bet · H801UU15 · 2021-04-16 00:00:00 — Regeringen bör inta en mer realistisk inställning till PLO och palestinska myndigheten och kritisera de uppenbara brister som finns när det gäller korruption och förvaltning av biståndsmedel samt ställa mycket tydliga krav. Det palestinska biståndet bör granskas tydligare. måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få bilateralt svenskt bistånd. Därtill behöver palestinska myndigheten upphöra med alla belöningar för och hyllningar av terrorism och uppmaningar till terrordåd samt tydligt ta avstånd från antisemitism och visa prov på att styra i enlighet med demokratiska principer och mänskliga rättigheter och en vilja att leva i en fredlig relation med . Vi föreslår att biståndet till den palestinska myndigheten avvecklas tills myndigheten lever upp till ovannämnda krav. Fredsprocessen i , och , punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkandena 2–20 och 22 samt 2018/19:1367 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:768 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 6, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 38 och 39, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkandena 12 i denna del och 13, 2020/21:691 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5, 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 43–45 och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 19 i denna del och 20. Konflikten mellan och är inte en konflikt mellan jämlika parter. är en av världens större krigsmakter vars militärapparat understöds av , och som ockupationsmakt har ett större ansvar enligt folkrätten. gäller folkrätten alla parter. ockupation ursäktar inte raketbeskjutning mot , attacker på civila israeliska mål eller att palestinska grupper kränker mänskliga rättigheter inom de palestinska områdena. övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, folkrätten och det palestinska folket fortsätter och blir allt grövre. Blockaden av fortskrider likväl som byggandet av muren som har fördömts av FN. Antalet illegala bosättningar på ockuperad mark på växer obehindrat och fördrivningen av palestinier från östra ökar. fortsätter att arrestera, fängsla, tortera och i vissa fall döda dem som står upp mot ockupationen. Så länge vägrar att respektera palestiniernas grundläggande mänskliga rättigheter kommer det inte att vara möjligt att uppnå fred. Genom sina konsekventa brott mot folkrätten framstår som genuint ointresserat av att upphäva ockupationen, vilket är nyckeln till en varaktig fred i . En fredlig lösning på konflikten mellan och är omöjlig så länge ockupation fortsätter, bosättningarna byggs ut och palestinierna förvägras sina mänskliga rättigheter. Jag anser att kan spela en avgörande roll både för en framtida freds- och försoningsprocess och för försöken att bygga en palestinsk statsbildning. Avvecklingarna av de illegala bosättningarna är en nyckelfråga i fredsprocessen. De israeliska bosättningarna och den kringliggande infrastrukturen på ockuperad palestinsk mark utgör ett tydligt brott mot fjärde och anses vara ett krigsbrott av ICC (). bosättningspolitik slår effektivt sönder den palestinska infrastrukturen och möjligheten att bygga upp ett fungerande samhällssystem. Möjligheterna för den palestinska myndigheten att agera hämmas av bl.a. begränsad jurisdiktion. Enligt () är palestiniernas rörelsefrihet kraftigt begränsad och de utsätts regelbundet för ostraffat våld från bosättarna som i sin tur dessutom skyddas av israelisk militär. bör kraftfullt agera för att förhindra att nya israeliska bosättningar tillkommer på palestinsk mark och för att befintliga bosättningar avvecklas omgående. En central del i ockupation är byggandet av den omfattande muren på de ockuperade områdena. bör agera för att förhindra att bygget av muren fortgår samt att den mur som redan har byggts på ockuperad mark rivs. Som en del av ockupationen lever många palestinier på och i östra under ständigt hot om plötsliga demoleringar. Dessa demoleringar har ökat kraftigt och innefattar även byggnader som uppförts med biståndsmedel från bl.a. FN och EU. bör ta initiativ inom FN och EU för att stoppa rivningarna av palestinska byggnader, infrastruktur och försörjningsmöjligheter och för att de familjer och samhällen som drabbats kompenseras. bör i fortsatta förhandlingar driva att frågan om flyktingarnas rätt att återvända ska föras upp på dagordningen och att resolution 194 ska respekteras. Artikel 11 i FN:s generalförsamlings resolution 194 fastställer att ”de flyktingar som önskar återvända till sina hem och bo i fredlig samvaro med sina grannar borde tillåtas göra det så snart det är praktiskt möjligt och kompensation borde utbetalas åt dem som väljer att inte återvända samt för förlorad och förstörd egendom”. ska som enskild stat liksom inom ramen för FN och EU kräva att luft-, sjö- och landvägar öppnas. Isoleringen av är en kollektiv bestraffning i strid med folkrätten. Isoleringen har slagit sönder ekonomin i och har skapat en djup humanitär kris. Den är också kontraproduktiv eftersom inget tyder på att isoleringen har försvagat Hamas eller andra militanta grupperingar. Omfattande och grova folkrättsbrott har begåtts under samtliga tre israeliska anfallskrig mot . Raketbeskjutning in i måste betraktas som folkrättsbrott, men det ursäktar inte svarsåtgärder som var oproportionella och drabbade civila palestinier hårt. bär som ockupationsmakt huvudansvaret för civilbefolkningens säkerhet på . Det är viktigt för försoning och fred att folkrättsbrotten dokumenteras och att skyldiga inom den israeliska militärmakten samt inom den palestinska myndigheten och Hamas ställs inför rätta. Om en kultur av straffrihet vid folkrättsbrott tillåts etablera sig är risken överhängande att förbrytelser mot civilbefolkningen återupprepas. bör därför, som enskild stat och som medlem i FN, agera tydligt och kraftfullt för att israeler och palestinier som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser under anfallskrig mot ställs inför rätta. bör inom ramen för EU och FN verka för att ska hållas ekonomiskt ansvarigt för den omfattande förstörelsen under landets anfallskrig mot . Den ekonomiska ersättning som har erbjudit för de skador som orsakats som en följd av attackerna mot är långt ifrån tillräcklig och den har inte kommit palestinierna till del. Ansvarsfrågan för återuppbyggnaden av får inte glömmas bort. Det är viktigt att hittar nya former för sitt utvecklingssamarbete på . Till exempel skulle kunna behålla visst ägande över byggnader och infrastruktur så att man har en tydlig juridisk grund för att kräva skadestånd om skulle beskjuta svenska biståndsprojekt. Detta får dock inte inverka på mottagarpartens handlingsfrihet eller möjlighet till statsbyggande. bör vara pådrivande i arbetet med att utforma en gemensam hållning inom EU och FN gentemot sabotage av humanitära insatser. bör både som enskilt land och som medlem i FN agera för att israeler och palestinier som gjort sig skyldiga till brott mot internationell rätt i anslutning till den stora återvändandemarschen ska ställas inför rätta. våld och försök att stoppa protesterna är ett brott mot internationella konventioner om mötes- och yttrandefrihet. bör kräva att de skyldiga, både de som gett order om bordning av Ship to och de som utfört den, ställs inför rätta för brott mot folkrätten. Genom bordningen av fartygen i Ship to Gazas konvojer har brutit mot flera av folkrättens regler. agerande mot samtliga av Ship to Gazas försök att nå med förnödenheter är oförsvarbart. bör kräva att en oberoende utredning av sabotagen mot Ship to och mot Gazas ark genomförs. Regeringen bör ta initiativ till att införa en tydlig ursprungsmärkning av produkter från israeliska bosättningar samt agera för att en sådan blir obligatorisk i hela EU. För att konsumenter ska kunna göra medvetna val krävs att de har information om varor de avser att köpa, t.ex. vad de innehåller, hur de framställs och var de produceras. En bristfällig märkning strider mot EU:s direktiv om otillbörliga affärsmetoder som förbjuder falsk och vilseledande information. Regeringen bör verka för att utforma ett förslag som förbjuder svenska företag och investerare att bedriva ekonomiskt samarbete i form av handel och investeringar med illegala bosättare. Nuvarande EU-dokument som har till syfte att öka medvetenheten hos medborgare och företag i om medverkan i finansiella och ekonomiska aktiviteter i bosättningarna är för vagt. Samarbetet mellan och är omfattande och förser EU med en möjlighet att sätta press mot att respektera folkrätten. EU bidrar till att stärka ekonomiska bas genom de förmånliga handelsregler som finns i EU:s associeringsavtal med . bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med . Det nuvarande associeringsavtalet mellan och bör suspenderas så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden mot och upphör med byggandet av muren på . bör som enskilt land och som medlem i FN och EU verka för att värna det demokratiska utrymmet och civilsamhällets roll i . måste garantera organisationers rätt att verka fritt och på lika villkor. ska ta strid för yttrande- och organisationsfrihet oavsett var den hotas. bör verka för att ska ansluta sig till . I begås alltför ofta brott mot folkrätt, internationell humanitär rätt och de mänskliga rättigheterna utan att det får några konsekvenser. bör som medlem i FN driva på för att tortyrkommittén särskilt ska utreda eventuella brott mot tortyrkonventionen. Enligt Amnesty finns rapporter om utbredd tortyr i de israeliska fängelserna. Enligt flera organisationer grips, förhörs och fängslas palestinska barn från ockuperade områden vilket strider mot . Beslutet om att ge status som observatörsnation var ett viktigt steg mot att erkänns som fullvärdig medlem. bör stödja att erkänns som en fullvärdig medlem av FN. bör vara drivande för att FN ska understödja alla försök till nationella, fria och demokratiska parlaments- och presidentval i . Det är över sedan fria och demokratiska president- och parlamentsval hölls i . Företrädare för civilsamhället vittnar om ett krympande demokratiskt utrymme. Att , och östra styrs av olika aktörer på olika sätt och med olika lagar bidrar till oenighet, splittring och svårigheter att bygga en fungerande självständig stat. Palestinsk enighet och försoning mellan Hamas och är nödvändigt för att få till stånd fria och demokratiska val i och för fredsförhandlingar med och det slutliga målet att uppnå en tvåstatslösning. är en organisation som tveklöst har begått grova brott mot folkrätten och övergrepp mot mänskliga rättigheter. är Hamas en central aktör så det är mycket svårt att se hur en framtida freds- och försoningsprocess skulle kunna vara framgångsrik om inte Hamas på något sätt inkluderas. bör ha kontakter med samtliga parter, främja samtal mellan parterna, understödja försöken till inompalestinsk försoning och verka inom EU och FN för att både Hamas och inkluderas i framtida fredsförhandlingar. Fredsprocessen i , och , punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 38 och 39, 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 43–45 och 2018/19:1367 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkandena 2–20 och 22, 2019/20:768 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 6, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkandena 12 i denna del och 13, 2020/21:691 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5 samt 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 19 i denna del och 20. behöver en ny politik för . är enda demokrati, ett fritt land med en självklar rätt att försvara sig samt att skydda sin befolkning. och EU bör därför stå vid sida i kampen mot antisemitism, islamistisk terror och hot från fientliga stater som t.ex. . och är båda små länder som satsar mycket på forskning och utveckling och det finns därför behov av att samarbeta inom teknologi. Vidare ser jag att inrättandet av ett svenskt handelskontor i skulle göra nytta för svenska företag och för utökad handel. Ansträngningarna för en fredlig tvåstatslösning måste öka, men möjligheter att agera som en konstruktiv partner i framtida fredsförhandlingar har minskats genom det felaktiga och förhastade beslutet att erkänna 2014. För att verka för en lösning mellan parterna krävs att och EU kan ha kontakt med både och företrädare för den palestinska myndigheten. Detta kräver att omgående återupprättar relationen med . Det är verklighetsfrånvänt och kontraproduktivt att ensidigt och onyanserat framställa som roten till allt ont i . välkomnar den pågående normaliseringen av relationerna mellan och . bör nu aktivt verka för att fler normaliserar sina relationer med . riksdag behöver fördöma den antisemitiska internationella BDS-rörelsen för dess spridande av antisemitiska föreställningar och hat mot staten samt ta avstånd från den och inte i någon form stödja eller finansiera dess projekt. Den bör verka för ett motsvarande fördömande från EU:s och FN:s sida. måste bilateralt och via EU ställa hårdare krav på den palestinska ledningen. De allvarliga brotten mot mänskliga rättigheter måste upphöra. Det måste få konsekvenser att biståndspengar går till institutioner som ger ekonomiskt stöd till terrordömda eller sprider antisemitism. Det är angeläget att stödja den palestinska civilbefolkningen. ska tillsammans med EU och andra internationella aktörer arbeta för demokrati och mänskliga rättigheter i palestinska områden. kräver att politiken gentemot och biståndet till den palestinska myndigheten görs om i grunden och att inget bistånd ges till den palestinska myndigheten så länge myndigheten och dess företrädare ägnar sig åt terrorhyllningar och uppvigling till våld mot och kränker de mänskliga rättigheterna. Hårdare krav på kontroll måste ställas på andra organisationer inom de palestinska områdena som mottar svenskt bistånd. Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (V) (V) anför: beslutade på initiativ av bl.a. att erkänna folkmordet i dåvarande på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker. Det var ett viktigt beslut för att hedra offren för folkmordet och för att bidra till att de ska kunna få upprättelse. Men det var också ett viktigt beslut för att vi ska bidra till att vi lär av historien och att historien inte får upprepa sig. Ännu har inte den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen följt beslut. Det är med stor sorg vi har sett hur historien upprepar sig i . Daeshs grymhet och våld har drabbat alla grupper i och . De kastar män som misstänks vara homosexuella från byggnader och genomför barbariska avrättningar av muslimer. Det sexualiserade våldet mot kvinnor och flickor är satt i system och man attackerar shiamuslimska moskéer. Våldet mot assyrier/syrianer, kaldéer, yazidier och andra kristna minoriteter är så systematiskt, så utstuderat, att det inte kan beskrivas som något annat än ett folkmord. Det var därför viktigt att slog fast att det systematiska våldet mot assyrier/syrianer, kaldéer, yazidier med flera är ett folkmord. EU-parlamentariker röstade för resolutionen. Det viktiga är att vi agerar för att stoppa våldet i och . Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (L) (L) anför: har länge plågats av konflikter, förtryck, maktmissbruk och ekonomiska svårigheter. Den grundläggande orsaken till problemen i många länder är bristen på frihet och demokrati. Olösta konflikter och sönderfall har lett till stora flyktingströmmar och höga dödstal från konventionella strider och terrorattentat. Bland dem som drabbas hårdast av alla dessa tragedier är utsatta minoriteter. Det tydligaste och mest kända exemplet på stora förbrytelser mot minoriteter i i närtid var när Islamiska staten inledde ett folkmord mot den yazidier och kristna i . Men listan kan göras betydligt längre än så. Det har länge funnits en uppfattning att Mellanösternregionen är en region med en mångfald av religioner och kulturer. Den bilden bör delvis ifrågasättas. I flera länder har flyttlass, flykt, rensning och konflikter snarare lett fram till etniskt och kulturellt homogena enklaver. Krigen i och har inneburit religiös rensning ända ned till enskilda trappuppgångar. Sekteristiskt våld mellan extremister i islams två huvudfåror, sunni och shia, har slitit länder i stycken och lett till demografiska förändringar och sår som kanske aldrig kommer att kunna läkas. Emigrationen syns allra tydligast hos de kristna i . Den kristna befolkningen är en av ursprungsfolk. Assyrier/syrianer har funnits i regionen innan kristendomen föddes. De första kyrkorna restes på Levanten och i tvåflodslandet. byggs de i stället på en markanvisning i och . Vid sidan om , och så är den kristna befolkningen kraftigt decimerad i regionen. I , och återstår bara små skärvor av vad som var dynamiska och stora kristna samhällen. Kvinnor, hbtq-personer och barn lever också i stor utsatthet i . Barnen drabbas av konflikter, förtryck och flykt, vilket sätter avtryck för resten av deras liv. För kvinnornas del finns också stora problem med patriarkala strukturer, sexuellt våld och avsaknad av ekonomisk och politisk makt. För hbtq-personer är situationen ofta djupt mentalt påfrestande då samkönade relationer i stort sett inte accepteras någonstans, med undantag för . Kurderna har länge utsatts för omfattande förföljelser. har regionala regering (KRG) federal status enligt grundlag, och i finns områden och städer öster om som kontrolleras av kurderna och andra grupper i området (Rojava). Omvärlden bör ge kurderna stöd i att bygga upp sina administrationer och ställa krav på att införa demokrati och bekämpa korruption. Minoriteter i utsätts också för förföljelser. Dit hör inte minst balocher, kurder, azerier och araber. Omvärlden måste öka trycket på den iranska regimen att respektera icke-shiiters rättigheter och att bygga ett inkluderande demokratiskt samhälle. Det viktigaste som krävs för att skydda minoriteter i konfliktområden är säkerhet. Utan långsiktig säkerhet blir det omöjligt för utsatta, och därmed också militärt svaga aktörer att våga bo kvar i området och tro på en framtid. Det andra som krävs är att jihadismen och annan intolerans bekämpas aktivt och får mindre attraktionskraft. Det tredje som krävs är en rättsstat där minoriteters rättigheter garanteras. Detta måste , EU och världssamfundet agera för. Fredsprocessen i , och , punkt 2 (C) (C) och (C) anför: När det gäller erkännande av stater är det för självklart att det är folkrättens principer som gäller. har generellt hävdat att tre villkor ska vara uppfyllda för ett erkännande av stater. Det måste finnas ett folk, ett territorium och en regering som har kontroll över territoriet. Härutöver kan det precis som när det gäller erkännande av Kosovo finnas fall där särskilda omständigheter spelar en avgörande roll för erkännandefrågor. Även om detta gäller för kvarstår frågan om när och hur ett beslut om erkännande tas. Formerna och tidpunkten har kritiserats av , och KU har även slagit fast det särskilda ansvar som utrikesministern och statsministern har för det inträffade. Vi kan alltjämt konstatera att genom regeringens agerande har reducerat röst i området och i konflikten. har inte heller tydligt agerat gentemot den palestinska myndigheten för att nå framsteg på prioriterade områden som mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och demokrati och tyvärr inte heller när det gäller att klart driva på mot hat, våld och extremism. Fredsprocessen i , och , punkt 2 (L) (L) anför: Liberalerna står bakom en tvåstatslösning där en palestinsk stat bildas och ges långtgående säkerhetsgarantier. På båda sidor finns radikala krafter som motsätter sig en fred och försvårar möjligheterna. Dit hör bosättarrörelsen i och palestinska terrorgrupper. Avtalen som slutits mellan och flera arabstater ska välkomnas och kan förhoppningsvis bidra positivt till den politiska och ekonomiska utvecklingen. En fredsprocess är extra viktig för palestinierna eftersom de är den svagare parten i konflikten och därtill befinner sig i ett omfattande beroende av och flera andra länder. Hur exakt gränserna vid ett fredsavtal ska dras blir föremål för förhandlingar, men utgångspunkten bör vara gränser där östra också kan bli huvudstad i en palestinsk stat. Det är nödvändigt att den palestinska myndigheten och PLO aktivt arbetar mot judehat och terror, och upphör med uppviglingar till våld. måste också använda de verktyg landet har för att mota tillbaka våldsverkare på och ge möjligheter till palestinierna på att kunna leva normala liv med rörelsefrihet och kunna bygga en starkare ekonomi på . Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:317 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör erkänna folkmordet på syrianer, armenier, kaldéer, assyrier och pontiska greker och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:371 av Amineh Kakabaveh (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör skärpa sin kritik mot den turkiska regeringen för dess brott mot demokratins principer och bristande respekt för mänskliga rättigheter, särskilt gällande kurderna, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella sammanhang bör agera för att förhindra att den kurdiska befolkningen och andra folkgrupper i , såsom armenier, aleviter, assyrier, zaza med flera, utses till syndabockar och paria för att dölja AKP-regeringens oförmåga att medverka till fred genom att respektera kurdernas och andra folkgruppers demokratiska och mänskliga rättigheter, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör kräva att den turkiska regeringen häver det undantagstillstånd som den infört och som hårt drabbar den kurdiska befolkningen samt friger alla politiska fångar inklusive såväl regeringskritiska journalister som inspärrade oppositionella samt HDP:s parlamentariker och partiledare, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den i sina kontakter med den iranska regimen ständigt bör kräva att den iranska regimen upphör med förföljelserna av politiskt oppositionella och med avrättningarna av kurdiska regimmotståndare och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det kurdiska folket och andra minoriteter i bör få sina rättmätiga kulturella, demokratiska och mänskliga fri- och rättigheter förverkligade och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1155 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade kontakter med och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1367 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör återkalla sitt erkännande av och förklara det ogiltigt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1380 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna ett självständigt i norra och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1384 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att formellt erkänna folkmordet på olika minoriteter i och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:135 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stödja i det fortsatta arbetet mot att erkännas som fullvärdig medlem av FN och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftfullt bör agera för att förhindra att nya israeliska bosättningar tillkommer på palestinsk mark och för att befintliga bosättningar avvecklas omgående och tillkännager detta för regeringen.