bet · H901MJU1 · 2021-12-08 00:00:00 — För att bromsa och slutligen stoppa klimatförändringarna krävs dock ett genomgripande systemskifte när det gäller hur vi tillverkar och förbrukar produkter och råvaror samt hur vi konsumerar. De linjära materialflöden vi har byggt upp samhället kring måste brytas och ersättas med cirkulära kretslopp, där produkter används betydligt längre och där allt material kan recirkuleras för att bli insatsvaror i nya produktionsled. Beroendet av fossila och jungfruliga råvaror behöver minska och vi måste bli bättre på att utnyttja de resurser vi redan har i omlopp. Bioekonomin och potentialen för materialsubstitution som finns i förnybara naturresurser här i måste få en mer framträdande plats. vill att det ska kosta att släppa ut och att slösa med våra resurser, också för att driva på teknikutvecklingen mot mer hållbara alternativ. Utan en mer cirkulär och resurseffektiv ekonomi som bryter fossilberoendet kommer vi inte att kunna reducera vår klimatpåverkan i den utsträckning som krävs för att begränsa den globala uppvärmningen och det ohållbara användandet av naturresurser. För är det en självklarhet att svenska teknikutvecklare och entreprenörer har en nyckelroll att spela i detta systemskifte. Miljö- och klimatinnovationer och nya cirkulära affärsmodeller som växer fram inom näringslivet är den riktiga motorn i omställningen, och politiken måste säkerställa att företagen har bästa möjliga förutsättningar att växla upp sitt arbete ytterligare. Svensk teknik och svenska smarta lösningar kan dessutom bidra till jobb och tillväxt i , som det ger minskade utsläpp i omvärlden när de exporteras. har en ambitiös miljölagstiftning, men den bygger i flera hänseenden på gamla sanningar och föråldrade strukturer. Regelverken behöver ses över i ljuset av dagens samhällsstrukturer och nya tekniska landvinningar. Det som vi tidigare betraktade som avfall måste ses som en tillgång. Samhällskritiska anläggningar som vattenreningsverk behöver omvandlas till resursverk som i högre grad sluter kretsloppen. Som ett av världens mest innovativa länder har goda möjligheter att ta en global ledarroll i denna omställning. ska gå före, visa vägen och bli ett miljö- och klimatföredöme för resten av världen. Parallellt med att vi begränsar koldioxidutsläppen, ställer om våra energisystem och ökar samhällets cirkulära materialflöden är det angeläget att vi vårdar och förvaltar de naturliga ekosystemen på ett ansvarsfullt sätt åt kommande generationer. Den biologiska mångfalden – samspelet mellan olika typer av arter och ekosystem – är av fundamental betydelse för människans liv på jorden, våra samhällens välmående och klimatomställningen. Skogar, kuster, vattendrag och grundvatten är alla viktiga förutsättningar för livet och en hållbar utveckling. Den globala förlusten av arter och ekosystem är, vid sidan av klimatförändringarna, det mest brådskande miljöproblemet i världen . För att bryta den negativa utvecklingen föreslår kraftfulla satsningar för att bevara och restaurera den biologiska mångfalden och naturliga rikedom. Landets redan skyddade områden, såväl på land som till havs, behöver förvaltas bättre och deras livskraftiga ekosystem måste säkerställas. Känsliga områden som har förorenats genom mänsklig aktivitet ska saneras och återställas, ett långsiktigt arbete som måste växlas upp en nivå. Övergödningen av våra hav måste förebyggas genom kraftfullare insatser både vid utsläppskällan och direkt i haven. Invasiva främmande arter måste bekämpas mer aktivt och hela samhället behöver inkluderas i det arbetet i större utsträckning. Tillräckliga statliga anslag är endast en del av lösningen på dessa utmaningar. vill se en större mångfald av aktörer involverade i arbetet med att förvalta och återställa våra naturliga ekosystem. Den enskilda markägaren som bedriver sin näringsverksamhet inom lantbruket eller längs kusten har en nyckelroll att spela och det behövs fler ekonomiska incitament, mer samverkan och färre pekpinnar från myndigheterna. Insatser för den biologiska mångfalden behöver engagera allmänheten och civilsamhället för att skapa en större lokal acceptans och ett engagemang i frågan från yngre generationer. har det skett en snabb omorientering i stödet för pilotprojekt och klimatsatsningar, från ineffektiv politik riktad till kommuner till alltmer fokuserade projekt som syftar till att påskynda stora utsläppsminskningar inom industrin, det s.k. Industriklivet, och genom initiativet Fossilfritt . har dessa satsningar gett spektakulära resultat i form av bl.a. industriell tävlan om att producera fossilfritt stål, rekordstora batterifabriker och miljardsatsningar på klimatneutral cement till 2030. behöver dock nästa steg tas. Vi behöver skilja ut och använda koldioxid, s.k. carbon capture and utilization (CCU), satsa på forskning om vätgas och utveckla återvinningsteknik för fossilbaserade produkter som plast. Därtill krävs storskaliga satsningar på energilagring och på minusutsläpp. På samma sätt bör bioraffinaderier utvecklas vidare för att säkra utvecklingen av biobaserade alternativ till bränslen och material. Vägtransporter, som står för en tredjedel av utsläppen, utgör fortfarande den största källan till koldioxidutsläpp i och utsläpp från bilar utgör i sin tur den största andelen inom denna kategori. Som en följd av bonus – malus-systemet för inköp av nya bilar har rena elbilar och laddhybrider i mellanprisklass nu intagit en allt starkare position i bilförsäljningen i . Mer än en tredjedel av alla sålda bilar är nu laddbara, och över en tiondel är rena elbilar. Det gör att utsläppen från bilar nu minskar kraftigt. Renodlade elbilar utgör dock fortfarande av bilparken. När regeringen nu vill minska bonusarna för de bästa bilarna är detta därför en onödig och förtida broms i omställningen till en ren bilpark. Toppbonusen på bör därför få finnas kvar och utbyggnaden av laddstolpar snabbas på. Även de tunga vägtransporterna minskar nu sina utsläpp tack vare reduktionsplikten, som innebär en ökad inblandning av biobränslen. Med ny teknik växer det dock fram en möjlighet till en ny flotta av tunga fordon laddade med el. Tack vare de särskilda som införts för ellastbilar och elbussar ökar antalet laddbara tunga fordon. Utvecklingen bör dock gå fortare och det bör satsas på mer kraftfulla med fokus särskilt på lastbilssegmentet, där behovet av en laddbar demonstrationsflotta i , en av världens främsta lastbilstillverkare, är särskilt stort. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 20 innebär följande. Anslaget 1:1 ökas med jämfört med regeringens förslag. avvisar regeringens förslag om förstärkt tillståndsprövning, tillsyn, vägledning och kunskapsuppdrag till förmån för en egen större satsning på effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning. Vi tillför anslaget ytterligare medel för att finansiera det rovdjurspaket som föreslår. Medlen är avsedda för stöd till en adaptiv sälförvaltning, inklusive ersättning för bärgning och transport för destruktion. Vidare är medlen avsedda att användas för att uppdatera riktlinjerna för skyddsjakt, skapa länsvisa kartor över särskilt sårbara områden för tamdjurshållning och se över om det behöver vidtas åtgärder för att målet om 10 procents toleransnivå för rennäringen ska uppfyllas. Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. minskas med jämfört med regeringens förslag. Minskningen är en följd av att avvisar regeringens förslag om förstärkning av stödet till ideella organisationer och dessa organisationers arbete med kärnavfallsfrågor. Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ökas med jämfört med regeringens förslag. Vår satsning syftar till att förstärka insatserna för redan skyddade områden liksom insatserna för att bekämpa invasiva främmande arter. avvisar regeringens förslag om naturnära jobb. Anslaget 1:5 Miljöforskning minskas med jämfört med regeringens förslag till följd av att vi avvisar förslaget om en utvärdering av svensk ålförvaltning. Anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen minskas med jämfört med regeringens förslag. Minskningen är en följd av att gör en annan pris- och löneomräkning. Vidare föreslår vi en minskning av anslaget 1:9 med i förhållande till regeringens förslag. Även här är minskningen en följd av att gör en annan pris- och löneomräkning. Anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ökas med jämfört med regeringens förslag. Vår satsning ska möjliggöra en förlängning och förstärkning av det s.k. Leva-programmet med regionala samordnare som arbetar med insatser mot övergödning. Anslaget förstärks också till följd av satsning mot övergödning. Pengarna bör gå till åtgärder inom Lova, med särskilt fokus på sådana åtgärder som identifierats som viktiga inom Leva. Vidare förstärker vi och vårt parti anslaget för att finansiera ett nytt stöd för utredning, analys och genomförande av tekniker som är till för att omhänderta och återcirkulera bl.a. fosfor, kväve och kalium i reningsverk. Vi avvisar förslaget om Lova till förmån för egen satsning på arbete mot övergödning. Vi avvisar även regeringens förslag om strandstädning. Anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur minskas med 1 jämfört med regeringens förslag eftersom anser att skydd av skog ska bygga på frivillighet. Vi vill se en ökad andel biotopskyddsområden och naturvårdsavtal. anser att skogsägare är goda förvaltare av sin skog och att en stor andel av skogen bör brukas, bl.a. för att kunna öka inslaget av biobaserade produkter och energi inom ramen för klimatomställningen. Anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten minskas med jämfört med regeringens förslag. Minskningen är en följd av att förslagen om fiskerikontroll och kamerabevakning m.m. avvisas. vill inrätta ett centralt stöd för Leva vid myndigheten. Vi och vårt parti föreslår också en satsning för att finansiera ökad samverkan kring va. Satsningen syftar till att öka samverkan kring va över kommungränserna. Anslaget 1:17 Klimatpremier ökas med jämfört med regeringens förslag för att ytterligare förstärka stödet till omställningen av arbetsmaskiner. Vidare tillför vi anslaget ytterligare medel för att förstärka incitamenten för inköp av elbussar och ellastbilar. Vi och vårt parti anser att konverteringspremien ska minskas och i stället ingå i det s.k. gröna avdraget. Anslaget 1:19 Industriklivet ökas med jämfört med regeringens förslag för att också omfatta satsningar på CCU, vätgas och avancerad återvinningsteknik för t.ex. plast och textilier. Anslaget 1:22 Kompetenslyft för klimatomställningen minskas med jämfört med regeringens förslag, vilket innebär att anslaget helt tas bort. Anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande minskas med jämfört med regeringens förslag. Att vi minskar anslaget är en följd av att gör en annan pris- och löneomräkning Vi föreslår också ett nytt anslag kallat som tillförs . Anslaget ska finansiera förvaltningsutgifterna för en ny viltmyndighet som ska ta över ansvaret för viltvårds- och jaktfrågor från . Sammantaget anvisar vi mindre än regeringen till utgiftsområde 20 . Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 2 (V) (V) anför: I budgetmotion, Röd politik för en grön omställning (mot. 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl.), föreslås en återstart av den svenska ekonomin efter coronapandemin. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 3 och 7 i det betänkandet. vill se en stor grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. Våra förslag ökar tryggheten för människor genom stärkta socialförsäkringssystem och trygga arbetsvillkor. ger småföretagare bättre förutsättningar och bygger ut infrastrukturen och transportsektorn. Genom vänsterpolitik skapar vi välfärd som kommer alla till del, från de minsta barnen på förskolan, genom skola och arbetsliv, till de äldre med behov av omsorg. Krishanteringen handlar även om att reparera de stora skador som de nyliberala ekonomiska teorierna har orsakat i vårt samhälle. har den politiska utvecklingen dominerats av nedmonteringar av vår gemensamma välfärd och våra trygghetssystem. Det handlar om en ekonomisk politik som bygger på idén att de rika ska gynnas, att makt lämnas över till marknaden och att allt som är demokratiskt och politiskt styrt är en belastning och därför ska privatiseras. De ekonomiska teorierna har gått före omsorgen om folket och tryggheten i landet. Den nyliberala ekonomiska politiken har genomförts av både borgerliga och socialdemokratiska styren. Det är påtagligt att inte heller den sittande regeringen eller deras samarbetspartier har gjort sig fria från de ekonomiska teorier som lagt välfärdssatsningar i ruiner över hela världen. I årets budgetproposition fortsätter satsningarna på nyliberala kaosreformer, såsom privatiseringen av arbetsförmedlingen, som nödvändiga investeringar i reformer för jobb, klimat och ökad jämlikhet i samhället är otillräckliga. står det bortom all tvivel att det inte bara drabbat jämlikhet och välfärd utan också tillväxten. I har av befolkningen av den samlade privata förmögenheten. Vi har en av världens mest skeva fördelningar av förmögenhet och kapitalinkomster. är beskattningen låg på kapitalinkomsterna och vi har ingen förmögenhetsskatt. Välfärdens underfinansiering, klimatkrisen och den höga arbetslösheten hänger samman med skattesänkningar. När kapitalet samlas hos ett fåtal används det inte för att investera i det gemensamma. vill ändra på detta. Vi vill låta kapitalet arbeta för oss alla. Så gör kapitalet bäst nytta. Enskilda individers vilja ska inte avgöra hur vi bygger framtiden. behövs investeringar i vår gemensamma framtid. Därför föreslår vi att det införs en skatt på stora förmögenheter och att skatten på kapitalinkomster görs progressiv och höjs för att finansiera ökade resurser till det gemensamma. Koldioxidutsläpp och arbetslöshet ska ned och den ekonomiska jämlikheten ska upp. Vi avsätter ca mer än regeringen på reformer som syftar till att påskynda den gröna omställningen, stärka landsbygden och kommunsektorn, samt rusta upp trygghetssystemen och sjukvården. I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen , före planerad justering i finansutskottet, lämnade , ett gemensamt budgetförslag, vilket har försvårat processen. Som en del av den överenskommelse som ingått med regeringspartierna om framtida samarbetsformer och kraftigt höjda pensioner för de pensionärer som har det sämst ställt och för att regeringen lagt in förslag om förbättringar i sjukförsäkringen som den s.k. Arnepensionen, höjda ersättningar och borttagen s.k. funkisskatt i sin budgetproposition stödde i andra hand, då vårt eget förslag till budget fallit, regeringens budgetförslag i kammaren, framför förslaget från , . Vidare anser att regeringens förslag i sin helhet är bättre för eftersom det utgår från andra utgångspunkter än de nationalkonservativa värderingar som genomsyrar det gemensamma förslaget från , . har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 20 2022 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen därmed gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. förslag inom utgiftsområdet är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet. I detta särskilda yttrande redovisar jag den anslagsfördelning och de förslag för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som presenterar i partimotion 2021/22:3298 av Nooshi Dadgostar m.fl. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Anslaget 1:1 ökas med jämfört med regeringens förslag till följd av ökade satsningar på klimat och biologisk mångfald och att myndighetens administrativa kostnader därför kommer att öka. Anslaget 1:5 Miljöforskning ökas med jämfört med regeringens förslag. Det behövs forskning och kunskap om både naturvetenskap och samhällsvetenskap som kan bidra till framtagande av kostnadseffektiva styrmedel. tillför ytterligare medel för att stimulera ökad användning av tekniska innovationer och för att möjliggöra större forskningsprojekt och forskningssammanställningar. Utveckling av styrmedel inom konsumtions- och produktionsmönster för utveckling av den cirkulära ekonomin, transporter, klimat och luft, vatten samt biologisk mångfald är områden som enligt mig och mitt parti skulle kunna vara aktuella för en sådan forskningssatsning. Anslaget 1:18 Stöd till gröna och trygga samhällen minskas med jämfört med regeringens förslag, vilket innebär att anslaget helt tas bort. Regeringens satsning avvisas till förmån för satsning under ett nytt anslag (se nedan under anslaget Moderna och hållbara städer). Jag föreslår ett nytt anslag kallat Investeringsstöd för produktion av förnybara drivmedel samt laddinfrastruktur. Anslaget tillförs i syfte att åstadkomma de systemskiften som krävs för att nå klimatmålen. Det krävs statliga insatser för att investera i fossilfria lösningar, inte minst inom transportsektorn, och därför föreslås ett ökat riktat stöd till klimatinvesteringar som, utöver det befintliga investeringsstödet Klimatklivet, ska användas för att stödja medfinansiering med denna inriktning. Genom investeringsstödet kan utbyggnaden av biogas, elektrobränslen och andra hållbara drivmedel stärkas. Stödet kan också stärka produktionen av biodrivmedel i och därmed kan viuppnå en högre grad av nationell självförsörjning av fossilfria drivmedel. Investeringsstödet skapar även förutsättningar för snabbare utbyggnad av laddinfrastruktur och vätgasinfrastruktur. Avslutningsvis föreslår jag att 2 anslås ett nytt anslag kallat Moderna och hållbara städer. Jag och mitt parti vill öka möjligheterna för människor att gå, cykla, resa kollektivt och dela bil i stället för att äga en egen. Inom anslaget föreslås också ett statligt stöd till kommuner för klimatanpassade och grönare städer. Stödet ska ges för såväl utveckling av befintlig stadsgrönska som etablering av stadsgrönska för att främja dagvattenhantering och biologisk mångfald. Satsningen ska bl.a. möjliggöra åtgärder för att omvandla hårdgjorda ytor genom att anlägga vattenfördröjande åtgärder som växtbäddar, och därmed möjliggöra stöd för stadsnära odling i närmiljön. Det nya anslaget ska bl.a. främja utbyggnad av gång- och cykelbanor, stöd till cykel- och bilpooler samt ombyggnad av kontor i framför allt centrala lägen till bostäder eller andra lokaler för allmänt nyttjande. Åtgärderna syftar till att främja klimatanpassning och miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv. Sammantaget anvisar 2 mer än regeringen till utgiftsområde 20 . Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 2 (L) (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Beslutet innebar att ställde sig bakom , och gemensamma förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. rambeslut innebär att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 20 2022 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). I enlighet med rambeslutsprocess ställs , och gemensamma budgetförslag och regeringens liksom de övriga oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. Liberalernas budgetförslag är en sammanhållen helhet och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom , och gemensamma förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 20. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som Liberalerna presenterar i budgetmotionen 2021/22:4181 av m.fl. och i utgiftsområdesmotion /22:3959 av m.fl. Sedan coronavirusets utbrott har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Det svenska näringslivet står i grunden starkt efter krisen. har de strukturella problem som hade före pandemin förstärkts. upplever nu en historiskt hög arbetslöshet, och erfarenheten från tidigare kriser är att arbetslösheten riskerar att permanentas på höga nivåer . Särskilt allvarlig är situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda, med en skillnad i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda som ligger långt över genomsnittet i EU. Det är tydligt att den politik som har förts under den rödgröna regeringens tid vid makten inte har förmått att komma till rätta med utmaningar. Vi har en enorm kunskapsskuld i den svenska skolan i sviterna av coronapandemin, en historiskt hög långtidsarbetslöshet, en eskalerad gängkriminalitet, ett växande utanförskap och en elmarknad i kris – för att bara nämna några utmaningar som lämnats vind för våg. För att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. Det behövs en ny start för . Liberalerna lägger fram en budget med en tydlig utgångspunkt: den nya start som behöver – en liberal reformagenda som ger en stark kunskapsskola för alla, som rivstartar arbetet med att betala av den integrationsskuld som alltför länge har tillåtits växa och som ger förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland. Därtill tillför vi en kraftig förstärkning av hela rättskedjan, stärker arbetslinjen i bidragssystemen, sänker skatten på arbete och sparande och stärker svenskt innovations- och företagsklimat. Det är positivt att den nya budget som har antagit innebär en mindre rödgrön politik för . På viktiga områden genomförs kursomläggningar i liberal och borgerlig riktning, vilket Liberalerna välkomnar. finns det inslag i budgeten som vi inte ställt oss bakom. Liberalernas budgetförslag är att betrakta som en helhet, och för majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. I det följande redovisas en sammanfattning av Liberalernas budgetförslag för utgiftsområde 20. Anslaget 1:1 minskas med jämfört med regeringens förslag till följd av en annan pris- och löneomräkning. Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. minskas med jämfört med regeringens förslag. Eftersom ansökan om ett slutförvar för använt kärnbränsle är färdig för regeringsbeslut avvisar jag och mitt parti det stöd som regeringen vill ge till organisationer för att arbeta med ansökningsprocessen. Vidare ligger det nuvarande stödet till miljöorganisationer på en rimlig nivå, och därför avvisas regeringens förslag om att tillfälligt öka anslaget. Anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen minskas med jämfört med regeringens förslag till följd av en annan pris- och löneomräkning. Anslaget 1:8 Klimatbonus minskas med jämfört med regeringens förslag eftersom jag och mitt parti föreslår en sänkning av den bonus som kan betalas ut. Anslaget 1:9 minskas med jämfört med regeringens förslag till följd av en annan pris- och löneomräkning. Anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten minskas med jämfört med regeringens förslag. Även här beror minskningen på att mitt parti gör en annan pris- och löneomräkning. Anslaget 1:16 Klimatinvesteringar ökas med 1 jämfört med regeringens förslag. Ökningen behövs för att kunna bygga ut laddinfrastrukturen vid och i befintliga byggnader som kommer att omfattas av krav på att parkeringar ska vara utrustade med laddplatser. Anslaget 1:17 Klimatpremier minskas med jämfört med regeringens förslag. Det behövs en satsning på stöd till utsläppsfria lastbilar och arbetsmaskiner liksom en viss satsning på stöd till elbussar. Jag och mitt parti avvisar dock regeringens föreslagna satsning på stöd till elbussar eftersom bussarna redan i stor utsträckning drivs fossilfritt, och klimatnyttan med regeringens stora satsning i denna del är därför tveksam.