bet · H801AU11 · 2021-06-04 00:00:00 — Avveckling av Myndigheten för arbetsmiljökunskap Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att lägga ned Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Utskottet hänvisar till att myndigheten har en viktig funktion att fylla. Jämför reservation 21 (M). m.fl. (M) beskriver i kommittémotion 2020/21:3868 Myndigheten för arbetsmiljökunskap som en icke fungerande myndighet som dessutom har egna arbetsmiljöproblem. Motionärerna anser att myndigheten bör läggas ned och att dess ansvarsområden flyttas över till (yrkande 4). I motion 2020/21:1143 anser (M) att en viktig prioritering för att säkra välfärd och samhällsservice är att minska antalet myndigheter och bl.a. avveckla sådana som tillkommit främst av politiska skäl utan närmare analys av behovet. Myndigheten för arbetsmiljökunskap har enligt motionären tillkommit utan sådan analys och bör därför avvecklas. Myndigheten för arbetsmiljökunskap startade sin verksamhet i mitten av 2018 och har således varit verksam . Myndigheten ska enligt sin instruktion vara ett nationellt för frågor om arbetsmiljö. Myndigheten har till uppgift att ansvara för kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning samt utvärdering och analys i syfte att bidra till att kunskap om arbetsmiljö kommer till användning i praktiken. Utskottet menar att myndigheten fyller en viktig funktion i det övergripande arbetsmiljöarbetet. En funktion som innan myndigheten etablerades har lyst med sin frånvaro på den svenska arbetsmarknaden . I både kommittémotion 2020/21:3868 (M) yrkande 4 och den enskilda motionen 2020/21:1143 (M) anför motionärerna att de vill lägga ned Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Utskottet har under innevarande behandlat liknande förslag i betänkande 2020/21:AU2. I likhet med vad utskottet framförde då förvånar det utskottet att motionärerna inte verkar prioritera forskning och kunskapsspridning om viktiga arbetsmiljöfrågor. Utskottet är fortfarande av uppfattningen att en förbättrad kunskap om vilka arbetsmiljöinsatser som fungerar kan bidra till att skapa ett mer hållbart arbetsliv. Myndigheten för arbetsmiljökunskap har i utskottets ögon mycket att bidra med i det avseendet. Som exempel på områden där myndigheten har bidragit till ökad kunskap inom arbetsmiljöområdet kan nämnas framtidens arbetsliv (rapport 2020:1) och friskfaktorer för välmående arbetsplatser (rapporterna KS 2021:1 och KS 2020:2). Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet båda motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att tillsätta en utredning om företagshälsovården. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 22 (M), 23 (V) och 24 (L). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2020/21:3372 att det förebyggande arbetet som gäller psykisk ohälsa måste bli bättre och anser att regeringen bör vidta åtgärder för att stärka det hälsofrämjande förebyggande arbetet med behandlingar av psykisk ohälsa inom ramen för företagshälsovården (yrkande 5). m.fl. (V) anser i kommittémotion 2020/21:735 att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas (yrkande 1). Utredningen bör enligt motionärerna göras i samverkan med arbetsmarknadens parter. I kommittémotion 2020/21:3260 betonar m.fl. (L) företagshälsovårdens roll i folkhälsoarbetet. Motionärerna anser att företagshälsovårdens arbete i hälsofrämjande syfte måste möjliggöras och intensifieras (yrkande 4). Enligt 3 kap. 2 c § arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren se till att de anställda har tillgång till den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver. Med företagshälsovård menas en oberoende expertresurs inom områdena arbets-miljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Enligt 12 § föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) ska arbetsgivaren, när kompetensen inom den egna verksamheten inte räcker för det systematiska arbetsmiljöarbetet eller för arbetet med arbetsanpassning och rehabilitering, anlita företagshälsovård eller motsvarade sakkunnig hjälp utifrån. När företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp anlitas ska den vara av tillräcklig omfattning och ha tillräcklig kompetens och tillräckliga resurser för detta arbete. Utskottet vill inledningsvis framhålla att företagshälsovården genom sin roll som oberoende och sammanhållen expertresurs har en unik möjlighet att se sambanden mellan hälsa och arbetsmiljö på både organisations-, grupp- och individnivå. Företagshälsovårdens arbete är centralt i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och för att underlätta återgång i arbetet. Utskottet noterar att regeringen i sin arbetsmiljöstrategi –2025 betonar att arbetsmiljöaspekter som är gynnsamma ur hälsosynpunkt behöver komma mer i fokus. Regeringen anför också att företagshälsovården och dess roll i arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas och stärkas. Regeringen menar att det är angeläget att företagshälsovården ska användas i större utsträckning i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Vidare framhålls att arbetet med friska arbetsplatser behöver prioriteras och att företagshälsovården kan bidra i det arbetet. Det förutsätter en företagshälsovård med god kompetensförsörjning, hög kvalitet och ett ändamålsenligt regelverk. Det slås också fast att arbetsgivaren behöver säkerställa tillgången till företagshälsovård eller annan experthjälp. Utskottet ser positivt på att företagshälsovården har en så tydlig plats i regeringens nya arbetsmiljöstrategi och således kommer att fortsätta spela en viktig roll i arbetsmiljöpolitiken . I kommittémotionerna 2020/21:3372 (M) yrkande 5 och 2020/21:3260 (L) yrkande 4 framhåller motionärerna företagshälsovårdens roll i det hälsofrämjande arbetet, ett område som de menar kan utvecklas. I den förstnämnda motionen framhålls särskilt att arbetet som gäller psykisk ohälsa måste bli bättre. Utskottet delar motionärernas uppfattning att företagshälsovårdens hälsofrämjande arbete är av största vikt, inte minst i fråga om behandlingar av psykisk ohälsa. Ett liknande yrkande behandlades av utskottet under förra i betänkande 2019/20:AU10 (s. 25 f.). Utskottet står fast vid vad som där framfördes och anser att det finns skäl att upprepa delar av resonemanget. Utskottet konstaterar att Myndigheten för arbetsmiljökunskap enligt sin instruktion har till uppgift att följa och främja företagshälsovården. Myndigheten ska bl.a. arbeta med att utveckla och tillgängliggöra evidensbaserade riktlinjer, verktyg och vägledningar för aktörer inom företagshälsovården. Utskottet noterar att myndigheten också har varit aktiv på området och att en av de riktlinjer som myndigheten har tagit fram handlar just om psykisk ohälsa på arbetsplatsen. Målet med den nämnda riktlinjen är att ge företagshälsan ett evidensbaserat underlag för att stödja arbetsgivares förebyggande arbete mot arbetsrelaterad psykisk ohälsa. Den omfattar också vägledning i arbetssätt och metoder för att utreda och arbeta med åtgärder när någon drabbats av psykisk ohälsa på arbetsplatsen. Vidare har Myndigheten för arbetsmiljökunskap arbetat med förutsättningarna för företagshälsovårdens kompetensförsörjning. På uppdrag av regeringen har myndigheten i en rapport först kartlagt och analyserat utbildningsbehovet för yrkesgrupper inom företagshälsovården. Därefter har myndigheten i en rapport utrett och lämnat förslag på hur utbildningssituationen för läkare som arbetar inom företagshälsovården kan lösas. Arbetsmarknadsministern har i sitt svar på en skriftlig fråga förklarat att regeringen har mottagit rapporten och att frågan nu bereds i (svar på skriftlig fråga 2020/21:2396). Utskottet kommer att följa det vidare arbetet med stort intresse. Utskottet vill också på nytt lyfta fram det initiativ som regeringen tog till ett trepartsarbete, under ledning av socialförsäkringsministern, benämnt Samling för friskare arbetsplatser. Arbetet bygger på att arbetsmarknadens parter har kommit överens om en partsgemensam avsiktsförklaring för respektive sektor för att bidra till friska arbetsplatser och minskad sjukfrånvaro. Utskottet menar att arbetet är ett bra exempel på den viktiga roll som arbetsmarknadens parter kan spela för att bidra till friskare arbetsplatser. Utskottet noterar att motionärerna i kommittémotion 2020/21:735 (V) yrkande 1 vill se en utredning med uppdraget att bl.a. se över hur företagshälsovården kan göras obligatorisk. Liknande yrkanden har behandlats av utskottet vid upprepade tillfällen , senast under förra . Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan om behovet av en utredning på området utan menar att det finns tydliga lagstadgade krav på arbetsgivare att tillhandahålla företagshälsovård. Utskottet välkomnar sammantaget det arbete som pågår med att utveckla företagshälsovården och menar att de insatser som har gjorts på området bör kunna leda till att tillgången till en kompetent företagshälsovård ökar. Utskottet utgår också från att regeringen följer utvecklingen noga och vid behov ytterligare intensifierar arbetet med att sörja för en god företagshälsovård. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetskläder för förskolepersonal. Utskottet hänvisar till att det framför allt är en fråga för arbetsmarknadens parter att lösa. (SD) anser i motion 2020/21:202 att regeringen bör utreda möjligheten att inrätta ett klädbidrag till förskolepersonal. m.fl. (S) anför i motion 2020/21:851 att det i kvinnodominerade yrkesgrupper och branscher inte finns tillgång till arbetskläder. För att uppnå en jämställd verksamhet inom förskola och annan pedagogisk omsorg föreslår motionärerna en ändring av arbetsmiljölagen i syfte att det ska vara arbetsgivarens skyldighet att tillhandahålla arbetskläder. Motionärerna i detta avsnitt tar sikte på tillgången till arbetskläder för personal inom förskolan och annan pedagogisk omsorgsverksamhet. Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare, senast i betänkande 2019/20:AU10 (s. 27 f.). Utskottet står fast vid sin tidigare bedömning i frågan. Det innebär att utskottet visserligen delar motionärernas ståndpunkt att tillgången till arbetskläder i vissa fall kan vara en viktig jämställdhetsfråga men att det inte är aktuellt med något initiativ från sida. Utskottet konstaterar på nytt att arbetsmiljölagstiftningen inte ger utrymme att ställa krav på att arbetsgivaren ska tillhandahålla arbetskläder som inte relaterar till skyddsbehov hos arbetstagarna. När det gäller arbetskläder som inte handlar om personlig skyddsutrustning ankommer det framför allt på arbetsmarknadens parter att lösa frågan i förhandlingar. Utskottet noterar också att så har skett på många ställen runt om i landet. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet de båda motionsyrkandena. Arbetsmiljö och skyddsutrustning i vård och omsorg Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den psykosociala arbetsmiljön och personlig skyddsutrustning för personal inom vård- och omsorgssektorn. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 25 (KD). I kommittémotion 2020/21:3409 pekar m.fl. (KD) på att det under coronakrisen funnits brister när det gäller såväl tillgång till skyddsutrustning som i kommunikationen från om behovet av skyddsutrustning på äldreboenden. Motionärerna anser därför att det behöver göras tydligt i föreskrifter till arbetsmiljölagen vilken skyddsutrustning som bör gälla i olika vårdsituationer (yrkande 38). Motionärerna anser också att bör få i uppdrag att särskilt lyfta hur det psykosociala stödet till personal som arbetar under hård press under en pandemi kan förbättras (yrkanden 36). m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2020/21:3871 att bl.a. den bristfälliga hanteringen av skyddsutrustning under coronapandemin visar på att regeringen inte har tagit tillräckligt ansvar för arbetsmiljön. Motionärerna anser därför att det bör utredas hur arbetsmiljön försämras i krissituationer och vilka åtgärder som kan minska förekomsten av dessa (yrkande 2). Vidare lyfter motionärerna fram att det påfrestande arbete som utförs under pandemikrisen påverkar den psykosociala arbetsmiljön i vård och omsorgsyrkena. Därför bör Myndigheten för arbetsmiljökunskap få i uppdrag att granska hur stödet ser ut till personalen inom vård och omsorg med anledning av covid-19 (yrkande 5). Ett liknande yrkande framförs i kommittémotion 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 37. (C) anser i motion 2020/21:896 att sjukdomsfall och död under den pågående pandemin har visat att det behövs en ändring i arbetsmiljölagen i syfte att personal inom sjukvården ska ha en personlig skyddsutrustning. Motionärerna i detta avsnitt riktar in sig på arbetsmiljön för arbetstagarna inom vård- och omsorgssektorn i ljuset av den ansträngda arbetssituation som coronapandemin har inneburit. Särskilt fokus läggs på tillgången till skyddsutrustning och den psykosociala arbetsmiljön. Utskottet välkomnar att motionärerna lyfter fram detta viktiga område inom arbetsmiljöpolitiken. Utskottet noterar också att det är ett område som har uppmärksammats från många håll under den rådande pandemin. Utskottet konstaterar inledningsvis att covid-19-utbrottet har inneburit ytterligare utmaningar inom arbetsmiljöområdet. För många arbetsgivare och arbetstagare har det också inneburit en ökad press, inte minst inom vård- och omsorgssektorn. För att tackla pandemin har regeringen gett berörda myndigheter ett flertal uppdrag och kraftigt förstärkt resurserna till vård- och omsorgssektorn. Som exempel fick i uppdrag att i samråd med skyndsamt ta fram en vägledning till arbetsmiljöarbetet under pandemin för att förhindra smittspridning av covid-19 på arbetsplatser. Vägledningen presenterades och innehåller bl.a. information om hur arbetstagare kan skyddas mot smitta när åtgärder inte kan undanröja smittan, t.ex. genom att använda personlig skyddsutrustning och förhållningsregler vid smitta på arbetsplatsen. Frågan om just personlig skyddsutrustning lyfts särskilt fram i kommittémotionerna 2020/21:3409 (KD) yrkande 38 och 2020/21:3871 (KD) yrkande 2 samt den enskilda motionen 2020/21:896 (C). Utskottet delar motionärernas värnande av arbetstagarna inom vård- och omsorgssektorn. Utskottet kan också i likhet med motionärerna konstatera att behovet av personlig skyddsutrustning under den pågående pandemin är stort. Utskottet delar dock inte motionärernas uppfattning att något initiativ till regeringen på området är nödvändigt utan konstaterar i stället att regeringen har varit aktiv i frågan. Som exempel har regeringen gett i uppdrag att under pågående spridning i samhället säkerställa att det finns ett förfarande för att tillfälligt tillhandahålla icke CE-märkt personlig skyddsutrustning för samhällsviktiga yrkesgrupper. Beslutet syftar till att säkerställa tillgången till personlig skyddsutrustning. har också bedrivit ett arbete med att inspektera nära 300 arbetsplatser inom vård och äldreomsorg för att kontrollera att den skyddsutrustning som används uppfyller säkerhetskraven och ger det smittskydd som är tänkt. Vidare vill utskottet poängtera att det vilar ett stort ansvar på arbetsgivaren när det gäller att skydda personalen. Det är arbetsgivarens ansvar att systematiskt undersöka och förebygga arbetsmiljörisker så att arbetstagarna kan arbeta säkert. Vilka skyddsåtgärder som ska vidtas och vilken personlig skyddsutrustning som ska användas i respektive arbetssituation ska klargöras genom det lokala arbetsmiljöarbetet som ska utgå från gällande lagstiftning. Det handlar om att identifiera riskerna i olika arbetsmoment och hur de kan motverkas, t.ex. genom att ändra arbetssätt eller arbetsinnehåll eller genom personlig skyddsutrustning. I de fall det bedöms nödvändigt med personlig skyddsutrustning är det arbetsgivaren som ansvarar för denna och ska bekosta den utrustning som arbetstagaren behöver för arbetet. Arbetsgivaren ska också se till att den fungerar och att den underhålls och repareras, så att den är säker att använda. När det gäller vilken typ av skyddsutrustning som ska användas finns det rekommendationer om vilken typ av utrustning som skyddar mot covid-19, från bl.a. , den europeiska smittskyddsorganisationen (ECDC) och (). Vidare finns det i föreskrifter om smittrisker (AFS 2018:4) krav på att personlig skyddsutrustning ska användas i vissa fall och en uppräkning av förslag på personlig skyddsutrustning. I kommittémotionerna 2020/21:3409 (KD) yrkandena 36 och 37 samt 2020/21:3871 (KD) yrkande 5 uppmärksammar motionärerna den psykosociala arbetsmiljön för personal inom vård- och omsorgssektorn och behovet av åtgärder på området. Utskottet noterar att det bl.a. framställs krav på ett uppdrag till Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Som framgått ovan delar utskottet motionärernas omtanke om arbetssituationen för personalen inom vård- och omsorgssektorn. Utskottet välkomnar också insatser för att öka kunskapen om vilken effekt pandemier har på arbetsmiljön för olika yrkesgrupper. Det är därför glädjande att Myndigheten för arbetsmiljökunskap arbetar med en kunskapssammanställning med fokus på utbrott av epidemier och pandemier och deras inverkan på arbetsmiljö. Syftet är att kartlägga och sammanfatta vilken inverkan epidemier eller pandemier har på arbetsmiljö och arbetsmiljöarbete, på organisations- och individnivå. Projektet ska vara färdigt . Utskottet kan inte se att det föreligger skäl för några ytterligare åtgärder i linje med vad som efterfrågas av motionärerna. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Arbetsmiljön i nya branscher Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetsmiljön i nya branscher. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 26 (V). I kommittémotion 2020/21:3865 beskriver m.fl. (V) det som att arbetsmiljöproblemen inom den s.k. gigekonomin är omfattande och akuta. Motionärerna noterar att regeringen i den nya arbetsmiljöstrategin aviserar att den ska göra det tydligt vem som har arbetsmiljöansvaret inom denna sektor, men inte hur och när detta ska ske. Motionärerna anser därför att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning med uppdrag att tydliggöra arbetsmiljöansvaret inom gigekonomin (yrkande 2). (L) anser i motion 2020/21:2658 att det är viktigt att värna skyddet för arbetstagaren i nya branscher som oftast inte har kollektivavtal. Motionären anser att det bör utredas vilken lagstiftad miniminivå av skydd för arbetstagare som ska gälla inom dessa nya branscher. Utskottet konstaterar inledningsvis att den tekniska utvecklingen i samhället gör det möjligt att förmedla tjänster på nya sätt genom digitala verktyg, såsom plattformar. Det har i vissa fall även påverkat hur arbetet organiseras genom att det styrs genom dessa digitala plattformar. I de båda motionerna i detta avsnitt uppmärksammas situationen för de personer som utför arbete som organiseras på detta sätt och det framställs krav på utredningar. I kommittémotion 2020/21:3865 (V) yrkande 2 pekas på behovet av att tydliggöra arbetsmiljöansvaret medan den enskilda motionären i motion 2020/21:2658 (L) vill ha svar på vilken lagstiftad miniminivå av skydd som ska gälla. Som regeringen lyfter fram i sin arbetsmiljöstrategi –2025 anser utskottet att utgångspunkten måste vara att arbetsmiljöregelverket behöver vara anpassat för både dagens och morgondagens arbetsliv. För att behålla ett gott skydd för alla arbetstagare i behöver kunskap och regelverk följa med i de förändringar som sker i arbetslivet. Arbetsmiljöreglerna måste ge samma skyddsnivå för kvinnor och män och oavsett yrke, bransch eller sektor. För utskottet är det självklart att ingen ska behöva riskera att skada sig, bli sjuk eller i värsta fall dö av sitt arbete. Arbetslivet ska erbjuda var och en som arbetar trygghet, utveckling och god hälsa. Det gäller självfallet även de som utför arbete som organiseras av en digital plattform. Mot den bakgrunden är det glädjande att regeringen i arbetsmiljöstrategin flaggar just för en översyn av arbetsmiljöregelverket för att det ska passa ihop med dagens och morgondagens arbetsliv. Utskottet utgår från att en av de frågor som kommer att behandlas i det sammanhanget är arbetsmiljön i nya branscher eller kopplad till nya sätt att organisera arbete. Frågan om en kommande översyn är också något som arbetsmarknadsministern har lyft vid flera olika tillfällen, bl.a. vid sitt besök på utskottets sammanträde . Utskottet kommer att följa regeringens vidare arbete på området med stort intresse. Utskottet utgår således från att det kommer att få anledning att återkomma till frågan. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att när det gäller nya sätt att organisera arbete är det viktigt att komma ihåg att det handlar om en mängd olika typer av verksamheter. I vissa fall är det fråga om nya sätt att förmedla tjänster som redan finns, och i andra fall kan det vara fråga om helt nya typer av tjänster. Det är något som regeringen behöver ta i beaktning i det kommande utredningsarbetet. Det finns också skäl att framhålla att på uppdrag av regeringen bedriver ett pilotprojekt i form av en tillsynsinsats med inriktning på nya sätt att organisera arbete. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet båda motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. arbetsmiljöansvaret vid hemarbete. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 27 (SD) och 28 (C, L). I kommittémotion 2020/21:1623 uppmärksammar m.fl. (SD) att hemarbete under den pågående pandemin för vissa har inneburit en förbättrad vardag med mindre stress. För andra kan påtvingat hemarbete leda till destruktiva beteenden som t.ex. alkoholkonsumtion, nätspel och nätshopping. Motionärerna anser därför att det är viktigt att arbetsgivarna tar ett stort ansvar och att de uppmanas att erbjuda extra stöd vid distansarbete och vid en förändring av arbetssituationen (yrkande 50). (S) anser i motion 2020/21:905 att den pågående pandemin med ökat hemarbete innebär nya utmaningar för arbetsmiljön. Motionären föreslår därför att möjligheten att förtydliga arbetsgivares ansvar för arbetsmiljö vid hemarbete ses över. I motion 2020/21:2814 framhåller (M) att den pågående pandemin inneburit en omställning för många verksamheter, bl.a. har många börjat arbeta hemifrån. Detta har i sin tur medfört att många har flyttat till en glesbygd, vilket i förlängningen leder till en jämnare fördelning av invånare i landet. Mot denna bakgrund anser motionären att regeringen bör ta fram en strategi i syfte att öka hemarbetet. (C) anser i motion 2020/21:1013 att det finns många vinster med att arbeta hemifrån men också utmaningar när det gäller både den fysiska och den psykosociala arbetsmiljön. Motionären anser att det tillsammans med arbetsmarknadens parter behöver utredas hur lagstiftningen kan uppdateras för mer distansarbete. I motion 2020/21:3506 antar (M) att arbets- och mötesrutiner kommer att förändras permanent med fler personer som arbetar hemifrån. Motionären anser därför att det viktigt att regelverk och ansvarsfördelning mellan arbetstagare och arbetsgivare förenklas och förtydligas vid ett ökat hemarbete (yrkande 1). Utskottet konstaterar inledningsvis att coronapandemin har haft stor påverkan på arbetslivet. Väldigt många har fått se sin arbetsmiljö påverkas på ett eller annat sätt. Utmaningarna har dock varit av varierande storlek för olika yrkesgrupper. För de som har haft möjlighet har pandemin inneburit en omställning från att utföra sitt arbete fysiskt på arbetsplatsen till att utföra det digitalt hemifrån.