bet · H801MJU19 · 2021-05-20 00:00:00 — Det är frivilligt att mäta andelen ätbart i livsmedelsavfallet, livsmedelsavfall som slängs via avloppet, överskottsmat/donationer (dvs. inte avfall), livsmedel som är avsedda att användas som livsmedel och som en foderföretagare släpper ut på marknaden för att omvandla till foder samt före detta livsmedel (former foodstuffs). Enligt uppgift från ska den första rapporteringen (för ) göras . är ansvarig myndighet för avfallsstatistik och arbetar med att förbereda datainsamling för rapporteringen. För svensk del kommer att ta fram uppgifter för andelen ätbart i livsmedelsavfall från hushåll. Det kommer också att finnas uppgifter om andelen ätbart från den undersökning som gör av offentliga måltider. Svenska Miljöemissionsdata () – det konsortium inom vilket IVL , (), SLU och () samarbetar – har också på uppdrag av genomfört en förnyad undersökning av mat och dryck till avloppet i hushåll (den förra undersökningen gjordes 2014). Fokus kommer i övrigt att ligga på obligatoriska uppgifter om mängd livsmedelsavfall fördelat på led i livsmedelskedjan. Livsmedelsvärdekedjan orsakar stor belastning på resurser, miljö och klimat som en stor del av de livsmedel som produceras går förlorade eller slängs. Som framgår av redovisningen ovan pågår det ett stort antal insatser, såväl nationellt som inom EU, för att skapa en cirkulär livsmedelskedja. Här kan t.ex. kommissionens arbete i fråga om datummärkning nämnas, ett arbete som utskottet välkomnar med förhoppningen att det kan leda till en minskning av mängden livsmedel som slängs. Detsamma gäller den rapport som har tagit fram och som kan fungera som en vägledning för hur detaljhandeln kan minska sitt matsvinn. I detta sammanhang ser utskottet också mycket positivt på att regeringen har tagit fram nya etappmål för matsvinn och matavfall. Utskottet kan vidare konstatera att det för att minimera mängden livsmedel som går förlorade eller slängs är viktigt att kunna identifiera var dessa förluster uppstår. Det är enligt utskottets bedömning värdefullt att i samarbete med ett flertal aktörer har utvecklat en nationell metod för mätning av matsvinn. Vidare noterar utskottet att det finns EU-gemensamma regler om hur nivåerna av livsmedelsavfall ska mätas och redovisas till kommissionen, en redovisning som kommer att ske . Utskottet ser också positivt på att kommer att mäta och redovisa fler flöden än de som är obligatoriska att redovisa. Med hänvisning till de insatser som pågår och till att det som efterfrågas i motionerna i huvudsak får anses tillgodosett föreslår utskottet att motionerna 2020/21:732 (SD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:2808 (KD) yrkande 53, 2020/21:2918 (C) yrkandena 22–24 och 2020/21:3238 (L) yrkande 7 lämnas utan åtgärd. Förebyggande insatser mot nedskräpning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förebyggande insatser mot nedskräpning och om skräpmätningar. Jämför reservation 29 (M) och 30 (C). I kommittémotion 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslår motionärerna att regeringen ska ta fram en handlingsplan med konkreta förslag och åtgärder mot nedskräpning. I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 58 anför motionärerna att det behöver vidtas åtgärder för att minska nedskräpningen på land och i havet. Enligt samma motion yrkande 59 behövs det förebyggande informationsinsatser mot nedskräpning. För att minska nedskräpningen vill motionärerna därför förlänga Håll Rents uppdrag att informera allmänheten om nedskräpning. Även kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 22 handlar om Håll Rent och att satsningarna på organisationen behöver utvecklas och stärkas långsiktigt. Enligt kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 21 behöver EU:s förpackningsdirektiv utvecklas i syfte att minska överemballeringen och nedskräpningen. I yrkande 28 anför motionärerna att mängden skräpmätningar som genomförs i svenska kommuner behöver öka. Motionärerna framhåller att det saknas kunskapsunderlag när det gäller hur nedskräpningen ser ut runt om i landet, och bör därför få i uppdrag att öka mängden mätningar för att kunna ta fram effektivare åtgärder mot nedskräpning. behandling och kompletterande uppgifter I regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag av regeringen att, tillsammans med organisationen , ta fram en handlingsplan för informationsinsatser till allmänheten –2020 för att minska nedskräpningen och öka kunskapen hos allmänheten om dess negativa effekter. Enligt uppdraget skulle informationsinsatsen ha ett särskilt fokus på barn och unga samt bidra till att öka allmänhetens medvetenhet om plastens effekter i havet. I uppdraget ingick att skulle följa upp resultat och effekter av informationsinsatserna och redovisa detta i årsredovisningen. Uppdraget slutredovisades (NV-02199-21). I skrivelsen anför att myndigheten bedömer att satsningens samtliga effektmål i stort sett har uppnåtts, medan det är svårare att bedöma om kunskapshöjningen kommer att bestå efter satsningen. har utarbetat Strategiskt arbete för minskad nedskräpning – Vägledning för kommuner (rapport 6551, ). Vägledningen är avsedd att stötta kommunernas strategiska arbete för att minska nedskräpningen och sprida kunskap om metoder, verktyg och arbetssätt. I rapporten redogör för mål och krav som berör nedskräpning, t.ex. miljökvalitetsmål, lagstiftning och nationell avfallsplan, och ger en bakgrund till varför nedskräpningsproblemet behöver hanteras. Innehållet ger också en översikt över de metoder som tagits fram för att mäta skräpfrekvens i tätorter av olika storlek, i parker och grönområden samt på stränder. I en bilaga finns en särskild vägledning för hur ärenden kring omfattande nedskräpning kan hanteras. Några viktiga delar i det strategiska arbetet mot nedskräpning är enligt rapporten att tydligt identifiera var ansvaret för att driva arbetet ligger och att underlätta samarbete över förvaltningsgränser. Att kartlägga och mäta nedskräpningen är enligt rapporten viktigt för att kunna utforma åtgärder och utvärdera insatser. Andra delar är att sätta upp mål och välja åtgärder, som att involvera förskolor och skolor, anordna skräpplockardagar och samverka med lokala näringsidkare. För att skapa kontinuitet behöver det enligt rapporten långsiktigt avsättas en budget för det förebyggande arbetet. Det är också viktigt att kommunicera arbetet med kommuninvånarna och att utbyta erfarenheter med andra kommuner. Håll Rent är en ideell obunden stiftelse som grundades av och Returpack. Stiftelsens uppdrag är att påverka attityder och beteende för att minska nedskräpningen. Det här gör Håll Rent för att stoppa nedskräpningen: • arbetar för att förändra människors beteende och stärka att det inte är okej att skräpa ned • samlar den senaste kunskapen om nedskräpning genom mätningar, undersökningar, företagssamarbeten och kontakter med forskningsvärlden • tar fram konkreta verktyg för kommuner, skolor, företag, politiker och andra samhällsaktörer för att de ska kunna bidra till att minska nedskräpningen • berättar om nedskräpningens konsekvenser och kommunicerar tydliga budskap om varför det är viktigt att inte skräpa ned • skapar möjligheter för människor att engagera sig mot skräpet. beslutade att anvisa ca till anslaget 1:1 som ett led i fleråriga satsningar för att bl.a. driva på arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20, bet. 2020/21:MJU1, rskr. 2020/21:143). Enligt regleringsbrev ska av anslaget betalas ut som bidrag till Håll Rent för att organisationen ska kunna genomföra insatser för att öka kunskapen och medvetenheten om nedskräpning samt genomföra konkreta insatser för att minska nedskräpningen i . I regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag av regeringen att utöka kunskapsläget kring nedskräpning i och att genomföra en nationell skräpmätning för att få underlag för genomförandet av EU:s engångsplastdirektiv (2019/904). gav , efter upphandling, Håll Rent uppdraget att genomföra mätningen, som skulle omfatta både stad, landsbygd, turistområden och värdefulla naturområden. Mätningen skulle fastställa hur stor andel av skräpet i som utgörs av bl.a. cigarettfimpar, portionssnus, plastbärkassar, dryckesflaskor av plast, engångsmuggar, livsmedelsbehållare för snabbmat, ballonger, pappersförpackningar, metallförpackningar och glas. redovisade regeringsuppdraget (NV-00057-20), och av skrivelsens sammanfattning framgår bl.a. följande Mätningar har genomförts i 75 kommuners centralorter . Betydligt färre områden valdes ut för mätning inom turist och naturområden eftersom stad och landsbygdskommuner hade högre prioritet. bedömer att den statistiska säkerheten är god då det gäller de mätningar som har genomförts i stad och landsbygdskommuners centralorter för den aktuella veckan. Genom skattningar speglar resultaten den nationella nedskräpningssituationen i kommunernas centralorter . Skattningarna ska dock alltid beaktas tillsammans med angivna konfidensintervall för att sättas i relation till hur stor osäkerheten är. Turist och naturområden är få och inte slumpmässigt utvalda i undersökningen. Inga generella slutsatser kring dessa områden kan i allmänhet göras baserat på resultaten. Tabell 3a ger en överblick vilka kategorier som har mätts och hur stor andel av skräpet som finns i de olika kategorierna både till vikt och antal. Enligt () ingår underlaget från i den pågående beredningen i av frågan om engångsplastdirektivets genomförande i svensk rätt. I Skräprapporten har Håll Rent samlat statistik och fakta om nedskräpning på land och till havs. Av rapporten framgår bl.a. följande: Än så länge finns det ingen nationell statistik. mätte dock drygt trettio kommuner skräpet enligt Håll Rents metoder. Eftersom alla kommuner mäter på samma sätt, ger de här mätningarna en bild av hur mycket skräp som finns i olika miljöer. Håll Rents metoder för mätningar i stadsmiljöer har utvecklats tillsammans med . Mätningarna har gjorts och genomförs genom att skräp räknas på statistiskt slumpmässigt utvalda ytor. Håll Rent har också testat att mäta skräp från luften med hjälp av drönare. Håll Rent har också tagit fram en metod för att mäta skräp på stränder. De här mätningarna ger oss viktig information om nedskräpningen av våra hav. Skräpmätningarna för , och påbörjades och ingår nu i den nationella miljöövervakningen med stöd av Havs- och vattenmyndigheten. koordinerar Håll Rent skräpmätningar längs hela den svenska kusten, inklusive . Även på stränderna har Håll Rent testat metoder för att mäta skräp med drönare. Utöver mätningar i stadsmiljöer och på stränder arbetar Håll Rent också med skräpmätningar i rinnande vatten och i naturområden. Dessutom har vi tillsammans med genomfört projekt för att försöka ta reda på hur vi kan stoppa nedskräpningen längs våra vägar. Som redovisas under avsnittet Återanvändning och återvinning kommer kommissionen att se över och rådets direktiv om förpackningar och förpackningsavfall. Tyngdpunkten i den översynen kommer bl.a. att ligga på att minska (över)emballering och förpackningsavfall, bl.a. annat genom att sätta upp mål och vidta andra åtgärder för förebyggande av avfall. Av redovisningen ovan framgår att har tagit fram en handlingsplan för informationsinsatser till allmänheten –2020 för att minska nedskräpningen. har slutredovisat resultatet och effekterna av dessa insatser, och myndighetens bedömning är att insatserna har lett till att samtliga effektmål i stort sett har uppnåtts. Vidare framgår att har utarbetat en vägledning som är avsedd att stötta kommunernas strategiska arbete för att minska nedskräpningen. Utskottet ser positivt på dessa insatser. Utskottet vill vidare framhålla det värdefulla arbete som utförs av Stiftelsen . har också anvisat medel som ska användas för stiftelsens arbete med frågor kopplade till nedskräpning. Utskottet ser också positivt på den nationella skräpmätning som genomfördes , och utskottets förhoppning är att mätningar liknande denna kan genomföras med viss regelbundenhet. Utskottets bedömning är att resultaten av skräpmätningen på ett värdefullt sätt kan bidra till genomförandet av engångsplastdirektivet i svensk rätt. Vidare välkomnar utskottet den översyn av EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall som kommissionen har aviserat. Därmed bedömer utskottet att motionerna 2020/21:2709 (MP) yrkande 22, 2020/21:2918 (C) yrkandena 21 och 28, 2020/21:3348 (M) yrkande 10 och 2020/21:3368 (M) yrkandena 58 och 59 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergivna fiskeredskap och annat marint skräp, marint skräp längs och städning av stränder och havsmiljöer samt om kartläggning av behovet av sanering. Jämför reservation 31 (KD, L), 32 (L) och 33 (C). Övergivna fiskeredskap och annat marint skräp, marint skräp längs samt städning av stränder och havsmiljöer Kommittémotion 2020/21:3257 av m.fl. (L) handlar om att verka för bärgning av gamla fiskeredskap och s.k. spökgarn som övergetts i hav och vattendrag (yrkande 21), om marint skräp utmed den svenska havskusten (yrkande 22) och om internationellt spökfiske och marint skräp samt insatser för att rädda världens hav (yrkande 23). Motionärerna anför att förlorade fiskeredskap, spökgarn, fortsätter att fånga fisk och andra djur och orsakar lidande och att de på lång sikt kan påverka fiskbestånden. Motionärerna framhåller att spökgarn och andra fiskeredskap som har övergetts måste samlas in och att stränder måste städas från marint skräp. Fiskare som förlorar sina redskap i havet måste rapportera förlusten till respektive lands fiskerikontroll, men motionärerna frågar sig om alla förluster av fiskeutrustning rapporteras in. Motionärerna hänvisar i detta sammanhang till att det i finns en väl utvecklad samverkan mellan berörda aktörer som syftar till att öka inrapporteringen av förlorade garn och annan förlorad fiskeutrustning. I motion 2020/21:1688 av (M) yrkande 3 anför motionären att HaV tillsammans med berörda aktörer inom fiskerinäringen bör få ett utökat uppdrag och resurser för att intensifiera arbetet med att rensa från spökgarn och annat marint skräp. I motion 2020/21:2986 av (M) anför motionären att regeringen bör ges i uppdrag att tillsammans med länderna kring arbeta för minskat skräp i . Motion 2020/21:2588 av (M) handlar om förbättrad administration av strandstädning. I motionen beskrivs att ideella organisationer som utför strandstädning inte har möjlighet att få statligt bidrag för detta i taget och att det utbetalade bidraget måste förbrukas under utbetalningsåret. Enligt motionären motverkar dessa regler möjligheterna till kontinuitet samt minskar effektiviteten i arbetet med strandstädning. Kartläggning av behovet av sanering I kommittémotion 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 23 anför motionärerna att det bör genomföras inventeringar för att kartlägga var de mest prioriterade saneringsbehoven finns. Det finns en mängd föroreningar i våra hav och kustnära områden, och motionärerna framhåller att lämplig myndighet på central nivå därför bör fortsätta att kartlägga var de värsta föroreningarna finns samt upprätta en prioriteringslista över var insatser ska ske. behandling och kompletterande uppgifter Övergivna fiskeredskap och annat marint skräp, marint skräp längs samt städning av stränder och havsmiljöer I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anför regeringen att marint skräp är ett globalt problem som är ett hot mot de ekosystemen. Den största tillförseln av skräp på oexploaterade stränder kommer från havet. På stadsnära stränder antas skräpet mest komma från besökare. delade ut till 25 kommuner som bidrag för strandstädning. Totalt samlades avfall in. har regeringen gjort en särskild satsning för att minska nedskräpning genom informationsinsatser och ökad kunskap om nedskräpningens effekter. avsattes också totalt från anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden för arbete med miljöfarliga vrak. Från 2 av de 30 mest miljöfarliga vraken i svenska vatten bärgades olja och spökgarn (förlorade fiskeredskap). beslutade att anvisa till anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20, bet. 2020/21:MJU1, rskr. 2020/21:143). beslutade att anvisa ca till anslaget 1:1 som ett led i fleråriga satsningar för att bl.a. driva på arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi. Av regleringsbrev framgår att av anslaget 1:1 får användas för att stärka myndighetens arbete nationellt, inom EU och internationellt för en mer cirkulär och hållbar plasthantering. Medlen får även användas för att minska plaster, inklusive mikroplaster, i hav och natur. Vidare framgår att får använda av dessa medel för sitt arbete med nationell plastsamordning och att myndigheten även får betala ut bidrag till andra inom detta område. Enligt regleringsbrevet ska betalas ut som bidrag till Håll Rent för att organisationen ska kunna genomföra insatser för att öka kunskapen och medvetenheten om nedskräpning samt genomföra konkreta insatser för att minska nedskräpningen i . Enligt artikel 48 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs m.m. ska yrkesfiskare som förlorar sina redskap och inte lyckas bärga dem rapportera sin förlust. Rapporten ska lämnas efter avslutat bärgningsförsök. I ska förlusten rapporteras till HaV:s centrum för fiskerikontroll. Uppgifterna är viktiga eftersom de kan användas för att lokalisera och rensa bort redskapen. För att förhindra att fiskeredskap inte bärgas vid förlust finns det också regler om märkning och utmärkning av fiskeredskap (föreskrifter, FIFS 1994:14). Skyldigheten enligt föreskrifterna omfattar såväl yrkesfiskare som fritidsfiskare. Reglerna gör det möjligt att avgöra vem som har använt redskapen om de senare hittas i vattnet. Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) finansierar EU:s havs- och fiskeripolitik. Fonden är en av fem europeiska struktur- och investeringsfonder som kompletterar varandra och ska främja en återhämtning i EU som bygger på tillväxt och nya jobb. Fonden används för att samfinansiera projekt tillsammans med nationell finansiering. Det svenska havs- och fiskeriprogrammet finansieras av EHFF och det är , länsstyrelserna och HaV som ansvarar för stöden inom havs- och fiskeriprogrammet. Genom programmet går det att söka bidrag för projekt som syftar till att hålla haven rena från förlorade fiskeredskap och marint skräp. Det går att få bidrag till bl.a. draggning, informationskampanjer och inköp av redskap för att samla in spökgarn och annat marint skräp. och HaV har öppnat möjligheten för yrkesfiskare och andra intressenter att söka stöd för åtgärder som vidtas . Genom att samla in förlorade fiskeredskap kan de använda sina fiskefartyg för draggningsinsatser och bidra till en bättre miljösituation i haven. Sammanlagt finns det att söka och av dessa medel utgör 3 miljoner svensk medfinansiering som söks separat från HaV (anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö). Sista ansökningsdag var . Att lokalisera och samla in spökgarn ingår i HaV:s åtgärdsprogram för God havsmiljö 2020. Myndigheten ansvarar för att resurser avsätts och att rätt aktörer integreras i arbetet med att främja en effektiv och hållbar insamling och mottagning av förlorade fiskeredskap samt för att förebygga nya förluster av fiskeredskap. startade Marelitt Baltic, ett EU-finansierat projekt med syftet att kartlägga problematiken med och minska antalet förlorade fiskeredskap i . Projektet finansierades av Östersjöprogrammet 2014–2020 och pågick 2016–2018 med delfinansiering av HaV. Projektets leddes av Marint centrum, , och förutom Håll Rent deltog även organisationer från , , och . Projektet har, utöver att kartlägga problematiken, städat bort spökgarn i utvalda problemområden med hjälp av draggning från båtar eller dykningar på vrak. Inom projektet har det också utvecklats möjligheter till mottagning och återvinning av spökgarn i hamnar samt andra förebyggande åtgärder. Projektet har resulterat i en handbok med information om hur man kan hantera spökgarn, The Baltic Sea Blueprint. och har tillsammans utvecklat ett verktyg för att rapportera in upptäckter av spökgarn och utförda städinsatser, exempelvis draggningar. I verktyget kan den som har hittat ett fiskeredskap ange det förlorade redskapets koordinater. Verktyget är riktat till fritidsfiskare och allmänheten. Verktyget har tagits över och vidareutvecklats av HaV och kallas Ghostguard. HaV deltar i ett nordiskt projekt, Clean Nordic Oceans (CNO), som samarbetar för att minska effekterna av förlorade fiskeredskap och för att samla kunskap om hur problemet kan minskas. Nätverket är ett samarbete mellan (HaV), (Fiskeridirektoratet) och (DTU Aqua). Projektet finansieras av . Håll Havet Rent är ett miljöprojekt som Fiskauktion har tagit initiativ till. Projektet ska ge yrkesfiskare möjlighet att på ett enkelt och smidigt sätt göra sig av med och sortera marint skräp som har fastnat i trålar och fiskeredskap. Även kasserade fiskeredskap såsom trålar, nät och tampar ska tas emot. Projektet får stöd från HaV. Håll Rent har med medel från EHFF genomfört rensningar av spökgarn från bottnar och vrak i . I projektet samlade organisationen in kunskap om skräpläget på våra bottnar med hjälp av dykklubbar runt om i landet. utförde 214 dykare skräpdyk som resulterade i nästan skräp. Bland det vanligaste skräpet fanns metallburkar, glasflaskor och plastförpackningar. Projektet var ursprungligen en del av kustlinje där 34 partner i , och tog fram metoder både för att städa upp befintligt skräp och för att minska tillkomsten av nytt skräp. Ett annat projekt som Håll Rent deltar i är Fiskereturen, en insamlingstjänst som tar emot gamla fiskeredskap och ser till att de återvinns. Projektet är ett samarbete mellan Båtskroten, kommun, Håll Rent och och finansieras av HaV. Enligt förordningen (2018:58) om bidrag till strandstädning får besluta om att ge bidrag till kommuner för projekt som syftar till att samla in avfall på stränder. Stödet kan uppgå till av kostnaderna för projektet. Av 10 § andra stycket följer att det ska framgå av beslutet när de åtgärder som bidraget avser senast ska vara slutförda. Den tiden får bestämmas till längst från beslutet. Tiden får förlängas om det finns särskilda skäl. Av HaV:s regleringsbrev framgår att högst får användas för bidrag i enlighet med förordningen om bidrag till strandstädning. beslutar om fördelningen av medlen efter dialog med HaV (villkor för anslaget 1:11 anslagspunkt 1 Åtgärder för havs- och vattenmiljö – Avloppsrening – del till NV, punkt 3). har i samarbete med HaV utlyst bidrag för strandstädning, och sista ansökningsdag var . Utlysningen planeras att komma . Som beskrivits under avsnittet Plastfrågor redovisade HaV ett regeringsuppdrag med förslag till genomförande av kraven på fiskeredskap i engångsplastdirektivet. Förslaget bereds i . Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir. 2010:74) med uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Kommittén har antagit namnet Miljömålsberedningen (M 2010:04). Miljömålsberedningens övergripande uppdrag är att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom områden som prioriteras av regeringen. Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner samt myndigheter. Enligt ett tilläggsdirektiv som regeringen beslutade (dir. 2018:44) skulle Miljömålsberedningen föreslå en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Strategin ska bidra till att relevanta delar av generationsmålet och de berörda miljökvalitetsmålen nås, och därmed även bidra till genomförande av mål 14 i Agenda om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt. överlämnade Miljömålsberedningen delbetänkandet Havet och människan (SOU 2020:83) till regeringen.