bet · H801JuU41 · 2021-06-11 00:00:00 — Myndigheten har vidare löpande kontakt med Inspektionen för vård och omsorg gällande misstänkt oseriösa assistansanordnare och har tillsammans med bland annat och arbetat för att förbättra hanteringen av bidragsbrott. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ett riksdagsbundet mål för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen, och totalt tillförs berörda myndigheter för att intensifiera arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar. Som en del av arbetet avser regeringen att inrätta en funktion vid som bland annat ska analysera, följa upp och bidra till samordning av myndigheternas arbete med att motverka felaktiga utbetalningar. Satsningen återspeglas även i flera utbetalande myndigheters regleringsbrev och innefattar bland annat ett nytt mål för dessa myndigheter samt återrapporteringskrav som rör bland annat misstänkta bidragsbrott och återkrav. Både och ges i uppdrag att genomföra och redovisa riskanalyser avseende felaktiga utbetalningar. De ska även redovisa vilka åtgärder myndigheterna vidtar för att underlätta för enskilda att lämna korrekta uppgifter vid ansökan och de får ersättning. Syftet är att förebygga felaktiga utbetalningar. Ett antal förslag om lagändringar inom kontroll- och återkravsområdet bereds inom . Inom kontrollområdet omfattas dels förslag som har inkommit från , dels förslag som har behandlats i olika utredningar. Inspektionen för vård och omsorg lämnade sin rapport till åtgärder gällande oseriösa assistansanordnare till regeringen, och lämnades rapporten ett datadrivet arbetssätt. Rapporterna innehåller flera förslag som syftar till att effektivisera Inspektionen för vård och omsorgs arbete mot oseriösa företag och förbättra myndighetens samverkan med andra myndigheter. Förslagen bereds i , och regeringen avser att återkomma i frågan. I en interpellationsdebatt (ip. 2019/20:74) om brott mot välfärden anförde justitie- och migrationsminister följande: Den som ägnar sig åt välfärdsbrott ska stoppas och lagföras. Regeringen har inlett en kraftig förstärkning av . Från och med årsskiftet skärps maximistraffet för grovt bidragsbrott från fyra till , och lagen utökas till att omfatta till exempel arbetsmarknadspolitiska stöd. och har fått i uppdrag att förbättra hanteringen av bidragsbrott i samarbete med de utbetalande myndigheterna. Inom ramen för det myndighetsgemensamma arbetet för att motverka organiserad brottslighet ökade antalet utredda bidragsbrott. I budgetpropositionen föreslås att ska få mer medel för bekämpningen av systematiska välfärdsbrott. Utredning och lagföring är en central del av brottsbekämpningen, men det är också viktigt att förhindra att brotten kan begås. Ett av målen i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott är att utveckla samhällets kontrollfunktioner för att motverka brottslighet riktad mot välfärdssystemen. Utskottet har tidigare behandlat motioner om bedrägerier riktade mot välfärdssystemen, bl.a. (bet. 2018/19:JuU10 s. 134). Utskottet anförde att man såg allvarligt på organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet som riktas mot välfärdssystemen, eftersom de inte bara drabbar samtliga skattebetalare utan även dem som är i faktiskt behov av de system som missbrukas. Det är därför angeläget att förebygga och beivra dessa brott. Utskottet noterade emellertid att arbete då pågick, bl.a. beredningen av betänkande SOU 2018:14 och det uppdrag som och fått att förbättra sin hantering av bidragsbrott. Utskottet avstyrkte mot den bakgrunden motioner med tillkännagivande om skärpta åtgärder mot brottslighet som är riktad mot välfärdssystemen. Utskottet noterade även att regeringen överlämnade en proposition Ett starkare skydd för välfärdssystemen (prop. 2018/19:132) till . Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om åtgärder mot bedrägerier mot EU-budgeten och hur kommunerna kan bidra till att motverka välfärdsbrott och fusk (bet. 2019/20:JuU25). Utskottet anser att bedrägerierna mot välfärdssystemen måste bekämpas kraftfullt. Det rör sig om en brottslighet som i stor utsträckning är kopplad till den grova organiserade brottsligheten och som breder ut sig allt mer. En satsning mot bidragsbedrägerier är således i många fall också en satsning mot roten i gängbrottsligheten. För en effektiv bekämpning av denna brottslighet krävs en ökad grad av samverkan och samordning mellan olika myndigheter för att stoppa utbetalningar av felaktiga bidrag till kriminella aktörer. Enligt utskottets mening bör därför tydliga krav ställs på samtliga relevanta myndigheter att dessa aktivt ska samverka och vidta åtgärder för att bekämpa brott och motverka missbruk inom respektive myndighets verksamhetsområde. Kraven bör ställas genom tillägg i myndigheternas regleringsbrev som tydliggör att myndigheten ska arbeta med att förebygga och avslöja brott samt att aktivt bistå och andra brottsbekämpande myndigheter i brottsutredningar. Framförallt bör alla myndigheter som betalar ut någon form av bistånd och ersättning ges ett tydligt uppdrag att motverka bidragsbrott och annat missbruk. Vidare bör fler myndigheter ingå i den myndighetsgemensamma samverkan mot grov organiserad brottslighet. Bland annat bör , , , , Inspektionen för vård och omsorg, , , och i ingå i satsningen. Även om regeringen vidtagit vissa åtgärder anser utskottet således att mer bör göras. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om en ökad grad av samverkan mellan myndigheter i syfte att förhindra bedrägerierna mot välfärdssystemen och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrks delvis motionerna 2020/21:3365 (M) yrkande 7, 2020/21:2957 (C) yrkandena 15 och 16, 2020/21:3302 (M) yrkandena 7 och 41, 2020/21:3307 (KD) yrkande 38. Användning av hemliga tvångsmedel i preventivt syfte , punkt 1 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (C) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Utskottet har avstyrkt motionsyrkanden om bl.a. att preventiva tvångsmedel ska få användas mot personer som deltar i organiserad brottslighet (bet. 2020/21:JuU25). Som utskottet då noterade har bl.a. denna fråga koppling till frågor som omfattas av det uppdrag som en särskild utredare har fått att se över delar av regleringen av hemliga tvångsmedel. Utredaren ska enligt direktiven säkerställa att en välfungerande systematik i regelverket om hemliga tvångsmedel upprätthålls. Det innebär att utredaren även ska bedöma behovet av följdändringar i bl.a. inhämtningslagen och preventivlagen. Vi vill inte föregripa den beredning som pågår. Mot denna bakgrund bör det inte göras något tillkännagivande i denna fråga. Renodling av polisens verksamhet, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 41, 2020/21:2064 av och (båda S) yrkande 3, 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 61, 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 24. Vi anser i likhet med motionärerna att polisen måste ges förutsättningar att använda sin arbetstid så effektivt som möjligt. För att uppnå detta behövs ytterligare en renodling av polisens uppgifter, vilket tillkännagav för regeringen (bet. 2019/20:JuU25, rskr. 2019/20:256). Vi har dock förståelse för att det finns utmaningar med att renodla polisens verksamhet eftersom ansvarsområden som läggs på andra aktörer kan innebära att våld eller tvångsmedel ibland behöver användas. Det är därför välkommet att utredningen om en översyn av regelverket för ordningsvakter överlämnat sitt betänkande. I avvaktan på den fortsatta beredningen av utredningen och med hänsyn till tidigare tillkännagivanden anser vi inte att det nu finns skäl för att ta några ytterligare initiativ i fråga om att renodla polisens uppgifter. Försvarets radioanstalts förmåga att bistå , punkt 3 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Regeringen har i totalförsvarspropositionen aviserat att man ska tillsätta en bredare utredning om signalspaningslagstiftningen i syfte att säkerställa att har en lagstiftning som, med hänsyn till omvärldsutvecklingen och totalförsvarets förändrade behov, erbjuder ett effektivt och ändamålsenligt stöd för svensk utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik och för kartläggningen av yttre hot mot landet. Med bl.a. detta i beaktande ser vi inte skäl för en sådan översyn av Försvarsmaktens förmåga att bistå med signalspaning som utskottet föreslår, och något tillkännagivande bör således inte göras. Genomlysning av kapaciteten inom rättsväsendets myndigheter m.fl., punkt 4 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi har ingen annan uppfattning än utskottet om att rättssystemets olika delar är beroende av varandra, och rättssystemet som helhet är beroende av det omgivande samhällets stödfunktioner. Vi delar även utskottets uppfattning att det är viktigt att se till kapaciteten i hela rättskedjan för ett t.ex. undvika flaskhalsar i det brottsbekämpande och brottsförebyggande arbetet. Som framgår är såväl denna fråga som kapaciteten inom rättsväsendets myndigheter redan uppmärksammade, och har bl.a. riktat tillkännagivanden till regeringen när det gäller kriminalvårdens kapacitet. Det saknas därför enligt vår mening anledning för att göra något sådant tillkännagivande om genomlysning som utskottet nu föreslår. Polisers anställningsvillkor, punkt 5 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3306 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3365 av m.fl. (M) yrkande 21. Även om har stärkt sin rekryteringskapacitet anser vi att det även i fortsättningen behövs åtgärder för att bygga ut kapaciteten och göra polisyrket attraktivare. Utöver att anställa ny personal är det viktigt att behålla de redan anställda samt att återrekrytera poliser som har slutat. Som framgår är dessa frågor redan uppmärksammade och en tidigare utveckling mot att allt fler poliser slutar ser ut att ha brutits. När det gäller frågan om polisernas anställningsvillkor är vår uppfattning att polislönerna behöver höjas för att behålla erfarna poliser och locka fler nya poliser till yrket. Det höjda anslag som har tilldelats för tidigare och innevarande år har skapat utrymme för särskilda lönesatsningar. Själva lönebildningsprocessen bör dock i vederbörlig ordning skötas av arbetsmarknadernas parter. I regleringsbrev finns krav på att återrapportering om vilka åtgärder som har vidtagits för att öka attraktiviteten i polisyrket genom bättre villkor och om hur medlen använts. Vi avser att noga följa den utveckling som pågår. Mot denna bakgrund saknas det enligt vår mening anledning för att nu göra något tillkännagivande om förbättring av polisernas arbetsvillkor. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:639 av m.fl. (SD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om renodling av arbetsuppgifter och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare för poliser att få skyddade uppgifter och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2064 av och (båda S): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avlasta polisen genom att se över möjligheten att andra myndigheter tar över uppgifter från och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2953 av m.fl. (C): 61.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över hur ansvaret för onyktra personer som omhändertas med stöd av lagen om berusning (LOB) kan förtydligas och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2957 av m.fl. (C): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att polisen i högre grad ska ha möjlighet att fokusera på sitt huvuduppdrag och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka samverkan och informationsutbyte mellan polisen och andra myndigheter kring brottsbekämpning och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett generellt brottsbeivrande uppdrag för myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3272 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatta åtgärder för att fortsätta renodlingen av polisens arbetsuppgifter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3300 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att de medel som avsattes för löner till i och budget används för avsett ändamål och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd av polismannens identitet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3302 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla relevanta myndigheter ska delta aktivt i det brottsbekämpande arbetet och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelbundet samordna det myndighetsgemensamma arbetet mot grov organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3306 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att de medel som avsattes till i M-KD-budgeten för löner används för avsett ändamål, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:3307 av m.fl. (KD): 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje myndighet som ingår i samverkan mot organiserad brottslighet bör ges ett uppdrag i regleringsbrev att prioritera arbetet mot organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3365 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla relevanta myndigheter ska delta aktivt i det brottsbekämpande arbetet och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att göra polisyrket mer attraktivt och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisens verksamhet ytterligare ska renodlas och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre skydd av myndighetspersoners identitet och tillkännager detta för regeringen. Jag är som socialdemokrat och ordförande i justitieutskottet både glad och stolt över svensk polis. Vi är mitt uppe i en historisk satsning på polisen. En stor myndighet ska bli ännu större. I grunden handlar det om att vi alla, oavsett vem man är eller var man bor, ska kunna känna trygghet dygnets alla timmar. Den grova organiserade brottsligheten och gängbrottsligheten i vårt land ska knäckas. Här är en växande polis, skärpta straff, nya befogenheter i form av exempelvis hemlig dataavläsning och ett starkt internationellt samarbete otroligt viktigt. Efter vårens alla framgångar med färre skjutningar, hundratals nya häktade, viktiga framsteg i kampen mot narkotika, stora rättegångar med ledande gängledare bakom lås och bom och underrättelsematerial som gör att fler kommer att möta rättsväsendet framöver funderar jag på vem som är argast: Är det de många grovt kriminella som sitter som på nålar och bara väntar på att polisen ska knacka på dörren, eller är det partiledare ? Efter förra veckans partiledardebatt tror jag att jag vet svaret. Jag kan förstå att är besvikna på polisens framgångsrika arbete. Har man tänkt att vinna valet på människors berättigade oro för kriminalitet blir det förstås komplicerat när polisen lyckas. Åtgärder för att förbättra polisens effektivitet I dagens debatt tror jag också att oppositionens mantra kommer att ta plats: Det är för lite, det är för sent och såklart skulle allting vara bättre med en annan regering. Men låt oss då komma ihåg att verkligheten hade varit annorlunda om inte den moderatledda regeringen exempelvis hade skurit ned polisutbildningen eller om man redan under sitt regeringsinnehav hade genomfört utökning av hemliga tvångsmedel i form av HDA, för att nämna två viktiga saker som vi under vårt regeringsinnehav har haft att hantera. Jag är stolt över svensk polis. sitter över 1 000 fler grovt kriminella frihetsberövade än . Stora gängrättegångar pågår. Det ger oss en unik möjlighet att fortsätta samhällets offensiv mot gängkriminaliteten och att trycka tillbaka den grova organiserade brottsligheten. Vi har gett polisen kraftigt utökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel och ta del av krypterad information. Vi ger nu polisen fler befogenheter och tittar på ännu fler möjligheter att använda hemliga tvångsmedel. Genom det utskottsinitiativ vi nu diskuterar vill en falsk majoritet i utskottet införa hemliga tvångsmedel utan brottsmisstanke. Ännu mer problematiskt blir det när man kräver något utan att i sak kunna säga vad det innebär eller var gränserna ska dras. Dessutom lägger man fram ett förslag som inte alls skulle få den effekt man har påstått. Resultatet av dagens utskottsinitiativ skulle inte per automatik bli några fransk-amerikanska befogenheter, som man i medierna försöker få det att framstå som. Så enkel är inte frågan. Jag är inte beredd att som ordförande för justitieutskottet driva fram hemliga tvångsmedel utan brottsmisstanke på det begränsade underlag och den begränsade kunskap som finns. Det är inte ansvarsfullt att hantera svåra och komplicerade frågor på det sättet. Det är också därför vi kommer att rösta nej till förslaget. är svaret skyldiga: Hur ska man, med det som man så ivrigt vill ha, säkerställa att inte helt vanliga människor, oskyldiga jägare eller människor i utsatta områden, riskerar att avlyssnas? Rubriken för detta betänkande är Åtgärder för att förbättra polisens effektivitet. som växer är det såklart också viktigt att se hur vi kan effektivisera och förstärka polisens arbete. Här kommer ett fortsatt arbete med att renodla polisens verksamhet att vara viktigt. ska vi vara ärliga: Det finns inga enkla lösningar som inte redan är gjorda. Även om vi bortser från våldsmonopolet, som är unikt , och tillgängligheten 24:7, som få andra myndigheter och aktörer matchar, ska varje arbetsinsats, uppdrag eller åtgärd som flyttas från polisen genomföras av någon annan. Det innebär antingen att flytta med resurser och personal från eller att tillföra nya resurser och ny personal till andra myndigheter. Det är en verklighet som inte ett tillkännagivande kan ändra på. När det sedan gäller frågan om Försvarets radioanstalts förmåga att bistå tycker jag att det är problematiskt att en majoritet i utskottet väljer att lyfta in denna känsliga fråga i ett förslag till tillkännagivande i vårt utskott. Att sedan slå fast att FRA:s kapacitet är underdimensionerad innan de redan beslutade anslagsökningar som ingår i försvarsöverenskommelsen för fått genomslag känns mer som en killgissning än som en faktisk analys. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Åtgärder för att förbättra polisens effektivitet Slutligen vill jag bara kort beröra ärendets tre sista punkter, där vi som enigt utskott pekar på behovet av att stärka skyddet för polisers personuppgifter. Våld och hot mot poliser och rättsväsendets personal är ett allvarligt problem, ett angrepp på vårt gemensamma samhälle och något vi som samhälle aldrig kan acceptera. Vi menar också att polisens tekniska inhämtningsförmåga måste förstärkas, att samverkan mellan olika myndigheter i vårt samhälle behöver fortsätta att förstärkas i syfte att förhindra bedrägerier mot vårt gemensamma välfärdssystem och att det framgångsrika myndighetsgemensamma arbetet mot grov organiserad brottslighet bör utvidgas till att omfatta fler. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1 under punkt 1 med falsk majoritet. Jag vill först av allt tacka och de andra som har arbetat med det utskottsinitiativ som ligger till grund för det vi nu debatterar. Tack vare ert hårda arbete med att sätta tryck på regeringen i rättsfrågorna händer det mer än vad som annars hade varit fallet. Jag är ofta imponerad av många av förslagen som presenteras. har jag synpunkter i detaljer, och ibland tycker jag att något enstaka förslag är direkt kontraproduktivt. Men det ger oss en grund att utveckla politiken ifrån. Och ärligt talat hade regeringen annars inte satt fart med några av de viktiga reformer som är på väg. har jag givit uttryck för en gnutta besvikelse över att , enligt mitt sätt att se det, lämnade de blocköverskridande samtal som sedan ledde fram till 34-punktsprogrammet mot gängvåldet. Men om inte det politiska trycket funnits från och andra hade det inte blivit några samtal över huvud taget. Den fråga som är allra viktigast är punkten om att tillåta användning av hemliga tvångsmedel utan att det föreligger någon brottsmisstanke. Jag och är skeptiska till förslaget av ett par olika skäl. Jag ska säga, fru talman, att jag inte utesluter att detta är en metod som under vissa förutsättningar skulle kunna vara verksam, men det finns en hel del risker med förslaget som måste tas på allvar. Först och främst måste vi förstå att det är oerhört svårt att i en lagtext avgränsa tillämpningen till just "de kriminella gängen". Jag förstår precis vilken typ av gäng som avses. Det handlar om en viss typ av individer i vissa delar av landet. Men så kan inte en lagtext formuleras. Risken är mycket stor att definitionen antingen blir alldeles för snäv, så att nästan inga kriminella träffas, eller att den blir så bred att i princip vem som helst kan bli föremål för avlyssning. Om man vänder på detta kan man givetvis fråga sig om det är så allvarligt om definitionen blir så bred att vem som helst kan avlyssnas. Integritetsaspekten är viktig, och den förstår alla. Jag återkommer till den. Men det finns också rena effektivitetsskäl. Man ska veta att det är resurskrävande att använda hemliga tvångsmedel, och utan ett bra urskiljningskriterium kommer våra brottsbekämpande myndigheter att lägga mycket tid och pengar på insatser som riskerar att inte leda någonvart. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Åtgärder för att förbättra polisens effektivitet Är det då så allvarligt att bli avlyssnad? Det brukar sägas att om man bara har rent mjöl i påsen har man inget att frukta. Men så enkelt är det inte, fru talman. Vänner, nära vänner , kan skämta med varandra på telefon på ett sätt som är både grovt och opassande. Det kan sägas saker som de båda som för konversationen begriper inte är allvar men som en person som i hemlighet lyssnar kan tolka som indikation för grova brott. Det kan sägas sådant som gör att en förundersökning måste inledas. Förhoppningsvis kommer aldrig någon att bli oskyldigt dömd, men bara att bli delgiven misstanke om brott skulle åtminstone för mig vara en mycket obehaglig händelse. Tänk då om det går så långt att den misstänkte blir häktad och frihetsberövad. Vad skulle det göra med någon som oskyldigt drabbas av det och måste vara borta från jobbet och borta från sin familj och sina barn? "Nej, pappa kan inte hämta från fotbollen, för han sitter häktad." Vad betyder det för barnen? Detta kanske låter som en absurd beskrivning hämtat från en Kafkaroman, men det händer. Det händer i , och det har gjort det . Om man vänder på steken igen då? Är det verkligen så farligt om en och annan oskyldig fastnar i nätet? Är man oskyldig blir man ju ändå frisläppt .