bet · H801UbU8 · 2021-02-12 00:00:00 — Regeringen behandlade frågan om nedskrivning av studieskulder enligt den parlamentariska landsbygdskommitténs förslag i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179). I propositionen framförde regeringen bl.a. att den avser att vidare analysera inom vilka sektorer som arbetsgivare har svårt att hitta kompetens på landsbygden samt återkomma med lämpliga åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen på landsbygden. gav regeringen i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder (N2019/02735/RTL). Syftet med uppdraget är att underlätta för företag och offentliga arbetsgivare att rekrytera rätt kompetens och därigenom bidra till livskraftiga landsbygder. I redovisning av uppdraget föreslog myndigheten en rad åtgärder för att komma till rätta med problemen kring kompetensförsörjning på landsbygder, däribland att eventuellt införa avskrivning av studielån för att locka högutbildade personer till landsbygderna (, ). Enligt uppgift från () kommer regeringen inte att gå vidare med detta förslag. Som nämnts ovan har förslag om studieskuldsavskrivning för lärare i glesbygd behandlats tidigare , bl.a. i betänkandena /19:UbU15, och 2019/20:UbU9. I likhet med tidigare ställningstaganden anser utskottet att det finns svårigheter med att använda studiestödssystemet som ett regionalpolitiskt instrument eftersom det kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna. Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att en sammanhållen landsbygdspolitik måste behandla kompetensförsörjningsfrågorna både ur ett utbildningsperspektiv och ur ett näringslivsperspektiv. Utskottet kan även konstatera att regeringen inte avser att gå vidare med förslag om att eventuellt införa avskrivning av studielån för att locka högutbildade personer till landsbygderna. När det gäller förslag om ändringar i regelverket för avskrivning av studielån , förlängd möjlighet till återbetalning av studielån och anstånd med återbetalning av studieskulder vid nya studier vill utskottet återigen hänvisa till den proposition som regeringen väntas överlämna till . Propositionen om ett bättre studiestöd högre upp i åldrarna väntas bl.a. innehålla förslag till åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning, däribland förslag om höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och ändrade återbetalningsregler. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1936 yrkande 15 (SD), 2020/21:3142 yrkandena 4 och 5 (KD) och 2020/21:3225 yrkande 8 (L). Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden dels om en översyn av studiemedelsberättigade yrkesutbildningar, dels om en översyn av möjligheten till studielån för studier vid folkhögskola. I motion 2020/21:2736 av och (båda M) yrkande 6 framför motionärerna att det behövs en ökad koppling mellan vuxenutbildning och arbetsmarknad samt att möjligheten att göra godkända yrkesutbildningar studiemedelsberättigade bör ses över. I motion 2020/21:3122 av (SD) yrkande 1 föreslår motionären att möjligheten till CSN-lån för studier vid folkhögskola bör ses över och begränsas. Bakgrund och gällande rätt Målet för folkbildningspolitiken fastställdes genom beslut om regeringens proposition Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Målet är att folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Folkhögskolorna, som är en del av folkbildningen, utgör bl.a. ett alternativ till den kommunala vuxenutbildningen för studier på grundläggande och gymnasial nivå. Inom folkhögskolan finns även vissa yrkesutbildningar på eftergymnasial nivå. Studier inom folkhögskolan på eftergymnasial nivå är exempelvis fritidsledarutbildning, tolkutbildning och yrkesutbildningar som motsvarar högst 80 veckors studier på heltid () och som utgör påbyggnad till gymnasieskolan och som för tillträde kräver en gymnasieexamen eller motsvarande kunskaper (studiestödsförordningen, bilaga B1). Studiemedel för studier inom folkhögskolan Av studiestödslagen 3 kap. 2 § framgår att den som är kan ansöka om studiemedel för studier på grundskole- och gymnasienivå på bl.a. en folkhögskola. Det är regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som beslutar om vilka läroanstalter och utbildningar som är studiemedelsberättigande. För att en utbildning ska ge rätt till studiemedel måste den vara godkänd. Det är regeringen som bestämmer vid vilka läroanstalter och utbildningar som studerande kan få studiestöd (1 kap. 2 § studiestödsförordningen). I en bilaga till studiestödsförordningen finns en förteckning över de läroanstalter och utbildningar som berättigar till studiestöd. har fastlagt som mål för vuxnas lärande att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Myndigheten för () har enligt sin instruktion (2011:1162) i uppgift att verka för att behoven av eftergymnasial yrkesutbildning tillgodoses. Med eftergymnasial yrkesutbildning avses sådan utbildning som inte är utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller en utbildning som kan leda till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. I lagen (2009:128) om finns bl.a. bestämmelser om syftet med utbildningarna i . I lagen finns även bestämmelser som syftar till att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd för eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt, att eftergymnasiala yrkesutbildningar håller hög kvalitet och att behovet av eftergymnasiala yrkesutbildningar som avses leda till förvärvsarbete för de studerande, eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses inom smala yrkesområden (1 §). Utbildningarna inom ska bl.a. ge sådana teoretiska, praktiska och erfarenhetsbaserade kunskaper som krävs för att eleverna självständigt och i arbetslag ska kunna utföra kvalificerade uppgifter i arbetslivet. Utbildningarna ska också utvecklas och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare (6 §). En anordnare av utbildning inom får efter anmälan bedriva utbildning även som uppdragsutbildning (10 §). Av förordningen (2009:130) om framgår att för att en utbildning ska få ingå i krävs det bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning i de utbildningsformer som anges i myndighetens instruktion (se ovan). En yrkeshögskoleutbildning kan vidare alternativt medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället (1 kap. 3 §). Det är MYH som beslutar om en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 4 §). MYH ska vid sin fördelning av statsbidrag eller särskilda medel särskilt ta hänsyn till i vilken grad en utbildning i kvalitativt och kvantitativt hänseende svarar mot arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft eller medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället. Dessutom ska myndigheten ta hänsyn till i vilken grad en utbildning finansieras av arbetslivet och har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering (5 kap. 5 §). Av studiestödsförordningens bilaga B 1 Viss utbildning på eftergymnasial nivå framgår att studiemedel får lämnas vid studier på heltid för sådan utbildning inom enligt lagen om som inte är uppdragsutbildning. Med uppdragsutbildning avses sådan utbildningsverksamhet som anordnas mot ersättning från uppdragsgivare som inte är en fysisk person och där uppdragsgivaren utser den som ska få delta i utbildningen. Av detta följer att samtliga utbildningar inom är studiemedelsberättigade, förutom sådana utbildningar som bedrivs som uppdragsutbildning. Utskottet vill inledningsvis framföra följande. Den svenska vuxenutbildningen med bl.a. vuxenutbildning, och folkbildning erbjuder varierade möjligheter till utbildning. För dessa utbildningsformer finns regelverk och infrastruktur som möjliggör utbildningen i praktiken, bl.a. med ett väl utbyggt studiefinansieringssystem. Det är utskottets mening att både folkhögskolor och yrkeshögskolor har stor betydelse för den svenska utbildningspolitiken och som arenor för att stärka människors aktiva deltagande i samhället, möjligheter till vidareutbildning eller att byta bana mitt i livet samt för att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet och sysselsättning. Här kan även nämnas roll att tillse behovet av eftergymnasial yrkesutbildning som svarar mot arbetslivets behov. I detta sammanhang vill utskottet påminna om att det är regeringen som bestämmer vilka läroanstalter och utbildningar som ska vara studiemedelsberättigade, och de utbildningar som ger rätt till studiestöd finns i en förteckning i en bilaga till studiestödsförordningen. Däribland nämns – som framgår ovan – utbildningar inom folkhögskolan och samtliga utbildningar inom , förutom de som drivs som uppdragsutbildningar. Utskottet ser ingen anledning att föreslå åtgärder utifrån motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2020/21:2736 yrkande 6 och 2020/21:3122 yrkande 1. Studiemedel för studerande med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om studiemedel för studerande med funktionsnedsättning. Jämför reservation 6 (V). I kommittémotion 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslår motionärerna att regeringen ska ge CSN i uppdrag att i samarbete med lärosätena informera om anpassade studiemedel. Motionärerna framhåller att få studerande med funktionsnedsättning verkar känna till möjligheten att ansöka om långsammare studietakt med fullt studiemedel. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 6 att regeringen ska tillsätta en utredning om ekonomiska villkor för studerande med funktionsnedsättning. För att fler personer med funktionsnedsättning ska kunna känna sig ekonomiskt trygga vid studier måste även tryggheten för dem utredas, menar motionärerna. Bakgrund och gällande rätt Enligt 3 kap. 24 § studiestödslagen kan regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiemedel får lämnas för tid då den studerande är sjuk. I 3 kap. 26–32 §§ studiestödsförordningen finns bestämmelser om studiemedel vid sjukdom i vissa fall. Bland annat framgår att studiemedel får lämnas för en sjukperiod som infaller för vilken den studerande har beviljats studiemedel (3 kap. 27 §). Vidare framgår att en studerande har rätt till studiemedel endast för en sådan sjukperiod eller den del av den som har godkänts av . ska godkänna sjukperioden om bedömer att en studerande på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva sina studier eller till hälften oförmögen att bedriva sina heltidsstudier och att det rör sig om ett medicinskt väldokumenterat sjukdomstillstånd (3 kap. 29 §). Studiestöd för personer med funktionsnedsättning Personer med funktionsnedsättning har möjlighet att ansöka om att få studiemedel för en högre studietakt än deras studieåtagande motsvarar, dvs. möjlighet att ansöka om fullt studiemedel för studier som bedrivs på deltid. Den studerande kan också ansöka om att få förlängd tid med studiemedel för att kompensera för den lägre studietakten. Denna möjlighet regleras inte i lag eller förordning (studiestödslagen, studiestödsförordningen eller CSNFS 2001:1) utan följer endast av praxis utifrån ett antal avgöranden från (): (avgörande ÖKS dnr 2005-04928, avgörande ÖKS dnr 2006-03745, avgörande ÖKS dnr 2006-04080, avgörande ÖKS dnr 2010-02113, avgörande ÖKS dnr 2015-00874). Enligt uppgift från CSN finns det ett antal villkor som måste uppfyllas för att en person ska beviljas en lägre studietakt utan att det påverkar studiemedlen: bl.a. att personen måste lägga ned mer tid än normalt på studierna på grund av funktionsnedsättning, att personen har nyttjat alla stödåtgärder som skolan erbjuder men ändå inte klarar att studera i normal studietakt och att personen har läkarintyg som styrker funktionsnedsättningen (uppgifter från CSN:s rättsavdelning samt CSN:s webbplats, Studier i en långsammare takt). Avskrivning av studielån på grund av funktionsnedsättning Personer med funktionsnedsättning kan i vissa fall ansöka om att få en del av studieskulden avskriven om det finns synnerliga skäl (4 kap. 25 § studiestödslagen). Detta gäller exempelvis om personen – har hel sjukersättning och sammanlagd inkomst som inte överstiger garantinivån som motsvarar – har fått förlängd studietid på grund av funktionsnedsättning, vilket medfört behov att högre studielån – har tvingas avbryta sin utbildning på grund av sjukdom eller skada. (CSN:s webbplats, Avskrivning av studielån) Vad som vidare avses med synnerliga skäl framgår enligt CSN av följande förarbeten (uppgift från CSN:s rättsavdelning ). Av regeringens proposition 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystem – där det nya studiestödssystemet med s.k. annuitetslån behandlas – framgår det att de regler som då gällde för avskrivning med hänsyn till synnerliga skäl för studielån i huvudsak fortsättningsvis även skulle gälla för annuitetslånet (s. 123). De nuvarande reglerna om avskrivning vid dödsfall eller annars om det finns synnerliga skäl ska gälla även i det nya lånesystemet. Synnerliga skäl ska kunna anses föreligga om låntagaren fått en skada som uppenbarligen hindrat att utbildningen fullföljs. Andra skäl kan vara mer varaktigt nedsatt betalningsförmåga på grund av sjukdom eller handikapp. Vidare framgår av regeringens proposition 1987/88:116 om studiemedel (s. 50) följande: I övrigt bör avskrivning av studieskulder endast ske i undantagsfall. [– – –] Vidare bör den som på grund av handikapp och som har fått en förlängd studietid utöver vad som får anses vara normalt för den aktuella utbildningen kunna få en del av sin skuld avskriven. Avskrivningen bör i sådant fall avse den merskuldsättning som har uppkommit av denna anledning. Det bör understrykas att bestämmelsen enbart bör tillämpas i det fall vederbörande har ett mer varaktigt funktionshinder som uppenbarligen fördröjt studierna. Avskrivning bör också kunna ske i det fall en studerande under sin studietid fått en skada eller sjukdom, som uppenbarligen hindrar att utbildningen fullföljs, eller att utbildningen utnyttjas i arbetslivet. Enligt 2 § förordningen (2017:1114) med instruktion för ska myndigheten ge lättillgänglig och behovsanpassad information och god service till berörda om de stöd som myndigheten administrerar. På sin webbplats informerar CSN bl.a. om villkoren för studiemedel för studerande i olika livssituationer, exempelvis för studerande i utlandet, för utländska medborgare, för studerande med barn och för studerande med funktionsnedsättning. När det särskilt gäller studiemedel för personer med funktionsnedsättning skriver CSN att denna grupp studerande i vissa fall kan få studera med en lägre studietakt och behålla fullt studiemedel. I sammanhanget lämnas även information om studietakt, villkor och hur en ansökan går till (CSN:s webbplats, Studier i en långsammare takt, ). När det gäller motionsyrkanden med förslag om studiemedel för studenter med funktionsnedsättning vill utskottet anföra följande. För denna grupp studerande finns det möjlighet att hos CSN dels ansöka om fullt studiestöd för studier som bedrivs på deltid, dels ansöka om förlängd tid med studiemedel för att kompensera för den lägre studietakten. Denna möjlighet regleras inte i lag utan följer av praxis. Det finns även möjlighet att ansöka om avskrivning av den merskuldsättning som uppkommit av en förlängd studietid. Utskottet vill även påminna om att CSN enligt sin instruktion har i uppdrag att lämna lättillgänglig och behovsanpassad information om de stöd som myndigheten administrerar. Myndigheten har också publicerat information på sin webbplats om s.k. anpassade studiemedel. Utskottet anser att regelverk och praxis är väl avvägda och tillräckliga. Därmed föreslår utskottet att motion 2020/21:251 yrkandena 5 och 6 avstyrks. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU2 och 2018/19:UbU15 och under /20 i betänkandena /20:UbU2 och 2019/20:UbU9. har avslagit motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Tilläggslån och merkostnadslån m.m., punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2020/21:461 av (C) och 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 5. Enligt råder det underskott på studentbostäder i 20 av landets 28 högskolekommuner. Underskott finns i såväl stora som små högskolekommuner samt i de flesta storstadsregioners högskolekommuner. En heltidsstudent har vanligtvis inga inkomster utan är helt beroende av stöd från staten. kan en genomsnittlig student få ut max från (), varav ca utgör bidrag och ett förmånligt lån (är räntan ). I fokuserar debatten om studentbostäder på hur vi ska kunna bygga bostäder i en prisklass som CSN-beroende studenter kan efterfråga. Problemet är att systemet för studiemedel saknar flexibilitet och sällan möjliggör för studenter att efterfråga bostäder till en hyra som gör det lönsamt att bygga. En nyproducerad studentlägenhet kostar ca att hyra. Utöver den översyn av byggreglerna som vi föreslagit, bl.a. för att möjliggöra nyproduktion av små och yteffektiva lägenheter, föreslår vi att alla studenter ska ges möjlighet att ta tilläggslån. finns ett system för tilläggslån som vänder sig till personer som är och som arbetat tidigare. Under som längst kan de få som mest ytterligare . Vi vill möjliggöra för alla som studerar att söka tilläggslån som de är berättigade det befintliga studiestödet. På så sätt kan byggandet av studentbostäder stimuleras och studenternas boendesituation förbättras avsevärt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tilläggslån och merkostnadslån m.m., punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2020/21:461 av (C) och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 30. Folkhögskolorna erbjuder en stor bredd av utbildningar inom kultur och media. Reglerna för merkostnadslån för instrument gäller däremot inte för studerande på folkhögskola, utan bara studerande på högskolenivå. Mot denna bakgrund anser jag därför att regeringen bör återkomma med förslag om förändrade regler för merkostnadslån för instrumentköp så att de även gäller för deltagare på folkhögskolans kurser. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Återbetalning och avskrivning av studieskulder, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:3142 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 8. En levande landsbygd kräver att man värnar dess skolor. Vi föreslår därför att examinerade lärare – alla inriktningar – som tar anställning i områden som av definieras som glesbygd ska få av sin studieskuld avskriven de arbetar i glesbygden. Maxtaket är en total studieskuld på . Detta syftar till att åtgärda lärarbristen i glesbygd, bevara och återskapa en levande landsbygd samt i högre grad möjliggöra skolverksamhet i glesbygd. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Återbetalning och avskrivning av studieskulder, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3142 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 8. Personer som har tagit studielån ska enligt regelverket börja betala tillbaka på lånet tidigast efter att det sista studiestödet betalades ut. Den som tagit studielån tidigare betalar tillbaka direkt när studiestödet upphör. För den som vill minimera sitt lån och studera utan studiestöd kan det vara besvärligt att som man studerar vidare tvingas till att påbörja sin återbetalning. Då finns visserligen möjligheten till nedsättning av återbetalningstakten. Jag menar att en huvudregel i stället bör vara att man så länge man studerar ska slippa betala av på sitt studielån. Naturligtvis måste det finnas gränser för hur länge en person ska ha rätt att avvakta med sin återbetalning. Detta behöver utredas. När vi lever och arbetslivet förlängs bör också lånens återbetalningstid förlängas. Jag anser därför att tiden för återbetalning av studielån bör förlängas t.o.m. det år man fyller . Det måste finnas en chans att hinna betala tillbaka studielånen, annars kan det i sig hindra människor från att satsa på en ny utbildning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Återbetalning och avskrivning av studieskulder, punkt 3 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:3142 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5. För att stimulera ett längre arbetsliv vill vi att åldersgränserna i studiemedelssystemet ska ses över i syfte att höja dessa. är det viktigt att lånedelen betraktas som ett lån för kompetensutveckling som inte skrivs av vid en viss ålder. Vi föreslår därför att framtida studielån inte ska kunna skrivas av utan i det avseendet vara jämställda med andra lån. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studiemedel för studerande med funktionsnedsättning, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. Universitets- och högskolerådet (UHR) har visat att studenter med funktionsnedsättning i betydligt högre grad än andra studenter upplever ekonomiska svårigheter i samband med studierna. Dessutom tycks få känna till möjligheten att ansöka om långsammare studietakt med fullt studiemedel. får många av de som söker avslag på sin ansökan. Jag anser därför att regeringen bör ge CSN i uppdrag att i samarbete med lärosätena tydligt informera om anpassade studiemedel. Den som fått förlängd studietid på grund av funktionsnedsättning och därmed behövt låna mera pengar kan ansöka om att få en del av studielånet avskrivet. Det finns däremot inga garantier. Denna osäkerhet kan innebära att studenter som behöver anpassad studietakt ändå försöker klara studierna med normal studietakt för att inte dra på sig extra lån. Ett sätt att lösa detta kan vara att den som får långsammare studietakt med fullt studiemedel automatiskt får den överskjutande lånedelen avskriven.