bet · H901TU1 · 2021-12-03 00:00:00 — Den stora puckeln där handlar ju om att få ut ström så att man kan ladda dem. Men vi kan inte tillåta oss att privatpersoner och företag inte har pengar över för att kunna investera i nya fordon. Drar vi undan de ekonomiska förutsättningarna blir det ingenting kvar av omställningen. Den här synen på människor som bor utanför tunnelbanans täckningsområde ogillar jag å det mest bestämda. De som finns där ute i landet är tvungna att ha bilen för att klara sin vardag. De bidrar till att samhället klarar sig. De bidrar med skatteintäkter. Ha inte en syn på dessa människor som om de vore en belastning! Jag har verkligen inte synen att glesbygden skulle vara en belastning. Det är faktiskt precis tvärtom. Jag tycker verkligen att man ska kunna leva och bo i hela landet. Vi socialdemokrater är varken mot bilar eller bensin. Däremot tror jag inte att en skattesänkning som i praktiken innebär att det kostar mindre att fylla en 70-literstank löser glesbygdens problematik. Vi behöver ha helt andra åtgärder. Det är snarare ett gynnande av storstadsborna som blir dilemmat - de flesta människor bor ju i de stora städerna, och det är de som tjänar mest på skattesänkningen, om man nu tittar på grupperingar. Jag tycker att detta är fel. Jag tycker att vi i stället borde lägga resurser på att klara klimatutmaningen och se till att vi har en laddinfrastruktur som gör att man även i glesbygden kan köra till exempel elbilar, vätgasbilar eller vad det nu är för infrastruktur man behöver. Det är ju det vi ska lägga resurserna på. Ni väljer nu att dra ned på resurserna till statskassan. Dessa medel skulle vi kunna satsa på andra saker för att man ska kunna bo och leva i glesbygd. Det är ju ni som gynnar storstadsborna, inte tvärtom. Det gäller att lyssna på vad de boende på landsbygden säger om sina förutsättningar att klara vardagen. Vi kan som exempel ta jordbruket, som har skyhöga bränslekostnader . Lägg därtill att man får betala skyhöga energipriser för den el man köper. Som lök på laxen kommer dessutom priset för gödsel, som ligger rekordhögt. Det slår undan förutsättningarna för vår matproduktion. Det slår undan förutsättningarna för att vi ska ha ett samhälle som klarar det mest basala. Vi måste vara med i matchen och se vad som händer utanför storstäderna. Det är där matproduktionen och industriproduktion sker. Det är där skogsindustrin och all annan tung industri som vi har finns. Där måste också människor kunna leva och bo. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det blir kontraproduktivt om man tror att man ska komma till rätta med de ökade drivmedelspriserna genom att sänka drivmedelsskatten. Det blir närmast fånigt, för det handlar ju inte om det. De stora kostnadsökningarna har ju inte alls berott på skatten utan på brister i raffinaderikapaciteten som en följd av pandemin och på att oljepriset gått upp. Det är saker som vi inte kan styra här. Detta försöker man möta genom att göra en skattesänkning som motsvarar per tank. Det blir närmast fånigt. Ska vi klara av att garantera att människor ska kunna bo i hela landet och leva ett bra och värdigt liv är det inte de här som kommer att lösa det, utan det är helt andra faktorer. Det handlar om att våga satsa på järnvägen och att våga komma med förslag som möjliggör att man kan leva och bo i hela landet. Er politik gynnar bara storstadsborna. Det blir jättelöjligt när ni säger att det är en glesbygdspolitik, när det egentligen är så att de stora pengarna går till de rika i städerna. Jag begärde replik därför att jag upplevde att ledamoten i sitt anförande - säkerligen omedvetet - var negativ eller till och med lite arrogant gentemot landsbygden. Det tyckte jag var trist. Jag skulle rekommendera ledamoten att lyssna på sitt eget anförande sedan. Vi är åtminstone två i rummet som uppfattade det så, och då finns det nog risk för att en och annan åhörare också gjorde det. Jag är väldigt glad för ledamotens senare kommentar till detta och tror att den är helt korrekt. Jag har nämligen aldrig uppfattat ledamoten som negativ mot olika delar av landet. Men som sagt reagerade jag, herr ålderspresident, på anförandet. När det sedan gäller sakfrågan är det klart att man kan ha synpunkter på den riksdag vi har . Jag brukar ibland när jag är ute i skolor beskriva det som att det i någon mening finns tre block i . Vi har inte längre riktigt den situation som åtminstone jag varit van vid sedan jag växte upp, där det är tydligt vad som är höger och vänster och vad som är borgerligt och socialistiskt. Det ser lite annorlunda ut. Om då det som från början är en budgetreservation sedan blir ett budgetbetänkande är det klart att inte riktigt är riggad för att ta hela systemet. Det är absolut ingen hemlighet att vi kristdemokrater har lagt fram en egen budgetmotion på det här området. Men när vi väl går in och röstar kommer vi att rösta likadant, precis som ledamoten säger. Det finns frågor jag skulle vilja lyfta fram, framför allt gällande finansieringen. Det tänker jag återkomma till i min nästa replik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag ber verkligen om ursäkt om jag uppfattades som arrogant gentemot glesbygden. Både personligen och som socialdemokrat är jag helt övertygad om att politiken har en utmaning i att se till att man ska kunna leva, bo och verka i hela vårt land. Företagen ska fungera. Människor ska kunna leva ett bra liv. Barn och unga ska kunna ta sig till skolan på ett vettigt sätt. Då är infrastrukturen helt central. Jag hade önskat att fler i den här kammaren klarade av att se det. Vi pratar om för en 70-literstank. Det är ju nästan lite fånigt att tro att det ska lösa glesbygdens problem. Det är snarare tvärtom. Det gör ju att vi inte kommer att ha tillräckligt med resurser för att lösa de verkliga problem och utmaningar vi har i glesbygden. Vi har ett land som geografiskt är väldigt stort men befolkningsmässigt är väldigt litet. Mycket av våra naturresurser, vår industri och så vidare finns i glesbygd. Att hela landet ska fungera är därför ett riksintresse. Där ligger våra verkliga utmaningar. Min frustration beror på att detta landar så fel. Dessa förslag ligger förvisso inte inom vårt utgiftsområde utan inom ramen för skatteutskottets områden, men de har påverkan på vårt utgiftsområde. Jag tycker att det här är synd, för jag hade så gärna sett att vi gjorde mer saker för att glesbygden ska fungera. I den sista delen delar jag uppfattning. Jag har här i kammaren och även internt i partiet försökt väcka frågan om hur vi egentligen ska se på den långsiktiga finansieringen. Det skedde en stor förändring 1975/76, tror jag att det var, där man bytte finansieringsmodell och gick från en investeringsbudget till den budgetmodell vi har . Är jag rätt påläst sjönk investeringarna från av bnp till av bnp. Det är klart att en så av underfinansiering har lett till de stora problem vi ser . Vi kristdemokrater har lagt fram förslag om bompeng. Vi har pratat om en helt ny bränsle- och fordonsbeskattning. Vi har pratat om alternativbeskattning. Vi har lyft fram exempel som och . Jag tror att den frågan kommer, även om den kan beröra ett annat utskott. Vi kommer att vara tvungna att prata mer om den frågan. Nej, vi har inte lanserat som den stora frälsaren för hela världen. Men det var en signal om att vi bryr oss. Det är detta som gör oss så frustrerade. Det är ju inte bara vi socialdemokrater eller vi politiker i den här kammaren, utan också hela den samlade forskningen och den ekonomiska forskningen, som lyfter fram att vi måste höja drivmedelskostnaderna radikalt för att vi ska klara klimatmålen. Vi kommer aldrig att klara dem annars. är inte jag beredd att höja drivmedelsskatten. Men är det helt kontraproduktivt att sänka den. I hur många steg vill ni göra det? Det är verkligen helt fel väg att gå. Vi måste göra helt andra saker som ser till att vi både klarar klimatutmaningarna och att är ett bra land att leva och verka i över hela landet och även i glesbygd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Utgiftsområde 22 Kommunikationer - kan det vara det viktigaste utgiftsområdet som kommer att debatteras? Det kanske det är. I alla fall är det frågor som påverkar och engagerar människor årets . Vi vill ha bra vägar, en järnväg som fungerar och att det ska gå att ringa var vi än befinner oss. Vi vill ha ett bra bredband uppkopplat så att vi ska kunna jobba både hemma och på arbetet. Vi vill att flyget ska kunna ta oss inom och utomlands. Vi vill att det ska finnas en sjöfart för transport av både människor och gods. Infrastruktur handlar också om att göra det enkelt för människor att resa och ta sig från en plats till en annan. Därför behöver vi tänka i hela resan-perspektivet. Jag kan ta mig själv som ett exempel. Hemma i i måste jag börja med en bilresa för att ta mig iväg någonstans eller börja med en promenad ned till järnvägsstationen för att sedan kunna resa vidare. En resa börjar när du låser din dörr hemma oavsett var du bor. Den börjar inte på en flygplats, en färjeterminal eller en järnvägsstation. Men vi som sitter härinne ska se till att resan dit blir enkel. En väl fungerande transport- och it-infrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och verka i hela landet. Att näringslivets godstransporter fungerar är lika viktigt som att vi har ett bra bredband som fungerar över hela landet. Teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, regelförenklingar och en omställning till elektrifierade transporter och en ökad andel förnybara drivmedel är det som kommer att göra det möjligt att fortsatt ha en hög mobilitet med kraftigt minskad klimatpåverkan. driver på för att ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta och utsläppsminskningar från inrikes transporter till 2030. I detta arbete har statliga infrastrukturinvesteringar en mycket stor och viktig roll att spela. prioriterar att öka underhållet och utbyggnaden av järnvägen och vill även satsa på alternativa finansieringslösningar, göra satsningar på elektrifiering, förnybar energi och mer kollektivtrafik samt att göra ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnad. Det är de fem transportslagen flyg, järnväg, sjöfart, väg och it som alla tillsammans skapar förutsättningar för transporteffektivitet och en smart omställning och gör det till en bra klimatnytta. Eftersom värnar hela landets utveckling är det också av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet. Möjligheterna att driva företag, bo och leva utanför storstäderna behöver förstärkas, och det behövs därför en fossiloberoende fordonsflotta och investeringar i bättre vägar och järnvägar, kollektivtrafik i form av tåg, bussar och taxi i hela landet utan att man straffbeskattar dem som har långa avstånd. Bra vägar i hela landet är en viktig fråga för oss i . Vi centerpartister möter människor som just lyfter upp frågan om bättre vägar på landsbygden som både ska kunna trafikeras av privatbilismen men också av godstransporter. Det handlar om att skogen ska kunna tas ut och köras till sågverken, att mjölkbilen ska kunna hämta mjölk och att lantbrukarnas traktorer och maskiner ska kunna klara av att köra på vägarna. Man ska kunna promenera längs med vägarna, kanske med en barnvagn, och det ska vara säkert. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Här vill de kommande tre åren satsa mer än regeringen. Pengarna ska gå just till det finmaskiga vägnätet på landsbygden för att stärka det, och det ska införas en lägsta godtagbar standard på landsbygdens vägar. vill också ta en del av dessa pengar till att fördela till det enskilda vägnätet på landsbygden så att vägföreningar för dessa vägar kan klara av snöplogning, tjälsäkring och få ökad bärighet med framkomlighet året om. Här är ett av få partier som vill satsa mer på vägarna. I den budget som har gått igenom vill vi satsa mer än regeringen. Egentligen är frågan: Var finns övriga större satsningar på det finmaskiga vägnätet på landsbygden? Att kunna känna sig trygg och säker när man rör sig i trafiken är viktigt, exempelvis om man kör bil eller promenerar. Därför vill satsa pengar på att förbättra och se till att landsbygden inte släcks ned genom att vägbelysning tas bort. Den diskussion som har varit om vem som har ansvaret för vägbelysningen är helt absurd: Är det eller är det kommunerna? kommer människor i kläm för att man dividerar om vem ansvaret ligger på. Här behöver bättre dialog och samverkan till. Men det behöver också skjutas till pengar för att man ska kunna klara av att underhålla, byta och behålla vägbelysningen. vill satsa 400 miljoner 2022, 2023 och 2024 på detta. Var är övriga satsningar från regeringen och från övriga partier på just detta? vill inte släcka ned landsbygder. Infrastruktursatsningar är viktiga oavsett om de görs i städer eller på landsbygden. Det är olika förutsättningar, och det behövs olika infrastrukturlösningar. Dessa ska självklart inte stå emot varandra, utan planering av detta ska ske i landets alla delar. Med bra infrastruktur knyter vi samman landet. Vi skapar större arbetsmarknadsregioner så att kompetens som kanske behövs i en angränsande region kan förflyttas. Detta har blivit bättre med digitaliseringen. Men satsningar på vägar och järnvägar i städer och på landsbygden måste fortsätta och prioriteras. En väl utbyggd infrastruktur för mobiltelefoni och bredbandstjänster är en livsförutsättning för att människor ska kunna fortsätta att bo, verka och driva företag på landsbygden. Statsminister sa i sin regeringsförklaring att det nu blir storsatsning på bredband. Jag undrar var den storsatsningen på bredband är. Det är inget annat parti än just som kan säga att man storsatsar på just bredbandsutbyggnaden. , 2023 och 2024 satsar 3,4 miljarder på fortsatt bredbandsutbyggnad. Dock kommer detta inte att räcka för att klara de uppsatta mål som finns. vill satsa mer pengar på fortsatt bredbandsutbyggnad. Men vi vill också se över målen för bredband och mobiltelefoni just för att alla ska få tillgång till bra digital infrastruktur i hela landet. Det viktiga är att vi pratar om vad vi ska använda bredbandet till. Det handlar om arbete, vård- och omsorgstjänster, skogs- och lantbrukets omställning samt att man ska kunna studera på distans. i coronatider har det blivit extra viktigt med just bredband i hela landet. Slutligen har genom sitt beslut fastställt de samlade utgifterna för utgiftsområde 22 för . Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den fastställda nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör självklart ses som en helhet. Vi väljer därför att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 22. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag vill avslutningsvis önska kollegerna i trafikutskottet en god jul och ett gott nytt år och tacka för gott samarbete och även önska detsamma till kammaren och ålderspresidenten. Vi ska debattera budget för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Jag vill börja med att säga att Liberalerna står bakom vårt särskilda yttrande nummer 4 och att vi inte deltar i beslutet. Liberalerna har lagt en egen budget och kan på det sättet tydligt visa på våra egna prioriteringar och vår liberala politik för att lösa dagens problem och underlätta människors vardag. På området kommunikationer lägger vi störst fokus i budgeten på transportsystemets klimatomställning. Det är en del i Liberalernas reformagenda som ger förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland. Transportsystemet är en grundbult för landets utveckling framåt. Pålitliga och miljövänliga transporter är viktiga för jobb och hållbar utveckling i hela vårt land. Genom att satsa på klimatsmarta lösningar kan utvecklas och konkurrenskraften bibehållas. Inom transportområdet finns en rad mål, inte minst klimatmålet 2030 om 70 procents reduktion av klimatutsläppen. I underlag för nästa planperiod pekar man på att överflyttning mellan olika trafikslag kan ge många nyttor, men ur klimatsynpunkt bidrar det endast med några procent till målen. Slutsatsen blir att för att nå klimatmålet måste varje transportslag finna egna lösningar för att reducera sina utsläpp. Vägtransporterna står för av våra inrikes utsläpp, och det är här som åtgärderna kan göra störst nytta ur klimatsynpunkt. Elektrifieringen av våra vägtransporter behöver verkligen skyndas på. Liberalerna står bakom bonus malus-systemet som ett sätt att driva på den initiala omställningen av vägtransporterna. börjar dock försäljningen av laddbara fordon närma sig , och genom att en elbil enligt prognosen kommer att kosta lika mycket som en fossildriven bil lägger nu Liberalerna om vår politik. Vi fasar ut bonusdelen i bonus malus-systemet till 2025 och lägger i stället all kraft på utbyggnaden av laddinfrastruktur. En undersökning som Kvarndammen bil har låtit göra visar att av de tillfrågade säger att de vill äga en laddbar bil . Liberalerna ser därför avsaknaden av laddinfrastruktur som den största risken för att företag och privatpersoner inte väljer en elbil vid nästa bilköp och att klimatomställningen stannar upp. Du måste kunna ladda bilen där du bor och där du jobbar för att uppleva att laddbara bilar finns i ett tillförlitligt system. Här satsar regeringen på tok för lite pengar, och därför lägger vi 3 miljarder till som är riktade till laddinfrastruktur vid flerbostadshus och vid parkeringar. Försäljningen av eldrivna personbilar har tagit fart, medan eldrivna lastbilar och arbetsmaskiner är i sin linda. Liberalerna lägger därför 400 miljoner extra de kommande tre åren för investeringsstöd för att underlätta övergången till eldrift också på de tunga fordonen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer För att klara omställningen av vägtransporterna behöver också produktionen av biodrivmedel öka kraftigt. Inte minst behöver vi tillvarata råvarorna för produktion av biogas, då bland annat gödsel ändå avger klimatutsläpp. Biodrivmedlen har dock ett större värde för andra transportslag som har svårare att ställa om, inte minst inom flyget. Flyget har en viktig funktion för våra internationella kontakter och för att hålla ihop . Flyget behöver dock också ställa om, och den processen pågår med full kraft. kan man flyga fossilfritt för extra , och utvecklingen inom elflyg och alternativa bränslen tar stora steg framåt. Ett flertal flygplatser drivs fossilfritt i , flera laddstationer för elflyg har redan installerats och i startar utbildning för trafikpiloter med fokus på eldrivna flygplan. presenterades vätgasflyg för produktion 2035, och svenska Heart Aerospace tar fram elflyg för produktion 2026. Det händer alltså massor runt om i ! Vi liberaler tror på flygets viktiga funktion i samhället, och för att fortsatt ska ha en framskjuten position i flygutvecklingen ökar Liberalerna satsningarna på fossilfritt flyg. Det pågående programmet inom ramen för energiforskningen förlängs och kompletteras med ett specifikt program för elflyg på 25 miljoner . flyg 2045 får medel för att fortsätta den samverkansplattformen, och får uppdraget att etablera ett samarbete tillsammans med grannländerna för att göra till ett centrum för fossilfritt flyg. Vi vill ge och Swedavia uppdraget att koordinera förberedelserna för att flygplatserna ska kunna tillhandahålla laddning av elflyg med höga effekter. Uppdraget ska ske i samverkan med de regionala flygplatserna. Vi liberaler anser också att har en mycket viktig funktion att fylla i utvecklingen av elflyg. Svensk sjöfarts betydelse för kan inte nog betonas. av den internationella godsfrakten går via sjöfarten. Liberalerna har i årets budget tagit bort stämpelskatten på inregistrering av nya fartyg för att främja tillväxten av svensk sjöfart. Vi följer också noga ekonomi så att framtida investeringar inte resulterar i dramatiska ökningar av lots- och farledsavgifterna. Vi fortsätter utvecklingen och underhållet av det svenska väg- och järnvägsnätet. Bland annat lägger vi nära 700 miljoner för att höja trafiksäkerheten och därmed kunna återställa hastigheten på många av de vägar i som har fått sänkt hastighet . Liberalerna gör infrastruktursatsningar för att tillåta långa lastbilar på det svenska vägnätet på ett trafiksäkert sätt. Det är ett kostnadseffektivt sätt att snabbt sänka utsläppen; potentialen är lägre utsläpp för lastbilstrafiken. Detta borde regeringen ha genomfört för länge sedan. har redan infört det med lyckat resultat, och driver Liberalerna frågan. Vi anser att kollektivtrafikens reduktion av energiskatten ska vara teknikneutral och likställer därför energiskatten för elbussar med den för övrig kollektivtrafik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Teknikskiftet i transportbranschen ställer stora krav på den långsiktiga kompetensförsörjningen. Här måste utbildningssektorn, näringslivet och staten samverka för att klara transportsystemets kompetensutmaningar. Slutligen: Med bättre digital uppkoppling ökar friheten runt om i vårt land som belastningen på vår fysiska infrastruktur minskar. För att förstärka utbyggnaden av bredband höjer vi anslagen med jämfört med regeringens förslag. Vi tror på att det digitala sättet att kommunicera kan ge människor runt om i vårt land ett bättre liv och ökade friheter. Vi liberaler anser att alla transportslag behövs och att det är utsläppen, inte vissa transportslag, som ska minska. Det är den utgångspunkten som gör att Liberalernas offensiva budget driver på klimatomställningen även inom transportområdet. Jag står bakom Liberalernas särskilda yttrande nummer 4. Klimatet är vår tids stora ödesfråga. Vad vi gör kommer att avgöra mänsklighetens framtid för väldigt . Trafiken står för ungefär en tredjedel av de svenska utsläppen. För att vi ska nå 2030-målet måste arbetet accelereras kraftigt. Det är snart bara kvar till 2030. Vi är på rätt väg. Mycket bra har gjorts. Men mer måste göras för att vi ska nå målen. När man tittar på den svenska utsläppsstatistiken säger det sig självt att trafiken är vår riktigt stora utmaning. Därför är det en självklarhet för att trafikpolitik och vår infrastrukturplanering ska ligga i linje med . Trafikpolitiken måste hjälpa oss att nå våra klimatmål, inte motarbeta det. Vi är stolta över väldigt mycket av det som vi har genomfört under våra dryga i regeringsställning och som också återspeglade sig i regeringens budgetproposition. Just nu pågår en fantastisk utveckling i vårt land. Elektrifieringen av fordonsflottan sker, tack vare politik, i en rasande fart. var ungefär hälften av alla nya bilar laddbara. ökade försäljningen av elbilar med jämfört med . Det är otroligt positivt och en väldigt viktig del i klimatpolitiken. Dock räcker det inte att ställa om vår fordonsflotta. IVL bedömer att vi också måste minska biltrafiken för att kunna nå 2030-målet. Det räcker inte enbart med biobränslen och elektrifiering, utan biltrafiken som helhet måste minska. För att detta ska vara möjligt måste vi satsa på hållbara transporter, däribland kollektivtrafik, järnväg och cykel. Kollektivtrafiken har under hela pandemin lidit väldigt mycket. Resandet har av goda skäl minskat, vilket såklart också har minskat intäkterna. Vi ser att kollektivtrafiken står inför väldigt stora utmaningar här och . ser att kollektivtrafiken har en central roll att spela i den gröna omställningen och vill att kollektivtrafiken ska stå stark när vi lämnar pandemin bakom oss. Med anledning av detta beslutade att införa ett tillfälligt bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik. Jag är väldigt glad att S-MP-regeringen i budgetpropositionen också valde att förlänga detta bidrag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer I den budgetproposition som regeringen har lagt fram finns bland annat också en viktig satsning på ett nationellt biljettsystem.