bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — När det gäller produktion av biogas anser jag att den behöver öka i syfte att förhindra utsläpp av växthusgaser och övergödning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biodrivmedel och biobränslen, punkt 19 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 38, 39 och 41, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 12 samt 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 11, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 16 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 25 och 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 14, 66 och 70 samt 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 10. har goda möjligheter att producera hållbara biodrivmedel från grödor, skog och avfall. Trots det är lejonparten av de biodrivmedel som används i landet importerade, vilket vi menar i hög utsträckning beror på lagstiftningen på EU-nivå. Vi anser att måste arbeta för att förbättra förutsättningarna för biodrivmedel genom att verka för långsiktiga och förutsebara regler för förnybara bränslen på EU-nivå. Vi vill bl.a. att regeringen i samband med den planerade översynen av direktivet för förnybar energi ska verka för att det inte ska innehålla restriktioner av andelen biodrivmedel från grödor som är hållbart producerade. Även i behöver förutsättningarna förbättras. Trots att det finns goda grundläggande förutsättningar att utvinna biodrivmedel i tack vare en omfattande skogs-, jordbruks- och djurnäring saknas en långsiktigt hållbar inhemsk biodrivmedelstillverkning. Här menar vi att politiken kan göra skillnad genom att stötta framväxten av en fungerande marknad med stor mångfald. Regeringen bör intensifiera arbetet på området genom att tillsätta en utredning med syftet att förbättra de nationella förutsättningarna. Detta förutsätter även att regeringen med kraft driver frågan inom EU för ett fortsatt nationellt undantag från unionens generella förbud mot storskalig biodrivmedelstillverkning. En ökad produktion av biodrivmedel kräver vidare enligt vår uppfattning också att jorden och skogen brukas aktivt. Till skillnad från regeringen, som vill att mer mark ska tas ur produktion, vill vi stärka brukande- och äganderätten för att kunna öka produktionen. Vidare anser vi att det är angeläget att den inhemska produktionen av biobränsle ökar. För att användningen av biobränslen ska göra riktig klimatnytta är det viktigt att regeringen tar ett helhetsgrepp också kring produktionen av biobränslen. har stora möjligheter att dra större nytta av skogen i klimatomställningen, inte minst genom att öka den inhemska produktionen av hållbara biobränslen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biodrivmedel och biobränslen, punkt 19 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 10, 12 och 16, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 38, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 12, 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 25 och 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 14, 66 och 70, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 39 och 41 samt 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 10. Vi vill att produktion av biodrivmedel ska öka – för klimatets skull, för att skapa nya gröna jobb och för att ska vara mindre beroende av importerade fossila bränslen. har kommit långt när det gäller användningen av förnybar energi i transportsektorn. är ungefär var femte liter förnybar. För att andra länder också ska kunna utnyttja biodrivmedel i högre grad måste den samlade produktionen i världen öka. Här menar vi att det potentiellt finns en enorm marknad för och de svenska gröna näringarna. Bortsett från klimatnytta skulle en ökad svensk produktion av biodrivmedel därmed kunna skapa nya arbetstillfällen och ökade resurser till landsbygden. går en stor andel av världsproduktionen av t.ex. den hydrerade vegetabiliska oljan (HVO) till den svenska marknaden, och av den totala mängden biodrivmedel som används i är importerad. Vi menar att det är orimligt när har så goda förutsättningar att producera biodrivmedel med hög klimatnytta. På samma sätt som kan agera gröna batteri genom att producera och sälja förnybar energi från fantastiska naturresurser kan göra skillnad inte bara nationellt utan även i omvärlden genom både tekniskt kunnande och produktion av förnybara drivmedel. I kombination med en ökad elektrifiering av transportsektorn kommer motståndskraft dessutom att öka. Politiken för biodrivmedel i och EU är i huvudsak inriktad på att öka efterfrågan av biodrivmedel. För att fortsätta utfasningen av fossila drivmedel i transportsektorn menar vi att det behövs ett breddat fokus, med större incitament till ökad inhemsk produktion. Vi anser att regeringen behöver ta ett helhetsgrepp om frågan hur kan öka sin inhemska produktion av biodrivmedel. Vi vill se en satsning på forskning och nya produktionsanläggningar, att det utformas långsiktiga regler för finansiering och tas fram förslag på förenklade regelverk samt snabbare tillståndsprocesser för att få igång nya projekt. Vi anser vidare att det bör tas fram en handlingsplan för hur på medellång sikt skulle kunna bli exportör av biodrivmedel med ett långsiktigt mål om att bli nettoexportör. Tillgången till biodrivmedel i händelse av krig eller kris behöver även ses över. Att på olika sätt ställa samma miljökrav för produktion av råvaran på importerade biodrivmedel som gäller för svensk produktion menar vi också är en viktig princip som borde få betydligt större genomslag i den svenska politiken och lagstiftningen på biodrivmedelsområdet, inte minst i den offentliga upphandlingen av transporter och drivmedel. Avslutningsvis anser vi att en utfasning av subventioner till fossila bränslen är en förutsättning för att nå klimatmålen och därför bör en snabb utfasning övervägas. Subventionerna till fossila bränslen i EU beräknas till , vilket inte bara sätter prissignalerna ur spel utan också är långt mycket mer än det som satsas på den gröna omställningen. Vi menar att det inte är rimligt. Subventionerna måste skrotas som satsningarna på förnybart ökar om det ska vara möjligt för EU att nå sina åtaganden enligt . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biodrivmedel och biobränslen, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 14, 66 och 70 samt 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 10, 12 och 16, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 38, 39 och 41, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 12, 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 25. Jag anser att det bör tillsättas en övergripande utredning om biodrivmedel som bereder frågan om hur prissättning och produktionsmetoder för biogas och andra biodrivmedel kan utformas så att utvecklingen mot fossilfria drivmedel påskyndas. , som presenterade sitt betänkande (SOU 2019:63), föreslog en kraftig subventionering av enbart rötad gas. Jag menar att denna teknikspecifika hållning verkar negativt gentemot ny förgasningsteknik. När det gäller omställningen av fordonsflottan anser jag att det är centralt att utveckla förnybara bränslen för att minska flygets klimatpåverkan. Målet för bör vara att all flygtrafik inom och till och från är fossilfri 2040. Detta är en hög ambition, men jag menar att den kan realiseras med hjälp av biojet och elflyg där även vätgas är en komponent. För att möjliggöra en tillräcklig tillgång till biobränslen för flygbranschen bör det utarbetas en nationell plan för att utveckla biobaserade flygbränslen och säkra tillgången av biobränsle till flyget. För att främja omställningen till användning av elflyg anser jag vidare att det är angeläget att vätgasens potential för flyget beaktas i den kommande nationella vätgasstrategin. Vätgasbränsleceller kan innebära stora vinster för planets vikt, och det är därför en viktig framväxande komponent för flyg drivet av el. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biodrivmedel och biobränslen, punkt 19 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 25, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 14, 66 och 70, 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkandena 10, 12 och 16, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 38, 39 och 41, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 11. Biobränslen har en viktig roll att spela för att ersätta fossila bränslen i sektorer som inte är rationella att elektrifiera. Styrkan i att använda biobränslen är att de ofta kan ersätta fossila bränslen tämligen rakt av, t.ex. i förbränningsmotorer eller som råvara för industrin. behöver dock de begränsade volymer biomassa som kan tas ut på ett hållbart sätt användas där de har högst förädlingsvärde och i tillämpningar som binder in kol åtminstone för . Jag ser t.ex. biobränslen för lätta transporter som en övergångslösning för att sänka utsläppen från de återstående fordonen med förbränningsmotorer, men menar jag att biobränslena gör större nytta i andra sektorer. Länder som som har en god tillgång på biomassa anser jag inte kan bygga sin biobränslestrategi på import. Den inhemska produktionen behöver därför byggas ut och biobränslen ska användas klokt. Jag vill i detta sammanhang även framhålla det faktum att staten intervenerar kraftigt på biobränsleområdet genom olika former av stödsystem. Enligt min uppfattning är det dock marknadens sak att avgöra hur resurser ska allokeras i ekonomin. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En strategi för kraft- och fjärrvärme, punkt 20 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 37, 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2020/21:2722 av (MP) yrkande 2. Vi anser att behöver en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärme. Kraft- och fjärrvärme har en viktig och ofta underskattad roll för vårt energisystem. I kommer nästan en tiondel av den producerade elen just från kraftvärme. Verkningsgraden från dessa anläggningar är oftast på och i praktiken är allt bränsle som används i den svenska kraftvärmen fossilfritt. Användningen av biobränslen och avfallsförbränning ger också betydande miljöfördelar. Kraftvärmen bidrar till effektförsörjning , är planerbar, mildrar effektbehovet genom värmeleveranserna, kan balansera utbud och efterfrågan i elnäten och är viktig i krislägen då den kan anpassas till ö-drift. Kraftvärmen bidrar framför allt med värme och el när behoven i landet är som störst. En väl spridd lokal produktion är gynnsam för tryggheten i försörjningen över landet. Den säkrar lokal tillgång till el när t.ex. effekttillgången är begränsad. Vi menar därmed att kraft- och fjärrvärmen kan spela en avgörande roll för att lokala kapacitetsproblem liknande de vi sett i och inte ska uppstå igen. Lönsamheten och därmed konkurrenskraften hos kraft- och fjärrvärmen har satts under stor press när regeringen och dess stödpartier med nya skattepålagor ändrat förutsättningarna till det sämre. Vi menar att kraft- och fjärrvärmen har potential att utvecklas ytterligare och anser att sektorn behöver konkurrenskraftiga och långsiktiga villkor. Regeringen bör därför ta fram en sammanhållen strategi för hur kraft- och fjärrvärmens konkurrenskraft kan stärkas. Strategin bör ta ett brett och samlat grepp, och frågor som bör beröras är t.ex. beskattning, byggregler och EU-regler för biobränslen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga värmefrågor, punkt 21 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 15, 38 och 39. Kraftvärmeproduktion är ett alternativt sätt att dra nytta av hushållens sopor, biobränsle och annat avfall då det kan hjälpa till att avgifta kretsloppen som det förser det omgivande samhället med nyttigheter i form av värme, kyla och el. Vi kan konstatera att många kommuner har byggt kraftvärmeverk . Vid vissa av dessa prövas även koldioxidinfångning med hjälp av s.k. CCS-teknik (Carbon Capture and Storage), vilket till och med kan skapa minusutsläpp. Vi är positiva till ökade satsningar på CCS och bio-CCS-teknik. Kraftvärmeverken måste därför värnas och regeringens höjning av avfallsförbränningsskatten dras tillbaka. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga värmefrågor, punkt 21 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 15, 38 och 39. När värmefrågor diskuteras är det enligt min uppfattning viktigt att lyfta fram geoenergins potential att bidra till ett hållbart energisystem. Jag anser att geotermisk energi passar utmärkt i storskaliga system knutna till fjärrvärmesystem. Geoenergi fungerar även förträffligt för uppvärmningsändamål både i större system och i småhus i form av exempelvis olika jord- eller bergvärmelösningar. Dessutom har förnybar geoenergi den fördelen att den inte är lokalt begränsad, utan det finns förutsättningar att utvinna den över hela landet. Geoenergin bör mot denna bakgrund framhållas som en viktig del i utvecklingen mot ett än mer hållbart energisystem. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga värmefrågor, punkt 21 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkandena 15, 38 och 39 samt 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 23. De stora klimatgasutsläppen från raffinaderierna kommer från de fossila bränslen som verksamheten producerar, men även den industriella processen i sig medför stora utsläpp. Raffinaderierna kommer att behöva övergå till att raffinera biobränslen och producera syntetiskt framställda bränslen från koldioxid och vätgas, men det kommer att dröja. Råolja kommer att raffineras även långt efter det att de svenska utsläppen blivit nettonegativa. Under den förmodligen ganska långa tid användningen av minskar anser jag att det behövs åtgärder för att minska utsläppen från raffinaderierna. Åtgärderna måste bli en del av raffinaderiernas egna arbete med att nå nollutsläpp. Användningen av fossila bränslen för att generera processvärme, t.ex. vid raffinaderierna, behöver fasas ut. Alternativen menar jag är biobränsle, el eller nukleär värme. När det gäller den svenska fjärrvärmen har den utvecklats till att i allt högre grad bli fossilfri, men det används fortfarande fossila bränslen i svenska fjärrvärmeanläggningar. Dessa menar jag måste fasas ut. Målet ska således vara att användningen av torv, kol, olja och gas i fjärrvärmeproduktionen ska upphöra. Den största delen av de fossila koldioxidutsläppen från fjärrvärmen kommer från användningen av avfall som bränsle. Jag anser att det är positivt att har en fungerande avfallsförbränning. Även om återanvändning och i nästa steg materialåtervinning är att föredra är det rationellt att avfall som inte kan återvinnas används som bränsle i fjärrvärmeproduktionen. Dock bör eldning av fossila bränslen för processvärmeändamål utanför fjärrvärmenäten fasas ut. Detta bör företrädesvis göras genom en konvertering till värmepumpar eller fossilfri fjärrvärme. Reduktionspolitiken kan också utökas till att omfatta eldningsolja och fossil gas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En färdplan för nästa generations kärnkraft, punkt 22 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 11 i denna del, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 32, 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2020/21:2626 av och (båda M) yrkande 3. Vi anser att det behöver göras riktade satsningar på nästa generations kärnkraft som möjliggör en framtida utbyggnad i . Den nya tekniken är effektivare, möjliggör återanvändning av lagrat kärnbränsle och anses dessutom säkrare än dagens teknik. saknar en färdplan för nästa generations kärnkraft och vi förordar därför att uppmanar regeringen att ta fram en sådan. Regeringen bör i arbetet med en färdplan identifiera behov av forskning och demonstration, analysera hur kan arbeta tillsammans med andra länder för att främja utvecklingen av ny kärnkraft och peka ut riktningen för utvecklingen och byggandet av en ny generation reaktorer i . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Test- och demoanläggningar för nästa generations kärnkraft, punkt 23 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2254 av och Kopparklint (båda M) och 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi anser att det bör göras satsningar på nästa generations kärnkraft. Ny teknik kan göra elproduktionen mer effektiv, bl.a. då avfall från dagens kärnkraft blir bränsle på nytt. Den nya tekniken anses dessutom säkrare. Regeringen bör därför ge i uppdrag att finansiera test- och demoanläggningar som kan utveckla nästa generations kärnkraft. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energiforskning, punkt 24 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43 samt 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 39, 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 26, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 69 och 71, 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkande 6, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 26. För att öka produktionen av biodrivmedel som t.ex. biobränslen, biogas och även vätgas anser vi att det behövs stöd till forskning, utveckling och investeringar i alternativa gröna bränslen för transporter och industrin. Kostnaderna för att utveckla och producera biobränslen och vätgas i är generellt högre än för fossila bränslen och motsvarande importerade produkter, och tekniken behöver utvecklas ytterligare för att stå sig i konkurrensen. Vidare anser vi att det behövs ett teknikneutralt forskningsstöd för att reducera flygets utsläpp. Utvecklingen för att minska flygets klimatpåverkan går visserligen framåt, med bränsleeffektivare tekniker, biobränslen och elflyg. De klimatpåverkande utsläppen minskar både under flygningen och vid tillverkningen av planen. Flygbranschen måste dock ges förutsättningar att investera i ny teknik, effektivisering, modernisering, flygsätt och drivmedel. Vidare måste omställningen av hela flyget, inte bara nationellt utan också globalt, accelerera med hjälp av stöd till forskning om och utveckling av ny teknik. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energiforskning, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 39 samt 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 26 samt 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 69 och 71, 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkande 6, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 13, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 26. Vi anser att ambitionen med energiforskningen ska vara att reducera beroende av fossila bränslen och att utveckla den inhemska energiindustrin. På kommer inte subventioner till enskilda energislag att lösa några problem. Miljövänliga och förnybara energislag måste enligt vår mening kunna hävda sig själva på marknaden. Sett utifrån att kärnkraften står för nästan häften av landets elförsörjning har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. För att kunna uppnå ny, modern och ännu mer säker kärnkraft i anser vi att det också behövs en nationell kompetens, och för att åstadkomma detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Vi vill därför se satsningar på en statligt finansierad forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft med syftet att kunna återanvända det använda kärnbränslet. Framtiden kräver ren energi till rimliga priser, och i det perspektivet måste forskningen på detta område prioriteras. Vidare anser vi att och fokus inom klimatpolitiken bör riktas mot energiforskning med målet att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Att sänka utsläppen på klimatgaser utan att detta är kopplat till nya innovationer som kan stå på egna ben på en konkurrensutsatt marknad är kostsamt och påverkar jobb och välfärd både i och i övriga negativt. Dagens förnybara energislag håller vidare sällan måttet för att klara vare sig ekonomiska, tekniska eller miljömässiga hållbarhetsmål. Så länge detta är fallet kommer fossila bränslen att vara den dominerande energin i världen, framför allt för länder som gör en resa ur fattigdom mot förhållanden som mer liknar västvärldens. Det som på allvar skulle kunna åstadkomma sänkta utsläppsnivåer av klimatgaser menar vi är att och andra nationer lyckas konkurrera ut det fossila genom innovationer, framför allt inom energiframställning, teknik som sedan kan exporteras. Vi efterfrågar därför ett större fokus på energiforskning och andra insatser för att åstadkomma teknisk utveckling för att minska beroendet av fossila bränslen . När det gäller satsningar på forskning om solkraft i anser vi att den ska vara exportorienterad för marknader där potentialen för solkraft är mycket större och troligtvis naturligt kommer att utgöra en stor del av energisystemen. I delar av världen där man har väldigt mycket sol som man använder energin till kylning och efterfrågan därmed är som störst när solen skiner kan solceller komma till sin rätt. I producerar solcellerna som bäst när behovet är som minst. Det innebär att solceller inte kan ersätta något annat i energisystemet eftersom det ändå måste finnas kapacitet för att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som högst. Detta menar vi medför att man investerar i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energiforskning, punkt 24 (C) av (C) och (C).