bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — I motion 2020/21:3048 yrkande 2 anser och (båda MP) att ekobonusen behöver utvecklas till en breddad ekobonus. Motionärerna menar att arbetet nu behöver växlas upp genom att en breddad ekobonus också ska inkludera järnväg och intermodala transporter. I kommittémotion 2020/21:3055 föreslår m.fl. (MP) att kommuner ska ges möjlighet att införa s.k. transportplaner för ökad möjlighet att strukturerat planera för minskad negativ klimatpåverkan (yrkande 36). Motionärerna föreslår även att investeringar i cykelinfrastruktur, spårvägar och annan kapacitetsstark kollektivtrafik ska fortsätta genom stadsmiljöavtalen (yrkande 40). I kommittémotion 2020/21:3171 betonar m.fl. (C) att starkare incitament och resultatfokuserad politik krävs för att nå målet om minskade utsläpp från transportsektorn till 2030 (yrkande 1). Motionärerna menar att nya effektiva styrmedel bör formuleras och befintliga styrmedel behöver ses över för att bli mer resultatinriktade med tydligt fokus på att minska utsläppen i transportsektorn. Motionärerna menar vidare att regeringen bör se över formerna för stadsmiljöavtal så att det stödet går att söka även för hamnarna (yrkande 18). Motionärerna betonar att svenska hamnar är viktiga för den gröna omställningen men konstaterar att stadsmiljöavtalen inte är anpassade för hamnar, varför det bör bli enklare för hamnarna, oaktat ägarskap, att söka dessa stöd. Dessutom framför motionärerna att bör ta fram en ambitiös nationell handlingsplan i enlighet med direktivet om infrastruktur för alternativa drivmedel (DAFI-direktivet) för att möjliggöra EU-stöd till fossilfri infrastruktur (yrkande 29). Motionärerna menar att staten bör ta ett fortsatt stort ansvar för att bygga ut infrastrukturen för fossilfri tankning och laddning. Även i kommittémotion 2020/21:3172 framför m.fl. (C) att regeringen bör se över formerna för stadsmiljöavtal så att även hamnarna kan söka det stödet (yrkande 21). Vidare anför motionärerna att regeringen bör ta fram en grön svensk kustfartsstrategi som lyfter fram både den svenska maritima strategin och den nationella godshandlingsplanen (yrkande 23). Motionärerna hänvisar till att har antagit en grön kustfartstrategi som syftar till att minska koldioxidutsläpp, skapa gröna arbetsplatser och stimulera grön teknikutveckling. I motion 2020/21:3612 yrkande 4 framför (M) att det bör övervägas att låta trafikavgifter spegla samhällsnytta och hållbara och klimatsmarta transportsystem. Motionären menar att avgifter bör justeras på ett sätt som speglar utvecklingen av ett hållbart transportsystem, inte minst för att nå ambitionerna om att flytta gods till sjöfart. I partimotion 2020/21:3679 yrkande 2 pekar m.fl. (L) på behovet av att underlätta överflyttning av godstransporter från väg till fartyg och järnväg. Motionärerna framhåller att godstransporter på järnväg och till sjöss har betydligt bättre klimatprestanda än vägtransporter och menar att det finns en rad åtgärder som skulle göra det enklare att flytta över gods till järnväg och sjöfart. I kommittémotion 2020/21:4037 framför m.fl. (V) att regeringen bör återkomma med förslag om införande av en transporthierarki som ska genomsyra alla beslut om transportplanering (yrkande 5). Motionärerna menar att grunden för en sådan hierarki är att de olika transportslagens klimatpåverkan ska leda mot de övergripande klimatmålen. Vidare tar motionärerna upp frågan om en hållbar samhällsplanering (yrkande 8). De betonar att det inom samhällsplaneringen finns stora möjligheter att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan genom att bl.a. minska behovet av långväga fysiska transporter och att bygga på mer energisnåla och miljövänliga transporter. Med en förbättrad samverkan mellan transportslagen kan transporter effektiviseras. Därutöver föreslår motionärerna att regeringen ska ge i uppdrag att utveckla metodik och samverkansformer där man i samråd med regioner och kommuner kan identifiera tidigare beslutade objekt som inte uppfyller dagens krav i enlighet med klimat- och miljömål (yrkande 10). I kommittémotionen föreslås vidare att regeringen ska ge i uppdrag att omförhandla i syfte att ta bort de beslutade vägprojekt, i såväl befintlig nationell plan som kommande nationell plan, som bidrar till att det av beslutade klimatmålet inte nås (yrkande 11). I kommittémotion 2020/21:4042 betonar m.fl. (M) att ska vara världsledande när det gäller elektrifiering av fordonsparken (yrkande 39). Motionärerna konstaterar att av alla bilar fortfarande går på fossilt bränsle, och bland nyregistreringarna avser alltjämt en fossilt driven bil. Det sker mycket innovation och utveckling på området, och motionärerna vill bejaka utvecklingen och att staten säkerställer de grundläggande förutsättningarna för en marknadsdriven omställning. Utskottet vill inledningsvis betona att alla samhällssektorer på alla nivåer behöver bidra till en hållbar och fossilfri utveckling. Utskottet understryker att transportsystemets utformning som helhet har stor betydelse för en långsiktigt hållbar utveckling. Transportinfrastrukturen är en del i detta tillsammans med bl.a. regelutveckling, ekonomiska styrmedel och teknisk utveckling av fordon, bränslen och digitala system. I infrastrukturpropositionen betonar regeringen att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Utskottet välkomnar detta och att regeringen därför intensifierar arbetet med att minska utsläppen från transportsektorn. Utskottet delar regeringens bedömning att kraftfulla åtgärder behövs för att utsläppen från transporter ska minska i snabbare takt än , för att i princip vara nere på noll 2045. Graden av elektrifiering, energieffektivisering, andelen hållbara förnybara drivmedel och trafikarbetets utveckling är de faktorer som har störst betydelse för hur utsläppen av växthusgaser från transportsektorn utvecklas till 2030 och 2045. Därför behövs kraftfulla åtgärder inom alla dessa områden för att nå klimatmålen, inte minst inom elektrifiering och hållbara förnybara drivmedel. Utskottet konstaterar att i inriktningsunderlaget som togs fram inför framtagandet av infrastrukturpropositionen anger att åtgärder i den gällande nationella och de gällande länsvisa infrastrukturplanerna –2029 tillsammans med beslutade skatter och avgifter inte leder till att klimatmålet nås. För det krävs enligt ytterligare styrmedel och åtgärder. har analyserat ett antal olika kombinationer av styrmedel och åtgärder för att nå målen. I det scenario som har valt som basprognos och som scenario för inriktningsunderlaget har antagit en kombination av elektrifiering, reduktionsplikt och minskad bränsledriven trafik som leder till att klimatmålen nås. Det totala persontransportarbetet förväntas, enligt basprognos, öka . förväntas inrikes godstransportarbete öka med . Utskottet vill vidare lyfta fram att Europeiska kommissionen presenterade en ny strategi för hållbar och smart mobilitet (COM(2020) 789) baserad på den europeiska gröna given. Kommissionen aviserar här ett flertal initiativ för att driva på transportsystemets omställning. Utskottet konstaterar att strategin kommer att få en betydande inverkan på EU:s transportpolitik, men även på den nationella politiken. Vidare påminner utskottet om att regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen redovisar hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen (prop. 2019/20:65, bet. 2019/20:MJU16, rskr. 2019/20:314). Regeringen konstaterar att transporternas växthusgasutsläpp har minskat men att minskningstakten behöver öka för att etappmålet för inrikes transporter ska nås. Utskottet välkomnar att regeringen därför intensifierar arbetet med att ställa om transportsektorn till fossilfrihet och betonar att utsläppen måste minska i betydligt snabbare takt . Transportsektorn ska, utöver att nå etappmålet för inrikes transporter till 2030, även bidra till det långsiktiga klimatmålet om nettonollutsläpp . Därför bör de åtgärder som vidtas i syfte att nå etappmålet för inrikes transporter beakta att även det långsiktiga klimatmålet ska kunna nås på ett så effektivt sätt som möjligt. Transportsektorn har jämförelsevis goda förutsättningar att minska utsläppen genom ökad transporteffektivitet, effektivare fordon och fartyg, elektrifiering och en övergång från fossila till hållbara förnybara drivmedel. För att transportsektorn ska bidra till nettonollutsläpp går det inte att styra ensidigt mot målet till 2030. En politik som siktar mot 2045 behöver på ett tydligare sätt väga in långsiktiga perspektiv som planering av bostäder, bebyggelse och infrastruktur. Utöver det behöver förutsättningar skapas för en snabb elektrifiering av transporter och överflyttning av transporter till energieffektiva transportsätt. Även arbetet med innovationer på transportområdet är viktigt för möjligheterna att nå klimatmålen. Utskottet vill peka på att regeringen i sin skrivelse om en klimatstrategi för (skr. 2017/18:238) bl.a. redovisar en handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering utifrån etappmålet om att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter (utom flyget) ska vara lägre än 2010. I handlingsplanen framhåller regeringen att behöver bli ett transporteffektivt samhälle genom samhällsplanering, fossilfria och energieffektiva fordon, fartyg och flyg som går på hållbara drivmedel samt överflyttning av transporter till järnväg och sjöfart. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att regeringen i beslutet om den nationella planen har gett i uppdrag att i samband med årsredovisningen, på en övergripande nivå, redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att verksamheten aktivt ska bidra till att miljökvalitetsmålen nås. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att utskottets arbetsgrupp för forskningsfrågor har genomfört en studie i syfte att identifiera de mest realistiska alternativen för att öka andelen icke-fossila drivmedel i (2017/18:RFR13). Syftet med studien var att identifiera alternativ för att öka andelen icke-fossila drivmedel i med målet att åstadkomma 70 procents minskade växthusgasutsläpp till 2030. Studien täckte såväl vägtrafik som bantrafik, sjöfart och luftfart. Vidare vill utskottet uppmärksamma regeringens initiativ Fossilfritt där 22 branscher har lämnat in färdplaner för att respektive bransch ska bli fossilfri. Flygbranschen, fordonsindustrin, sjöfartsnäringen och åkerinäringen är några av dessa branscher. Utskottet vill dessutom understryka att regeringen på olika sätt arbetar med att främja cykling. Av t.ex. regeringens skrivelse om den nationella planen framgår det att regeringen vill främja cykling. Utskottet konstaterar att den nationella planen innehåller många större väginvesteringar som inkluderar åtgärder för cyklister och att det inom de s.k. trimnings- och miljöåtgärderna görs särskilda satsningar på cykelbanor och vägar utmed det allmänna vägnätet som förbättrar möjligheten till arbetspendling i större tätortsregioner samt andra typer av åtgärder för att öka cyklisters säkerhet och tillgänglighet, t.ex. cykelportar och parkering. Vid utskottssammanträdet informerade IVL om miljömålens roll för transportplaneringen, bl.a. om projektet . I projektet konstateras att miljömålen har ökat i betydelse, men trots förbättringar är det långt kvar till uppfyllda miljömål. Projektet visar bl.a. att det görs stora satsningar på järnväg i den nationella planen och att miljömålen kommer in tidigare i framtagandet av denna. är det enligt projektet svårt att finna belägg för att transportplaneringen har ändrat inriktning, och i de regionala transportplanerna ligger många stora vägobjekt kvar planomgångar trots att de inte uppfattas som prioriterade av planerarna. I projektet framkommer att miljömålen upplevs som otydliga och att andra mål har högre prioritet, t.ex. tillgänglighet och trafiksäkerhet, regionförstoring, bostadsbyggande och arbetstillfällen. Projektet menar bl.a. att miljömålen och uppdrag bör förtydligas och att det behöver utvecklas metoder för att ompröva beslutade objekt som inte uppfyller dagens krav. Detta är frågor som enligt utskottet är viktiga att lyfta fram. När det gäller frågan om att ompröva infrastrukturobjekt med hänsyn till miljömålen vill utskottet uppmärksamma att infrastrukturministern i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:82) framförde att det inte händer så ofta att infrastrukturobjekt rivs upp och omprövas med hänsyn till miljömålen. Statsrådet anförde att de gånger man lyfter ut objekt ur en nationell plan skapar det stora konvulsioner eftersom hela tanken är att det är en långsiktig planering så att det ska finnas förutsägbarhet, inte minst för kommuner och regioner. Statsrådet betonade att man ska vara mycket försiktig med att förändra förutsättningar när det finns en vikt i förutsägbarhet. Detta är en bedömning som delas av utskottet. framförde han att varje nationell plan är en ny nationell plan och att gör ett gediget arbete i att beskriva de utmaningar som klimatomställningen innebär för hela infrastrukturen. När det gäller motionsförslag om etappmål för hållbar stadsutveckling vill utskottet påminna om att etappmålen inom miljömålssystemet ska förbättra möjligheterna att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Ett trettiotal etappmål har antagits av regeringen , varav enligt ett tjugotal är aktuella. Vad gäller hållbar stadsutveckling finns etappmål för andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik, integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer, metod för stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer samt dagvattenhantering i befintlig respektive ny eller ändrad bebyggelse. Utskottet vill också uppmärksamma att regeringen slog fast ett etappmål i miljömålssystemet om att andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik. Utskottet välkomnar att regeringen i infrastrukturpropositionen aviserar att man avser att ta fram mål för ökad cykling. När det gäller motionsförslag om mobilitetstjänster vill utskottet uppmärksamma att fick ett regeringsuppdrag att genomföra informations- och kunskapshöjande insatser inom området mobilitet som tjänst. Uppdraget ska genomföras i nära samverkan med den nationella färdplanen för kombinerad mobilitet (Kompis), vilket är ett projekt under Drive som finansieras av Verket för innovationssystem () och syftar till att främja framväxten av kombinerad mobilitet i . Det är initierat av regeringens samverkansgrupp för nästa generations resor och transporter. Regeringens uppdrag till består av två delprojekt: dels att utreda möjligheten till en gemensam nationell åtkomstpunkt för kombinerade mobilitetstjänster, dels att genomföra ett demonstrationsprojekt av minst en bytespunkt som stöder kombinerad mobilitet som tjänst. ska redovisa en lägesrapport från uppdraget. I slutredovisningen ska redovisa resultatet av det genomförda demonstrationsprojektet och bl.a. en bedömning av vad som bör vara det statliga åtagandet. Vidare ska redovisa resultatet av arbetet med en gemensam nationell åtkomstpunkt med förslag till harmoniserade tekniska och affärsmässiga lösningar för mobilitetstjänster samt en sammanfattning av läget för utvecklingen på området. Utskottet vill även uppmärksamma att EU antog ett direktiv med bestämmelser om utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen, och rådets direktiv /94/EU. I direktivet fastställs en gemensam åtgärdsram för utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen i unionen i syfte att minimera transporternas oljeberoende och minska deras inverkan på miljön. I direktivet fastställs minimikrav för uppbyggnaden av en infrastruktur för alternativa bränslen, inklusive laddstationer för elfordon och tankstationer för naturgas och väte, som ska verkställas genom medlemsstaternas nationella handlingsprogram samt gemensamma tekniska specifikationer för sådana ladd- och tankstationer samt krav på användarinformation. Utskottet understryker att åtgärder behöver vidtas på flera plan för att ställa om till fossilfria transporter. Utskottet vill lyfta fram att regeringen beslutade om en klimatpolitisk handlingsplan. Där utvecklas inriktningen för arbetet med att nå transportsektorns klimatmål till 2030 och det långsiktiga klimatmålet till 2045 (prop. 2019/20:65). Vidare vill utskottet lyfta fram att regeringen i infrastrukturpropositionen framför att elektrifiering är en viktig del i arbetet för en långsiktigt hållbar utveckling. Utskottet delar regeringens bedömning att denna elektrifiering dessutom ger andra positiva effekter för människors hälsa och miljön samt att den är ett viktigt bidrag för att ska klara sina bindande åtaganden gentemot EU när det gäller utsläpp av kväveoxid. Utskottet välkomnar att regeringen har vidtagit olika åtgärder i dessa frågor. inrättades en som ska identifiera åtgärder som kan öka takten i elektrifieringen på transportområdet. Kommissionens arbete omfattar såväl person- som godstransporter och alla trafikslag. Kommissionen ska bl.a. belysa finansieringsfrågor, möjliga affärsmodeller och hur el vid behov snabbt kan dras fram till elvägar. Kommissionen ska även undersöka hur elektrifiering via vätgasdrift kan medverka till en elektrifiering av transportsektorn och vilka effekter elektrifieringen av transportsektorn har på elförsörjningen. Den ska också tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. Utskottet noterar att regeringen bedömer att vätgasteknik är en av flera tekniker som kommer att kunna hantera de svåraste utmaningarna för att uppnå klimatneutralitet. inleddes även arbetet med att ta fram en nationell strategi för elektrifiering, som ska ta ett helhetsgrepp kring förutsättningarna i energisektorn för ökad elektrifiering. Vidare ska en plan för att hantera eventuella hinder för en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering redovisas. Utskottet ser fram emot detta med stort intresse. Utskottet vill vidare uppmärksamma att regeringen i den nationella godstransportstrategin bedömer att elvägar kan bidra till att effektivisera godstransporterna och minska utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar. Regeringen gav 2017 i uppdrag att utreda förutsättningarna för att elvägar ska kunna vara en del av det svenska transportsystemet, och verket redovisade därefter en nationell färdplan för elvägar (TRV 2017‑11‑29). Inom ramen för arbete med forskning och innovation tas det fram demonstrationsanläggningar för elvägar. Av regeringens fastställelsebeslut om den nationella planen framgår att ska bygga och driftssätta en elväg som en pilotsträcka. Utgångspunkten bör vara att pilotsträckan kan tas i drift 2021. Regeringen framhåller att den nationella planen bidrar till detta med finansiering av åtgärder som gör att infrastrukturen kan användas på ett mer hållbart sätt. Utskottet delar regeringens bedömning av vikten av en snabb introduktion av elvägar och konstaterar att redovisade uppdraget att planera för en utbyggnad av elvägar längs det statliga vägnätet. Inom ramen för uppdraget har tagit fram ett förslag till en plan för samhällsekonomiskt lönsam elektrifiering av delar av det statliga vägnätet och med sikte på 2040. Det övergripande syftet är att kraftigt minska utsläppen från vägtrafik för att klimatmålen ska kunna nås. Vidare har en särskild utredare fått i uppdrag att analysera och föreslå hur en reglering av elvägar kan utformas och hur drift och underhåll av elvägar kan finansieras (dir. 2020:105). Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill även påminna om att har ett innovationspartnerskap med , där elvägar utgör ett av sex samarbetsområden. har också ett innovationspartnerskap med som omfattar flera prioriterade områden, bl.a. gröna lösningar för transporter och smarta städer. Där är målet att fokusera på att utveckla innovativa lösningar som städer och samhällen kan använda för att ta itu med nya miljöförhållanden. Det arbete som kommer att genomföras kring elvägar inom ramen för det fransk-svenska innovationspartnerskapet samordnas med arbetet med elvägar inom ramen för det tysk-svenska innovationspartnerskapet som ett trepartssamarbete. Utskottet ser positivt på detta och noterar att arbetet samordnas av i de delar som avser elvägar. När det gäller frågor om laddinfrastruktur återkommer utskottet till detta i ett särskilt avsnitt nedan. Överflyttning av transporter från väg till järnväg och sjöfart När det gäller motionerna om åtgärder för att underlätta en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart vill utskottet inledningsvis hänvisa till regeringens godstransportstrategi där det bl.a. görs tydligt att klimatet är en av regeringens högst prioriterade frågor. När det gäller godstransporterna inriktas arbetet på att öka transporteffektiviteten, bl.a. genom samordning och samhällsplanering, men också på att genomföra övergången till förnybara drivmedel och utveckla energieffektivare fordon. Regeringen anger vidare att innovationer som utgör delar av lösningen på klimatfrågan även ska användas i transportsystemet och därigenom också visas upp i den permanenta världsutställning som det svenska transportsystemet ska vara. I strategin framhåller regeringen också att de ekonomiska styrmedlen i möjligaste mån bör stödja en utveckling mot att bryta fossilberoendet i transportsektorn. Utskottet konstaterar att regeringens arbete med att genomföra den nationella godstransportstrategin och att främja en överflyttning av gods från väg till järnväg och sjöfart pågår. gav regeringen i uppdrag att bl.a. inventera vilka åtgärder myndigheten kan vidta som skapar förutsättningar för fler godstransporter på järnväg och med fartyg och därigenom leder till en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart och för att intensifiera arbetet med att främja intermodala järnvägstransporter i syfte att öka andelen godstransporter på järnväg. Regeringen har även gett i uppdrag att i dialog med berörda aktörer, som transportföretag, fordonstillverkare och transportköpare, utarbeta förslag på system för informationsutbyte och öppna data för horisontell samordning och ökad transporteffektivitet och minskad klimatpåverkan, t.ex. genom minskade tomtransporter och ökad fyllnadsgrad. överlämnade rapporten för ökad andel godstransporter på järnväg och med fartyg och framförde bl.a. att myndigheten sammantaget behöver arbeta mer målinriktat, systematiskt och samordnat för att öka andelen godstransporter på järnväg och med fartyg. uppgav att verket för att ta ett tydligare och mer samlat grepp i frågan därför skulle upprätta en färdplan för överflyttning av gods från väg till järnväg och sjöfart (se nedan). föreslog bl.a. att man förtydligar förutsättningarna för och beaktar möjligheten att inom ramen för stadsmiljöavtal ge stöd till projekt som främjar en överflyttning av gods från väg till järnväg och sjöfart och att man överväger möjligheten att vid åtgärder i statlig infrastruktur som ansluter till hamnar och terminaler ingå överenskommelser med berörda aktörer som inkluderar åtgärder som främjar en ökad andel järnvägs- och sjötransporter. Utskottet lyfter fram färdplan för överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart (2020/7472) som presenterades . Färdplanen ska på ett övergripande sätt beskriva hur prioriterar och genomför de åtgärder som tagits fram i tre regeringsuppdrag och som främjar en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart.