bet · H801SkU18 · 2021-03-29 00:00:00 — De utbildningskostnader som ska ge rätt till avdrag ska avse bristyrken och det kan t.ex. handla om möjligheten att ta C- eller D-körkort eller liknande utbildningar och licenser som ofta är nödvändiga i vissa bristyrken. skulle ett sådant avdrag bidra till att ytterligare kompletterande yrkesutbildningar växer fram vilket i sig vore positivt för kompetens-förstärkningen på den svenska arbetsmarknaden. Omställningsavdrag m.m., punkt 7 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:1125 av (M), 2020/21:1127 av (M), 2020/21:1333 av (M), 2020/21:1356 av (M) yrkande 2, 2020/21:2736 av och (båda M) yrkande 7, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 4. För att stimulera framväxten av ett allt längre arbetsliv bör arbetet för bättre matchning och kompetensutveckling på arbetsmarknaden fortsätta. Genom skattelättnader bör arbetsmarknadens parter uppmuntras att bygga upp individuella kompetenskonton att använda vid vidareutbildning och omskolning. Bil- och cykelförmån, punkt 8 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:328 av (C) yrkande 4 och 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 58, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2020/21:3673 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. En elbilsladdning på arbetet kostar inte mer än frukten i fikarummet, men om den ska förmånsbeskattas skapas onödig administration, som är mångdubbelt dyrare och som skapar onödiga utgifter för de arbetsgivare som vill hjälpa sin personal att bli lite mer miljövänlig. Förmånsbeskattningen för elbilsladdning på arbetet bör slopas. Bil- och cykelförmån, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 58 och 2020/21:328 av (C) yrkande 4, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2020/21:3673 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. Cykling behöver främjas bland barn, ungdomar och nya svenskar, grupper i vilka cyklingen minskar. På många håll i landet köper kommuner cykelkurser för att nå nya målgrupper och försöka förmå dem att börja cykla, för att öka cyklandet. Det bör tillsättas en utredning om att skapa möjlighet för arbetsgivare att subventionera cykel- och kollektivtrafikresor till och från arbetet utan att det räknas som en skattepliktig löneförmån, alternativt göra det möjligt med bruttolöneavdrag för kollektivtrafikbiljetter. Avgift till fackföreningar, arbetslöshetskassor m.m., punkt 9 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 11 och 2020/21:748 av m.fl. (S), 2020/21:828 av (S), 2020/21:850 av (S), 2020/21:2048 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 22. När människor inte har möjlighet att ta del av service måste man gå ihop i föreningar för att samordna bl.a. snöröjning, renhållning och vatten- och avloppsnät. Det kan vara både kostsamt och tidskrävande. Dessa föreningar förvaltar gemensamma områden som exempelvis vägar, gatlysen, energianläggningar, lekplatser, avloppsledningar, badplatser och båtbryggor. Det är en självklarhet att kostnaden för att själva förvalta det som en boende i en storstad bekostar via skattsedeln inte fullt ut ska landa på landsbygdsbon. Mot denna bakgrund bör möjligheten att införa ett avdrag för avgift till samfällighetsföreningar – ett landsbygdsavdrag – ses över. Avgift till fackföreningar, arbetslöshetskassor m.m., punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2020/21:748 av m.fl. (S), 2020/21:828 av (S), 2020/21:850 av (S), 2020/21:2048 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 11. I väntan på en obligatorisk a-kassa är det angeläget att stimulera fler att vara med i en a-kassa och få del av det inkomstskyddet vid arbetslöshet. En skattereduktion för avgift till a-kassa bör därför införas som ska uppgå till av avgiften till a-kassan. Den bör regleras som en reduktion av skatten på arbetsinkomster. Personaloptioner, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkande 4. Villkoren för personaloptioner behöver förbättras, främst i nya innovativa företag med hög risk, vilket kan förbättra kapitalförsörjningen. I ett företags tidiga skede kan det vara svårt att knyta till sig rätt kompetens, vilket ofta är intimt sammankopplat med lönebildning som ytterligare ökar behovet av finansiering. Kapitalförsörjningen i nystartade företag innebär ofta ett hinder som resulterar i att många potentiella innovationer inte når ända fram. Finansieringsproblemen i bolagens tidiga faser skulle delvis kunna avhjälpas av bättre villkor för personaloptioner så att de anställda lättare får ta del av eventuella framtida vinster. Det skulle innebära att företagen inte skulle behöva erbjuda lika höga löner och att anställda skulle få ett extra incitament att bidra till företagets framgångar. Vi vill därför att förutsättningarna för personaloptioner förbättras i nystartade företag. Gåvor till ideell verksamhet, punkt 11 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3176 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:35 av i (SD) yrkandena 1–4, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 13. Civilsamhället är viktigt ur flera perspektiv. Enskilda personer får möjlighet att bidra till något ändamål man brinner för och andra får möjlighet att ta del av de verksamheter som anordnas. Det bidrar också till gemenskap och föreningsvana vilket är betydelsefullt också på samhällsnivå. För att ge civilsamhället bättre förutsättningar bör det utredas hur avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer kan utvidgas, något som är än mer angeläget i dessa kristider för att öka möjligheterna för civilsamhället att klara sig igenom krisen och vara starkt även framöver. Gåvor till ideell verksamhet, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 13 samt 2020/21:35 av i (SD) yrkandena 1–4 och 2020/21:3176 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2. Civilsamhället spelar en viktig roll i samhällsutvecklingen och därför behövs det åtgärder som skapar bättre förutsättningar för civilsamhället att fungera och utvecklas. Många viktiga verksamheter som t.ex. anordnar sommaraktiviteter för barn från ekonomiskt utsatta familjer, tar hand om flyktingar eller driver härbärgen för hemlösa bygger på människors ideella tid och engagemang samt gåvor från människor som vill stödja ekonomiskt. Alliansregeringen införde, på initiativ av , gåvoskatte-avdraget för att uppmuntra givande till ideella organisationer. Jag och mitt parti såg därför mycket allvarligt på att den rödgröna regeringen tog bort möjligheten för den som skänker pengar till välgörande ändamål att göra skatteavdrag för gåvan och prioriterade därför detta i arbetet med den kristdemokratiska och moderata budgetreservation som antogs av . är avdragsrätten för gåvor därför återinförd. Det civila samhället har under covid-19-pandemin visat på stora insatser för behövande. Regeringen har tillfört idrotten och kulturen stora stöd för att mildra de intäktsbortfall de sett sedan coronakrisen tog landet i besittning. Det är bra men samma problematik gäller för det breda civilsamhällets organisationer och föreningar som inte har sin verksamhet inom just dessa områden. Gåvoskatteavdraget bör därför byggas ut kraftigt. Det skulle ge en välbehövlig injektion för ökat givande till de ideella organisationer som arbetar bland behövande och som sett ett minskat givande i krisens spår. Under flyktingkrisen gick civilsamhället in och bidrog på ett avgörande sätt till att ändå förmådde hantera utmaningarna på ett bra sätt. Politiska beslut kan underlätta för nyanlända att förvärva nycklar som behövs för att ta sig in i det svenska samhället. Språkundervisning och sam-hällsinformation i enlighet med min och mitt partis satsning Integration från dag ett är viktiga sådana. Staten kan dock aldrig ersätta civilsamhället med alla de naturliga mötesplatser som finns. Här kan de nyanlända träffa majoritets-befolkningen i möten som underlättar en samhällsgemenskap där alla finns med. Kommunerna bör jobba mer organiserat tillsammans med både de enskilda och det civila samhället. är det att börja utveckla gåvoskatteavdraget. En utredning bör tillsättas med syfte att gåvor till fler typer av organisationer ska berättiga till gåvoskatteavdrag, att den undre beloppsgränsen för varje enskild gåva ska sänkas, och taket höjas och att administrationen förenklas för de berörda organisationerna. omfattas sociala ändamål och forskning, men en utredning bör tillsättas i syfte att fler ändamål ska kunna inkluderas. Organisationer som t.ex. arbetar med miljö och klimat, djurskydd, hälsa och livsåskådning bör kunna omfattas . Utredningen bör också studera förutsättningarna för att sänka gränsen för hur stor varje enskild gåva måste vara, som är , när den vanligaste gåvan är . Det finns en uppenbar risk att denna gränsdragning stänger ute en grupp från möjligheten till avdrag, och det vore därför positivt att sänka gränsen. Styrelsearvoden, punkt 12 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 10 och 2020/21:580 av (C), 2020/21:1418 av (L) och 2020/21:3685 av (M). slog 2017 fast att styrelsearvoden normalt ska beskattas som inkomst av tjänst, även om arvodena faktureras via eget bolag. Detta försvårar både för den enskilde och för de företag som vill förstärka styrelsen med en specifik kompetens. Regeringen bör därför se över regel-verken så att det blir möjligt för styrelseledamöter att fakturera uppdrag via näringsverksamhet. Skattereform, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:751 av och (båda S), 2020/21:830 av (S), 2020/21:835 av (S), 2020/21:915 av m.fl. (S), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:1473 av (S), 2020/21:1660 av (S), 2020/21:1818 av och (båda S), 2020/21:1885 av (S) yrkandena 1–4, 2020/21:2022 av (S), 2020/21:2169 av (M), 2020/21:2382 av Lawen Redar (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2426 av (S) yrkande 1, 2020/21:2440 av ClasGöran och (båda S), 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 17, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 22, 2020/21:2954 av (M), 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:3256 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 1. ska ta ut skatter för att finansiera välfärd och investeringar i tillväxt. är det ett faktum att även på skatteområdet måste vara konkurrenskraftigt gentemot omvärlden. Politiska beslut påverkar ständigt näringslivet och svenska företags konkurrenskraft. har en rad skattepålagor som inte återfinns i andra länder. Dessa behöver ses över och en reformering av skattesystemet bör utredas för att den svenska konkurrens-kraften inte ska urholkas. gäller olika grundavdrag beroende på vilken inkomst man har vilket i sin tur beror på jobbskatteavdraget. Ett mer rättvist system vore ett platt grundavdrag för alla löntagare som i störst utsträckning omfattar de med de lägsta inkomsterna. Ett platt grundavdrag innebär att man inte blir beroende av hur många timmar man får möjlighet att arbeta dvs. vilken efterfrågan arbetsgivaren har för stunden på arbetskraft, utan det får en mer social funktion i att stödja personer med låga inkomster. Dagens system ger personer som har kommit in på arbetsmarknaden och redan har ett arbete ett incitament att arbeta mer om de har möjlighet till det. Ett platt grundavdrag sätter ett fokus på de lägsta inkomsterna och ger i stället det främsta incitamentet till människor som står helt utanför arbetsmarknaden att gå från att vara försörjd av det allmänna till att över huvud taget ha ett vanligt arbete. Regeringen bör därför utreda möjligheten att reformera de inkomstrelaterade avdrag som finns till ett platt grundavdrag. Skattereform, punkt 13 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 17, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 22 och 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:751 av och (båda S), 2020/21:830 av (S), 2020/21:835 av (S), 2020/21:915 av m.fl. (S), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:1473 av (S), 2020/21:1660 av (S), 2020/21:1818 av och (båda S), 2020/21:1885 av (S) yrkandena 1–4, 2020/21:2022 av (S), 2020/21:2169 av (M), 2020/21:2382 av Lawen Redar (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2426 av (S) yrkande 1, 2020/21:2440 av ClasGöran och (båda S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2954 av (M), 2020/21:3256 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 1. Det är självklart att människor i större utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete. Lika självklart är det att regioner som bidrar med värdefull produktion får behålla delar av detta värde. Skattebaser är ett effektivt verktyg för att öka människors inflytande över sin vardag. Därför bör skattepolitiken användas som redskap för att vara tillväxtskapande i hela landet. Det är en viktig del av skattepolitiken vid en skattereform. Att använda skattepolitiken som ett tillväxtredskap för hela landet kan möjliggöras genom att regionalisera fler delar av den statliga fastighetsskatten i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. En utredning bör göras av hur ett antal skattebaser skulle kunna regionaliseras, så att regionerna får behålla en större andel av de värden som skapas hos dem. Ett första steg är att regionalisera fastighetsskatten på vattenkraft- och vindkraftkraftverk. Skatteutjämningssystemet är viktigt för att upprätthålla likvärdighet i hela landet. finns betydande brister i dagens system. går stora delar av skatteutjämningen till tillväxtkommuner som i grunden har goda förutsättningar för en stark ekonomi. Därför finns behov av en översyn. Jag och mitt parti vill se ett skatteutjämningssystem som vilar på en rad grundläggande principer. Dels bör systemet utgå från en garanterad servicenivå i hela landet. behöver det vara utformat så att det skapar incitament för företagande, jobb och tillväxt. Det måste löna sig för en kommun som gör reformer för att stärka företagsamhet och jobbskapande, snarare än att frånta kommuner deras ansvar för sin ekonomiska politik. För många av landets glest befolkade kommuner är det dock uppenbart att det finns strukturella förutsättningar som gör det svårt att klara behovet av service utan ett system för skatteutjämning. Därför bör gleshet i högre grad beaktas inom ramen för utjämningssystemet. En genomsnittlig inkomsttagare i nordvästra betalar mer i kommunalskatt än rikssnittet, trots att hon ofta måste vänta än andra på en ambulans om hon blir sjuk eller på en polis om hon blir utsatt för ett brott. För att kunna erbjuda likvärdig välfärd som i resten av landet har många landsbygdskommuner valt att höja skatten. Den genom-snittliga kommunala skattesatsen för kommunerna i norra är , jämfört för och för riket. Den här utvecklingen försätter inte bara landsbygden i ett ekonomiskt underläge, den utgör också en djup strukturell orättvisa. Landsbygdsbor har rätt till en likvärdig vård, skola, omsorg, trygghet och infrastruktur som andra. De bör även ha likvärdiga ekonomiska förutsättningar. I och med budget-propositionen togs ett historiskt steg mot att utjämna skatteklyftan när inkomstskatten för delar av landsbygden sänktes. Denna reform behöver vidareutvecklas. har länge varit i behov av en omfattande skattereform, som syftar till att skapa mer jobb och tillväxt och ökar kostnaden för miljöfarlig verksamhet. En översyn av skatter, avgifter och avdrag bör även göras för att säkra en konkurrensneutral och tidsenlig lagstiftning. Särskilt angeläget i en sådan översyn är den s.k. kassettavgiften. Avdraget för forskning och utveckling är ett viktigt instrument för att stärka tillväxten och företagens konkurrenskraft, och det är viktigt att digital utveckling kan utgöra grund för avdrag. Om fler vägar till ett eget ägt boende ska skapas behöver också bostads-marknaden som helhet fungera bättre som skattesystemet gynnar en sund bostadsmarknad. Den skatteöversyn som ska genomföras, och som bl.a. har till syfte att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt, är därför angelägen. Det är känt att skattesystemet får icke önskvärda effekter på bostadsmarknaden, inte minst för rörligheten. som många människor efterfrågar en bostad, är det många som vill flytta men som inte anser sig ha råd att ta den skattekostnad som det skulle innebära. Skattereform, punkt 13 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3256 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:751 av och (båda S), 2020/21:830 av (S), 2020/21:835 av (S), 2020/21:915 av m.fl. (S), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:1473 av (S), 2020/21:1660 av (S), 2020/21:1818 av och (båda S), 2020/21:1885 av (S) yrkandena 1–4, 2020/21:2022 av (S), 2020/21:2169 av (M), 2020/21:2382 av Lawen Redar (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2426 av (S) yrkande 1, 2020/21:2440 av ClasGöran och (båda S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 17, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 22, 2020/21:2954 av (M), 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 1. Genom den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, har partierna gemensamt uttalat att den enskildas valfrihet är en central del av den svenska välfärdsmodellen. Därför behövs en mångfald av aktörer och goda villkor för enskilt drivna verksamheter inom välfärden som underlättar den enskildes aktiva val. Det är särskilt angeläget att förbättra förutsättningarna för idéburna aktörer. Krångliga upphandlingsregler, dyra tillstånd och en tung byråkrati försvårar för små aktörer. Stora, kapitalstarka koncerner köper upp de mindre verksamheterna, eller så tvingas de lägga ned med konsekvensen att medborgarnas valfrihet minskar. Åtgärder för att värna och utveckla den idéburna verksamheten är viktiga att få fram för att bevara mångfalden såsom det var tänkt när de offentliga monopolen luckrades upp. Möjligheterna för företag utan vinstsyfte att finansiera investeringar i välfärden bör förbättras. Det kan göras genom att t.ex. får ett särskilt uppdrag att erbjuda lån anpassade för civilsamhällets förutsättningar. Verksamheten med idéburet offentligt partnerskap (IOP) där civilsamhällets aktörer och den offentliga sektorn samverkar kring gemensam verksamhet bör utvidgas. Regelverk och upphandlingar bör utformas så att det är möjligt för civilsamhällets aktörer att agera som leverantörer. För att göra det möjligt för fler att leverera så bör man anpassa den volym som upphandlingen berör. Lagen om valfrihetssystem (LOV) bör vara huvudregeln och lagen om offentlig upphandling () undantaget vid offentligt finansierad tjänste-produktion med privata aktörer. Det behövs en samlad översyn av hur skattesystemet påverkar den civila sektorns möjligheter att bli en starkare aktör inom välfärdsarbetet. För det krävs att det finns en insikt om den civila sektorns unika förutsättningar och utmaningar. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:35 av i (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för juridiska personer att få skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att fler allmännyttiga ändamål ska kunna omfattas av regelverket för skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att höja taket för beloppsgränserna inom regelverket för skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att förenkla gåvomottagarnas rapportering till och hantering av kontrolluppgifter inom regelverket för skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:271 av Per (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmånsbeskattning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:293 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att tillåta en mer jämlik fördelning av kostnaderna för kollektivt boende och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:328 av (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att slopa förmånsbeskattning för elbilsladdning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:415 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra jämbördiga regler för gränspendlare vid uppsägning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förenkla skattesituationen efter covid-19 för arbetspendlare över landsgränser och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:453 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en utveckling av RUT-avdraget till att gälla för hushållens alla köpta tjänster i anslutning till hemmet av certifierade leverantörer och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:468 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga frågan om friskvårdsbidrag för personer i egen firma och handelsbolag och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:540 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att utöka ROT-avdraget och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:554 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att lagstifta om statligt gynnat bosparande och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:570 av och (båda C):