bet · H901MJU2 · 2021-12-03 00:00:00 — –ökade produktionen av spannmål (plus ), oljeväxter (plus ), matfågel (plus ), nötkött (plus ) och ägg (plus ), medan produktionen av potatis och sockerbetor i princip inte förändrades. har 413 miljoner koronor betalats ut i nationellt stöd till jordbruket i norra , varav merparten har gått till mjölksektorn. Marknadsandelarna redovisas för tio olika sektorer (morötter, äpplen, nötkött, griskött, matfågel, ägg, konsumtionsmjölk, ost, matpotatis och spannmål) för perioden –2020. Det saknas uppgifter om den svenska marknadsandelen för morötter och äpplen . är en nettoexportör av spannmål, medan konsumtionen överstiger produktionen för övriga sektorer. Dock är produktionen och konsumtionen nästan lika stor för konsumtionsmjölk, ägg och morötter. Den svenska marknadsandelen för alla sektorer utom ost ökade . Den svenska marknadsandelen av ost minskade från 0,66 till 0,41 –2020. Antalet hektar minskade –2020. ökade antalet hektar betesmark . 4.2.3 Den gemensamma jordbrukspolitiken Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. Regeringen konstaterar att åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) bl.a. bidrar till stärkta inkomster men även till flera miljömål och till utvecklingen på landsbygden. Det nya regelverket för GJP kommer att gälla . Regeringen anser att den har fått visst gehör för den svenska linjen om bl.a. en fortsatt marknadsorientering av politiken och en högre ambition gällande miljö, klimat och djurvälfärd. Regeringen redogör för att under innevarande period har haft utmaningar kopplade till utveckling av it-systemen. Brister kopplade till hantering av återkrav samt överföring av vissa kontrollresultat medförde att regeringen beslutade att sätta under prövning som utbetalande organ för utgifter för Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Av redovisningen framgår det att av gårdsstöd, förgrödningsstöd, nötkreatursstöd och stöd till unga lantbrukare betalades ut . 4.2.4 Genomförandet av landsbygdsprogrammet I tabellen nedan redogörs för de sex kompletterande indikatorer som används för att bedöma genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020. Redovisningen görs utifrån vilket mål som gäller för perioden, utfall samt utfall i procent av målet. Tabell 2 Resultatindikatorer för landsbygdsprogrammet 2014–2020 Antal deltagare på utbildningar (kunskapsöverföring och innovation) (8,) av programmets mål hade uppnåtts . Den låga måluppfyllelsen beror på att endast slutbetalda ärenden redovisas och att ärendena ofta pågår . Det är sålunda en fördröjning av rapporteringen av deltagarantalet för indikatorn. Procentandel av jordbruksföretag som fått investeringsstöd (jordbrukets konkurrenskraft) hade drygt tvåtredjedelar (67,) av programmets mål uppnåtts. Procentandel av jordbruksföretag som fått startstöd (jordbrukets konkurrenskraft) hade av programmets mål uppnåtts. Procentandel av djurenheter som berörs av djurvälfärdsersättningar (livsmedelskedjan) Vid utgången av 2020 hade nästan hela programmets mål uppnåtts (95,). Procentandel av jordbruksmark som omfattas av åtagande som stödjer biologisk mångfald eller landskap (miljöersättningar) Programmets mål hade uppnåtts (101,) Investeringar i produktion av förnybar energi (klimat) Utfallet var av programmets mål. Svaga marknadsutsikter och otillräcklig prisbild på den producerade energin har påverkat efterfrågan på investeringsmedel negativt. 4.2.5 Myndigheternas kontroll av djurskyddet Antalet djurskyddskontroller minskade från 20 286 till 17 656 . Minskningen berodde på pandemin och möjligheten att utföra fysiska kontroller, men också på att kontrollpersonal fått andra arbetsuppgifter. Ungefär hälften av kontrollerna utfördes på plats hos djurhållaren och hälften genom administrativ handläggning från kontoren. Vidare genomfördes ca 1 800 kontroller i samband med ansökningar om tillstånd att bedriva viss djurhållning och inför godkännande av djurtransporter. Länsstyrelserna nådde , liksom , målet att antalet i förväg planerade och riskbaserade kontroller ska vara minst lika stort som antalet anmälningskontroller. finns det fortfarande stora skillnader i måluppfyllelsen mellan olika länsstyrelser. 4.2.6 Kontroll av livsmedels- och dricksvattenanläggningar i högsta riskklass Statistik redovisas –2019 uppdelat på andel av kontrollerade anläggningar i den högsta riskklassen. När det gäller livsmedelsanläggningar var andelen kontrollerade anläggningar i den högsta riskklassen (91–) 2019, vilket var i princip samma nivå som de föregående åren. Motsvarande siffra för dricksvattenanläggningar 2019 var , vilket innebar en ökning jämfört med . Siffran var dessutom den högsta . Pandemin har påverkat kontrollmyndigheternas möjlighet att bedriva livsmedelskontroller på plats. Personal som vanligen arbetar med livsmedelskontroll har i stället fått arbeta med tillsynen av efterlevnaden av lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. 4.2.7 Förstärkt kontroll av foder och livsmedel i primärproduktionen I budgetpropositionerna tillfördes länsstyrelserna respektive i syfte att genomföra kontroller utifrån en nationell, riskbaserad kontrollplanering. kontrollerades enligt regeringen 762 av de 981 anläggningar som skulle kontrolleras enligt den nationella planen (). I samband med dessa kontroller genomfördes foderkontroll i samband med livsmedelskontroll i 581 av de 762 genomförda kontrollerna (). Totalt kontrollerades av de registrerade primärproducenterna . Regeringen konstaterar att länsstyrelserna uppger att deras kontrollarbete har påverkats negativt av pandemin. 4.2.8 Ökad likvärdighet i livsmedelskontrollen Enligt regeringen har genomfört en rad åtgärder i syfte att höja kompetensen i livsmedelskontrollen och skapa förutsättningar för en likvärdig kontroll. har tagit fram en ny kontrollrapportmall och en nationell kontrollplanering –2023 har fastställts för att nå en riskbaserad primärproduktionskontroll på nationell nivå. Pandemin har inneburit att har fått ställa in delar av den vägledande verksamheten eller att den genomförts digitalt. 4.2.9 Konsumtion av vildsvinskött Regeringen gav inom ramen för livsmedelsstrategin flera myndigheter i uppdrag att öka volymerna svenskt vildsvinskött på marknaden genom att underlätta köttets väg till konsument och skapa incitament för jägare att skjuta fler vildsvin. 4.2.10 Modernisering och effektivisering i slakterikontrollen arbetade –2020 för att effektivisera och modernisera den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar. En ny modell för styrning av kontrollen gäller . De vidtagna effektiviseringsåtgärderna minskade slaktkostnaderna . 4.2.11 Stärka skyddet av dricksvatten Regeringen tillsatte en utredning för att utreda hur och rådets direktiv (EU) 2020/2184 om kvaliteten på dricksvatten ska genomföras i svensk rätt. 4.2.12 Livsmedels- och dricksvattenförsörjning inom det civila försvaret , och veterinärmedicinska anstalt (SVA) har fått i uppdrag att påbörja åtgärder för uppbyggnaden av en livsmedelsberedskap. och länsstyrelserna har fått i uppdrag att utveckla verksamhet kopplad till frågor om dricksvattenförsörjning. 4.2.13 Fortsatt gott djurhälsoläge och minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen Tabell 3 Resultatindikatorer för fortsatt gott djurhälsoläge och fortsatt minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen Försäljning av antibiotika till djur och antibiotikaresistens i djurhållning Försäljning av antibiotika redovisas . Försäljningen minskade från aktiv substans till aktiv substans. tillsammans med och är de länder som enligt läkemedelsmyndigheten har den lägsta försäljningen av antibiotika till djur. Antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar Statistik redovisas för perioden –2020. ledde 145 utredningar av allvarliga och smittsamma djursjukdomar (epizootier) i till provtagning, varav 5 fall av epizootisk sjukdom konstaterades. Bedömningen är att har ett gott djurhälsoläge. 4.2.14 Sektorsövergripande samarbete – djurhälsa och folkhälsa SVA har bistått humansjukvården med analyser av covid-19-prover och stod för en signifikant del av antalet testanalyser innan testkapaciteten i landet hade hunnit byggas upp. Totalt genomförde SVA ca 165 000 analyser . 4.2.15 Miljömässig hållbarhet i jordbruket I tabellen nedan redogörs för de fyra kompletterande indikatorer som används för att bedöma den miljömässiga hållbarheten i jordbruket. Tabell 4 Resultatindikatorer för miljömässig hållbarhet i jordbruket Förändringar i kväve- och fosforutnyttjandet i den svenska jordbrukssektorn Senast tillgängliga statistik redovisades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1). Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn Utsläppen av ammoniak uppgick till 2019, vilket är en ökning med jämfört med . Förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel Miljö- och hälsoriskindex samt hektardoser redovisas för perioden –2020. Hälso- (drygt 30) och miljöriskindex (ca 75) har minskat , medan däremot index för hektardoser har ökat till ca 140. Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Jordbrukets utsläpp av växthusgaser var ca koldioxidekvivalenter 2019. Sektorns utsläpp var av totala utsläpp. Det innebär en ökning jämfört med . Vidare redovisas att det betalades ut i metangasreduceringsstöd . Totalt fick 65 anläggningar stöd och det producerades 178 GWh. Därutöver betalades det ut ett stöd för produktion av biogas på till 36 anläggningar . Anläggningarna producerade totalt 492 GWh biogas. 4.2.16 Fiskeripolitik och vattenbruk Tabell 5 Resultatindikatorer för fiskeripolitik och vattenbruk Biologisk status för fiskbestånd För de bestånd som förvaltas av EU fastställdes totala fångstmängder i enlighet med maximal hållbar avkastning (MSY) för samtliga bestånd förutom ett. För bestånd som förvaltas tillsammans av EU och och lyckades man inte enas om en fångstbegränsning för torsk i linje med MSY. Det totala förädlingsvärdet ökade marginellt . –ökade förädlingsvärdet . Större delen av förädlingsvärdet kan härledas till det aktiva redskapssegmentet. minskade antalet fartyg från nästan 1 100 till lite mer än 850. Den totala infiskade volymen minskade . Statistik redovisas –2019 uppdelat på produktion, försäljningsvärde, antal odlingar och antal sysselsatta. Alla resultatmåtten redovisas uppdelat på matfisk och sättfisk samt antalet kvinnor och män. Produktionen 2019 av matfisk uppgick till , vilket innebar en minskning jämfört med . Det är den lägsta produktionsnivån . Produktionen av sättfisk ökade . Försäljningsvärdet av matfisk minskade 2019 jämfört med . Försäljningsvärdet av sättfisk ökade . Det totala antalet odlingar för både matfisk (minus 10 odlingar) och sättfisk (minus 33 odlingar) minskade. Jämfört med 2015 har antalet odlingar minskat för matfisk och för sättfisk. Trots den negativa utvecklingen för antalet odlingar ökade antalet sysselsatta i vattenbruket 2019 jämfört med , varav andelen kvinnor är och andelen män är . Inom ramen för livsmedelsstrategin har arbetet med regelförenkling, t.ex. digital information och tjänster, i syfte att minska den administrativa bördan för företagen fortsatt . 4.2.17 Genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet hade 952 ansökningar beviljats stöd, motsvarande ca . Resultaten för de åtgärder som hunnit slutföras redovisas nedan. För icke slutförda åtgärder redovisas en prognos över förväntade resultat. Tabell 6 Resultatindikatorer för havs- och fiskeriprogrammets genomförande Förväntade resultat utifrån beviljade ansökningar Resultat från slutförda ärenden Förändring av oönskade fångster –1,4 vattenbruksproduktion (ton) Antal projekt inom datainsamling och kontroll Antal genomförandeprojekt inom lokalt ledd utveckling Antal projekt inom saluföring och beredning Förändrad areal skyddade områden (kvadratkilometer) Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. 23 s. 31. Stammarna för rådjur och älg bedöms vara stabila medan stammarna för vildsvin, kronhjort och dovhjort bedöms vara ökande. Antalet stora fåglar fortsätter att öka. För hotade rovdjur – varg och järv – ligger antalet djur precis på eller under det referensvärde som anges för att respektive stam ska ha en gynnsam bevarandestatus. Samtliga stora rovdjur (björn, järv, lo och varg) bedöms uppnå gynnsam bevarandestatus. betalades det ut i stöd till åtgärder som förebygger skador av fredat vilt och i ersättning för uppkomna viltskador. Under betalades det ut i rovdjursersättning samt till förebyggande åtgärder inom rennäringen. Det totala antalet trafikolyckor med vilt inblandat minskade jämfört med , vilket var ett trendbrott sett till de senaste årens ökning. Antalet olyckor var 2016 drygt 59 000. Motsvarande siffror var nästan 65 000, varav drygt 47 000 var viltolyckor med rådjur. Antalet olyckor minskade till ca 61 000, varav en stor andel var olyckor med rådjur (45 000). 4.2.19 Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen skriver att livsmedelsstrategin är långsiktig och arbetet med att nå det övergripande målet fortsätter genom åtgärderna i livsmedelsstrategins handlingsplaner. Enligt regeringen främjar de initiativ som har tagits inom livsmedelsstrategin utvecklingen mot en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och bidrar till att nå det övergripande målet för utgiftsområdet. Den pågående pandemin bedöms påverka alla delar av livsmedelskedjan och riskerar på att ge en minskad köpkraft som påverkar de internationella marknaderna och därmed prisnivån på jordbruksprodukter. Lönsamheten i livsmedelskedjan har enligt regeringen visat en nedåtgående trend, men lönsamheten i primärproduktionen ökade . i livsmedelskedjan som upplever att myndighetsregler är ett stort hinder för tillväxt ökade jämfört med . Enligt regeringen kan den nedåtgående trenden för hela kedjan vändas genom ett fortsatt arbete för sänkta kostnader och förenklingsinsatser. Åtgärderna i livsmedelsstrategins handlingsplan del 2 och 3 och ett arbete med förenkling genom samverkan och digitalisering är ett led i detta arbete. Regeringen gör bedömningen att åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bidrar till att skapa arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. Mer specifikt anför regeringen att åtgärderna stärker inkomster och konkurrenskraft i de areella näringarna samt att djurvälfärdsersättningarna har bidragit till att förbättra djurvälfärden. Åtgärder som har vidtagits för att effektivisera och modernisera den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar har bidragit till minskade kostnader . Dessa kostnader hade tidigare ökat fram . Regeringen gör bedömningen att länsstyrelserna, trots den pågående pandemin och därmed ökade svårigheter att genomföra djurskyddskontroller, har lyckats uppnå en balans mellan rutinkontroller och anmälningskontroller. Regeringen konstaterar att livsmedelskontrollen i ledet efter primärproduktion fortsätter att utvecklas i en positiv riktning. Denna bedömning grundas på uppgifter om bl.a. andelen anläggningar i högsta riskklass som har kontrollerats. konstateras att det finns kvarvarande brister i en mindre andel av kontrollmyndigheterna. Regeringen gör bedömningen att det svenska djurhälsoläget är gott, även om det förekom ett antal geografiskt avgränsade utbrott av smittsamma djursjukdomar. Enligt regeringen har insatserna inom området, t.ex. sjukdomsövervakning och bekämpningsåtgärder samt informationsinsatser, bidragit till en ökad konkurrenskraft, en hållbar livsmedelskedja och ökad lönsamhet. Enligt regeringen går det inte att mellan enskilda år dra några mer långtgående slutsatser när det gäller utvecklingen av jordbrukets miljömässiga hållbarhet, eftersom miljöpåverkan från jordbruket beror på många faktorer, t.ex. årsmån och vad och hur mycket som produceras. Regeringen anser att jordbruket å ena sidan är en bidragande orsak till att flera av miljökvalitetsmålen inte nås, men å andra sidan är näringen också en förutsättning för att andra miljökvalitetsmål ska kunna nås. Regeringen anser att EU:s gemensamma fiskeripolitik skapar förutsättningar för att nå målen om att säkerställa ett biologiskt och socioekonomiskt hållbart fiske. EU har inte längre ensam rådighet över förvaltningen av majoriteten av arterna i Nordostatlanten. Ett möjligt problem är att det är oklart hur samarbetsavtalet mellan och ska tillämpas och hur det påverkar måluppfyllelsen. Det riskbaserade angreppssättet och vidtagna åtgärder inom ramen för fiskerikontrollen har ökat regelefterlevnaden och samtliga typer av överträdelseärenden har minskat jämfört med . Regeringen anser att projekt för att förenkla för vattenbruksverksamhet bedöms bidra till att möjliggöra ökad vattenbruksproduktion och stärka konkurrenskraften. Enligt regeringen visar genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet att utvecklingen mot de uppsatta målen är positiv även om det är långt till målen på vissa områden. Regeringen gör bedömningen att viltstrategin har inneburit att viltförvaltningen har fortsatt att utvecklas. Det är enligt regeringen viktigt med en fortsatt adaptiv viltförvaltning, inte minst eftersom vildsvinsstammen fortsätter att öka. , t.ex. beslut om nya jakttider, förvaltningsplaner och skyddsjaktsbeslut, har bidragit till att förebygga skador och andra problem. 4.3 Konsument och marknad Resultatindikatorn Exportandelen i svensk livsmedelsindustri var 2019, samma siffra som . Exportandelen uppvisar en långsamt uppåtgående trend då den var . Värdet av den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter, undantaget vidareexporten av norsk fisk, ökade med . 4.3.2 Medvetna och hållbara val har fått i uppdrag att –2025 vidareutveckla nyckelhålsmärkningen som ger konsumenterna möjlighet att välja hälsosammare livsmedel. redovisade regeringsuppdraget att ta fram underlag för att ska kunna göra en anmälan till kommissionen om nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsmärkning för kött på restauranger och i storhushåll. 4.3.3 Fallen av salmonella, campylobacter och ehec hos människor har minskat Statistik redovisas för perioden –2020 uppdelat på campylobacter, ehec, listeria och salmonella (antal fall per 100 000 invånare). Antalet fall av salmonella, campylobacter, listeria och ehec minskade . Regeringen menar att de rekommendationer och restriktioner som infördes på grund av covid-19 kan ha haft en inverkan på antalet smittade av livsmedelsburna infektioner. Hälften av de som smittades av salmonella kan kopplas till inhemsk smitta, medan motsvarande siffra för campylobacter, listeria och ehec är 71, . 4.3.4 Medel för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen Andelen ekologiskt odlad jordbruksmark minskade till . Andelen ekologiska livsmedel i offentlig sektor ökade något . var andelen , vilket ska jämföras . Den ekologiska livsmedelsförsäljningen minskade med till . Regeringen beskriver olika internationella aktiviteter inom t.ex. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), och som har haft anknytning till det strategiska området Konsument och marknad. 4.3.6 Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Den förstärkta satsningen på livsmedelsexport bidrar enligt regeringen till att uppnå målet om en ökad svensk livsmedelsproduktion. Värdet av den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter ökade . Enligt regeringen indikerar den låga förekomsten av vissa zoonoser hos livsmedelsproducerande djur och vissa livsmedelsburna zoonoser hos människor att animaliska livsmedel innebär en mycket liten risk för livsmedelsburna infektioner hos människor. Regeringen menar att det har bidragit till en ökad konkurrenskraft, en hållbar livsmedelskedja och ökad lönsamhet. 4.4 Kunskap och innovation Det har inte presenterats någon ny statistik för indikatorn Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning. mottog SLU , motsvarande , av medlen som Formas betalade ut i forskningsstöd till forskning inom de areella näringarna. Tabell 7 Resultatindikatorer för Antalet helårsstudenter uppgick till 4 216 (kvinnor och män), vilket innebär en ökning med ca 300 jämfört med . Motsvarande antal var 3 900 . Antal sökande och antagna Det totala antalet sökande till utbildningar på grundnivå 2020 var 6 821, en ökning med nästan 1 000 sökande jämfört med . Antalet antagna på grundnivå var 1 003 individer, varav var kvinnor. Antalet sökande var lägre 2016, närmare bestämt 5 746 personer, medan antalet antagna på grundnivå var 1 124 personer. Antalet sökande till avancerad nivå uppgick till 6 169 individer, varav 991 antogs. uppgick antalet sökande till avancerad nivå till 2 829 individer och av dessa antogs 426. Prestationsgrad och examinationsfrekvens (antal examinerade individer) var prestationsgraden (för kvinnor och för män). Det innebär en minskning jämfört med . Antalet disputerade lärare var 1 010 (kvinnor och män) stycken 2020. Motsvarande siffra var 973 . Andelen disputerade lärare var . Antalet publicerade artiklar och kunskapsöversikter uppgick till drygt 1 950. Det innebar en ökning . noterades drygt 1 100 publiceringar. Den externa finansieringen utgjorde av de totala intäkterna till forskning och utbildning på forskarnivå 2020. Det innebar en ökning jämfört med . 4.4.2 Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Bedömningen av måluppfyllelsen är att de redovisade insatserna inom det strategiska området Kunskap och innovation bidrar till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. Regeringen lyfter fram betydelsen av samverkan och samarbete såväl inom näringens olika sektorer som mellan forskningsfinansiärer, forskare och näringen. Dessa aktiviteter kommer enligt regeringen att förstärkas av de satsningar och reformer om bl.a. samverkan som det fattades beslut om i propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60). De indikatorer som används för att följa SLU:s verksamhet visar att bidrar till att uppfylla målen för livsmedelsstrategin. Regeringen lyfter speciellt fram det ökade antalet studenter, att kvaliteten på forskningen bedöms som hög samt att SLU som första lärosäte godkänts i det nationella kvalitetssäkringssystemet. Enligt regeringen är SLU:s arbete med att öka attraktiviteten för sina utbildningar av stor vikt för sektorns framtid. 5 Utskottets tidigare bedömningar 5.1 Allmänt om resultatredovisningen I förra årets uppföljning välkomnade miljö- och jordbruksutskottet att regeringen avser att fortsätta den återkommande dialogen med utskottet om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. Utskottet såg positivt på att antalet resultatindikatorer och bedömningsgrunder hade minskats med motiveringen att det ska bli tydligare vilka som är centrala för resultatbedömningen. Förändringarna innebär att redovisningen i viss utsträckning blev mer överblickbar och det tydliggjorde vilka indikatorer som är centrala för resultatuppföljningen. Enligt utskottet gick det att utveckla resultatredovisningen ytterligare. Resultatredovisningen bör så långt det går koncentreras till att redovisa resultaten av och effektiviteten i insatserna. Utskottet ansåg att strukturen hade blivit tydligare i förra årets budgetproposition och att kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat i viss utsträckning hade förbättrats. menade utskottet att regeringen i sin analys och sina slutsatser på ett tydligare sätt kan referera till uppnådda resultat (indikatorer) och i vilken utsträckning vidtagna åtgärder bidrar till att de strategiska målen nås eller inte. Liksom föregående år poängterade utskottet att inte alla utpekade indikatorer refererades till i regeringens analys och slutsatser, inte minst gällde det de tre centrala indikatorerna i livsmedelskedjan. Det var enligt utskottet svårt att bedöma i vilken utsträckning som vidtagna åtgärder hade bidragit till att nå det strategiska målet Konsument och marknad. Regeringen kommenterade inte indikatorn Exportandel i svensk livsmedelsindustri i sin analys.