bet · H901KU3 · 2021-11-10 00:00:00 — ställer sig i huvudsak bakom riksdagsstyrelsens överväganden och förslag. Utskottet lämnar dock förslag på några mindre ändringar som redovisas samlat nedan. Riksdagsstyrelsen lägger i framställningen fram förslag om ändringar i bl.a. regeringsformen, riksdagsordningen, offentlighets- och sekretesslagen, budgetlagen samt lagen om ersättning till ledamöter. Det föreslås också en ny lag om medalj. Utskottet föreslår att antar förslagen till ändringar i regeringsformen och i 9 kap. 17 b § riksdagsordningen som vilande (förslagspunkt 1). Det föreslås även andra ändringar i huvudbestämmelser i riksdagsordningen. Utskottet föreslår att dessa ändringar (förslagspunkt 2) antas och beslutas enligt 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Utskottet föreslår vidare att behandlingen av riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen om Lagrådet skjuts upp till /23 (förslagspunkt 3). I övrigt föreslår utskottet att antar lagförslagen (förslagspunkt 4–6). Riksdagsstyrelsens förslag innebär bl.a. följande: • Sista dag för att lämna budgetpropositionen de år när det är val till eller september kopplas till den obligatoriska statsministeromröstningen. Om regeringen sitter kvar efter statsministeromröstningen ska budgetpropositionen lämnas . Om i stället väljer en ny statsminister ska den nya regeringen liksom lämna budgetpropositionen efter det att den tillträtt. • Det ska vara möjligt att besluta om tystnadsplikt i krigsdelegationens förberedande verksamhet på samma sätt som i utskotten och . • En ledamot som lämnar sin partigrupp ska också lämna de uppdrag i utskott och andra riksdagsorgan som ledamoten valts till av kammaren i kraft av sin partigruppstillhörighet. • En ledamot som inte deltar i riksdagsarbetet kan bli skyldig att återbetala ledamotsarvodet. Omfattningen av deltagandet ska avgöras av närvaron vid voteringstillfällen i kammaren. • Riksdagsstyrelsen ska inhämta Lagrådets yttrande innan den föreslår en lag eller en ändring i en lag som faller inom området för Lagrådets granskning. Riksdagsstyrelsen, , ombudsmän () och ska inhämta behövliga upplysningar och yttranden innan de gör en framställning hos . • Talmannen ska få besluta att dela ut medalj till ledamöter som lämnar tjänstgöring i följd. medalj ska också få delas ut till andra än ledamöter för särskilt eller synnerligen förtjänstfulla insatser för . • och finansutskottet ska kunna föreslå val till råd för med en gemensam lista. De ändringar utskottet föreslår innebär följande: – Det ska även i fortsättningen vara möjligt för riksdagsstyrelsen att avstå från att inhämta yttrande från Lagrådet om styrelsen bedömer att ett sådant yttrande i stället bör inhämtas av berört utskott inom ramen för beredningen av styrelsens framställning. – Skyldigheten att inhämta behövliga upplysningar och yttranden innan en framställning görs hos ska gälla för riksdagsstyrelsen men inte för övriga riksdagsorgan. – Det regleras att nomineringen av ordförande och en eller flera vice ordförande i råd för ska göras med minst en person från respektive finansutskottet. Härutöver föreslår utskottet, främst med anledning av Lagrådets synpunkter, vissa förtydliganden och i huvudsak redaktionella och lagtekniska ändringar. Förslaget som gäller riksdagsstyrelsens inhämtande av yttrande från Lagrådet innebär ändringar i bl.a. regeringsformen. Ändringarna i denna del föreslås träda i kraft . Övriga ändringar föreslås träda i kraft . Inga följdmotioner har väckts med anledning av framställningen. Framställning 2020/21:RS5 riksdagsöversyn. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Grundlagsförslag om inhämtande av yttrande från Lagrådet och förslag om beredningskrav Åtgärder mot ledamöter som inte deltar i riksdagsarbetet Partilösa ledamöters platser i utskotten och andra riksdagsorgan Tystnadsplikt i krigsdelegationens verksamhet Budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget Val av råd för Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Riksdagsstyrelsens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Bilaga 4 Lagrådsyttrande som utskottet begärt Utskottets förslag till riksdagsbeslut Grundlagsförslag om inhämtande av yttrande från Lagrådet antar som vilande riksdagsstyrelsens förslag till 1. lag om ändring i regeringsformen, 2. lag om ändring i riksdagsordningen med den ändringen att 9 kap. 17 b § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller framställning 2020/21:RS5 punkt 2 och bifaller delvis framställning 2020/21:RS5 punkt 3. Ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser i övrigt antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser huvudbestämmelser med den ändringen att a) 9 kap. 17 a § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, b) rubriken närmast före 13 kap. 18 § inte ska utgå utan ska ha lydelsen "och beslut om delegationer och årlig redogörelse". Därmed bifaller delvis framställning 2020/21:RS5 punkt 4 i denna del. beslutar att till 2022/skjuta upp beredningen av riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet. Lagen med instruktion för antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för med den ändringen att 11 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller delvis framställning 2020/21:RS5 punkt 9. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter med den ändringen att 3 kap. 11, 16 och 17 §§, 12 kap. 5, 8 och 12 §§, 13 kap. 7 § samt 15 kap. 2 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller delvis framställning 2020/21:RS5 punkt 10. antar riksdagsstyrelsens förslag till 1. lag om medalj, 2. lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser tilläggsbestämmelser med den ändringen att tilläggsbestämmelse 13.8.1 ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, 3. ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 4. lag om ändring i budgetlagen (2011:203), 5. lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för . Därmed bifaller framställning 2020/21:RS5 punkterna 1, 4 i denna del och 6–8. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (C). Ärendet och dess beredning Riksdagsstyrelsen beslutade , bl.a. med anledning av ett tillkännagivande från på förslag av (bet. 2018/19:KU30 punkt 19, rskr. 2018/19:215), att sammankalla en parlamentariskt sammansatt kommitté under ledning av talmannen med uppdrag att genomföra en översyn av vissa frågor som gäller arbete. Kommittén antog namnet riksdagsöversyn. Riksdagsstyrelsen beslutade om tilläggsdirektiv till kommittén. Kommittén överlämnade betänkandet riksdagsöversyn (2020/21:URF1). I framställningen (s. 30) finns en redogörelse för ärendets beredning fram till beslutet om framställningen. Framställningen hänvisades till . Inga följdmotioner har väckts med anledning av framställningen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Riksdagsstyrelsens lagförslag finns i bilaga 2. Utskottets lagförslag finns i bilaga 3. beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över vissa av framställningens lagförslag. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. I framställningen föreslås bl.a. ändringar när det gäller sista dag för avlämnande av budgetpropositionen under ett valår, inhämtande av yttrande från Lagrådet, åtgärder mot riksdagsledamöter som inte deltar i riksdagsarbete, partilösa riksdagsledamöters platser i utskott och andra riksdagsorgan samt tystnadsplikt i krigsdelegationens förberedande verksamhet. Förslagen medför ändringar i bl.a. regeringsformen, riksdagsordningen, offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), budgetlagen (2011:203) samt lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. Det föreslås också att antar en ny lag om medalj. De lagförslag som avser regeringsformen, 9 kap. 17 b § riksdagsordningen och lagen (2003:333) om Lagrådet föreslås träda i kraft . Övriga lagförslag föreslås träda i kraft . Grundlagsförslag om inhämtande av yttrande från Lagrådet och förslag om beredningskrav Utskottets förslag i korthet antar som vilande riksdagsstyrelsens förslag, med vissa ändringar, dels om att riksdagsstyrelsen innan den beslutar om en framställning till ska inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag, dels om ett beredningskrav. beslutar vidare att till 2022/skjuta upp behandlingen av riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen om Lagrådet. Förslaget innebär att riksdagsstyrelsen ska inhämta Lagrådets yttrande. Riksdagsstyrelsen kan dock avstå från att inhämta ett yttrande från Lagrådet om den bedömer att ett sådant yttrande i stället bör inhämtas av berört utskott inom ramen för beredningen av styrelsens framställning. Vidare innebär förslaget att riksdagsstyrelsen innan den beslutar om en framställning hos ska inhämta behövliga upplysningar och yttranden. Riksdagsstyrelsen föreslår dels att den skyldighet som gäller för regeringen och utskott att under vissa förutsättningar inhämta ett yttrande från Lagrådet över lagförslag utökas till att också gälla för riksdagsstyrelsen, dels att ett riksdagsorgan ska inhämta behövliga upplysningar och yttranden innan det beslutar om en framställning till . Riksdagsstyrelsens skyldighet att inhämta yttrande från Lagrådet ska enligt framställningen gälla innan riksdagsstyrelsen i en framställning till föreslår en lag eller en ändring i en lag som faller inom det lagrådspliktiga området. Om riksdagsstyrelsen inte har inhämtat ett yttrande från Lagrådet ska styrelsen i sin framställning redovisa skälen för detta. Förslaget förutsätter en ändring i regeringsformen (RF). Eftersom riksdagsstyrelsen inte i övrigt regleras i RF bör det emellertid inte där anges annat än att även andra riksdagsorgan än utskotten under de angivna förutsättningarna ska inhämta ett yttrande från Lagrådet. Den närmare regleringen ska sedan göras i riksdagsordningen (RO). När ett lagförslag som har beretts i riksdagsstyrelsen behandlas i Lagrådet ska enligt framställningen ställa föredragande till förfogande. Riksdagsstyrelsen anför att om Lagrådets yttrande inhämtas innan styrelsen lägger fram en framställning för kan styrelsen bearbeta Lagrådets synpunkter och presentera en mer genomarbetad framställning. En sådan ordning skulle också innebära fördelar för följdmotionsrätten; ledamöter och partier kan väcka följdmotioner med anledning av en framställning där lagförslagen har granskats av Lagrådet och där Lagrådets eventuella synpunkter bemöts av riksdagsstyrelsen. Med anledning av synpunkter framförda under remissberedningen konstaterar riksdagsstyrelsen att det kan hävdas att styrelsen genom förslaget får en starkare roll än vid beredningen av förslag. Utgångspunkten är dock att styrelsen redan har rätt att lägga lagförslag som faller inom området för Lagrådets prövning och att denna förslagsrätt kan innebära rättspolitiska överväganden. Förslaget i denna del påverkar därmed, anförs det, inte styrelsens förslagsrätt eller omfattningen av denna förslagsrätt. Genom att styrelsen inhämtar yttrande från Lagrådet kan lagförslagen och kvaliteten på den lagstiftning som beslutar om förbättras. Förslaget innebär dels en ändring i RF och lagen (2003:333) om Lagrådet, dels en ny huvudbestämmelse i RO. När det gäller förslaget att ett riksdagsorgan ska inhämta behövliga upplysningar och yttranden innan det beslutar om en framställning till erinras i framställningen om att beredningskravet, enligt vad anfört när det gäller beredningskravet för regeringsärenden, inte är absolut. Upplysningar och yttranden ska inhämtas i den mån det är behövligt, och det finns inga formkrav för inhämtandet. Riksdagsorganen ska enligt riksdagsstyrelsen självständigt avgöra från vilka instanser upplysningar och yttranden ska inhämtas och hur det ska ske. Framställningar från andra riksdagsorgan än riksdagsstyrelsen är vidare mycket ovanliga och ett beredningskrav för dessa organ kan enligt styrelsen inte anses betungande. Riksdagsstyrelsen påpekar vidare bl.a. att JO:s framställningar till regeringen om författningsändringar inte omfattas av det föreslagna beredningskravet. Riksdagsstyrelsen anför att styrelsen i praktiken redan skickar utredningsförslag på remiss till bl.a. berörda myndigheter, lärosäten och juridiska instanser innan den beslutar om en framställning, och att den föreslagna regleringen är en kodifiering av gällande ordning. Härutöver har fullmäktige och direktion, JO samt en förslagsrätt, som emellertid är mer begränsad än riksdagsstyrelsens. Det är dock enligt riksdagsöversyn, vars överväganden riksdagsstyrelsen ställer sig bakom, rimligt att även dessa förslagsställare har inhämtat behövliga upplysningar och yttranden innan de beslutar om en framställning till . Ett sådant beredningskrav kan enligt styrelsen, mot bakgrund av den begränsade mängd framställningar det är fråga om, inte anses särskilt betungande eller behöva utredas ytterligare. Förslaget innebär en ny huvudbestämmelse i RO. Ärenden i kan väckas av regeringen, av riksdagsledamöter och av riksdagsorgan. Dessutom kan ärenden väckas genom vissa dokument från EU och inom det interparlamentariska samarbetet i EU. Hur ärenden väcks i regleras i 9 kap. RO. Regeringen kan väcka ärenden i genom propositioner och skrivelser (9 kap. 2–9 §§), ledamöter genom motioner (9 kap. 10–15 §§). Ett utskott får enligt 9 kap. 16 § väcka ett förslag hos i ett ämne som hör till dess beredningsområde (utskottsinitiativ). Riksdagsstyrelsen, fullmäktige och direktion, ombudsmän () samt får göra framställningar hos i frågor som rör respektive riksdagsorgans kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer (9 kap. 17–19 §§). Riksdagsstyrelsen får härutöver göra framställningar hos i frågor som gäller riksdagsarbetets bedrivande, hör till styrelsens handläggning eller gäller den ekonomiadministrativa lagstiftningen för , och (tilläggsbestämmelse 9.17.2). Innan riksdagsstyrelsen gör en framställning som gäller den ekonomiadministrativa lagstiftningen för , och ska berörda myndigheter ges tillfälle att yttra sig. Styrelsen får även i andra fall göra framställningar hos i frågor som gäller eller dess organ om framställningarna grundar sig på förslag från utredningar som styrelsen har tillsatt på uppdrag. Riksdagsorganens förslagsrätt infördes genom grundlagsreform (SOU 1972:15 s. 264, prop. 1973:90 s. 258). Ordningen motiveras av att riksdagsorgan kan ha anledning att i särskilda frågor väcka initiativ som kan leda till riksdagsbeslut. Eftersom regeringen enligt praxis inte väcker förslag om lagstiftning som rör och organ, och myndigheter under därför inte vänder sig till regeringen med önskemål om lagstiftning i dessa frågor, anses dessa myndigheter behöva en egen framställningsrätt. Yttrande från Lagrådet över lagförslag Lagrådet, som består av domare eller tidigare domare i och , har till uppgift att lämna yttranden över lagförslag. Bestämmelser om Lagrådet finns i 8 kap. 20–22 §§ RF. Ett yttrande från Lagrådet ska inhämtas innan beslutar om vissa närmare angivna lagar, eller om ändring eller upphävande av sådana lagar. Det gäller bl.a. grundlagar om tryck- och yttrandefrihet samt lagar om begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar och om enskildas personliga ställning och deras personliga och ekonomiska förhållanden inbördes eller förhållandet mellan enskilda och det allmänna under förutsättning att föreskrifterna gäller skyldigheter för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Om Lagrådets granskning skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller om den skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men uppkommer behöver ett yttrande inte inhämtas. Lagrådets granskning ska avse hur förslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt, hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra, hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav, om förslaget är utformat så att lagen kan antas tillgodose de syften som har angetts och vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen. Ett yttrande från Lagrådet inhämtas av regeringen eller ett av utskott (8 kap. 21 § RF och 10 kap. 5 § RO). Om regeringen eller utskottet inte har inhämtat ett yttrande ska skälen för detta redovisas i propositionen respektive betänkandet. Att Lagrådet inte har hörts om ett lagförslag utgör inte ett hinder mot att lagen tillämpas. Ytterligare bestämmelser finns i lagen (2003:333) om Lagrådet. Beredningskrav för regeringen och utskott Vid beredningen av regeringsärenden ska behövliga upplysningar och yttranden enligt 7 kap. 2 § RF inhämtas från berörda myndigheter. Upplysningar och yttranden ska också i den omfattning som behövs inhämtas från kommuner. Även sammanslutningar och enskilda ska i den omfattning som behövs ges möjlighet att yttra sig. Innan ett utskott helt eller delvis tillstyrker ett motionsförslag om att ska anta en lag, eller väcker ett sådant förslag genom ett utskottsinitiativ, ska utskottet enligt 10 kap. 4 § RO inhämta behövliga upplysningar och yttranden om inte utskottet finner synnerliga skäl mot det. Detta gäller också för förslag som påverkar statens budget. Om utskottet inte har inhämtat upplysningar eller yttranden, ska utskottet i sitt betänkande redovisa skälen för detta. ska också ges tillfälle att yttra sig innan ett utskott tillstyrker ett motionsförslag eller väcker ett förslag genom ett utskottsinitiativ, om förslaget kan innebära mer betydande framtida återverkningar på de offentliga utgifterna och inkomsterna. Utskottet kan konstatera att det har skett en utveckling när det gäller hur riksdagsstyrelsen tar fram framställningar som innebär att styrelsen nu i allt högre utsträckning ansvarar för och bereder lagstiftningsärenden på ett sätt som påminner om regeringens beredning av propositioner. Det var tidigare vanligare att riksdagsstyrelsen (eller dess tidigare motsvarighet) överlämnade ett utredningsbetänkande till med en kortfattad framställning i vilken styrelsen ställde sig bakom utredningens förslag med eller utan kommentarer i vissa frågor. hade styrelsen remitterat förslaget och då bifogades remissvaren till framställningen. Den fortsatta beredningen av förslaget gjordes sedan av ansvarigt utskott, vilket på grund av frågornas karaktär normalt är . Den nu helt dominerande ordningen innebär i stället att riksdagsstyrelsen inhämtar remissynpunkter och sedan utarbetar en framställning där remissynpunkterna redovisas och bemöts. De nu aktuella förslagen om riksdagsstyrelsens beredningskrav och inhämtande av yttrande från Lagrådet kan enligt utskottet sägas kodifiera och förstärka denna utveckling, med följden att tyngdpunkten i beredningen av lagstiftningsärenden som rör och organ i viss mån har flyttats till riksdagsstyrelsen. Denna konsekvens av förslaget nämns också i framställningen. Utskottet kan konstatera att det normalt rör sig om relativt få framställningar per och att det bland dessa förekommer både sådana som initierats av styrelsen själv och sådana som initierats genom tillkännagivande från på förslag av ett utskott. I många av riksdagsstyrelsens lagstiftningsärenden, exempelvis i frågor om och ekonomiadministration, kan en ordning som innebär att riksdagsstyrelsen inhämtar och bereder remissynpunkter och synpunkter från Lagrådet enligt utskottet vara ändamålsenlig. Framställningen har i dessa fall tagits fram på riksdagsstyrelsens eget initiativ. Det kan enligt utskottets mening emellertid även fortsättningsvis i vissa lagstiftningsärenden finnas skäl att ha kvar möjligheten för riksdagsstyrelsen att efter remittering av ett mottaget utredningsbetänkande överlämna ärendet genom en mer begränsad framställning. Det kan exempelvis avse ärenden som rör frågor av sådant slag att avvägningar lämpligen görs i det beredande utskottet, och det kan röra sig om ärenden som har sin grund i ett initiativ från ett utskott. Riksdagsstyrelsen bör därför enligt utskottet även fortsättningsvis ha möjlighet att i vissa ärenden avstå från att bereda och bemöta inkomna remissynpunkter, föredra ärendet i Lagrådet samt bereda och bemöta Lagrådets synpunkter. Riksdagsstyrelsen bör således kunna välja att överlämna en framställning till där styrelsen endast bifogar utredningsbetänkandet och inhämtade remissvar. Riksdagsstyrelsen kan naturligtvis i en sådan framställning välja att även uttala sig i vissa frågor. Med hänsyn till att utredningens förslag och remissvaren finns med i framställningen anser utskottet att övriga ledamöters möjlighet till påverkan av ärendet genom sin motionsrätt bibehålls även med denna ordning. När det gäller riksdagsstyrelsens förslag om ett beredningskrav även för andra riksdagsorgan med framställningsrätt (direktion och fullmäktige, ombudsmän () samt ) kan utskottet konstatera att ett sådant beredningskrav skulle innebära en principiellt ny uppgift för dessa myndigheter. Mot bakgrund av att det rör sig om ett mycket begränsat antal framställningar och att det kan röra sig om att myndigheterna endast uppmärksammar på behovet av en lagändring eller organisationsförändring i den egna verksamheten, framstår ett reglerat beredningskrav enligt utskottet som en onödig och betungande pålaga för myndigheterna. Även principiella skäl kan anföras mot ett sådant krav. Ingenting hindrar dock att myndigheterna även utan en sådan reglerad skyldighet, om det i det enskilda fallet framstår som lämpligt, ändå inhämtar upplysningar och yttranden innan en framställning lämnas till . Utskottet föreslår mot denna bakgrund en annan lydelse av de föreslagna bestämmelserna 9 kap. 17 a och 17 b §§ RO. I 9 kap. 17 b § RO föreslås också en redaktionell ändring. Beslut om att ändra grundlag fattas enligt 8 kap. 14 § RF genom två likalydande beslut. Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande. Det andra beslutet får inte fattas tidigare än att det efter det första beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvalda har samlats. Huvudbestämmelser i beslutas som huvudregel på samma sätt (8 kap. 17 § RF). Utskottet föreslår därför att som vilande antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i regeringsformen och 9 kap. 17 b § RO. Utskottet bedömer att framställningens förslag till lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet har ett sådant samband med de föreslagna ändringarna i RF och 9 kap. 17 b § RO att det, enligt vad som får anses vara huvudregeln i rådande praxis, bör behandlas av först i samband med att slutligt behandlar dessa förslag. Därför bör behandlingen av förslaget till lag om ändring i lagen om Lagrådet skjutas upp till /23. Det bör enligt utskottet då övervägas om bestämmelsen bör ha en annan lydelse, i syfte att förtydliga att det endast är i de fall det är riksdagsstyrelsen som beslutat om att inhämta Lagrådets yttrande som ska ställa föredragande till förfogande. Åtgärder mot ledamöter som inte deltar i riksdagsarbetet Utskottets förslag i korthet antar i huvudsak riksdagsstyrelsens förslag att en ledamot som inte deltar i riksdagsarbetet ska kunna krävas på en återbetalning av arvodet. Genom förslaget ska en ledamot som under ett kvartal varit frånvarande vid av voteringstillfällena i kammaren under vissa förutsättningar betala tillbaka ledamotsarvodet för . Riksdagsstyrelsen föreslår att en ledamot som har varit frånvarade vid av voteringstillfällena i kammaren under ett kvartal ska betala tillbaka ledamotsarvodet för om ledamoten har uteblivit från voteringar i kammaren i samma utsträckning även under ett tidigare kvartal , och talmannen efter detta kvartal har erinrat ledamoten om frånvaron och återbetalningsskyldighet. Vid bedömningen av närvaron ska voteringstillfällen juli–september inte beaktas. Inte heller frånvaro som beror på sjukdom, föräldraledighet, familjeskäl, internationella uppdrag eller liknande omständigheter ska beaktas.