bet · H801UbU11 · 2021-03-25 00:00:00 — Näringsriktiga skolmåltider ingår i Skolinspektionens tillsyn, och det är huvudmannen som har ansvar för att kontrollera att skolmaten uppfyller skollagens krav på näringsriktiga skolmåltider. Enligt förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 374) bör de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt vid bedömningen av vad som är en näringsriktig måltid. Bakgrund och pågående arbete I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin, En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (del 1), beskrivs insatser för att uppnå strategins målsättningar i form av åtgärder och uppdrag för en konkurrenskraftig livsmedelskedja mot 2030. Regeringens inriktningsmål för ekologisk konsumtion och produktion är att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. När det gäller den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster framförs att den bör styra bättre mot samhällets ambitioner och motsvara den höga nivå på djurskydds- och miljöhänsyn som den svenska lagstiftningen kräver. Bra måltider i skolan uppdaterade sina råd Bra måltider i skolan – råd för förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och fritidshem. Råden är avsedda att vara ett stöd i arbetet med bra skolmåltider och vänder sig både till dem som planerar, lagar och serverar skolmåltider och till skolledning och pedagogisk personal. Råden syftar till bra och näringsriktiga skolmåltider med mycket matglädje. Som stöd i arbetet med att sätta upp mål för och följa upp kvaliteten i stort har tagit fram Måltidsmodellen. Modellen består av följande områden. – God och trivsam: Att måltiden upplevs som god och trivsam är viktigt för att maten ska hamna i magen. – Näringsriktig och säker: En bra måltid är även näringsriktig och säker att äta. – Hållbar: Med hållbar menas måltider som bidrar till en hållbar utveckling. Tonvikten ligger på miljö men även på social hållbarhet, dvs. bra livsvillkor för människor. – Integrerad: Med integrerad menas att måltiden tas till vara som en resurs i verksamheten, exempelvis i den pedagogiska verksamheten eller i omvårdnaden. När det gäller hållbara måltider avses även att genom medvetna val av livsmedel och arbetssätt undvika att skolans måltider belastar miljön i onödan. Förutom att välja rätt livsmedel är samordning av transporter, källsortering och minskad energianvändning exempel på åtgärder som minskar belastningen på miljön. För att skolorna ska ha möjlighet att på ett enkelt sätt mäta matens näringsriktighet har SKR tillsammans med bl.a. och tagit fram det webbaserade verktyget Skolmat . Verktyget hjälper skolor och kommuner att se om de följer det lagstadgade kravet om näringsriktighet och ger ett helhetsperspektiv för att utveckla måltidskvaliteten. Kartläggning av offentliga måltider 2018 gjorde en kartläggning av de offentliga måltiderna i kommunalt driven verksamhet, framför allt i förskolor, skolor och äldreomsorg. Resultaten från kartläggningen visar på en positiv utveckling och att mat och måltider har hamnat högt upp på kommunernas agendor. Omkring åtta av tio kommuner har en politiskt beslutad måltidspolicy som beskriver hur måltiderna i förskolor och grundskolor ska utformas och tas till vara. De flesta policyer omfattar alla kvalitetsområden i måltidsmodell – säkra, näringsriktiga, hållbara, trivsamma, integrerade och goda måltider. Dock saknas området om integrerade och hållbara måltider i var femte policy, dvs. ambitioner om att måltiderna ska bidra till verksamheten i sin helhet samt bidra till en miljömässigt hållbar samhällsutveckling. Kartläggningen visar vidare att drygt en av tre kommuner i undersökningen i stort sett bara köper in nötkött och fågelkött av svenskt ursprung. När det gäller kommunernas inköp av ekologiska livsmedel uppgick de i genomsnitt till av det totala inköpsvärdet av livsmedel (, Fakta om offentliga måltider 2018). På finns uppgifter om kostnader för bl.a. skolmåltider. Exempelvis var huvudmännens totala kostnader för skolmåltider i 2019 i genomsnitt per elev och år, vilket motsvarar ca per elev och dag (beräknat på per läsår). Enligt termbank är specialkost ”kost som är anpassad till ett visst sjukdomstillstånd”. Personer med allergi, celiaki (glutenintolerans), annan medicinsk överkänslighet eller annan sjukdom har rätt till mat som de säkert kan äta utan att riskera att bli sjuka. Förutom för ett medicinskt behov kan skolmåltiden även, i enlighet med 1 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) om att motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter, behöva anpassas till en persons funktionsnedsättning, religion eller trosuppfattning. Särskilda önskemål kopplade till politiska åskådningar och etiska eller filosofiska värderingar omfattas däremot inte av diskrimineringslagen (webbplats, Specialkost och anpassade måltider i vård, skola och omsorg, hämtad ). Liksom tidigare vill utskottet framhålla det ansvar som skolhuvudmannen har enligt skollagen för att tillhandahålla näringsriktiga skolmåltider. Utskottet vill även peka på det stödmaterial om skolmat från som finns tillgängligt för rektorer samt för personal som arbetar med skolmat. Därutöver finns det i regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin skrivningar om att upphandlingen av livsmedel bör motsvara den högsta nivån på djurskydds- och miljöhänsyn. När det särskilt gäller rätten till specialkost vill utskottet påminna om att skolmåltiden – förutom ett medicinskt behov – i enlighet med diskrimineringslagen kan behöva anpassas till en persons funktionsnedsättning, religion eller trosuppfattning. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:1933 (SD) yrkande 18, 2020/21:1934 (SD) yrkande 9 och 2020/21:2897 (SD) yrkande 1. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , under /19 (bet. 2018/19:UbU8 Grundläggande om utbildningen, bet. 2018/19:UbU9 Lärare och elever, bet. 2018/19:UbU11 Gymnasieskolan och bet. 2018/19:UbU13 Högskolan) och under /20 (bet. 2019/20:UbU8 Förskolan, bet. 2019/20:UbU11 Grundläggande om utbildning, bet. 2019/20:UbU12 Lärare och elever och bet. 2019/20:UbU13 Gymnasieskolan). har avslagit motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Läraryrket, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:3053 av (MP), 2020/21:3224 av m.fl. (L) yrkandena 1, 5 och 6, 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 11. har flera viktiga satsningar gjorts för att stärka förskolans roll i utbildningskedjan. Detta är viktiga satsningar, men det krävs ytterligare förstärkningar för att säkra kvaliteten, likvärdigheten och tillgången till behöriga förskollärare. Vi vill exempelvis att förskollärare ska inkluderas i Karriärstegsreformen för lärare. Karriärstegsreformen syftar till att göra läraryrket mer attraktivt genom att höja lönen för yrkesskickliga lärare och bättre ta till vara deras professionella kompetens. Reformen bör därför utvecklas till att också innefatta förskollärare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Läraryrket, punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3224 av m.fl. (L) yrkandena 1, 5 och 6, 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 11 samt 2020/21:3053 av (MP) och 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 13. Vi är långt ifrån nöjda med läraryrkets status och kommer därför att fortsätta arbeta för fler och mer omfattande satsningar på den svenska lärarkåren. Vi vill reformera nuvarande skollag och läroplan i syfte att stärka lärarnas mandat i klassrummet. Som lärare ska man känna ett självklart stöd i sitt arbete för att upprätthålla trygghet och studiero. Det är därför oroväckande att en hög andel lärare uppger att de har undvikit att gripa in i en ordningssituation av rädsla för att bli anmälda av elever eller föräldrar. Ingen ska behöva känna sig rädd eller otrygg i sin skola – varken elever, lärare eller annan skolpersonal. Att skapa trygghet och studiero kräver självfallet ett aktivt arbete i landets skolor, men vi vill även genomdriva reformer som ger skolledare och lärare de förutsättningar som behövs och det mandat som krävs för att på ett framgångsrikt sätt främja trygghet och studiero i skolan. Vi ser behov av ett ordningslyft för att skapa en jämlik och trygg grundskola. Det handlar bl.a. om att stärka lärarnas mandat att agera mot ordningssituationer och att införa mobilförbud i skolan. Vidare känner sig allt fler lärare utsatta av elever eller föräldrar. anmäls lärare direkt till Skolinspektionen via myndighetens webbplats, men vi föreslår i stället att klagomål ska gå till huvudmannen först, som då får möjlighet att reda ut tvister och konflikter lokalt. Vidare bör alla skolor införa förväntansdokument som specificerar vilka regler som gäller och som föräldrar och elever ska underteckna. Därtill vill vi införa konsekvenstrappor som tydligt redovisar vilka konsekvenser regelövertramp medför för eleverna. Det är också allvarligt att dagens lärarbrist särskilt drabbar skolor med ett mer utsatt elevunderlag, s.k. pedagogisk segregation. Vi menar att skolan bör vara som starkast där elevernas förutsättningar är som svagast och föreslår därför bl.a. satsningar på bättre arbetsvillkor för lärare i utsatta områden. För att stärka lärarnas mandat vill vi även förtydliga lagstiftningen och läroplanen om vad i skolans verksamhet eleverna bör ha inflytande över. Det måste framgå att lärarna ansvarar för undervisningen och därför har full rätt att besluta om undervisningsmetoder och läxor. Slutligen, för att öka undervisningens kvalitet bör det fortsatta reformarbetet med utformningen av lärarlegitimationen bygga på principen att lärare ska undervisa och kunna sätta betyg endast i de ämnen de har legitimation i. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:181 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:854 av (S) yrkande 4, 2020/21:3052 av och (båda MP) yrkande 3 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 37, 47, 48, 50 och 51. Elevers rätt till utbildning förutsätter att skolan är tillgänglig för alla och att det finns välutbildade lärare och andra resurser som behövs för att ge utbildningen en god kvalitet. På alla skolor behövs kompetenta lärare som kan möta varje elevs behov i dessas undervisning och som kan delta aktivt i den pedagogiska utvecklingen. En grundläggande förutsättning för detta är att endast behöriga lärare ska kunna få en tillsvidareanställning och att obehöriga lärare kan få möjlighet till vidareutbildning för att få lärarexamen. Även de lärare som är behöriga måste ges möjlighet till fortbildning och kompetensutveckling. Det råder stor brist på lärare och pedagoger i svensk förskola, skola och fritidshem. Bristen på behörig personal gör att det i praktiken är möjligt att som obehörig arbeta i sträck på samma skola eller förskola. saknas dock tillräckliga incitament för många huvudmän att stötta sina vikarier och obehörig personal att läsa sig till behörighet. Jag vill därför att personalförsörjningen inom välfärdens olika bristyrken ska underlättas, såsom lärare och förskollärare, genom ett införande av den s.k. Dalamodellen nationellt. Modellen innebär en ny utbildningsform där studenterna får anställning med lön som de studerar. Vidare anser jag att det måste finnas möjlighet till påbyggnad och fördjupning i de estetiska uttryckssätten för pedagoger i förskolan. Det är mycket svårt att få tillräckliga kunskaper i alla dessa delar under förskollärarutbildningen. Regeringen bör därför utreda hur fortbildning i de estetiska uttryckssätten kan införas för förskolans pedagoger. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 37, 47, 48, 50 och 51 samt 2020/21:181 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:854 av (S) yrkande 4, 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:3052 av och (båda MP) yrkande 3. Lärares fortbildning har stor betydelse för att vidareutveckla pedagogik och undervisning. Kunskaperna om exempelvis metodik, didaktik och pedagogik utvecklas fortlöpande, och lärare måste kontinuerligt få del av forskning och utveckling. Det behöver även finnas möjlighet att forska inom sitt område. Jag har därför lämnat förslag om rätt till fortbildning för legitimerade lärare. Jag anser också att det bör inrättas enheter för utbildning och praktiknära forskning inom utbildningsområdet som liknar de finska övningsskolorna, där lärare kan få praktisk pedagogisk utbildning under ledning av aktiva skolforskare. Vid övningsskolorna kan även forskning om olika metoder genomföras och beprövas. För att ta fram riktlinjer för detta anser jag att bör initiera en utredning. Många lärosäten har sett över och kompletterat sina utbildningar efter att det har uppmärksammats att det finns lärare som inte har tillräckliga kunskaper i läs- och skrivinlärning. Man har också anordnat särskilda fortbildningskurser i läsinlärning för lärare i de lägre årskurserna. Det är dock fortfarande inte någon självklarhet att allmän didaktik eller ämnesdidaktik – vetenskapen om allt som påverkar undervisningen och dess innehåll och hur undervisningen ska läggas upp i ett specifikt ämne – finns med i kursplanerna på lärarutbildningen. Jag menar att de lärare som saknar utbildning i läsinlärning därför behöver få en kompletterande utbildning i detta. När det gäller det professionsprogram som ska ge en nationell struktur för att utveckla, erkänna och använda kompetens i förskolan, skolan och vuxenutbildningen anser jag att det är viktigt att detta nu kommer på plats, så att lärare kan förlita sig på god utbildning och fortbildning genom hela arbetslivet. Jag anser att det också bör införas en skyldighet för skolledare att inventera pedagogers behörighet både för att ta till vara spetskompetens och särskild kompetens och för att täcka in eventuella förbättringsområden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning på akademisk nivå, punkt 3 (KD, L) av (L), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3224 av m.fl. (L) yrkande 7. En viktig byggsten i arbetet för ett mer attraktivt läraryrke är fortbildning. har adekvat akademisk fortbildning för lärarna prioriterats bort. Det hämmar både skolans utveckling och lärarnas professionella mandat och möjlighet till förkovran. Med lärarnas högst kunskapsorienterade yrkesuppgift borde det självklart följa goda möjligheter till vidareutbildning, fördjupning och spetsutbildning inom akademin. Vi vill därför införa ett krav på huvudmän att erbjuda alla legitimerade lärare inom och gymnasiet fördjupning. Det ska exempelvis vara möjligt att läsa kurser i de ämnen läraren undervisar i, eller i ämnesmetodik. Möjligheterna till vidareutbildning måste präglas av flexibilitet och anpassning efter individuella önskemål. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rektorer och skolledare, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3325 av m.fl. (M) yrkandena 2–6, 9 och 10 samt 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 55–58. En av skolans större brister är dålig ledning och otydliga mål. Vi menar att vi sannolikt aldrig kommer att komma till rätta med bristerna i skolan utan en fungerande ledning. Vi har lämnat följande förslag om en stärkt rektorsroll. Den befintliga befattningsutbildningen för rektorer, det s.k. rektorsprogrammet, bör justeras. Vi menar att utbildningen i större utsträckning bör inriktas mot det nationella uppdraget och den statliga och den lokala styrkedjan. Rektorerna behöver också lära sig att ställa krav på den lokala huvudmannens stöd, ledning och styrning för att vi ska uppnå en skola med god nationell måluppfyllelse och goda elevresultat. Vidare har vi lämnat förslag om att det i skollagen ska införas en skyldighet för varje skolhuvudman att se till att rektorn går en fördjupningsutbildning efter avslutat rektorsprogram. Utbildningen bör främst behandla det systematiska kvalitetsarbetets roll i styrkedjan för skolan. Vi föreslår även att det ska inrättas en utbildning för skolchefer och andra chefer över rektorer. Utbildningen bör vara både teoretisk och praktisk med fokus på verksamhetsanalyser och stöd, styrning och ledning. Kraven är och ska förbli höga när det gäller tillstånd att driva rektorsutbildningar. finns det enbart rektorsutbildningar i statlig regi, men vi ser ett behov av att fler ges möjligheten att driva dessa utbildningar. Vi uppmanar därför regeringen att skyndsamt kartlägga de hinder som begränsar fristående aktörer när det gäller att starta och bedriva rektorsutbildningar. Vidare menar vi att det måste uppfattas som attraktivt att vara eller bli skolledare, annars kommer vi aldrig att kunna skapa den kontinuitet i ledarrollen som en skola behöver. Huvudmännen har ansvar för att stärka skolledarnas förutsättningar att utöva sitt ledarskap, dvs. att kunna leda såväl daglig drift som utveckling av verksamheten. Vi anser även att fler yrkeskategorier än enbart lärare ska kunna komma i fråga för att bli rektor. Uppdraget handlar till stor del om pedagogik, men även om ekonomi, redovisning, juridik och ledarskap, vilket tar en allt större del av en rektors arbetsuppgifter. Fler än lärare bör därför kunna lämpa sig att leda en verksamhet av en skolas karaktär. Precis som när det gäller de flesta andra yrken behöver rektorer kompetensutveckling. Men vi menar att det inte kommer att räcka med en fördjupningsutbildning för rektorer för att vi ska kunna lyfta skolan. Vi vill därför att kompetensutvecklingen stärks generellt och att det införs ett rektorslyft i likhet med det som har genomförts för lärare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rektorer och skolledare, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 55–58 och 2020/21:3325 av m.fl. (M) yrkandena 2–6, 9 och 10. Ett gott ledarskap är en central framgångsfaktor för en skola. Det är därför viktigt att stärka det pedagogiska ledarskapet på landets skolor och att göra rektorsrollen mer attraktiv. Jag anser att rektorsutbildningen bör vara öppen för den som vill bli rektor, men även för exempelvis förstelärare eller ledare som har erfarenhet av olika verksamheter utanför skolans värld. En akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap bör därmed motsvara både den nuvarande statliga befattningsutbildningen och rektorslyftet, och antagningskraven bör vara minst en filosofie kandidat och arbetslivserfarenhet. En fördjupad utbildning i pedagogiskt ledarskap kan också vara lämplig för ledare med erfarenhet av olika verksamheter utanför skolans värld. Sådana kan bidra till att utveckla skolan i positiv riktning, även om erfarenheten visat att ledare från andra sektorer ofta inte blir lika långvariga inom skolans värld. Orsaken till detta bör analyseras. Vidare bör rektorer återkommande erbjudas både fortbildning och handledning för att utveckla sitt pedagogiska ledarskap. Jag anser även att den tillsatta utredningen om skolans huvudmannaskap ska utreda vad som krävs för att komma bort från det dubbelkommando som rektorer ska hantera och skapa tydligare styrning av skolan. Många rektorer upplever sig vara klämda mellan skollagen och statlig styrning och inspektion å ena sidan, och kommunen och dess perspektiv å andra sidan. Skolledningen bör i stället ha stor frihet från politisk detaljstyrning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskola, resursskola och särskild undervisningsgrupp, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 9. Den svenska särskolan och resursskolornas behöver utvecklas. Vi anser även att både särskolans och resursskolornas uppdrag och upplägg bör ses över med målsättningen att stärka dessa skolors möjligheter att skapa förutsättningar för de elever som kan och vill gå vidare mot den reguljära arbetsmarknaden eller fortsatt utbildning. bör även lärarbristen med koppling till särskolan och resursskolan utredas då det råder brist på speciallärare med inriktning mot utvecklingsstörning. Både särskolan och resursskolan behöver fler skickliga lärare för att på bästa sätt kunna hjälpa alla elever att nå sin fulla potential. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskola, resursskola och särskild undervisningsgrupp, punkt 5 (KD, L) av (L), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 15. Vi anser att det är viktigt att det finns särskilda undervisningsgrupper i så att alla elever som behöver mer hjälp och lärarstöd kan få det. En del elever bör kunna få all sin undervisning i en sådan grupp i stället för i en hel klass, och andra ska kunna få undervisning i den lilla gruppen , i vissa ämnen eller under vissa moment. Hur mycket stöd och undervisning en elev behöver i en särskild undervisningsgrupp varierar. Det viktiga är att elevernas individuella behov ligger till grund för bedömningen. Det behövs också specialskolor och resursskolor för elever med de allra största svårigheterna, t.ex. omfattande funktionsnedsättning. Den trend som svept över svenskt skolväsende, där dessa skolenheter har avvecklats, har varit olycklig. Såväl särskolan som specialskolan ska vara kvar som egna skolformer. Det behövs även fler speciallärare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Inkluderingstanken i skolan, punkt 6 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 74 och 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 49. Vi anser att man behöver se över inkluderingstanken som innebär att alla elever ska lära sig samma sak och i samma klassrum. Det har funnits en rädsla för att barn med olikheter och svårigheter ska exkluderas, och därför har specialklasser och speciallärare sållats bort.