de ekonomiska effekterna av spridningen av covid-19. Tabell 2 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP om annat inte anges –1,4 –1,5 –3,1 –0,4 –0,5 –0,2 –0,1 –0,3 –0,5 –0,7 –0,4 –1,3 1Procent av potentiell BNP. Källa: Årsredovisning för staten 2020. I skrivelsen anför regeringen att utgiftstaket är ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budgetdisciplinen och stärker trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket kan användas som ett verktyg för att uppnå överskottsmålet och långsiktigt hållbara offentliga finanser. Utgiftstakets ursprungliga nivå uppgick till . Efter att utgiftstaket fastställdes har nivån höjts med utifrån finanspolitiskt motiverade ändringar och med till följd av tekniska justeringar. Enligt utfallet för statens budget uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till , dvs. lägre än det fastställda taket. Budgeteringsmarginalen uppgick därmed till av de takbegränsade utgifterna . Av tabell 3 nedan framgår hur budgeteringsmarginalen använts sedan utgiftstakets nivå fastställdes . Av tabellen framgår bl.a. att regeringen föreslagit och beslutat om nya reformer för sedan utgiftstaket ursprungligen fastställdes. Regeringen konstaterar att dessa ändringar i huvudsak består av ändringar i statens budget som en följd av spridningen av covid-19. Av tabellen framgår även regeringens redovisning av hur budgeteringsmarginalen använts i kategorierna makroekonomiska förändringar, volymförändringar och övrigt. Tabell 3 Budgeteringsmarginalens användning Budgeteringsmarginal när utgiftstakets nivå fastställdes1 –182,8 Reviderad pris- och löneomräkning –0,7 –2,9 Finanspolitiskt motiverad ändring av utgiftstakets nivå –88,0 Finanspolitiskt motiverad ändring av utgiftstakets nivå Total förändring av budgeteringsmarginalen 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54. förändring av anslagsbehållningar. Källa: Årsredovisning för staten 2020. Utfallet för statens budget 2020 I årsredovisningen redovisas utfallet för statens budget och övriga finansiella befogenheter som regeringen har fått av . Saldot i statens budget 2020 Saldot i statens budget blev –2020 och statens lånebehov ökade därmed med motsvarande belopp. I budgeten beräknades saldot till ett överskott på och saldot blev därmed ca lägre än beräknat. Enligt regeringen påverkades utfallet för statens budget 2020 i hög grad av åtgärder med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Totalt har fattat beslut om ändringar i statens budget. Av dessa innehåller 15 ändringsbudgetar åtgärder för att mildra de negativa effekterna till följd av spridningen av covid-19. Sammanlagt anvisades ytterligare 2020. har också beslutat om ytterligare kreditgarantiramar med respektive . har dessutom medgett att de övriga kreditramarna ökas med i ändringsbudgetarna. I avsnitt 2.3 i skrivelsen finns en sammanställning av åtgärderna per ändringsbudget. I bilaga 3 till skrivelsen lämnas en specifikation av de ändringsbudgetar som påverkar anslagen i statens budget . Tabell 4 Utfallet för statens budget 2020 Utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor m.m. Anm.: Med statens budget 2020 avses ursprungligen beslutad budget . Källa: Årsredovisning för staten 2020. Som framgår av tabell 4 blev skatteinkomsterna för staten () lägre än beräknat i den ursprungliga budgeten . Det beror enligt regeringen på de åtgärder som beslutat om för att mildra de negativa effekterna till följd av spridningen av covid-19. Åtgärderna har främst inneburit lägre intäkter från arbetsgivaravgifter och att beviljade anstånd med inbetalning av skatt ökat . De lägre skatteinkomsterna beror också på förändrade makroekonomiska förutsättningar till följd av inbromsningen i ekonomin och då främst i form av lägre intäkter från skatt på kapital. Utgifterna i statens budget blev () högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten . Som framgår av tabell 5 nedan blev utgifterna dock (11,) lägre jämfört med vad som totalt anvisades. Flera av de åtgärder som vidtogs med anledning av spridningen av covid-19 utnyttjades inte i den omfattning som budgeterades. Det medförde enligt regeringen att anslagsbehållningarna ökade kraftigt, med . Tabell 5 Utgiftsområden som skiljer sig mer än mot statens budget 2020. Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmän miljö- och naturvård Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Anm.: Med statens budget 2020 avses ursprungligen beslutad budget . Anm.: Summan av delposterna kan avvika från summa utgifter m.m. i statens budget på grund av avrundningar. Källa: Årsredovisning för staten 2020. Som framgår av tabell 5 blev utfallet för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg högre än vad som ursprungligen anvisades. Ytterligare medel anvisades främst till följd av spridningen av covid-19. Det var framför allt riktade statsbidrag till kommuner och regioner som ökade. Dock blev utfallet lägre än vad som totalt anvisades. Utfallet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev högre än vad som ursprungligen anvisades. Ytterligare medel anvisades för att täcka ökade utgifter med anledning av tillfälliga regler för sjukpenning till försäkrade som fått karensavdrag, kompensation till egenföretagare och utvidgad rätt till sjukpenning i förebyggande syfte. Ytterligare medel anvisades också med anledning av tillfälliga bestämmelser såsom att staten i utökad omfattning ska ersätta arbetsgivarnas kostnader för sjuklön och att något läkarintyg inte krävs för sjuklöneperioden. Utfallet blev dock lägre än vad som totalt anvisades. Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev utfallet högre än vad som ursprungligen anvisades. Arbetslösheten beräknades i budgeten uppgå till men den blev , vilket ledde till högre utgifter eftersom fler arbetslösa fick ersättning. Utfallet blev dock lägre än vad som totalt anvisades. Utfallet för utgiftsområde 24 Näringsliv blev högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten . Utfallet blev dock lägre än vad som totalt anvisades. Det anvisades bl.a. ytterligare medel med anledning av att flygmarknaden påverkades kraftigt av pandemin. Ytterligare medel anvisades också med anledning av ett stöd för korttidsarbete och ett omställningsstöd för företag som fått minskad omsättning till följd av spridningen av covid-19. För dessa stöd blev utfallet respektive lägre än vad som totalt anvisades för stöden. Utfallet för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner blev högre än vad som ursprungligen anvisades. Ytterligare medel hänvisades huvudsakligen med anledning av spridningen av covid-19. Inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev utfallet lägre än beräknat i statens budget. Det beror framför allt på lägre kursförluster och högre inkomster från överkurser vid emission än beräknat, vilket innebär att räntorna på statsskulden blev lägre. Av regeringens analys av hur utgifterna utvecklats jämfört med den budget som ursprungligen beslutade om framgår att beslut om högre anslagsnivåer medförde att utgifterna blev högre, se tabell 6 nedan. Tabell 6 Förklarande faktorer till skillnaden mellan budget och utfall Utgiftsområden, exkl. räntor1 –12,0 –2,7 –16,2 –10,1 –9,9 –0,2 –12,0 –10,6 –4,3 1Utgiftsområden som omfattas av utgiftstaket för staten. 2Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten. Källa: Årsredovisning för staten 2020. Ändrade volymer i transfereringssystemen medförde att utgifterna blev lägre, vilket bl.a. är en följd av färre uttagna nettodagar med föräldrapenning och att färre personer sökte tandvård. Makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev lägre, vilket till största delen berodde på lägre marknadsräntor som gjorde att statsskuldsräntorna blev lägre. nettoutlåning blev högre än beräknat, vilket i huvudsak beror på att AB lånade hos . Med bemyndigande får regeringen under vissa villkor besluta att ett anslag får överskridas om det är nödvändigt för att täcka särskilda utgifter i en verksamhet. Regeringen beslutade om två medgivna överskridanden , men inget av dem utnyttjades. Medgivandena avsåg utgiftsområde 5, anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet och utgiftsområde 24, anslaget 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag. överskreds anslaget 6:1 inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och idrott med , vilket var utöver den tillåtna kreditgränsen och utan medgivande från regeringen. Överskridandet beror på att enhet för digitalisering fick lägre intäkter än beräknat. Regeringen beslutade att höja anslagskrediten för med motsvarande av anslaget. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som beslutat om beställa varor eller tjänster och besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det bemyndigandebelopp som har beslutat om. En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden och utestående åtaganden vid utgången av 2020 finns i bilaga 4 till skrivelsen. Det totala bemyndigandebeloppet var och de utestående åtagandena uppgick till . De totala utestående åtagandena blev alltså lägre än det totala bemyndigandebeloppet. De högsta bemyndigandebeloppen avsåg utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Även de största skillnaderna mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden i termer av belopp fanns vid utgången av 2020 inom dessa utgiftsområden. Revisionen av myndigheternas årsredovisningar 2020 I Årsredovisning för staten 2020 redovisas en sammanställning över de myndigheter som fått en modifierad revisionsberättelse från . har lämnat revisionsberättelse med reservation för tolv myndigheter. Det innebär att inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis men dragit slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. De aktuella myndigheterna är , (), , i , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, , , Statens centrum för arkitektur och design, , och (). Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Resultat- och balansräkningen samt finansieringsanalysen omfattar statens samtliga intäkter, tillgångar, kapital och skulder samt betalningar som påverkar statens nettoupplåning. I resultaträkningen redovisas de totala konsoliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som omfattas av årsredovisningen. Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter elimineras i resultat- och balansräkningen. I avsnitt 3.4 i skrivelsen redogörs för de redovisningsprinciper som använts för årsredovisningen för staten. Resultaträkningen visade ett underskott på , vilket är lägre än 2019 då det i stället var ett överskott på . Skatteintäkterna minskade med , medan intäkterna av bidrag ökade med . Intäkterna av bidrag omfattade AP-fondernas nettobidrag till staten och intäkter av EU-budgeten, som utgörs av återflödet från EU-budgeten. Transfereringskostnaderna ökade med , vilket enligt regeringen i allt väsentligt är en effekt av regeringens ekonomiska åtgärder för att mildra effekterna av covid-19. Resultat från andelar i hel- och delägda företag minskade med jämfört med . Bland annat försämrades resultatet för och främst beroende på ett väsentligt lägre antal passagerare . Även har påverkats av den effekt på flygbranschen som pandemin haft. Nettokostnaden för statsskulden minskade med , trots att skulden ökade jämfört med . Det beror enligt regeringen på att kronan stärkts mot andra valutor, ett lågt ränteläge och att ökningen av statsskulden främst skett i instrument med korta löptider. I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, kapital och skulder per . Statens nettoförmögenhet är skillnaden mellan tillgångarna och skuldernas bokförda värde. Statsskulden svarar för den övervägande delen av skulderna. Nettoförmögenheten var negativ vid utgången av 2020 och uppgick till –, dvs. staten hade en nettoskuld. Det är en minskning med jämfört med då nettoförmögenheten var . Enligt regeringen är det framför allt en effekt av de ekonomiska åtgärder som vidtagits till följd av spridningen av covid-19. Av finansieringsanalysen framgår bl.a. att statens nettoupplåning justerad för orealiserade valutakursförändringar var högre 2020 jämfört med , vilket innebar en nettoökning av statens lån. Utveckling av statsskulden och statsskuldens kostnader Den konsoliderade statsskulden ökade med , från 2019 till 2020. Som andel av BNP ökade statsskulden från 2020. Regeringen konstaterar att huvudorsaken till att statsskulden ökade var budgetunderskottet, som uppgick till 2020. Pandemins effekter på statens budget medförde att statens upplåningsbehov växte snabbt, och osäkerheten var enligt regeringen stor. Valutaskulden minskade dock med jämfört med , vilket huvudsakligen beror på att den stärkta kronan sänkte värdet på lånen och därmed lånekostnaderna i utländsk valuta. Den konsoliderade statsskulden som redovisas i årsredovisningen för staten skiljer sig från den okonsoliderade som redovisar. Skillnaden utgörs av hanteringen av myndigheternas innehav av svenska statspapper vid beräkningen av skulden. Statliga myndigheters innehav av sådana statspapper uppgick till 2020. Nästan hela beloppet avser Insättningsgarantifondens och Kärnavfallsfondens innehav. Utgifterna för statsskuldsräntor m.m. uppgick till 2020, vilket är lägre än beräknat i statens budget . Jämfört med 2019 minskade utgifterna med . Enligt regeringen ger dock en kostnadsmässig redovisning en bättre bild än av hur räntekostnaderna utvecklas över tiden jämfört med en utgiftsmässig redovisning. Enligt resultaträkningen uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till , vilket är en minskning med eller , jämfört med . Enligt regeringen är den främsta orsaken till att nettokostnaden för statsskulden minskade att utfallet på räntor på lån i svenska kronor och orealiserade valutakursförändringar förbättrades jämfört med . Regeringen lämnar en skrivelse till som innehåller en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Utvärderingen görs över rullande femårsperioder. Den senaste utvärderingen, –2019, lämnade regeringen (skr. 2019/20:104, bet. 2019/20:FiU45, rskr. 2019/20:344). Statliga garantier och utlåning Enligt budgetlagen får regeringen ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer. Regelverket föreskriver bl.a. att staten ska ta ut en avgift som motsvarar statens förväntade kostnad för åtagandet, om inte beslutar annat, och att ett belopp motsvarande den subventionerade garantiavgiften då i stället ska belasta anslag på statens budget. Dessa principer för garantigivning kallas den statliga garantimodellen. har dock möjlighet att besluta om att undanta specifika garantier från garantimodellen och det finns därför garantier som regleras i särskilda lagar eller på annan grund har andra villkor än de som slås fast i budgetlagen. Exempel på sådana garantier är insättningsgarantin och investerarskyddet. Statens garantiportfölj ökade med ca och uppgick till . Det kan jämföras med 2019. Som andel av BNP uppgick de statliga garantiåtagandena till . Näst efter insättningsgarantin som uppgick till utgjordes de största åtagandena av kreditgarantier på , och garantier om tillförsel av kapital på . Pensionsgarantier uppgick till . I beloppet för statens garantiportfölj ingår inte investerarskyddet, eftersom åtagandet enligt regeringen inte kan beloppsbestämmas. Garantierna hanteras huvudsakligen av , (), och (Sida) som gör avsättningar för garantiförluster på sina balansräkningar. Insättningsgarantin och investerarskyddet regleras inte av budgetlagen och därför görs det varken någon värdering eller avsättning för den förväntade förlusten. De totala avsättningarna för garantiförluster, i den del av statens garantiportfölj som värderas enligt garantimodellen, ökade från till . EKN:s, Sidas och avsättningar i relation till utfärdade garantier minskade , medan ökade. Enligt regeringen påverkas avsättningsbehovet dels av åtagandenas omfattning och sammantagna kreditrisk, dels av ränte- och valutakursförändringar. I vissa fall kan besluta att subventionera hela eller delar av avgiften för en viss garanti. När det inträffar anvisar normalt anslag för att betala avgiften. utbetalades i statliga subventioner för garantiverksamheten. Huvuddelen gäller de garantier som Sida ansvarar för. Garantiverksamheten påverkar i flera fall statens lånebehov och därmed statsskulden. Det kan exempelvis vara betalningar av garantiavgifter och skadeutbetalningar. kom det in avgifter för garantiförluster samt övriga avgifter på , varav huvuddelen var avgifter för insättningsgarantin och exportkreditgarantierna. Skadeutbetalningar för infriade garantier var och främst gällde det exportkreditgarantier. Statlig utlåning med kreditrisk Statliga lån, liksom annat stöd och statliga garantier, ges till verksamheter som staten anser vara angelägna. Riksdag och regering beslutar om all statlig utlåning antingen genom särskilda beslut för ett enskilt lån eller genom lagar och förordningar om låneprogram, t.ex. studielån. Ett lån med kreditrisk innebär samma kreditrisk för staten som en kreditgaranti.