bet · H901KU1 · 2021-11-26 00:00:00 — Vidare anförs i propositionen att ytterligare insatser krävs för en långsiktigt säker dricksvattenförsörjning. Anslaget bör därför ökas med 2022. För att stärka genomförandet av klimat- och energiomställningen på lokal och regional nivå tillförs länsstyrelserna 2022. I propositionen anförs också att länsstyrelserna behöver ytterligare resurser för prövning och tillsynsvägledning enligt för att korta ned handläggningstiderna vid tillståndsprövning, men också för att bättre kunna möta de behov som finns av tillsyn. Anslaget bör därför ökas med 2022. Vidare bedömer regeringen att det behövs ytterligare insatser för bl.a. tillsyn, vägledning och kunskapsunderlag inom strandskydd. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . I propositionen anförs att regeringen har föreslagit att giltighetstiden ska förlängas till utgången av för lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 och lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen[1]. Länsstyrelsernas uppgifter att bl.a. utöva tillsyn över att lagarna förlängs därmed . Anslaget bör därför ökas med . För att ytterligare stärka länsstyrelsernas arbete med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism bör anslaget ökas med . Regeringen föreslår att 3 anvisas för anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . Allmänna val och demokrati Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati får användas för utgifter för val, åtgärder för att främja, förankra och försvara demokratin samt åtgärder för främjande av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Anslaget får även användas för administrationskostnader som är en förutsättning för att genomföra insatser inom området. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskar med 2022 till följd av att tidsbegränsade satsningar löper ut. De föreslagna och aviserade anslagsförändringarna innebär att anslaget ökas med för kostnader för genomförande av de allmänna valen. Anslaget ökas med för att finansiera det nya valdatasystemet. Vidare minskas anslaget med för att finansiera en ökning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner för kommuners och regioners skyldighet att på begäran av lämna uppgifter till institutet. Anslaget ökas med för att stärka statsbidraget för säkerhetshöjande åtgärder till trossamfund och organisationer inom det civila samhället. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med för kostnader till följd av ändringar i vallagen för att förstärka väljarnas skydd vid röstmottagning i allmänna val. Anslaget ökas med för valdeltagarinsatser för att stimulera ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . Anslaget 6:2 Justitiekanslern får användas för Justitiekanslerns förvaltningsutgifter. För att ge Justitiekanslern en ökad tillsynsmöjlighet över rättshjälpssystemet och därmed bidra till stärkt kontroll över utgifterna för rättsliga biträden, föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:2 Justitiekanslern . Anslaget 6:3 får användas för förvaltningsutgifter. I propositionen anförs att anslaget ökas med för att möta de höga kraven på harmonisering i arbetet med dataskyddsförordningen[2]. Vidare föreslås att anslaget ökas med 2022–2024 för att ta om hand ett tillfälligt undantag från vissa EU-bestämmelser. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:3 . Anslaget 6:4 får användas för utgifter för verksamhet. I propositionen anförs att nu föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för myndighetens nya uppgifter efter ändringar i vallagen som syftar till att förstärka väljarnas skydd vid röstmottagning i allmänna val. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:4 . Stöd till politiska partier Anslaget 6:5 Stöd till politiska partier får användas för utgifter för stöd till politiska partier. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd till ett politiskt parti som deltagit i val till dels som ett partistöd, dels som ett kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistöd lämnas som mandatbidrag. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier . Vidare föreslår regeringen att den bemyndigas att för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget 6:6 får användas för institutets förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:6 . Åtgärder för nationella minoriteter Anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter får användas för utgifter för åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och enligt språklagen (2009:600) samt enligt minoritetsåtaganden. Anslaget får även användas för i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritetspolitiken samt för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därutöver får anslaget användas för utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk till kommuner och regioner inom förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska samt för utgifter för statsbidrag för verksamhet som främjar regeringens minoritetspolitik. De föreslagna och aviserade anslagsförändringarna innebär att anslaget ökas med –2024 för att genomföra minoritetspolitiken. I propositionen anför regeringen att ökade medel tillförs för att förstärka arbetet vid uppföljningsmyndigheterna, i och . De nationella minoriteternas rättigheter är en fråga som involverar många olika aktörer i det svenska samhället. En nyckelfråga för att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter är enligt propositionen därför att det finns goda förutsättningar för samordningen, utvecklingen och uppföljningen av minoritetspolitiken. Regeringen föreslår vidare att medel tillförs för att stödja de nationella minoriteternas organisering. De nationella minoriteterna behöver förutsättningar för och möjlighet till inflytande och delaktighet för att bidra till ökad egenmakt. Regeringen föreslår också att medel tillförs för att möjliggöra framtagandet av ett handlingsprogram för bevarande av de nationella minoritetsspråken samt uppbyggnad och utveckling av språkcentrum för finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . Åtgärder för den nationella minoriteten romer Anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer får användas för utgifter för utvecklingsarbete och samordning för att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Anslaget får även användas för utgifter för utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder för den nationella minoriteten romer. De föreslagna och aviserade anslagsförändringarna innebär att anslaget ökas med för att genomföra strategin för romsk inkludering. Av anslagsökningen är permanent. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . Anslaget 8:1 Mediestöd får användas för utgifter för statsbidrag till presstöd och mediestöd. De föreslagna och aviserade anslagsförändringarna innebär att anslaget ökas med för att möjliggöra en fortsatt spridning av tryckta nyhetstidningar i områden där tidningsdistributionen påverkats av varannandagsutdelning av post. Regeringen föreslår att 1 anvisas för anslaget 8:1 Mediestöd . Vidare föreslår regeringen att den bemyndigas att för anslaget 8:1 Mediestöd besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. I propositionen anförs att det behövs ett bemyndigande för att möjliggöra för mediestödsnämnden vid Myndigheten för press, radio och tv att fatta beslut om flerårigt lokalt stöd för svagt bevakade områden. Det får användas såväl för lokalt stöd som för innovations- och utvecklingsstöd. Myndigheten för press, radio och tv Anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med –2025 för att stärka handläggningen av mediestöd. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv . för europapolitiska studier samt EU-information Anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information får användas för förvaltningsutgifter för institutet. Anslaget får även användas för utbildnings- och kommunikationsinsatser på EU-området. Vidare får anslaget användas för att medfinansiera medel från EU. Anslaget får också användas för att främja rekrytering av svenska medborgare till tjänster inom EU:s institutioner, byråer och organ. för europapolitiska studier (Sieps) ska bl.a. utarbeta forskningsbaserade analyser och annat underlag i frågor om utvecklingen av Europeiska unionen och europapolitik, göra detta tillgängligt för regeringen och övriga aktörer i den politiska beslutsprocessen i samt tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör EU, som en del av kompetensförsörjningen i offentlig verksamhet. Myndigheten hade ca elva årsarbetskrafter I propositionen anförs att regeringen bedömer att verksamheten vid Sieps fortsätter att hålla hög kvalitet och att myndigheten har gjort viktiga insatser för att belysa politiska och institutionella frågeställningar som är betydelsefulla för . När det gäller EU-information bedömer regeringen att de genomomförda åtgärderna har lett till en ökad kunskap om EU bland förtroendevalda och anställda inom kommuner och regioner liksom i journalistkåren. Anslaget ökas med 2022 för utbildningssatsningar inför det svenska ordförandeskapet i 2023. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information . I kommittémotion 2021/22:4056 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att anslaget 2:2 förvaltningsanslag ökas med jämfört med riksdagsstyrelsens förslag för att stärka (). Motionärerna anför att regeringen upprepade gånger har varit senfärdig med att återkomma till med nödvändiga propositioner eller andra efterfrågade åtgärder. Regeringen har också varit ovillig att redovisa förväntade effekter av förslag i budgetpropositionen. Detta innebär enligt motionärerna ett större ansvar och en större arbetsbörda för i form av beredning och granskning. Det är därför angeläget att får större möjligheter att granska och analysera regeringens förslag och bereda egna förslag. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 4:1 m.m. sammanlagt tillförs ytterligare jämfört med regeringens förslag. För att kunna ta fram nödvändig lagstiftning mot den grova brottsligheten så snabbt som möjligt anser motionärerna att anslaget bör tillföras . Motionärerna anför också att behöver ges ett bredare uppdrag eller att en ny kommitté tillsätts för att stärka fri- och rättigheterna i regeringsformen samt stärka domstolarnas oberoende. För detta ändamål bör enligt motionärerna anslaget tillföras . Vidare anför motionärerna att den disponibla inkomsten för hushåll som består av sammanboende med barn och som uppbär försörjningsstöd inte påverkas om en av föräldrarna börjar arbeta. Enligt motionärerna bör det därför införas ett bidragstak. För att utreda ett sådant bör anslaget tillföras . Motionärerna anför också att strandskyddet utgör ett oproportionerligt stort ingrepp i enskilda markägares rättigheter. För att utreda ett avskaffande av det generella strandskyddet bör anslaget tillföras . Motionärerna föreslår också att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati tillförs ytterligare jämfört med regeringens förslag. I motionen anförs att flera av de svenska trossamfunden har upplevt en ökad grad av hot, våld och trakasserier. För att stärka enskilda kyrkors och samfunds säkerhets- och trygghetsarbete bör därför anslaget enligt motionärerna tillföras som regeringens förslag om att anslaget ökas med för statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder till trossamfund och organisationer inom det civila samhället avslås. Förslagen om anslag i motionen innebär sammantaget en ram för utgiftsområdet som överstiger regeringens förslag med . Motionärerna föreslår också att tillkännager för regeringen det som anförs i motionen om – ökade resurser för bättre beredningsmöjligheter för (yrkande 2) – att tillsätter utredningar för att ta fram nödvändig lagstiftning för att bekämpa gängkriminalitet (yrkande 3) – att tillsätter utredningar om stärkta fri- och rättigheter och oberoende domstolar (yrkande 4) – att tillsätter en utredning om införandet av ett bidragstak (yrkande 5) – att tillsätter en utredning om att avskaffa det generella strandskyddet (yrkande 6) – ökade resurser för trossamfundens säkerhet (yrkande 7). m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:3907 att anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ökas med jämfört med regeringens förslag. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 2:2 förvaltningsanslag ökas med jämfört med riksdagsstyrelsens förslag för medel till utskottskanslierna för att ge större möjligheter att granska regeringen och regeringens förslag. Motionärerna föreslår också att anslaget 3:1 ökas med jämfört med regeringens förslag. I motionen anförs att samerna har en så tydlig historisk särställning att det motiverar ett ökat anslag. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 4:1 m.m. sänks med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anför att anslaget har ökat över tiden medan antalet avgjorda regeringsärenden har legat i stort sett stilla. Motionärerna föreslår att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med jämfört med regeringens förslag för länsstyrelsernas arbete med civilförsvar och djurskyddskontroller. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 6:3 ökas med för arbetet med att informera och utbilda allmänheten om frågor kring säkerhet på internet. Motionärerna föreslår att anslaget 6:5 Stöd till politiska partier sänks med jämfört med regeringens förslag. I motionen anförs att de politiska partierna i högre grad borde arbeta med att effektivisera sin verksamhet. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 8:1 Mediestöd sänks med jämfört med regeringens förslag på grund av att driftsstödet bör fasas ut . Slutligen föreslår motionärerna att anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information sänks med jämfört med regeringens förslag för att reducera myndighetens anslag. Förslagen om anslag i motionen innebär sammantaget en ram för utgiftsområdet som understiger regeringens förslag med . I kommittémotion 2021/22:4141 av Per Schöldberg m.fl. (C) föreslås att anslaget 4:1 m.m. sammantaget ökas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anför att föreslår ett regelförenklingspaket. Till följd av detta föreslås anslaget tillföras för att finansiera en utredning om regelförenklingsarbete i olika länder. Vidare föreslår motionärerna att anslaget tillförs för en utredning om huruvida det vore lämpligt att differentiera lagstiftningen utifrån företagsstorlek. Anslaget föreslås också tillföras för en implementeringsfunktion vid . Därutöver justeras anslaget för en sänkning av pris- och löneomräkningen. När det gäller anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. föreslår motionärerna att regeringens förslag om att tillföra anslaget för effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning avslås. I stället föreslår motionärerna att anslaget tillförs för att finansiera förslag om tillståndsprövning och tillsynsvägledning. Anslaget föreslås även justeras för en sänkning av pris- och löneomräkningen. När det gäller anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter anser motionärerna att ska användas för att inrätta ett språkcentrum för meänkieli i . Motionärerna föreslår också att anslaget 8:1 Mediestöd tillförs ytterligare jämfört med regeringens förslag för att finansiera förslag om att presstödet för fådagarstidningar räknas upp. Vidare föreslår motionärerna att anslagen 3:1 , 6:2 Justitiekanslern, 6:3 , 6:4 , 8:2 Myndigheten för press, radio och tv och 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information justeras för en sänkning av pris- och löneomräkningen. Förslagen om anslag i motionen innebär sammantaget en ram för utgiftsområdet som överstiger regeringens förslag med . Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslår i partimotion 2021/22:3269 att anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten sänks med jämfört med regeringens förslag. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. sänks med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anför att riksdagsledamöternas arvoden bör sänkas som ett led i att skapa förtroende mellan de folkvalda och det folk de representerar. Motionärerna föreslår även att alla arvodesersättningar som är direkt knutna till riksdagsarbetet bör avskaffas. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 3:1 sammantaget ökas med jämfört med regeringens förslag. För att ge större resurser för att arbeta med språkfrågor föreslår motionärerna att anslaget tillförs . Vidare anför motionärerna att det bör införas en möjlighet för samiska studenter att ansöka om stipendier för språkstudier i samiska. För detta ändamål bör enligt motionärerna anslaget tillföras . Motionärerna anför också att 2007 beslutade om att identifiera och kartlägga alla samiska kvarlevor vid museer och andra institutioner och att dessa bör återföras. Anslaget bör tillföras ytterligare för att etiska råd ska kunna intensifiera arbetet med detta. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillförs ytterligare jämfört med regeringens förslag för att förstärka länsstyrelsernas djurskyddstillsyn. Motionärerna föreslår också att anslaget 6:3 ökas med jämfört med regeringens förslag för att myndigheten ska kunna fullgöra bl.a. inspektioner och tillsyn med anledning av dataskyddsförordningen och kamerabevakningslagen. Vidare anser motionärerna att det vore värdefullt att samla arbetet med romska frågor vid ett nationellt centrum eller en myndighet. Anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer bör därför ökas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anför också att det bör tillsättas en svensk ambassadör för att stärka arbetet med att genomföra FN-resolution och föreslår att ett nytt anslag – En svensk ambassadör för FN-resolution – tillförs . Förslagen om anslag i motionen innebär sammantaget en ram för utgiftsområdet som understiger regeringens förslag med . I kommittémotion 2021/22:4186 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att anslaget 3:1 sänks med jämfört med regeringens förslag. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. sänks med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anser att det inte behöver tillföras ytterligare medel till länsstyrelsernas arbete med djurfrågor. När det gäller avfallsstatistik och gränsöverskridande transporter anser motionärerna att det endast behövs en förstärkning av anslaget med . Vidare anser motionärerna att regeringens förslag om information om strandskyddet och den regionala klimatomställningen inte bör genomföras. Motionärerna föreslår också att anslaget 6:3 i jämförelse med vad regeringen anser endast bör tillföras för arbetet med dataskyddsförordningen. Vidare föreslår motionärerna att anslaget bör ökas med i jämförelse med regeringens förslag för myndighetens arbete för att motverka näthat och integritetskränkningar. Vidare anser motionärerna att av de medel som tillförs anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten bör användas för att finansiera ordensväsendet på grund av förslag (SOU 2021:74 Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovisningen av anslaget till hovet). Förslagen om anslag i motionen innebär sammantaget en ram för utgiftsområdet som understiger regeringens förslag med . m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2021/22:3939 att anslaget 2:4 ombudsmän () ökas jämfört med ombudsmäns förslag samt justeras för en sänkt pris- och löneomräkning. Motionärerna anför att granskningen av den offentliga makten är viktig och behöver förstärkas. Sammantaget föreslås en ökning av anslaget med jämfört med förslaget i propositionen. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillförs dels för att samordna prognoser om det framtida elbehovet, dels för arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Anslaget justeras även för en sänkt pris- och löneomräkning. Motionärerna föreslår också att anslaget 6:6 sänks med för att bättre stå i proportion till andra liknande organ. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer höjs med för att ge utrymme för höjda ambitioner vid genomförandet av strategin för romsk inkludering. Därutöver sänks vissa anslag jämfört med förslagen i propositionen på grund av att motionärerna anser att pris- och löneomräkningen bör reduceras på vissa myndigheter. De anslag som berörs är utöver de ovannämnda 2:1 ledamöter och partier m.m., 2:2 förvaltningsanslag, 2:5 , 3:1 , 4:1 m.m., 6:2 Justitiekanslern, 6:3 , 6:4 och 8:2 Myndigheten för press, radio och tv. Förslagen om anslag i motionen innebär sammantaget en ram för utgiftsområdet som överstiger regeringens förslag med . Utskottet har berett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2021/22:1 utgiftsområde 1 och de motioner som behandlas i detta betänkande i de delar som berör utrikesförvaltningen. har yttrat sig (yttr. 2021/22:UU1y). noterar att det i en motion föreslås en ökning av anslaget 4:1 m.m. har inga invändningar mot regeringens förslag till medelstilldelning för anslaget 4:1 och anser därmed att bör tillstyrka propositionen och avstyrka motion 2021/22:3269 (V) i den del som rör anslaget 4:1 m.m. I detta ställningstagande behandlar samtliga förslag som tas upp i förslagspunkten Statens budget inom utgiftsområde 1. har tagit ställning till bl.a. utgiftsramen för utgiftsområde 1 , dvs. till det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till. I ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2021/22:KU1y) föreslog utskottet att finansutskottet skulle tillstyrka regeringens förslag om ram och avstyrka de alternativa förslag som lagts fram i sex partimotioner (M, SD, C, V, KD, L). beslutade att tillstyrka ett gemensamt förslag från ledamöterna från , till utgiftsramar. Enligt förslaget ska utgiftsramen för utgiftsområde 1 uppgå till 17 . fastställde ramen för utgiftsområde 1 i enlighet med finansutskottets förslag. Som framgått av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. Av utrikesutskottets yttrande framgår att utrikesutskottet inte har några invändningar mot regeringens förslag om anslaget 4:1 m.m. ställer sig bakom det gemensamma förslag som ledamöterna från , har lagt fram. Utskottet anser att anslaget 4:1 m.m. ska tillföras ytterligare i jämförelse med regeringens förslag för att finansiera en utredning om att stärka enskildas fri- och rättigheter och domstolars oberoende. bör ges ett bredare uppdrag eller en ny kommitté tillsättas. Utskottet anser att enskildas grundläggande rättigheter behöver stärkas. Bland annat bör staten få ett utökat ansvar för rättegångskostnaderna i tvister som rör enskildas fri- och rättigheter. Det förstärkta grundlagsskydd som finns för vissa rättigheter bör omfatta fler rättigheter, t.ex. äganderätten och näringsfriheten. Vidare anser utskottet att man bör utreda om en skyldighet kan införas för staten att skydda enskilda från kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter som utförs av andra enskilda. När det gäller domstolarnas oberoende bör det stärkas och bl.a. utredas om det ska tillsättas ett från och regeringen oberoende organ som ska ansvara för beredningen av domarrekryteringar.