bet · H901FiU3 · 2021-12-10 00:00:00 — har tillkännagett för regeringen att den bör tillsätta en utredning som ser över det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet (bet. 2020/21:FiU15, rskr. 2020/21:129). Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma när det gäller hanteringen av tillkännagivandet, vilket utskottet ser fram emot. Med anledning av tillkännagivandet har utskottet tidigare framhållit att det kan vara lämpligt att se över de resultatindikatorer och bedömningsgrunder som används för att bedöma utgiftsområdets måluppfyllelse och för att därmed säkerställa att de indikatorer som används är de mest relevanta för detta syfte. Utskottet anser att detta är aktuellt. När det gäller regeringens återrapportering av övriga tillkännagivanden gör utskottet ingen annan bedömning än regeringen. Statens budget inom utgiftsområde 25 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt utskottets förslag och lämnar det bemyndigande som regeringen föreslår i budgetpropositionen. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). Utgiftsområdet omfattar fem anslag: 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader, 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer, 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner och 1:5 Stöd till befolkningsmässigt mindre kommuner. Utgifterna inom utgiftsområdet föreslås sammantaget minskas med 2022 jämfört med . Detta förklaras främst av förslag om förändrade generella statsbidrag till kommunsektorn. Därutöver föreslås ett antal ekonomiska regleringar till följd av förändrade uppgifter och förutsättningar som netto ökar anslagsnivån. Nedan redovisas respektive anslag och förslag till förändringar. Enligt regeringen råder en fortsatt förhöjd osäkerhet när det gäller den ekonomiska utvecklingen , och prognosen för kommunsektorns finanser präglas av pandemins fortsatta påverkan på den kommunala verksamheten. Regeringen framhåller att kommuner och regioner behöver goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar samt stabila planeringsförutsättningar för att välfärden i hela landet ska tryggas och fortsätta att utvecklas. som hanteringen av pandemin och dess konsekvenser fortsätter, ökar behoven av vård, skola och omsorg till följd av den demografiska utvecklingen. Den demografiska utvecklingen har omnämnts som en försvårande faktor för planeringen och de ekonomiska förutsättningarna i kommunsektorn. Det demografiskt betingade behovet av välfärd har lett till ökade utgifter för kommunsektorn . Även om ökningstakten har avtagit något, förväntas ökningen fortsätta . Det demografiska trycket, kompetensförsörjningsproblem och hög arbetslöshet ställer enligt regeringen stora krav på sektorn, och utvecklingen kommer att kräva en omställning mellan verksamheter och av arbetssätt i kommunsektorn. Regeringen anser dock att staten behöver fortsätta att vidta åtgärder för att stödja kommunerna och regionerna, bl.a. genom att bidra till stabila och långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot den bakgrunden anser regeringen att det behövs förstärkningar av det generella statsbidraget. Vidare framhåller regeringen att statens styrning ska präglas av tillit till kommunerna och regionerna och att den behöver skapa utrymme för regional och lokal anpassning samt effektivisering. Enligt regeringen är det ett gemensamt ansvar för staten, kommunerna och regionerna att skapa goda förutsättningar för att nå målsättningen om en effektiv verksamhet med hög kvalitet i hela landet. Det generella statsbidraget ska vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn. Generella statsbidrag möjliggör enligt regeringen en anpassning efter lokala och regionala behov, vilket bedöms som särskilt viktigt då utmaningarna är stora, som de skiljer sig åt mellan kommuner och mellan regioner. Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av att staten ersätter kommunerna och regionerna för kostnader inom vissa områden och i viss utsträckning riktar statsbidrag till specifika områden med stora utvecklingsbehov. För att säkerställa att riktade statsbidrag används där de ger bäst effekt, och att den administrativa börda som följer av dessa bidrag inte är onödigt betungande, avser regeringen att fortsätta arbetet med att utveckla en mer strategisk styrning med riktade statsbidrag. Regeringen konstaterar vidare i budgetpropositionen att det finns kommuner och regioner som har en svag ekonomi, även om resultaten för kommunsektorn som helhet har legat på en hög nivå , och var särskilt höga 2020. Regeringen anser att det är av stor vikt att det kommunalekonomiska utjämningssystemet i tillräcklig grad fångar upp de strukturella faktorer som påverkar kommunernas och regionernas ekonomiska förutsättningar och därmed förutsättningarna för en likvärdig verksamhet i hela landet. Systemet behöver i sin helhet utvecklas i takt med samhällsutvecklingen. har tillkännagett för regeringen att en utredning bör tillsättas som ser över det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet (bet. 2020/21:FiU15, rskr. 2020/21:129). Regeringen avser att återkomma i fråga om hanteringen av tillkännagivandet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning . Anslagets ändamål är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och regioner som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner och regioner enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Anslaget används även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. I syfte att minska behovet av att höja kommunalskatterna och skära ned i verksamheter, och ge kommuner och regioner bättre förutsättningar att utveckla välfärdens verksamheter, bedömer regeringen att det generella statsbidraget behöver en permanent förstärkning. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2022. förslås att anslaget minskas med 2022 jämfört med som en följd av att de tillfälliga generella tillskotten i budgetpropositionen minskas . Därutöver reglerar staten nivån på det generella statsbidraget till kommuner och regioner när uppgifter och ambitionsnivåer förändras. I budgetproposition föreslås att sektorn kompenseras enligt den kommunala finansieringsprincipen med sammanlagt 2022. Utöver detta tillkommer övriga ekonomiska regleringar och förändringar av tidigare beslutade och tidigare aviserade regleringar som sammantaget minskar anslaget med ca . 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Regeringen föreslår att anvisar ca till anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Statens utgifter för utjämningen av kostnader för verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS-kostnader) motsvaras av utjämningsavgiften som kommunsektorn betalar och som redovisas mot inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader. De båda beloppen bör överensstämma, och prognosen för anslaget bör utgå från de senaste tillgängliga uppgifterna om beräknad utgiftsnivå i utjämningssystemet. Förslaget innebär en höjning av anslaget med ca jämfört med anvisade medel . En höjning av anslaget bedöms nödvändig för att utjämningssystemet för LSS-kostnader ska kunna upprätthållas. 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer. Anslaget får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området: Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Anslaget får vidare användas till insatser för att utveckla statens styrning av kommuner och regioner. Staten och Kommuner och Regioner (SKR) har som medlemmar i genom avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera . RKR har ansökt om ett statligt bidrag verksamhet på . Staten och SKR har även i avtal förbundit sig att stödja RKA:s verksamhet ekonomiskt med högst vardera. stöder staten enligt ett tilläggsavtal föreningen med ytterligare för föreningens arbete med att vidareutveckla möjligheterna till jämförelser och analyser av effektivitet och ett utökat stöd till kommuner och regioner för att arbeta med detta. RKA har ansökt om ett statligt bidrag på verksamhet. 1:4 Tillfälligt stöd för enskilda kommuner och regioner Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner. Anslaget får användas för utgifter för tillfälligt stöd till kommuner och regioner, som syftar till att dessa ska nå en ekonomi i balans och en god ekonomisk hushållning. Syftet med anslaget är att ekonomiskt stödja kommuner och regioner som planerar att vidta åtgärder för att nå en ekonomi i balans och en god ekonomisk hushållning. För att enskilda kommuner och regioner ska få ansöka om det tillfälliga stödet krävs enligt förordningen (2021:820) om tillfälligt statsbidrag för kommunala åtgärder för en ekonomi i balans att de hade en negativ soliditet, dvs. att skulderna var större än tillgångarna. Regeringen har beslutat att inrätta en delegation inom Kammarkollegiet för att hantera stödet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen bedömer att det kan finnas behov av att kunna fatta beslut om tillfälligt ekonomiskt stöd till kommuner och regioner som omfattar än innevarande budgetår. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024. 1:5 Stöd till befolkningsmässigt mindre kommuner Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Stöd till befolkningsmässigt mindre kommuner. Anslaget får användas för utgifter för stöd till kommuner med särskilda utmaningar. Syftet med anslaget är att motverka att de skillnader som finns mellan olika kommuner och kommungrupper, t.ex. fråga om resultat och finansiell ställning, påverkar tillgången till god välfärd i hela landet. Stödet fördelas till de 70 kommuner som får störst bidrag per invånare från det kommunalekonomiska utjämningssystemet eller har färre än 9 000 invånare, totalt 88 kommuner. De 88 kommuner som får medel 2022 beräknas också få medel 2023 och 2024. Därutöver kan antalet kommuner utökas om några ytterligare kommuner uppfyller någon av de kriterier som används. Om antalet utökas minskas det belopp som utbetalas per kommun. I kommittémotion 2021/22:4114 av m.fl. (M) yrkandena 1–5 föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2022 utöver vad regeringen föreslår. Höjningen av anslaget förklaras av att motionärerna vill att anslaget ökas med för att möjliggöra att utökade program i barnavårdscentralers verksamhet utsträcks till att gälla nationellt i landets samtliga särskilt utsatta områden samt att anslaget ska ökas med för att möjliggöra en komplettering av dagens språkscreening med ett särskilt uppdrag att bedöma barnets språkliga förmåga i svenska. föreslår en sänkt skatt för pensionärer, en utvidgning av reglerna för personaloptioner och avvisar regeringens förslag om en skattelättnad för cykelförmån och kompenserar därför kommunsektorn med för minskade skatteintäkter. Motionärerna förespråkar långsiktigt höjda generella stöd till kommunsektorn så att de klarar den demografiska utmaningen utan att höja skatterna. I kommittémotion 2021/22:3891 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2022 utöver vad regeringen föreslår. Motionärerna anför att de ekonomiska effekterna av covid-19 behöver ses i ett större sammanhang och inte enbart med utgångspunkt från de direkta kostnaderna, och de vill därför att det kommunala utjämningssystemet tillförs en långsiktig förstärkning om . Det skapar enligt motionärerna avsevärt bättre förutsättningar att upprätthålla en krisberedskap . I kommittémotion 2021/22:4132 av m.fl. (C) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2022 utöver vad regeringen föreslår. Förändringen av anslaget förklaras delvis av att motionärerna säger nej till regeringens förslag om stärkta skolbibliotek, prövning av gymnasial utbildning, allsidig social sammansättning samt till att omfördela likvärdighetsbidrag. Andra skäl till förändringen av anslaget är att motionärerna vill att kommunerna ska kompenseras för förändrade skatteintäkter till följd av motionärernas förslag om att ta bort undantagen från krav på bosättningstid inom garantipensionen och sjuk- och aktivitetsersättningen, förstärka nystartsjobben, delvis sänka de tillfälligt förstärkta ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen samt att sänka arbetsgivaravgiften för unga. Motionärerna anför att det är av största vikt att den kommunala sektorn ges goda och långsiktiga förutsättningar att finansiera sin verksamhet, och att anpassa den efter lokalt skiftande behov. I partimotion 2021/22:3268 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2022 utöver vad regeringen föreslår. Anslaget ökas med som en generell satsning för att kommuner och regioner ska kunna möta de kostnader som följer av den demografiska utvecklingen utan nedskärningar eller skattehöjningar. Motionärerna föreslår också att det ska införas ett flertal särskilda stöd. För att viktiga samhällsfastigheter ska kunna byggas föreslår motionärerna att det ska införas ett investeringsstöd på . Ett särskilt stöd föreslås till mindre kommuner för att de ska kunna erbjuda välfärd på lika villkor. För detta ändamål ökas anslaget med . Motionärerna lämnar vidare förslag om att införa ett särskilt stöd för att stärka hälso- och sjukvården i glest befolkade regioner och att anslaget ökas med för detta ändamål. Motionärerna lämnar också förslag om ett särskilt stöd för att riksnormen för försörjningsstöd ska kunna höjas, så att fler socialsekreterare ska kunna anställas och därigenom stärka arbete med mäns våld mot kvinnor, för att komma åt problemen med delade turer inom äldreomsorgen och för att kommunerna ska kunna anställa samordnare för etableringsinsatser. Förslagen höjer anslaget med 391, 350, 300 respektive 2022. Vidare reglerar motionärerna effekterna av förslag som påverkar det kommunala skatteunderlaget, vilket minskar anslaget med ca . I kommittémotion 2021/22:4201 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2022 utöver vad regeringen föreslår. I motionen anför motionärerna att den politik som regeringen bedrivit har slagit hårt mot jobb och företagande. Mot den bakgrunden ser motionärerna med oro på att regeringen utökat det offentliga åtagandet genom flera satsningar på att kostnadsbefria utvalda delar av välfärden. Det riskerar enligt motionärerna att skapa ytterligare skattehöjningar och försämrade jobbmöjligheter. Motionärerna anför att de prioriterar mer träffsäkra satsningar än regeringen, och därför avskaffas kostnadsfri tandvård för alla mellan 19–, och anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med . Motionärerna reglerar effekterna av förslag som påverkar kommunernas skatteintäkter, vilket ökar anslaget med . Motionärerna föreslår även riktade satsningar till kommunsektorn för vård och äldreomsorg inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Prestationsbaserade ersättningar som överlåter åt regioner och kommuner att själva välja lämpliga metoder att uppnå vissa bestämda ändamål är enligt motionärerna exempel på god statlig styrning. I kommittémotion 2021/22:4010 av m.fl. (L) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2022 utöver vad regeringen föreslår. Motionärerna har i sitt budgetalternativ ett flertal förslag som påverkar kommunernas skatteintäkter, vilket motionärerna reglerar och som innebär att anslaget ökar med . Motionärerna föreslår vidare att anslaget ökas med för att skapa förutsättningar för en obligatorisk förskola för nyanlända barn samt att anslaget ökas med för ett nycklat statsbidrag för vårdplatser. Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning av finansutskottets betänkande 2021/22:FiU1 Statens budget 2022 – Rambeslutet justerat sina respektive motionsyrkanden till ett gemensamt förlag. Inom utgiftsområde 25 föreslår ledamöterna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2022 utöver vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. En god hushållning (SOU 2021:75) överlämnade utredningen effektiv ekonomistyrning i kommuner och regioner sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2021:75 En god hushållning). Betänkandet innehåller förslag som syftar till att ge kommuner och regioner goda förutsättningar att möta framtida utmaningar genom ett utvecklat regelverk för en effektiv ekonomisk förvaltning. Utredningen bedömer att det nuvarande regelverket i huvudsak har fungerat väl, men att det behövs förändringar på ett antal punkter, bl.a. för att stärka långsiktigheten i den ekonomiska planeringen och minska möjligheterna att skjuta upp nödvändiga anpassningsåtgärder när ekonomin är i dåligt skick. I korthet föreslår utredning följande: • Det nuvarande begreppet god ekonomisk hushållning ersätts med god hushållning i kommunallagen. • Kommuner och regioner ska ta fram ett tioårigt, rullande program för en god hushållning. • En viss skärpning ska göras av det s.k. balanskravet. • En resultatreserv införs för ökad flexibilitet i balanskravet, genom att överskott under vissa omständigheter kan sparas och användas . • Den nuvarande resultatutjämningsreserven avvecklas och ersättas med en statligt finansierad inkomstgaranti vid djupa konjunkturfall. • Kraven på budgeten skärps för att den ska bli ett mer effektivt instrument i styrningen och för att den också tydligt ska kopplas till inriktningen i det tioåriga programmet. • Kraven på uppföljning genom delårsrapporten förenklas och tidigareläggs, men kraven på att vidta åtgärder vid avvikelser föreslås skärpas. • Ett krav införs på rättvisande räkenskaper för att fullmäktige ska kunna godkänna årsredovisningen. • För att stärka tillämpningen och efterlevnaden av reglerna för ekonomisk förvaltning ska bl.a. revisorernas granskning av regelefterlevnad utökas som ett led i ett förstärkt ansvarsutkrävande. En statlig myndighet får i uppdrag att ge vägledning och stöd till kommuner och regioner och att följa den ekonomiska utvecklingen i sektorn. Utredningens förslag har skickats på remiss, och remissvaren ska ha inkommit till . Kommuner och Regioners ekonomirapport, Kommuner och Regioner (SKR) konstaterar i sin rapport att med coronapandemin har genomgått en av de största kriserna i modern historia och att kommuner och regioner har ställt om verksamheterna snabbt. Pandemin är enligt SKR ännu inte över, och det bedöms vara för tidigt att kunna överblicka pandemins långsiktiga konsekvenser. Däremot konstateras att ekonomin i kommuner och regioner har stärkts tack vare konjunkturuppgången och en expansiv finanspolitik, vilket enligt SKR behövs för att ge möjlighet till investeringar i arbete, digitalisering och klimat. De nuvarande starka offentliga finanserna gör att det finns utrymme att förbättra förutsättningarna för välfärden kommande år. Nödvändiga satsningar enligt SKR är stora investeringar i viktiga framtidsområden som integration och arbete, klimatanpassning och en hållbar omställning samt en önskvärd digitalisering inom välfärdsverksamheterna. I rapporten konstateras att () senaste befolkningsprognos visar en väsentligt lägre befolkningstillväxt än tidigare prognoser. Det är framför allt barn och unga som beräknas minska och befolkningen i arbetsför ålder som ökar långsammare. Personer är fortfarande den grupp som ökar snabbast i andel och antal . Prognosen pekar därmed enligt SKR fortfarande på att kommuner, regioner och näringsliv kommer att ha svårt att hitta tillräckligt med arbetskraft med rätt kompetens framöver som gruppen äldre har stora behov av välfärd. SKR konstaterar i Ekonomirapporten att det gör det än viktigare att prioritera insatser för att få personer som står längst från arbetsmarknaden i arbete. menar SKR att det visar på vikten av att staten underlättar för kommuner och regioner att ställa om välfärden med hjälp av modern teknik för att kunna frigöra personella resurser till områden där de bäst behövs. Den senaste befolkningsprognosen innebär också enligt SKR att det skulle bli en långsammare utveckling av både kommuners och regioners kostnader och intäkter kommande år. Det bedöms påverka planeringen, framför allt i storstadsområdena, men SKR anser att alla kommuner och regioner bör se över sina planer för exempelvis bostadsbyggande och investeringar. SKR bedömer kommunernas och regionernas sammanlagda resultat till ca för att sedan gradvis falla när de pandemirelaterade bidragen successivt försvinner. I beräkningen landar regionernas resultat på ca medan det för kommunernas del landar på ca . framhåller SKR att alla kommuner och regioner inte kommer att ha positiva resultat. Flera kommuner och regioner kommer även kommande år att behöva vidta åtgärder för att få ekonomin i balans. Vidare räknar SKR med att kommunsektorns finansiella sparande vänder från plus till minus . Orsaken är att behoven av investeringar, i bl.a. skolor, sjukhus och infrastruktur, även fortsättningsvis bedöms komma att ligga på en hög nivå. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottets majoritet anför i betänkande 2021/22:FiU1 (s. 56 f.) om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för finansutskottets ställningstagande i detta betänkande. Forskning pekar på att tidiga insatser är avgörande för att fler elever ska nå kunskapsmålen. Undervisningstiden bör öka och i denna budget tas första steget för att öka undervisningstiden med per dag med start i lågstadiet. Undervisningstiden behöver öka i flera ämnen i lågstadiet, men främst bör utökningen ske i svenska och matematik, eftersom den viktiga grunden i lågstadiet är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. bör lärarna frigöras från arbetstid som läggs på icke undervisningsrelaterade arbetsuppgifter. Dokumentationskraven för lärare måste också kraftigt minska. får i uppdrag att förbereda en utökning av undervisningstiden och tillförs därför , inom utgiftsområde 16. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör höjas med 2023 och med 2024 så att kommunerna kan utöka undervisningstiden. Föräldrarna är i de allra flesta fall de viktigaste personerna i ett barns liv. Det finns situationer då föräldrar upplever svårigheter i sitt föräldraskap eller har behov av stöd för att hantera nya situationer. Då bör det offentliga erbjuda stöd och hjälp i föräldrarnas viktiga uppgift. Stöd till föräldrarna är också ett stöd till barnen. Ett sätt att ge föräldrar stöd är genom att kommunerna erbjuder föräldrastödsprogram. har uppskattat att selektiva föräldrastödsprogram är en lönsam satsning där varje satsad krona i genomsnitt ger tillbaka av ett till . Myndigheten framhåller även att universella föräldrastödsprogram kan vara hälsoekonomiskt motiverade, eftersom de till en låg kostnad kan uppnå en minskning av utagerande beteende eller ökad hälsorelaterad livskvalitet. erbjöd drygt hälften, , av landets kommuner föräldraskapsstöd, vilket är en minskning då motsvarande siffra var . En stor del av dagens föräldrastödinsatser fokuserar också på de mindre barnen och nyblivna föräldrar. Detta är en riktig prioritering eftersom forskning talar till förmån för tidiga insatser.