bet · H901MJU9 · 2021-11-10 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande om statens ansvar för veterinär service Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår motionsyrkandena. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att visar att det finns ett behov att se över och undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att även i fortsättningen säkerställa en hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur och konstaterar att regeringen har tillsatt en utredning för att göra detta. Utskottet konstaterar vidare att utredningen även omfattar frågan om utbildningsplatser och att regeringen i budgetpropositionen föreslår en satsning på att öka antalet utbildningsplatser för veterinärer och djursjukskötare. I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, C, KD, L). I en av reservationerna (M, C, KD, L) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om tillgången till veterinär service och den veterinära beredskapen. Regeringens skrivelse 2020/21:223 om statens ansvar för veterinär service. Sju yrkanden i följdmotioner. Nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning om statens ansvar för veterinär service 1.Tillgången till veterinär service och den veterinära beredskapen, punkt 1 (M, C, KD, L) 2.Utbildning av veterinärer och djursjukskötare, punkt 2 (M) 3.Utbildning av veterinärer och djursjukskötare, punkt 2 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tillgången till veterinär service och den veterinära beredskapen 2021/22:228 av (SD), 2021/22:924 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2021/22:1151 av m.fl. (C) yrkandena 1–4 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 60–62. Reservation 1 (M, C, KD, L) Utbildning av veterinärer och djursjukskötare 2021/22:518 av (M), 2021/22:773 av (C), 2021/22:1898 av (M), 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) lägger skrivelse 2020/21:223 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (S), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (C), Kopparklint (M) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:223 om statens ansvar för veterinär service. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som framgår av . I rapporten har granskat Statens jordbruksverks () arbete med att säkerställa tillgången till veterinär service, inklusive verksamheten vid Distriktsveterinärerna. I granskningen har även ingått om säkerställer att Distriktsveterinärernas verksamhet bedrivs på ett sådant sätt att konkurrens på likartade villkor upprätthålls på veterinärmarknaden. Två motioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse. I betänkandet behandlar utskottet också sju motioner som väckts under allmänna motionstiden /22. Förslagen i motionerna finns i bilagan till betänkandet. Vid utskottets sammanträde presenterade riksrevisor med medarbetare från innehållet och slutsatserna i rapporten. Vid utskottets sammanträde informerade generaldirektör med medarbetare om myndighetens arbete och åtgärder med anledning av rapporten. om statens ansvar för veterinär service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena och lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservation 1 (M, C, KD, L), 2 (M) och 3 (SD). har granskat arbete med att säkerställa tillgången till veterinär service, inklusive verksamheten vid Distriktsveterinärerna. I granskningen har även ingått om säkerställer att Distriktsveterinärernas verksamhet bedrivs på ett sådant sätt att konkurrens på likartade villkor upprätthålls på veterinärmarknaden. Granskningens resultat och rekommendationer övergripande slutsats är att det finns stora brister i regeringens och styrning och uppföljning. Det finns även brister i hur säkerställer tillgången till veterinär service. Detta innebär att det finns en risk för att den veterinära servicen blir bristfällig i vissa delar av landet. Dessutom säkerställer inte att Distriktsveterinärernas verksamhet bedrivs på sådant sätt att konkurrens på likartade villkor upprätthålls på veterinärmarknaden. konstaterar att och regeringen beslutade om förändringar i statens åtagande att säkerställa tillgången till veterinär service och då lyfte fram flera tydliga intentioner med förändringarna. Bland annat skulle Distriktsveterinärerna ha flera begränsningar i sitt uppdrag och skulle säkerställa konkurrens på likartade villkor på veterinärmarknaden, givet det uppdraget. Regeringen har beslutat om bestämmelser som ska begränsa uppdraget och som syftar till att säkerställa konkurrens på likartade villkor. Av granskningen framgår att regeringen inte har följt upp om bestämmelserna fungerar och om följer dem. Enligt granskningen säkerställer inte att det finns en väl fungerande och effektiv organisation för vård av djur i hela landet dygnet runt. är passivt i sitt genomförande av detta uppdrag. Av granskningen har vidare framgått att inte heller har sett till att Distriktsveterinärernas verksamhet bedrivs enligt de begränsningar som regeringen har beslutat om eller enligt egna beslut. Det gäller begränsningar om vilken sorts vård som Distriktsveterinärerna får bedriva och var de får vara etablerade. Dessutom håller inte alltid isär sina beställar- och utförarroller i beredningen av frågor om veterinär service. Av granskningen har vidare framkommit att inte skiljer Distriktsveterinärernas intäkter och kostnader för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse från Distriktsveterinärernas intäkter och kostnader för verksamhet som de bedriver i konkurrens med privata veterinärer. Därför går det inte att bedöma om den statliga ersättningen till Distriktsveterinärerna används för att finansiera den del av deras verksamhet som bedrivs i konkurrens, dvs. om korssubventionering förekommer. Detta innebär även att inte tillämpar den beräkningsmetod som ska användas för att bestämma och redovisa sådan ersättning. Beräkningsmetoden är tillsammans med upphandling tänkt som ett verktyg för att förhindra korssubventionering. Eftersom upphörde med upphandling , använder inte något av de två verktyg som ska förhindra korssubventionering. Granskningen visar också att det finns risk för att inte beaktar konkurrensfrågor vid beslut om var Distriktsveterinärernas mottagningar ska vara placerade. • följa upp hur intentioner med förändringarna av veterinär service 2009 har fallit ut. Uppföljningen bör särskilt omfatta - behovet av att förbättra arbetet med att säkerställa tillgången till veterinär service - konsekvenserna av att varken använder upphandling av veterinär service eller den anvisade beräkningsmetoden för den statliga ersättningen till Distriktsveterinärerna • utreda hur beställar- och utförarrollerna i arbetet med att säkerställa tillgången till veterinär service bättre kan hållas isär. • förbättra arbetet med att säkerställa tillgången till veterinär service genom att - regelbundet följa upp och dokumentera hur den veterinära servicen fungerar - regelbundet följa upp och analysera tillgången till och efterfrågan på djurhälsopersonal och övrig personal inom djursjukvården - regelbundet bedöma hur tillgången till veterinär service i alla delar av landet kan säkerställas på , t.ex. genom återkommande dialog med privata veterinärer - fastställa principer för hur privata veterinärer ska tilldelas ansvar för veterinär service och med vilka villkor • förbättra styrningen och uppföljningen av Distriktsveterinärerna genom att - precisera de centrala begrepp som ska begränsa vilken vård som Distriktsveterinärerna får bedriva - regelbundet följa upp och ompröva att Distriktsveterinärerna endast är etablerade där det krävs för att säkerställa tillgången till veterinär service i hela landet - se till att det finns tydliga riktlinjer för Distriktsveterinärernas säljverksamhet och för hur konkurrens ska beaktas inför beslut om placering av Distriktsveterinärernas mottagningar • förändra redovisningen av Distriktsveterinärernas intäkter och kostnader så att det går att säkerställa att den statliga ersättningen för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse inte används för att finansiera den del av Distriktsveterinärernas verksamhet som bedrivs i konkurrens. Regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer Regeringen välkomnar granskning och instämmer i bedömning att det behövs en uppföljning av hur intentioner med förändringarna av veterinär service 2009 har fallit ut. Regeringen framhåller att marknaden för djursjukvård har förändrats sedan den nya organisationen infördes. Ägarstrukturen har förändrats genom att ett fåtal aktörer har köpt upp en stor andel av de tidigare fristående företagen på marknaden. Efterfrågan på vård av framför allt sällskapsdjur har också ökat. För sällskapsdjur efterfrågas också alltmer specialiserad vård. Den kraftiga expansionen av marknaden för djurens hälso- och sjukvård har medfört att det råder brist på utbildad personal. Branschen vittnar om stora problem med bemanning när det gäller både veterinärer och djursjukskötare, särskilt vid jour- och semestertider. Detta gäller inom vården av såväl sällskapsdjur och häst som lantbrukets djur. Den utveckling som har skett har påverkat statens möjligheter att uppfylla sitt åtagande när det gäller att säkerställa tillgången på veterinär service. Mot bakgrund av den snabba utveckling som skett och fortfarande sker på marknaden anser regeringen att det behövs en översyn av statens åtagande kring veterinära tjänster och inriktningen för distriktsveterinärverksamheten. Regeringen anför vidare att tanken, när den nuvarande organisationen för veterinär service och annan offentlig veterinärverksamhet infördes, bl.a. var att ge privatpraktiserande veterinärer möjlighet att delta i smittskydds- och jourberedskapen och ta del av det statliga stödet genom upphandling. De privata aktörerna har dock enligt regeringen visat mycket litet intresse av att utföra sådana uppgifter. har därför upphört med upphandlingsförfarandet som innebar en stor administrativ börda. I stort sett all statlig ersättning går till Distriktsveterinärerna. Regeringen instämmer i bedömning att ersättningen bör grundas på de faktiska kostnaderna för att utföra uppdraget. Det finns inte någon skyldighet för privata veterinärer eller veterinärbolag som t.ex. behandlar djur att också erbjuda vård och . Till följd av de privata aktörernas låga intresse har Distriktsveterinärerna helt tagit över beredskapen i vissa områden eller stöttat beredskapen i områden där de privata veterinärerna ensamma inte kan upprätthålla beredskapen. Regeringen framhåller att genom budgetpropositionerna (prop. 2019/20:1) och 2021 (prop. 2020/21:1) tillfördes ökade resurser för att kunna upprätthålla sitt uppdrag om veterinär jourberedskap och rikstäckande djursjukvård. tillfördes 2020 och 2021. När det gäller uppdelningen av beställar- och utförarroll är regeringens bedömning att nuvarande organisation tydliggör ansvarsförhållandena, men att det är lämpligt att se över om det behövs ytterligare åtgärder för att hålla isär rollerna på ett tillfredsställande sätt. Regeringens åtgärder med anledning av rekommendationer Regeringen anför att staten har tagit på sig ett ansvar för djurens hälso- och sjukvård. Ansvaret är kopplat till målsättningar om gott djurskydd, god djurhälsa, gott smittskydd, god folkhälsa och säkra livsmedel. En grundläggande förutsättning för att dessa målsättningar ska kunna uppnås är att det finns tillgång till veterinär service i hela landet för hälso- och sjukvård för djur samt en effektiv organisation vid utbrott av smittsamma djursjukdomar. Regeringens bedömning är att visar att det finns behov av att se över och undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att även i fortsättningen säkerställa en hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur. I en sådan översyn bör det statliga åtagandet utgöra en central del. Som lyfter fram i sin rapport kan regeringens styrning av i vissa fall behöva tydliggöras. Ett led i regeringens fortsatta arbete är kommittédirektiven En hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur (dir. 2021:42) som regeringen beslutade . En särskild utredare ska bl.a. granska regleringen av statens åtagande kring veterinära tjänster och föreslå åtgärder för att säkerställa att det statliga åtagandet inom veterinär service och vid utbrott av smittsamma djursjukdomar ska kunna utföras på ett ändamålsenligt sätt, inklusive frågor om upphandling, statligt stöd och beräkningsmetoder för den statliga ersättningen. I det ingår också att granska ansvarsfördelningen mellan staten och privata veterinärer i fråga om smittskyddsberedskap och beredskap under jourtid och lämna förslag på om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att tilldela privata veterinärer ansvar för veterinär service och med vilka villkor, t.ex. krav på jourberedskap. Utredaren ska vidare analysera och vid behov lämna förslag på villkoren för Distriktsveterinärernas veterinära tjänster när det gäller nivå på vård, rimligt avstånd och inom vilka geografiska områden Distriktsveterinärerna ska vara verksamma. Utredaren ska även analysera och föreslå hur beställar- och utförarrollen i arbetet med att säkerställa veterinär service kan hållas isär på ett tillfredsställande sätt i nuvarande organisation. Mot bakgrund av den brist på utbildad personal som finns inom branschen ska utredningen också göra en analys av vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med bemanningsproblemen. Utredningen ska redovisa uppdraget . När det gäller de iakttagelser och rekommendationer som riktar sig till anför regeringen att den följer upp hur de omhändertas av bl.a. genom den årliga myndighetsdialogen. har också flera verksamhetsdialoger med myndighetens ledning då mer detaljerade diskussioner förs om aktuella frågor. Regeringen anser därmed att granskningsrapporten är slutbehandlad. Tillgången till veterinär service och den veterinära beredskapen Enligt motion 2021/22:228 av (SD) bör regeringen återkomma med förslag för att privatisera distriktsveterinärverksamheten. I kommittémotion 2021/22:924 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att målsättningarna när det gäller gott djurskydd, god djurhälsa och gott smittskydd ska uppnås och kännetecknas av höga ambitioner. Enligt motionärerna är passiva hållning i frågan om veterinär service inte acceptabel. En välfungerande veterinär service som är lika god i hela landet är en förutsättning för att ska fortsätta att vara ett av världens bästa länder när det gäller djurhållning. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 2 i samma motion ett tillkännagivande om att regeringen genom myndighetsdialog ska tydliggöra och konkretisera vikten av att skyndsamt vidtar åtgärder för att säkerställa veterinär service i hela landet. Regeringen bör enligt motionen skyndsamt inleda en myndighetsdialog för att utarbeta åtgärder som snabbt kan konkretiseras och vidtas för att stärka den veterinära servicen i hela landet. I yrkande 3 i samma motion föreslås att ska få i uppdrag att skyndsamt förändra sin redovisning så att det går att säkerställa att det statliga anslaget inte används för att finansiera den del av Distriktsveterinärernas verksamhet som bedrivs i konkurrens. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:1151 yrkande 1 att regeringen bör återkomma med hur den ska lösa veterinärbristen på kort sikt. Höstens budgetsatsning för att utbilda fler veterinärer är enligt motionärerna välkommen, men löser inte situationen på kort sikt. I yrkande 2 i samma motion framhåller motionärerna vikten av att det finns en fungerande veterinär beredskap under jourtid i hela landet och anför att regeringen därför bör säkerställa att skyndsamt vidtar nödvändiga åtgärder för att åstadkomma detta. Enligt yrkande 3 i samma motion bör regeringen även se över veterinärernas arbetssituation så att fler väljer att stanna på sin arbetsplats. Det är centralt att finna lösningar för att göra arbetsbelastningen mer dräglig så att fler vill stanna på sin arbetsplats. Slutligen föreslås i yrkande 4 i samma motion att regeringen ska följa upp veterinärmarknadens utveckling. Motionärerna framhåller att regeringen inte har gjort detta sedan organisationen gjordes om 2009. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2021/22:3880 flera åtgärder med hänvisning till rekommendationerna i . Enligt yrkande 60 i motionen bör få i uppdrag att säkerställa tillgången till veterinär service för landets olika delar. I yrkande 61 i samma motion anförs att statliga anslag inte bör användas för att finansiera den del av Distriktsveterinärernas verksamhet som bedrivs i konkurrens. Enligt yrkande 62 i samma motion bör regeringen även säkerställa att Distriktsveterinärerna principiellt bara ska vara etablerade där privata alternativ inte är tillräckliga. Utbildning av veterinärer och djurssjukskötare I motion 2021/22:518 av (M) anförs att har brist på veterinärer och att det krävs en rejält utbyggd utbildning. För att underlätta rekryteringen i bör en ny utbildning för veterinärer och djurskötare förläggas i , där det redan finns ett . Enligt motion 2021/22:773 av (C) bör regeringen se över åtgärder för att möta behovet av att utöka och sprida djurskötarutbildningen t.ex. till och . (M) anför i motion 2021/22:1898 att regeringen omgående ska se över hur kan lösa den akuta bristen på veterinärer. I kommittémotion 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 33 föreslås en utredning om hur man kan få fler personer med lantbruksbakgrund att söka och antas till veterinärutbildningarna. För att åtgärda bristen på veterinärer inom lantbruksnäringen är det viktigt att fler veterinärer väljer att vara verksamma inom denna näring. I kommittémotion 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkande 20 anförs att antalet utbildningsplatser på veterinärprogrammet och djursjukskötarprogrammet bör öka. Motionärerna framhåller att det råder krisläge när det gäller kompetensförsörjningen för svensk djursjukvård och att bristen på både veterinärer, djursjukvårdare och djurvårdare är enorm. vill många utbilda sig och söktrycket på utbildningsplatserna är stort. har enligt förordning (2009:1464) med instruktion för i uppgift att säkerställa tillgången till veterinärer vid utbrott av smittsamma djursjukdomar samt att alla djur i människans vård ska kunna få hälso- och sjukvård (10 §). ska i de områden där Distriktsveterinärerna är etablerade bedriva hälso- och sjukvård för lantbrukets djur (11 §). I sådana områden får även bedriva hälso- och sjukvård för hästar och sällskapsdjur på en primärvårdsnivå som fastställs av myndigheten i förväg med begränsad utrustning och utan möjlighet till stationärvård. Myndigheten får bedriva vård utöver primärvårdsnivå för hästar och sällskapsdjur om sådan vård inte finns att tillgå inom rimligt avstånd (12 §). Distriktsveterinärerna är en avdelning inom som fullgör veterinära uppgifter enligt 10 §. Distriktsveterinärerna får endast vara etablerade där det krävs för att säkerställa tillgången till veterinärer enligt 10 § (22–23 §). får enligt förordning (2009:1397) om veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse ingå avtal om skyldighet att utföra veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse. Utredningen om en hållbar och långsiktigt och välfungerande hälso- och sjukvård för djur Regeringen tillsatte utredningen om en hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur (dir. 2021:42) som ska göra en översyn av lagstiftningen om djurens hälso- och sjukvård och annan veterinär verksamhet och undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas i syfte att säkerställa en hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur. I direktiven anförs att det, mot bakgrund av de stora förändringar som skett och fortfarande sker på marknaden för djurens häls- och sjukvård, finns anledning att se över regleringen av statens åtagande kring veterinära tjänster och inriktningen för distriktsveterinärverksamheten. • föreslå åtgärder för att säkerställa att det statliga åtagandet inom veterinär service och tillgången till veterinärer vid utbrott av smittsamma djursjukdomar kan utföras på ett ändamålsenligt sätt, inklusive frågor om upphandling, statligt stöd och beräkningsmetoder för den statliga ersättningen • granska ansvarsfördelningen mellan staten och privata veterinärer i fråga om smittskyddsberedskap och beredskap under jourtid och lämna förslag på om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att tilldela privata veterinärer ansvar för veterinär service och med vilka villkor, t.ex. krav på jourberedskap • analysera och vid behov lämna förslag på villkoren för Distriktsveterinärernas veterinära tjänster när det gäller nivå på vård, rimligt avstånd och inom vilka geografiska områden Distriktsveterinärerna ska vara verksamma • analysera och föreslå hur beställar- och utförarrollen i arbetet med att säkerställa veterinär service kan hållas isär på ett tillfredsställande sätt i nuvarande organisation • ta ställning till om författningsförslag är nödvändiga och i förekommande fall föreslå sådana. Regeringen anför vidare i direktiven att det, mot bakgrund av den brist på utbildad personal som finns inom branschen behöver göras en analys av vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med bemanningsproblemen. • analysera det framtida resursbehovet av olika yrkeskategorier inom djurens hälso- och sjukvård • bedöma behovet av antalet utbildningsplatser för veterinärer och djursjukskötare på kort och på lång sikt • bedöma om ytterligare åtgärder bör vidtas vid antagningen till veterinärutbildningen eller inom ramen för utbildningen för att säkerställa tillgången på veterinärer inom lantbrukssektorn och, i förekommande fall, föreslå sådana åtgärder • bedöma om ytterligare åtgärder bör vidtas för att möjliggöra för veterinärer med examen från ett land utanför EU/EES och att verka inom djurens hälso- och sjukvård och, i förekommande fall, föreslå sådana åtgärder • ta ställning till om författningsförslag är nödvändiga och i förekommande fall föreslå sådana. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg. omr. 23) föreslår regeringen en förstärkning när det gäller utbildningen av veterinärer och djursjukskötare där särskilt stor efterfrågan finns från både näringsliv, allmänhet och studenter. Förstärkningen bidrar enligt regeringen till att motverka onödigt lidande för husdjur och lantbruksdjur. Förstärkningen sker successivt med 2022 . Fullt utbyggd innebär satsningen att ytterligare 40 veterinärer och 20 djursjukskötare kommer att utbildas . Regeringen anför vidare att en utbyggnad av veterinärutbildningen kräver investering i nya lokaler, vilket möjliggörs med en satsning på 2022 och 2023 samt 2024. Dåvarande landsbygdsminister framförde bl.a. följande i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2318): Regeringen anser att det är mycket viktigt att djur får den vård som de behöver. Regeringen har därför förstärkt anslaget för veterinär fältverksamhet med 2020 och 2021, samt 2022. Anslaget delfinansierar distriktsveterinärernas verksamhet som har en viktig roll i att säkerställa tillgången till vård i hela landet och . har utfärdat i medeltal drygt 200 legitimationer för veterinärer. För att möta efterfrågan på djursjukskötare har gradvis ökat antalet utbildningsplatser från 40 till 80. Vid antagningen ökas antalet platser ytterligare till 100. Regeringen har vidare, i sin satsning för att bygga ut bristyrkesutbildningar, tilldelat extra medel på för utbildning till bristyrken . permanentas nivåhöjningen till . Tillgång till veterinär service och en välfungerande veterinär beredskap är viktiga aspekter i arbetet för att upprätthålla en välfungerande hälso- och sjukvård för djur i hela landet.