bet · H901FiU5 · 2021-12-10 00:00:00 — Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utskottet föreslår att anvisar anslaget inom utgiftsområde 27 på ca i enlighet med förslaget i budgetpropositionen. Utskottet föreslår också att bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . I betänkandet behandlar utskottet även tre yrkanden från allmänna motionstiden /22. I betänkandet finns två reservationer (C, L) och ett särskilt yttrande (V). Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statens budget inom utgiftsområde 27 Frågor om Europeiska unionens budget 1.Frågor om Europeiska unionens budget, punkt 2 (C) 2.Frågor om Europeiska unionens budget, punkt 2 (L) Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 27 anvisar anslaget inom utgiftsområde 27 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 27 punkt 2. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att för ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 27 punkt 1. Frågor om Europeiska unionens budget 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 37, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 18. Reservation 1 (C) Reservation 2 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M), (KD) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen och tre motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsyrkandena finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag . och överlade utskottet med statssekreterare om EU:s årsbudget . överlade utskottet med statssekreterare om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av EU:s budget 2019. informerade Europeiska revisionsrättens ledamot utskottet och om revisionsrättens rapport om genomförandet av EU:s budget . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen till (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är samma belopp som regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår finansutskottet för hur anslaget för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 27 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen som gäller statens budget inom utgiftsområde 27. Därefter behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /21. Förslagen i dessa motioner gäller frågor som rör EU:s budget. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 27 Utgifterna under utgiftsområde 27 utgörs av betalningar till för EU-budgeten. EU:s allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram och den nuvarande ramen omfattar perioden –2027. [1] EU-budgetens utgifter och inkomster ska vara i balans på årlig basis. Inkomsterna utgörs huvudsakligen av avgifter från medlemsstaterna, vilket innebär att EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning styr utgiftsnivån för utgiftsområdet. EU-budgetens utgifter delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar under det aktuella budgetåret och , medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter under budgetåret. Avgifterna till EU:s budget benämns EU:s egna medel och regleras i det s.k. beslutet om egna medel. [2] Det finns fyra typer av egna medel: traditionella egna medel, som utgörs av inkomster från den gemensamma tulltaxan, en mervärdesskattebaserad avgift, en avgift baserad på icke-materialåtervunnen plast och en avgift baserad på medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI). Det nuvarande beslutet om egna medel godkändes av (prop. 2020/21:87, bet. 2020/21:FiU35, rskr. 2020/21:232). Beslutet är ratificerat av alla EU:s medlemsstater. har en reduktion på den BNI-baserade delen av avgiften, som för perioden –2027 beräknas uppgå till priser. Målet för den svenska budgetpolitiken i EU är att prioritera gemensamma utmaningar som mer effektivt hanteras på EU-nivå än av de enskilda medlemsländerna var för sig, exempelvis miljö och klimat, forskning, migration, säkerhet och att utveckla den inre marknaden. Målet innebär att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, där utgifter med ett tydligt europeiskt mervärde prioriteras. Målet innebär även att ska verka för en mer kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att de totala åtagandena uppgick till , inklusive ändringsbudgetar. Betalningarna uppgick till , inklusive ändringsbudgetar. I den ursprungligen beslutade budgeten uppgick åtagandena till och betalningarna till . antogs nio ändringsbudgetar som sammanlagt omfattade åtaganden på och betalningar på . Åtta av ändringsbudgetarna hade effekt på avgift 2020 och den nionde får effekt på avgiften 2021. Utfallet för den svenska EU-avgiften 2020 blev , vilket är högre än vad som anvisades i statens budget . En mer utförlig redogörelse för utfallet finns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2020 (skr. 2020/21:101). EU:s årsbudget antogs av . Årsbudgeten , exklusive ändringsbudgetar, uppgår till i åtaganden och i betalningar. Det innebär en minskning av åtagandena jämfört med den totala budgeten och en ökning av betalningarna . Minskningen av åtagandena förklaras av att en viss anpassning av utgifterna har skett efter utträde ur EU. Att betalningarna ökar jämfört med , och överstiger åtagandena, kan enligt regeringen förklaras av eftersläpande betalningar från den tidigare programperioden. Regeringen bedömer att genomsnittliga EU-avgift –2027 i stort sett kommer att ligga kvar på motsvarande nivå som andel av BNI som genomsnittsavgiften för den tidigare perioden, 2014–2020. Efter förhandlingarna om budgetramen –2027 bedömdes avgiften uppgå till av BNI, vilket baserades på den prognos för den ekonomiska utvecklingen som låg till grund för förhandlingen. Nivån bedöms till följd av nuvarande prognoser bli något högre. Enligt regeringen är prognosen osäker och kan komma att ändras om tillväxttakten i de stora ekonomierna i södra ökar. Regeringen framhåller i sin bedömning av måluppfyllelsen att det i det fortsatta arbetet med EU:s budget är av stor vikt att respektera de finansiella ramarna i den fleråriga budgetramen och verka för realistiska prognoser så att överbudgetering undviks. Regeringen bedriver tillsammans med andra budgetrestriktiva länder löpande påverkansarbete för att säkerställa god budgetering. Regeringen bedömer att för den nya programperioden som helhet nåddes de riksdagsförankrade målen i flera avseenden. Bland annat uppnåddes budgetrestriktivitet genom att utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken och för sammanhållningspolitiken minskade. Europeiskt mervärde uppnåddes bl.a. genom att av budgeten ska användas för klimatinriktade åtgärder. Budgetrestriktivitet och återhållsamhet uppnåddes både genom att EU-avgift som andel av BNI beräknades förbli när förhandlingarna avslutades och genom att budgetens storlek anpassades med anledning av . Mot denna bakgrund bedömer regeringen att utformningen av den fleråriga budgetramen uppnår målen för utgiftsområdet. Regeringen ser positivt på att åtagandena budget minskade jämfört med budget inklusive ändringsbudgetar. Regeringen ser också positivt på att utgiftsnivån anpassats till unionens storlek och ekonomiska bas. Regeringen konstaterar att de ökade betalningarna kan härledas från tidigare fattade politiska beslut och att vissa åtaganden leder till betalningar . Det gör att betalningsfördelningen tenderar att vara koncentrerad till sent i programperioden och de tre följande åren efter det senaste åtagandeåret. Regeringen anför att den arbetat aktivt för omprioriteringar inom den beslutade budgeten och drivit en utgiftsrestriktiv hållning. röstade tillsammans med likasinnade länder nej till årsbudgeten , eftersom åtagandenivån bedömdes överskrida den nivå som förankrats med inför rådets förlikning med . Eftersom årsbudgeten antas med kvalificerad majoritet antogs budgeten trots detta. Till följd av pandemin röstade regeringen ja till flera utgiftsdrivande ändringsbudgetar eftersom ett gemensamt agerande på EU-nivå på vissa områden bedömdes vara mer effektivt än om länderna agerade var för sig. Regeringen arbetade för att åtgärderna skulle rymmas inom ramarna för den fleråriga budgetramen. Bland annat arbetade regeringen för att ett förslag från kommissionen om att höja det beslutade taket för åtaganden skulle dras tillbaka. Kommissionens förslag fick inte stöd i rådet och antogs därmed inte. Regeringen anför vidare att har verkat för mer resultatuppföljning inom ramen för målet om effektivt användande av offentliga medel. Regeringen bedömer att målet har uppfyllts genom att Europeiska revisionsrätten och kommissionen intensifierat sitt resultatuppföljningsarbete. Vidare framhåller regeringen att lade ned sin röst i omröstningen i rådet. Det rörde dels frågan om ansvarsfrihet för genomförandet av budget, dels en anslagsöverföring inom budgeten . För en mer utförlig redogörelse om detta hänvisas till regeringens skrivelse Verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2020/21:115). Sammanfattningsvis bedömer regeringen att resultaten inom området i huvudsak är förenliga med målet för budgetpolitik i EU. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Målet för den svenska budgetpolitiken härrör från propositionen om budgeteffekter av medlemskap i som lämnades (prop. 1994/95, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Målet är att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. lämnar regeringen en mer utvecklad målformulering (prop. 2019/20:1 utg.omr. 27, bet. 2019/20:FiU5, rskr. 2019/20:133). Utskottet välkomnar att regeringen i budgetpropositionen lämnar en mer omfattande redogörelse för måluppfyllelsen jämfört . När det gäller de redovisade resultaten för utgiftsområde 27 konstaterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen gjort bedömningen att resultaten inom området i huvudsak är förenliga med målet för budgetpolitik i EU. Utskottet gör ingen annan bedömning. Statens budget inom utgiftsområde 27 Utskottets förslag i korthet anvisar anslaget inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt förslaget i budgetpropositionen och bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Jämför det särskilda yttrandet (V). Propositionen innehåller två förslag inom utgiftsområde 27, dels ett anslag för , dels ett bemyndigande till regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten . Anslaget inom utgiftsområde 27 Regeringen föreslår att anvisar ett anslag under utgiftsområde 27 på . Anslaget får användas för utgifter för betalning av avgift till EU:s allmänna budget. Anslaget får även användas för eventuella krav från Europeiska kommissionen på dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar av egna medel. Regeringen beräknar att inbetalning till EU-budgeten kommer uppgå till ca inklusive avdrag för administrativa kostnader. Den del av EU-avgiften som baseras på inkomster från den gemensamma tulltaxan beräknas uppgå till , och den mervärdesskattebaserade delen av EU-avgiften beräknas uppgå till . Den del av EU-avgiften som beräknas på icke materialåtervunnen plast beräknas uppgå till . Den BNI-baserade delen av EU-avgift beräknas uppgå till , vilket inkluderar den beräknade reduktionen på EU-avgift . Bemyndigande om att ingå ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av åtagandebemyndigandena i EU-budgeten för . Medlemsstaternas avgifter används för att finansiera EU-budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , som kan resultera i betalningar både innevarande och kommande år. andel av de totala bemyndigandena beräknas av regeringen uppgå till . Risker för annan utgiftsutveckling Regeringen anför att det finns betydande risker för en annan utgiftsutveckling än den som förutses i prognosen. avgift beror på EU:s faktiska utgifter och hur stor andel av dessa som ska finansiera. EU:s årsbudget beslutas först eller december året före budgetåret. Dessutom tillkommer ändringsbudgetar som påverkar och andra medlemsstaters avgifter. Tidpunkten för antagandet och genomförandet av ändringsbudgetar kan även påverka avgift ett annat år än beslutsåret. Vidare konstaterar regeringen att andel av finansieringen av EU:s budget påverkas av hur BNI utvecklas i förhållande till övriga medlemsstaters BNI och hur medlemsstaternas mervärdesskattebaser utvecklas. Dessa delar av avgiften baseras på prognosen för den ekonomiska utvecklingen, vilket medför att den faktiska avgiften kan variera, beroende på den faktiska ekonomiska utvecklingen i medlemsstaterna. Avgiften beror också på de faktiska inkomsterna från tulluppbörden och mängden icke materialåtervunnen plast. Ytterligare en faktor som kan påverka utgiftsutvecklingen är inbetalningar för de åtaganden som ingicks före utträdet. Åtagandena löper huvudsakligen fram . kom rådet och överens om EU:s årsbudget . Enligt överenskommelsen uppgår åtagandena till och betalningarna till . Rådet godkände formellt budgeten och . Vid utskottets överläggningar om EU:s årsbudget med statssekreterare och fick regeringen bl.a. stöd för att, , arbeta för en så restriktiv budget som möjligt som med god marginal ryms inom de beslutade taken i den fleråriga budgetramen. Ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s budget Enligt artikel 319 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska , efter rekommendation av rådet, bevilja kommissionen ansvarsfrihet för EU-budgetens genomförande. Ansvarsprövningen genomförs och baseras främst på Europeiska revisionsrättens (European Court of Auditors, ECA) årsrapport från granskningen av genomförandet av budgeten. Vid rådet för ekonomiska och finansiella frågor antogs en rekommendation om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2019. lade ned sin röst mot bakgrund av att kommissionen inte fick en revisionsförklaring utan kritik men att förvaltningen förbättrats och att en ny kommission tillträtt. lämnande även ett skriftligt uttalande till rekommendationerna eftersom rådets rekommendation inte fullt ut återspeglade revisionsrättens rapport. beviljade kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s budget 2019. presenterade ECA sin årsrapport om genomförandet av EU:s budget 2020. Revisionsrätten konstaterar i rapporten att EU:s räkenskaper för ger en sann och rättvisande bild av EU:s finansiella ställning. Intäkterna 2020 innehöll inte några väsentliga fel. Den uppskattade felnivån i kostnaderna uppgick dock till , vilket ligger över gränsvärdet för väsentliga fel på . Felnivån i den kategori av kostnader som klassas som högriskkostnader uppgick till . Reglerna och stödkriterierna för denna typ av kostnader är enligt ECA ofta komplexa, vilket ökar sannolikheten för fel. Eftersom denna typ av kostnader uppgick till anser ECA att felet är av avgörande betydelse. ECA lämnar därför, liksom , ett uttalande med avvikande mening om EU:s kostnader. ECA rapporterar alla misstänkta fall av oegentligheter som upptäcks till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (). Det förekom sex sådana fall 2020, vilket är färre än 2019 då nio fall rapporterades. ECA pekar även på att EU:s åtgärder med anledning av covid-19 kommer att ha en mycket stor inverkan på EU:s finanser och medför ett behov av ändamålsenliga kontroller av hur EU:s pengar används och om de avsedda resultaten uppnås. ECA framhåller även att medlemsstaternas användning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) har fortsatt att vara långsammare än planerat. Vid slutet av 2020, i budgetperioden –2020 hade av den överenskomna finansieringen för perioden betalats ut, vilket bidragit till att öka de utestående åtagandena. har i enlighet med finansutskottets förslag ställt sig bakom budgetpropositionens förslag till ram för utgiftsområdet (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Utskottet ser inget skäl att avvika från budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 27 och tillstyrker således regeringens förslag till statens budget inom utgiftsområde 27. Det innebär att utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till anslag . Det innebär också att utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till bemyndigande om att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Frågor om Europeiska unionens budget Utskottets förslag i korthet Utskottet ser inte skäl till att föreslå något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena. Jämför reservation 1 (C) och 2 (L). I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 37 framhålls att det för motionärerna är en central fråga i EU-samarbetet att medlemsstaterna har beskattningsrätten. När möjligheten att införa nya medel utvidgas ser motionärerna en risk för en glidning i den nationella suveräniteten för beskattning. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund ett tillkännagivande till regeringen om att ska motsätta sig ytterligare åtgärder på skatteområdet inom EU. I kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 28 anförs bl.a. att det varit avgörande för motionärerna att medlen från ska vara tätt länkade till länders respekt för rättsstatens principer. Det är enligt motionärerna viktigt att följa upp och driva på för att dessa krav ska efterlevas och vara verkningsfulla. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande till regeringen om att EU-medel som betalas ut från återhämtningsfonden bör åtfölja kraven på rättsstatens principer och att denna konditionalitet bör efterlevas på ett effektivt sätt. I kommittémotion 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 18 anförs att skattepengar inom EU måste användas effektivt på platser där de behövs mest och måste en motprestation krävas. Bland annat måste ekonomiska bidrag i större utsträckning gå till investeringar i de fattigaste länderna i EU och projekt med tydligt europeiskt mervärde. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund ett tillkännagivande till regeringen om det som anförs i motionen om bidrag från EU. Avgifterna till EU:s budget benämns EU:s egna medel och regleras i det s.k. beslutet om egna medel. [3] Det nuvarande beslutet godkändes av (prop. 2020/21:87, bet. 2020/21:FiU35, rskr. 2020/21:232). Beslutet är ratificerat av alla EU:s medlemsstater. I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte den 17–ska kommissionen lägga fram förslag på nya egna medel. Utskottet har tidigare understrukit att det är kritiskt mot införandet av nya egna medel och anfört att det är emot överföring av beskattningsrätt till EU-nivå. Utskottet har även anfört att det förutsätter att regeringen återkommer till utskottet när frågan om nya egna medel aktualiseras (bet. 2020/21:FiU35, yttr. 2020/21:FiU1y). Den s.k. villkorlighetsförordningen[4] som antogs gör det möjligt att skydda EU:s budget om det konstateras överträdelser av rättsstatsprincipen i ett EU-land som påverkar eller riskerar att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen och skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt. Enligt förordningen kan rådet med kvalificerad majoritet besluta om att vidta åtgärder, såsom att stoppa utbetalning av EU-medel. Förordningen gäller för alla EU-medel, även medel som anslagits genom återhämtningsinstrumentet. Utskottet har välkomnat förordningen och understrukit att villkorlighetsprincipen och beslutsordningen med kvalificerad majoritet var en avgörande del av den överenskommelse som gav stöd till regeringen att ingå vid (bet. 2020/21:FiU5). Förordningen om den fleråriga budgetramen –2027 antogs . [5] Utskottet höll vid ett flertal tillfällen överläggningar med regeringen om den fleråriga budgetramen –2027 och har delat regeringens syn på att EU:s budget bör moderniseras genom att utgifter omfördelas till ändamålsenliga utgifter med tydligt europeiskt mervärde. Gemensamma åtgärder som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning bör prioriteras, medan utgifterna för jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken bör minska väsentligt (bet. 2020/21:FiU5). Den svenska restriktiva grundhållningen när det gäller EU:s budget är fast förankrad i . I denna restriktiva grundhållning är principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning vägledande. Liksom tidigare vill utskottet framhålla att det är kritiskt mot införandet av nya egna medel och emot överföring av beskattningsrätt till EU-nivå. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till utskottet när frågan om nya egna medel aktualiseras. Vidare framhåller utskottet att alla medel som betalas ut via EU:s budget och återhämtningsinstrumentet omfattas av de krav på efterlevnad av rättsstatens principer som villkorlighetsförordningen ställer. Utskottet anser liksom regeringen tidigare framfört att det är viktigt att förordningen tillämpas enligt plan och blir ett effektivt verktyg. Mot bakgrund av detta ser inte utskottet skäl till att föreslå något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena, som därmed avstyrks. Frågor om Europeiska unionens budget, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 18. enades EU om sin nya långtidsbudget och den återhämtningsfond som är ett direkt resultat av coronapandemin.