bet · H901SkU1 · 2021-12-07 00:00:00 — Emellertid menar att förslaget också måste följas av ekonomiska tillskott och ett förändrat uppdrag för myndigheten för att få avsedd effekt. föreslår därför att anslaget för ska höjas med 2022–2024 för en särskild satsning på att kontrollera utförsel av stöldgods samt stärkt förmåga att bekämpa vapen- och narkotikahandel. I kommittémotion 2021/22:3941 av Gulan Avci m.fl. (L) anförs att Liberalerna i sitt budgetalternativ har lagt fram ett antal förslag som får konsekvenser för utgiftsområde 3. anslag måste ökas för att förstärka den långsiktiga utbyggnaden i enlighet med myndighetens bedömningar. Detta är särskilt viktigt för att stärka brottsförebyggande arbete. Därför ökar Liberalerna anslaget 1:2 med 2022. I syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen föreslår Liberalerna slutligen att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen reduceras på vissa myndigheter. På detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:1 och 1:3. Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning justerat sina respektive motionsyrkanden och lagt fram ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution föreslår ledamöterna att anslaget till höjs med . Detta tillskott till myndigheten är anslagshöjningen utöver hela den anslagsökning till som regeringen föreslår i budgetpropositionen . Anslaget beräknas vidare öka med 2023 och 2024. beslut om ramar för statens budget beslutade om ramar för statens budget i enlighet med finansutskottets förslag betänkande 2021/22:FiU1. Det innebär att ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution är högre än i regeringens budgetproposition. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottets majoritet anför i betänkande 2021/21:FiU1 om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för skatteutskottets ställningstagande i detta betänkande. För att förbättra möjligheter att upprätthålla gränsskyddet och förstärka myndighetens brottsbekämpande arbete, framför allt genom att stärka arbetet med att stävja utförsel av stöldgods, och skapa goda förutsättningar för myndighetens brottsbekämpande befogenheter ökar utskottet anslaget genom att tillförs . Detta tillskott till myndigheten är anslagshöjningen utöver hela den anslagsökning till som regeringen föreslår i budgetpropositionen . Utskottet ställer sig enligt vad som angetts ovan bakom det gemensamma förslaget av , och anvisar anslaget för inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt detta. Det innebär att anslaget till ska ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslagen till och är oförändrade i förhållande till budgetpropositionen. Utskottets anslagsförslag framgår av bilaga 3. Utskottet bifaller därmed delvis budgetpropositionen och tre motionsyrkanden. Utskottet avslår övriga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om verksamhet såsom myndighetens möjlighet att arbeta uppsökande och om informationsutbyte med andra myndigheter som betalar utmätningsbara ersättningar. Jämför reservation 1 (M). I §§ 1–5 förordningen (2016:1333) med instruktion för anges i följande. huvudsakliga uppgifter är indrivning, verkställighet, betalningsföreläggande och handräckning, skuldsanering samt tillsyn i konkurs. Myndigheten ska verka för att en god betalningsvilja upprätthålls i samhället och att överskuldsättning motverkas. ska tillhandahålla information och god service så att allmänhet och företag har goda förutsättningar för att kunna fatta långsiktiga och hållbara beslut. Myndigheten ska också förebygga och motverka ekonomisk brottslighet bl.a. genom att delta i det myndighetsgemensamma arbetet mot den grova och organiserade brottsligheten. ska bidra till ett väl fungerande samhälle och utföra sina uppgifter på ett sätt som är rättssäkert, kostnadseffektivt och enkelt för såväl allmänhet och företag som . I kommittémotion 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 anförs att man bör se över möjlighet att arbeta uppsökande. Vidare bör man säkra ökad samverkan genom systematiskt organiserat informationsutbyte mellan och samtliga myndigheter som betalar ut utmätningsbara ersättningar i syfte att öka effektivitet. När det gäller uppdrag finner utskottet att myndigheten uppfyller sitt uppdrag tillfredsställande och har ett pågående arbete med att utveckla och förbättra sin verksamhet och tjänster. Det innefattar också att tillsammans med andra myndigheter försöka effektivisera möjligheterna till indrivning. Utskottet avstyrker därmed motionärernas förslag. Tullens befogenheter och verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. uppdrag, befogenheter och organisatoriska tillhörighet samt om brottsbekämpande verksamhet. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (KD) och 6 (L). har ett brett uppdrag som inkluderar att fastställa och ta ut tullar, skatter och avgifter samt övervaka att bestämmelser om in- och utförsel av varor följs. Därutöver ska myndigheten bl.a. förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Det här uppdraget kräver att myndigheten bedriver en omfattande kontrollverksamhet. hanterar verksamhet såsom uppbördsmyndighet dvs. att kontrollera införsel till av punktskattepliktiga varor och att driva in tullavgift, moms och eventuellt andra skatter och avgifter som kan komma i fråga. I förordningen (2016:1332) med instruktion för framgår de uppgifter har fått i uppdrag av regeringen. Det framgår bl.a. att ska fastställa och ta ut tullar, skatter och avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas, övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelser om in- och utförsel av varor följs, förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor, bedriva viss utrednings- och åklagarverksamhet i fråga om brott mot bestämmelser om in- och utförsel av varor, bedriva viss verksamhet i fråga om rattfylleribrott. ska också tillhandahålla information och god service så att allmänhet och företag har goda förutsättningar för att kunna fatta långsiktiga och hållbara beslut. ska bidra till ett väl fungerande samhälle och utföra sina uppgifter på ett sätt som är rättssäkert, kostnadseffektivt och enkelt för såväl allmänhet som företag. får bedriva tjänsteexport som är direkt förenlig med myndighetens uppgifter och verksamhetsområde. I motion 2021/22:3860 av m.fl. (S) anförs att det är viktigt att samhällets samtliga myndigheter ges befogenheter att arbeta dels samfällt och organiserat, dels utifrån adekvat och effektiv lagstiftning. befogenheter bör således utvidgas till att även omfatta indirekt brottsbekämpning på samma sätt som . Man bör därför göra en översyn av gällande lagstiftningar som berör . I motion 2021/22:1936 av (M) anförs att man bör ge ökade resurser och större befogenheter att stoppa införseln av olagliga varor. I motion 2021/22:2188 av (M) anförs att arbete med att införa ett elektroniskt klareringssystem bör intensifieras och systemet med elektronisk klarering för godstrafik av varor bör införas skyndsamt. I kommittémotion 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkandena 1–2, 5 och 6 anförs att det bör genomföras en bred översyn om att stärka roll som brottsbekämpande myndighet. tjänstemän bör ges befogenhet att stoppa och genomsöka fordon samt kvarhålla personer som påträffats med misstänkt stöldgods och få en tydlig uppgift och befogenhet att genomföra systematiska stickprovskontroller för att upptäcka utförsel av stöldgods och kartlägga och kunna stoppa smuggling. bör få goda möjligheter att bekämpa penningtvätt och ges tydliga befogenheter att kunna utreda penningtvättbrott. bör ges bättre möjligheter att enklare kunna stötta polisen vid husrannsakan och vidta tvångsmedel. I motion 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 7 och 8 anförs att man behöver införa databaser för tullpersonal eftersom de inte har tillgång till rätt databaser för att göra sökningar i. Tullpersonalens bås saknar insynsskydd så att passagerare kan se kontrollanternas skärmar. Detta måste åtgärdas. Det har uppdagats problem med den tekniska utrustningen. Detta måste ses över. Kontrollpersonal på har inte känt till de profileringslistor och riskindikatorer som finns för att upptäckta exempelvis återvändande jihadister. Man måste tillgodose behovet av detta. Regeringen bör säkerställa att får en ökad möjlighet att använda sig av avlyssning. Slutligen bör regeringen se över tidsfördelningen inom för att enklare kunna förhindra utförsel av stöldgods utan att försämra arbetet när det gäller införseln. I kommittémotion 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 10 anförs att bör ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot den organiserade kriminaliteten. I kommittémotion 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5, 7 och 9 anförs att även om bibehåller uppgifter om annat än brottsbekämpning är situationen sådan att den brottsbekämpande verksamheten bör anses vara den primära. Med anledning av detta bör primärt anses vara en av de brottsbekämpande myndigheterna och därmed ligga under justitieutskottets beredningsområde och utgiftsområde 4. regleras tullens befogenheter att kontrollera varor från ett annat EU-medlemsland i lag 1996:701, den s.k. inregränslagen. I listan över vilka varor som får kontrolleras inkluderas inte läkemedel. För att täppa till luckan i lagen anser vi att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som ger befogenhet att ingripa adekvat mot införsel av läkemedel som tillsynes, eller de facto, härrör från ett annat EU-medlemsland. finns på plats vid landets gränser. Denna möjlighet borde utnyttjas fullt ut. Regeringen bör därför tillsätta en utredning om hur brottsbekämpande verksamhet kan utvecklas. Projektet i samverkan mot den organiserade brottsligheten är ett mycket framgångsrikt samarbete som bör intensifieras och utvecklas på olika sätt. Lagstiftningen behöver dock ses över ur olika perspektiv för att ytterligare öppna samverkansvägar. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 49 och 50 anförs att motionärerna vill se över regelverket för importrestriktioner och tullfria varor så att det inte finns luckor som kriminella kan utnyttja för att smuggla in exempelvis vapen och narkotika. Tullpersonalens befogenheter är under utredning. De har inte befogenhet att stoppa fordon eller personer som lämnar landet. Befogenhet för tullpersonal att utreda narkotikabrott som är föreslagen är ännu inte genomförd. Båda dessa befogenhetsförändringar bör skyndsamt införas. I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 5 anförs att man bör se över möjligheten att utöka befogenheter och resurser för att minska in- och utförsel av olagligt gods. I kommittémotion 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 13 anförs att för att effektivt kunna sköta sitt arbete behöver direktåtkomst till vilka företag som har tillstånd att hantera explosiva varor. Detta är något som de inte har . har i återrapportering av regeringsuppdrag (Ju2019/03980/PO) påpekat detta. I kommittémotion 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 54 anförs att ansvaret för bör flyttas från till . I kommittémotion 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att är för starkt inriktat på att vara en uppbördsmyndighet under . Det innebär att deras huvuduppgift är att kontrollera införseln av punktskattepliktiga varor och driva in skatt. Tullen söker också efter narkotika och illegala vapen, men myndigheten har för svaga befogenheter. av allt stöldgods förs ut ur och utländska stöldligor står för av inbrotten. För att stoppa detta måste Tullen få ett uppdrag att kontrollera utförsel av gods. I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 35 anförs att en översyn av behov och möjligheter till stickprovsbaserade kontroller för en effektivare brottsbekämpning bör göras med beaktande av EU-rättsliga aspekter. utför viktiga samhällsuppgifter och ska prioritera insatser för att göra det så enkelt och smidigt som möjligt för allmänheten och företagen att göra rätt för sig som insatser ska skydda från hot mot hälsa, miljö och säkerhet. Utskottet tycker inte att det finns anledning att närmare kommentera hur utformar sin verksamhet när det gäller vare sig placering av tullstationer, satsningar på digitalisering och it-utveckling eller möjligheterna att samköra data. Utskottet utgår från att på eget initiativ föreslår de regelförändringar som man anser behövs för att kunna bedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt. Regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska se över de regler som styr befogenheter att genomföra kontroller och arbeta brottsbekämpande. Utredaren ska föreslå en ny sammanhållen författningsreglering för befogenheter och uppdrag när det gäller myndighetens kontrollverksamhet och den brottsbekämpande verksamheten. Syftet är att göra lagstiftningen mer enhetlig och modern så att får bättre förutsättningar att utföra sitt uppdrag. Utskottet finner inte skäl att förekomma detta arbete. Utskottet avstyrker därmed samtliga yrkanden som behandlas i avsnittet. Utrustning och säkerhet för personal Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om utrustning och säkerhet för personal. Jämför reservation 7 (M) och 8 (SD). Rätt att inneha och bära tjänstepistol får enligt 20 § förordningen (2016:1332) med instruktion för meddela föreskrifter om bl.a. beväpning av tulltjänstemän för sådana situationer som avses i 24 kap. . Enligt föreskrifter och allmänna råd (TFS 2001:13) om tjänstepistol får en tulltjänsteman inneha en tjänstepistol endast om har tilldelat tjänstemannen vapnet, vapnet inte har återkrävts och tjänstemannen har avlagt ett godkänt skjutprov enligt bilagan till denna författning för högst . En tulltjänsteman som har tilldelats en tjänstepistol får bära vapnet endast vid målinriktad spaning mot grov brottslighet som har att bekämpa, dock inte på färjeterminal, flygplats eller annan liknande plats tvångsingripande mot grov brottslighet som har att bekämpa genomförande av skjutprov. När tjänstepistol bärs med stöd av punkt 1 och 2 andra stycket ska även skyddsväst bäras. En tulltjänsteman kan få särskilt tillstånd att bära tjänstepistol vid övningsskjutning och provskjutning som syftar till att kvalificera tjänstemannen för tilldelning och innehav av sådant vapen. I motion 2021/22:1353 av (M) anförs att man bör låta utreda möjligheten för tulltjänstemän att bära vapen och även få fler polisiära befogenheter. I kommittémotion 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkande 7 anförs att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att tulltjänstemän får bättre möjlighet att bära tjänstevapen. I motion 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 9 anförs att regeringen bör vidta åtgärder för att förenkla möjligheten för tulltjänstemän med vapenträning att beväpna sig för att förhindra brott. Vidare bör regeringen även se över möjligheten att ge fler tulltjänstemän vapenträning. I motion 2021/22:996 av (SD) anförs att tullinspektörernas möjlighet att bära tjänstevapen skyndsamt bör utvidgas. Möjligheten att bära tjänstevapen bör finnas vid all verksamhet där det finns ett befogat behov av detta. I kommittémotion 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6 anförs att det är av synnerlig vikt att utvidga möjlighet att bära tjänstevapen i fler fall än vad som är möjligt . Vidare anförs att personalens säkerhet är en viktig fråga som bör prioriteras inom , främst inom gränsskyddet och övrig brottsbekämpning. Utskottet har även tidigare haft anledning att behandla motionsförslag om tulltjänstemännens tjänstevapen (se bet. 2020/21:SkU12). Av förordningen (2016:1332) med instruktion för framgår att får meddela föreskrifter om beväpning, uniformer och annan personlig utrustning för sina anställda. Vilken utrustning tjänstemän bör ha för att kunna utföra sina arbetsuppgifter är alltså en fråga för myndighetsledningen att besluta om. Utskottet anser inte att det finns någon anledning att närmare kommentera hur myndigheten tillämpar bestämmelserna. Även vilka befogenheter personal ska ha i övrigt är enligt utskottet en fråga för ledning att ta ställning till. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Åtgärder mot utförsel av stöldgods Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förutsättningar att stoppa utförsel av stöldgods. Jämför reservation 9 (SD) och 10 (KD). Utöver den kontrollverksamhet som bedriver i enlighet med bestämmelserna i tullagen och inregränslagen har också befogenhet att bedriva brottsbekämpande verksamhet när det gäller tullbrott, smugglingsbrott, narkotikasmuggling, vapensmuggling och smuggling av explosiva varor. Dessa befogenheter regleras främst i lagen (2000:1225) om straff för smuggling (smugglingslagen) och lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott. I smugglingslagen finns bestämmelser om befogenheter att förhindra, utreda och beivra brott enligt den lagen eller enligt de författningar som anges i 1 § andra stycket i lagen. brottsbekämpande befogenheter är i första hand kopplade till ansvar för gärningar som rör införsel till eller utförsel från landet av varor och återfinns till stor del i smugglingslagen. Genom de ändringar i lagen (2000:1225) om straff för smuggling (smugglingslagen) som trädde i kraft har tulltjänstemän getts en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda (prop. 2020/21:192; bet. 2020/21:JuU37). En tulltjänsteman ska därmed i samband med en tullkontroll kunna ingripa vid misstanke om brott (det avser ett direkt samband mellan kontrollen och upptäckten av det misstänkta brottet) som inte har självständig befogenhet att ingripa mot. Ett ingripande ska enligt huvudregeln kunna ske om har lämnat ett godkännande. En tulltjänsteman ska också kunna ingripa om godkännande inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet. Det kan bli aktuellt t.ex. om en misstänkt person riskerar att undkomma eller om ett föremål riskerar att gå förlorat om tulltjänstemannen avvaktar ett godkännande från . I motion 2021/22:1966 av (M) anförs att regeringen skyndsamt bör vidta de åtgärder som behövs för att stoppa utförsel av stöldgods. I motion 2021/22:2185 av (M) anförs att man bör överväga att ge tjänstemän befogenhet att stoppa och kontrollera misstänkt utförsel av stöldgods. I motion 2021/22:2632 av (M) yrkas att en utredning bör få i uppdrag att ta fram förslag på hur stulna bilar, och husbilar ska förhindras att lämna landet. I motion 2021/22:2856 av (M) yrkandena 4 och 5 anförs att tullen inte har några rättigheter att beslagta stöldgods eller gripa misstänkta gärningsmän. har getts viss befogenhet att ingripa mot brott som upptäcks i samband med den ordinarie verksamheten inom ramen för myndighetens uppdrag. Men för att det faktiskt ska få förväntad effekt räcker det inte med att ha befogenhet utan att man också börjar söka efter stulet gods. Man bör därför se över möjligheterna för tullen att ha befogenheter att kontrollera all utgående trafik. Vidare måste andelen kontroller som görs på utgående trafik öka kraftigt. I motion 2021/22:3252 av (M) anförs att måste stärka gränsskyddet så att stöldgods inte så enkelt kan lämna landet. bör få befogenhet att genomföra systematiska stickprovskontroller vid utförsel ur landet för att stoppa transporter av stöldgods. I motion 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att mängden stöldgods som förs ut av utländska ligor ligger på en hög nivå och i vissa fall tycks öka. bör ges befogenheter att beslagta gods för att sedan lämna en eventuell förundersökning till polisen. I motion 2021/22:368 av (SD) anförs att för att minska brottslighet med utländska stöldligor, och därmed göra det svårare för de kriminella ligorna, behöver skärpa gränsbevakningen. bör få i uppdrag att kontrollera utgående gods, fordon och transporter vid gränser. I motion 2021/22:690 av (SD) yrkande 1 anförs att regeringen bör sätta upp konkreta mål för hur många fordon tullen ska genomsöka efter stöldgods vid färjeavgångar från . I kommittémotion 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 11 anförs att möjligheterna att frakta ut stöldgods ur landet kraftigt måste begränsas. Här krävs att ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot organiserad kriminalitet, samt ges förmåga att eftersöka och hantera illegal utförsel i högre utsträckning. I kommittémotion 2021/22:2452 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att de omfattande stölderna av framför allt koppar utgör ett stort samhällsekonomiskt problem. För att motarbeta denna form av organiserad brottslighet måste möjligheterna till att frakta ut stulet metallskrot ur landet kraftigt begränsas. bör därför ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot organiserad kriminalitet och ges förmåga att eftersöka och hantera illegal utförsel av stulet metallskrot i högre utsträckning. I kommittémotion 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs att befogenheterna i samband med kontroller vid såväl yttre som inre gräns behöver utökas. Regeringen bör skyndsamt utreda kriminalisering av utförsel av stöldgods och återkomma till med lagförslag om detta. I kommittémotion 2021/22:4190 av (KD) yrkandena 48 och 49 anförs att ska ges möjlighet att kvarhålla misstänkt stöldgods. Vidare bör få självständiga befogenheter att leta efter och kontrollera stöld- och hälerigods. Utskottet ser allvarligt på smuggling och annan brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Det är av största vikt att och samarbetar så långt som möjligt i de fall där inte har befogenhet att ingripa. Utskottet uppfattar att myndigheterna har ett nära samarbete i dessa frågor. Att slå tillbaka mot stöldligor och bekämpa all form av kriminalitet har varit högt prioriterat för regeringen, och de har arbetat målmedvetet för att de brottsbekämpande myndigheterna ska ha resurser och effektiva verktyg att göra just detta. arbetar även aktivt inom EU för att komma åt de utländska stöldnätverken. Detta görs både via Europol och inom ramen för Empact, som är en samarbetsplattform inom EU riktad mot specifika typer av brottshot. fick utökade möjligheter att ingripa mot brott som ligger utanför myndighetens ordinarie verksamhet, såsom utförsel av misstänkt stöldgods. har precis påbörjat sitt arbete utifrån de nya förutsättningarna. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att följa upp och utvärdera hur det nya regelverket fungerar och göra ytterligare ändringar i lagstiftningen om så skulle krävas för att komma till rätta med problematiken. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska göra en samlad översyn av befogenheter inom kontrollverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten. Det bedrivs således ett aktivt arbete från både regeringens och myndighetens sida, på hemmaplan och internationellt, för att förstärka bekämpningen av internationell, organiserad tillgreppsbrottslighet. Utskottet vill inte förekomma det arbete som pågår inom och . Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Betalning av tull och importskatter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förenklat och automatiserat förfarande för tulldeklaration, tulltillägg och förändring av tulltaxan. Jämför reservation 11 (SD). När en vara förs in till från ett land inom EU, räknas det som införsel. Varor som tas med från ett annat EU-land omfattas huvudsakligen av principen om fri rörlighet för varor på EU:s inre marknad. Det betyder att man inte behöver betala någon tull, mervärdesskatt (moms) eller annan skatt eller avgift för varan. Det finns vissa undantag från denna princip. Undantag gäller för varor med särskilda regler som förbud eller restriktioner. Import är när en vara förs in till EU () från ett land utanför EU. När varan kommer till ska den anmälas (deklareras) till och tull, moms och eventuella andra skatter och avgifter ska betalas. Hur mycket som ska betalas i tull, moms och eventuella andra skatter och avgifter beror bl.a. på hur mycket varan är värd och vad det är för slags vara. Hur stor tullavgiften blir beror på vad det är för slags vara, vad den kostar och från vilket land den kommer.