bet · H801UbU10 · 2021-03-25 00:00:00 — Enligt 2 kap. 5 a § skollagen ingår följande personer i ägar- och ledningsprövningen: den verkställande direktören och andra som genom en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten, styrelseledamöter och styrelsesuppleanter, bolagsmännen i kommanditbolag eller andra handelsbolag, och personer som genom ett direkt eller indirekt ägande har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Vid lämplighetsprövningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. Var och en i ägar- och ledningskretsen måste bedömas som lämplig. Det räcker alltså med att en person bedöms som olämplig för att kraven inte ska anses vara uppfyllda. De omständigheter som enligt förarbetena bör läggas till grund vid prövningen är framför allt tidigare brottslighet och ekonomisk misskötsamhet. För att godkännande ska lämnas krävs även att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om godkännandet avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser godkännandet en förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs dessutom att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. När Skolinspektionen handlägger ärenden om godkännande som enskild huvudman ska den kommun där utbildningen ska bedrivas ges tillfälle att yttra sig. När kommunen yttrar sig bör den bifoga en konsekvensbeskrivning till sitt yttrande (2 kap. 2 § skolförordningen [2011:185] och 2 kap. 2 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Innan en enskild huvudman startar utbildningen ska den samråda om den kommande verksamheten med den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om utbildningen ska bedrivas i form av gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska kommunen ge närliggande kommuner tillfälle att medverka i samrådet (2 kap. 6 a § skollagen). Vidare gäller att Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar (26 kap. 9 a § skollagen). Skolinspektionen kan återkalla ett godkännande om huvudmannen inte har följt ett föreläggande och ett missförhållande är allvarligt eller om huvudmannen vid etableringskontrollen inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd (26 kap. 13 §). Ett godkännande får även återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande (26 kap. 14 § skollagen). Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor En elevs hemkommun är skyldig att betala en s.k. skolpeng i form av ett grundbelopp till en fristående skola för varje elev som går där. Grundbeloppet ska avse ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . Kommunen är även skyldig att lämna ett tilläggsbelopp för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd, ska erbjudas modersmålsundervisning eller deltar i lovskola i . Tilläggsbeloppet för en elev som är i behov av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån elevens behov. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev som är i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen (se bl.a. 10 kap. 37–39 §§ och 16 kap. 52–54 §§ skollagen. I 14 kap. skolförordningen och 13 kap. gymnasieförordningen finns närmare bestämmelser om vad ersättningen ska avse. Vidare finns bestämmelser om att en kommun som lämnar bidrag för en elev i bl.a. en fristående skola ska kunna redovisa för den enskilda huvudmannen hur bidraget har beräknats. Av redovisningen ska beloppen för lokalkostnader, administration och mervärdesskatt framgå. Om det inte finns särskilda skäl ska redovisningen även innehålla beloppen för övriga kostnadsslag var för sig (14 kap. 10 § skolförordningen och 13 kap. 10 § gymnasieförordningen). () har avgjort två mål som handlar om hur storleken på tilläggsbelopp ska bestämmas. Utgångspunkten i målen är att kommuner beslutat att minska ersättningen för insatser av särskilt stöd till både kommunala och fristående skolor med hänsyn till kommunens budget. HFD anser att kommunerna inte haft stöd för sina beslut att minska tilläggsbeloppen till fristående skolor. Enligt HFD framgår det av både skollagen, förarbeten och praxis att tilläggsbelopp ska baseras på en individuell bedömning av varje barns unika behov. Det gäller också enligt domstolen tilläggsbeloppets storlek. Vidare står det klart att likabehandlingsprincipen inte gäller direkt i fråga om tilläggsbelopp. HFD uttalar att när storleken på tilläggsbelopp ska bestämmas ska utgångspunkten vara att barnets behov av stöd kan tillgodoses i praktiken (mål nr 5544-18 och 1320-19). Bakgrund och pågående arbete I lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor (U2018/03429/GV), som regeringen överlämnade till Lagrådet , föreslås ändringar skollagen i fråga om systemet för bidrag till enskilda huvudmän för barn och elever som går i fristående förskolor, skolor eller fritidshem. Vidare görs bedömningar om redovisning av ekonomisk information på skolenhetsnivå. Frågan bereds av regeringen (). I den s.k. januariöverenskommelsen (Utkast till sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna) sägs följande: Den enskildas valfrihet är en central del av den svenska välfärdsmodellen. Därför behövs en mångfald av aktörer och goda villkor för enskilt drivna verksamheter inom välfärden som underlättar den enskildes aktiva val. Regeringen kommer inte att driva eller arbeta vidare med förslag om vinstförbud eller andra förslag med syftet att införa vinstbegränsningar för privata aktörer i välfärden. Höga kvalitetskrav ska vara styrande. Detta kommer att uttryckas i vårändringsbudgeten 2019. Förslag kommer läggas för att säkerställa att alla aktörer inom välfärden oavsett driftform har likvärdiga villkor. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom bl.a. skollagsreglerad verksamhet I samband med att avslog proposition 2017/18:159 Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet riktade ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med förslag om att inrätta nationella kvalitetskrav för verksamheter som bedrivs inom välfärdens områden (prop. 2017/18:159 punkt 2, bet. 2017/18:FiU44, rskr. 2017/18:357). Därmed biföll motion 2017/18:4112 yrkande 2. I regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75) framgår att den aktuella punkten hanteras inom ramen för de åtgärder som vidtas med anledning av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . Regeringen framhöll i skrivelsen att den kommer att arbeta för att säkerställa att alla aktörer inom välfärden oavsett driftform har likvärdiga villkor. I regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) framgår att regeringen gav , , och Specialpedagogiska skolmyndigheten ett uppdrag om kvalitet och likvärdighet. Uppdraget redovisades (U2020/04709). I redovisningen ges förslag på delmål och indikatorer för uppföljning och analys av skolhuvudmännens verksamhet och resultaten av denna verksamhet. Förslagen omfattar nationella målsättningar, delmål, indikatorer och framgångsfaktorer. Dessa är tänkta att utgöra underlag för en framtida dialog mellan stat och huvudmän. Förslagen bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05) I betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) lämnar utredningen förslag om att beräkningen av grundbeloppet för enskilda huvudmän ska förändras. Elevens hemkommun föreslås få göra ett avdrag för de merkostnader som hemkommunen har till följd av sitt ansvar att dels erbjuda alla barn i kommunen en plats i en skola nära hemmet, dels ha beredskap att ta emot nya elever. Beräkningen av avdraget ska redovisas och motiveras. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Skollagen ändrades 2015 så att regeringen kan besluta om att en skola ska ha ställning som riksinternat. Det innebar att det inte längre var möjligt för de skolor som haft ställning som riksinternat att ta ut elevavgifter. De tidigare riksinternatskolorna hade till uppgift att anordna grundskola och gymnasieskola eller endera av dessa skolformer för i första hand utlandssvenska elever. för beslutet fanns det tre riksinternatskolor: Humanistiska , Lundsbergs skola och Grennaskolan. ansåg att ändringarna skulle komma att bidra till att stärka likvärdigheten inom skolväsendet och att det saknades skäl för att vissa skolor skulle få ta ut avgifter för utbildningskostnader. I betänkande 2014/15:UbU5 Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i påminde utbildningsutskottet om att det i förarbetena till skollagen fastslås att principen om avgiftsfri utbildning är en av hörnstenarna inom den svenska utbildningspolitiken och att rätten till en likvärdig utbildning av hög kvalitet aldrig får vara beroende av en enskild individs ekonomiska förutsättningar (prop. 2014/15:39, bet. 2014/15:UbU5, rskr. 2014/15:109). Fristående skolor med konfessionell inriktning Av 1 kap. 6 § skollagen framgår att utbildningen – dvs. den verksamhet inom vilken undervisningen sker utifrån bestämda mål – vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. Av förarbetena till skollagen framgår bl.a. att för att undervisning i t.ex. religionskunskap eller historia som innebär en fördjupning i en viss religions troslära ska anses som icke-konfessionell måste den, som all utbildning i skolväsendet, vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och vara saklig och allsidig. Det innebär bl.a. att det i själva undervisningen inte får förekomma några som helst inslag av utövande bekännelsekaraktär (prop. 2009/10:165 s. 227). Det anges också att bestämmelsen innebär att huvudmannen har ett ansvar för att se till att eleven inte blir ensidigt påverkad i olika trosfrågor (s. 636). I 1 kap. 3 § skollagen definieras undervisning som sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, och utbildning definieras som den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Enskilda huvudmän har ett visst utrymme att bedriva en verksamhet med konfessionella inslag. Enligt 1 kap. 7 § skollagen ska undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem vara icke-konfessionell. Utbildningen i övrigt vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem får ha en konfessionell inriktning. Deltagandet i konfessionella inslag ska vara frivilligt. Detta innebär att för den del av utbildningen som inte är undervisning får en fristående förskola eller skola med konfessionell inriktning ha konfessionella inslag, men deltagandet ska vara frivilligt för den enskilda eleven. Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet (U 2018:02) Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet har haft i uppdrag att analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet och bl.a. lämna sådana författningsförslag som behövs för att ett etableringsstopp för fristående skolor med konfessionell inriktning ska kunna införas (dir. 2019:25). Utredningen har lämnat sina förslag och bedömningar i betänkandet Nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64). Utredningen har utarbetat definitioner av begreppen konfessionell inriktning och icke-konfessionell inriktning. Som ett led i detta arbete har utredningen också identifierat ett behov av att definiera begreppet konfessionella inslag. Definitionerna ska enligt utredningens förslag placeras i 1 kap. 3 § skollagen och bör enligt utredningen utformas med hänsyn till internationella åtaganden, t.ex. och . Begreppet konfessionella inslag bör enligt utredningen definieras som inslag som innehåller bekännande eller förkunnande delar som tillhör en viss religion. Konfessionell inriktning definieras som verksamhet där det får förekomma konfessionella inslag som initieras och genomförs av huvudmannen. Icke-konfessionell inriktning definieras som verksamhet där det inte får förekomma konfessionella inslag som initieras och genomförs av huvudmannen. Konfessionella inslag ska, enligt utredningens förslag, endast få förekomma vid en fristående skola, en fristående förskola eller ett fristående fritidshem om huvudmannen för verksamheten har anmält till tillsynsmyndigheten att verksamheten har en konfessionell inriktning. En enskild som ansöker om att bli godkänd som huvudman för en förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller ett fritidshem ska på motsvarande sätt i sin ansökan ange om verksamheten ska ha en konfessionell inriktning. Anmälan bör endast avse att verksamheten har konfessionell inriktning – inte vilken konfession det gäller. Kraven på att deltagande är frivilligt föreslås skärpas. Huvudmannen ska försäkra sig om att vårdnadshavare och barn respektive elever är införstådda med att deltagandet i utbildningsmoment med konfessionella inslag är frivilligt. Utredningens bedömning är att ett etableringsstopp bör innebära att det efter ett visst datum inte ska lämnas godkännande till enskilda huvudmän som vill bedriva förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem med konfessionell inriktning. Befintliga verksamheter får finnas kvar under förutsättning att huvudmannen före dels har anmält till tillsynsmyndigheten att verksamheten har en konfessionell inriktning, dels faktiskt har påbörjat verksamheten och i den tagit emot elever för utbildning. Utredningen föreslår att ändringarna i skollagen ska träda i kraft . Betänkandet har remitterats. Av Statsrådsberedningens propositionsförteckning från framgår att regeringen () avser att lämna en proposition till om ökade möjligheter att stänga skolor . Av regleringsbrevet för avseende Skolinspektionen framgår att Skolinspektionen ska redovisa erfarenheter och slutsatser av myndighetens tillsyn av fristående skolor med konfessionell inriktning. Etablering av fristående skolor När det gäller frågan om etablering av fristående skolor och ägar- och ledningsprövningen vill utskottet inledningsvis framhålla att Skolinspektionen bedömer ansökan utifrån kraven i skollagen samt övriga lagar och regler för den aktuella utbildningen. Det är den som ansöker om att bli godkänd som huvudman som ska visa för Skolinspektionen att utbildningen kommer att leva upp till de krav som ställs. Utskottet vill även lyfta fram den ändring i skollagen som trädde i kraft om nya krav på särskilda krav på ägar- och ledningskretsen samt på ekonomiska förutsättningar för att kunna godkännas som enskild huvudman. När det gäller frågan om kommunernas inflytande över vissa beslut om etablering av fristående skolor ser utskottet inga skäl för att föreslå någon ändrad reglering. Utskottet anser att det gällande regelverket är väl avvägt och avstyrker med det anförda motionerna 2020/21:88 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 4 och 2020/21:3280 (L) yrkande 7. Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor När det gäller yrkanden om det ansvar kommunerna har mot fristående skolor hänvisar utskottet inledningsvis till den gällande regleringen om att en elevs hemkommun är skyldig att betala en s.k. skolpeng i form av ett grundbelopp till en fristående skola för varje elev som går där och ett tilläggsbelopp för elever som bl.a. har ett omfattande behov av särskilt stöd. Utskottet avvaktar även regeringens beredning av förslagen i lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor (U2018/03429/GV) och betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) som bl.a. behandlar frågor om bidrag till enskilda huvudmän. I fråga om yrkandet om att vinster ska återinvesteras i skolverksamheten framgår av januariöverenskommelsen att regeringen inte kommer att arbeta vidare med förslag om vinstförbud eller andra förslag med syftet att införa vinstbegränsningar för privata aktörer i välfärden utan att höga kvalitetskrav ska vara styrande. Utskottet vill uppmärksamma att tillkännagivandet om att regeringen ska återkomma till med förslag om att inrätta nationella kvalitetskrav för verksamheter som bedrivs inom välfärdens områden bereds av regeringen. Utskottet anser även att det regeringen anför om att höga kvalitetskrav ska vara styrande för privata aktörer inom bl.a. skolväsendet har betydelse för yrkandena om medel till vissa religiösa friskolor. Utskottet vill påminna om att det i förarbetena till skollagen fastslås att principen om avgiftsfri utbildning är en av hörnstenarna inom den svenska utbildningspolitiken. Utskottet finner inga skäl för att bifalla yrkandet om att privata skolor ska kunna finansieras genom terminsavgifter. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2020/21:88 (-) yrkandena 1 och 8, 2020/21:764 (KD), 2020/21:1633 (S), 2020/21:2914 (M) yrkande 5 och 2020/21:3050 (MP) yrkande 3. Fristående skolor med konfessionell inriktning När det gäller yrkanden om fristående skolor med konfessionell inriktning vill utskottet inledningsvis uppmärksamma att undervisningen i skolor eller förskolor ska vara icke-konfessionell oavsett om huvudmannen är eller enskild. Att en skola eller förskola ska vara icke-konfessionell innebär att det inte kan förekomma religiösa inslag som bön, välsignelse, trosbekännelse, predikan eller någon annan form av förkunnelse. Det betonas i förarbetena att det i undervisningen inte får förekomma några som helst inslag av utövande bekännelsekaraktär (prop. 2009/10:165). Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet föreslår i betänkandet Nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64) att konfessionella inslag endast ska få förekomma vid en fristående skola, en fristående förskola eller ett fristående fritidshem om huvudmannen för verksamheten har anmält till tillsynsmyndigheten att verksamheten har en konfessionell inriktning. En enskild som ansöker om att bli godkänd som huvudman för en förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller ett fritidshem ska på motsvarande sätt ange i sin ansökan om verksamheten ska ha en konfessionell inriktning. Utredningen gör även bedömningen att ett etableringsstopp ska innebära att det efter ett visst datum inte ska lämnas godkännande till enskilda huvudmän som vill bedriva förskoleklass, grundskola, grundsärskola, fritidshem, gymnasieskola eller gymnasiesärskola med konfessionell inriktning. Utredningen framhåller att ett etableringsstopp innebär utmaningar när det gäller grundläggande fri- och rättigheter som näringsfrihet och religionsfrihet samt när det gäller likabehandling och diskriminering. Betänkandet har remitterats av regeringen. Utskottet kan även konstatera att regeringen har aviserat att den avser att lämna en proposition till om ökade möjligheter att stänga skolor . Utskottet inväntar regeringens beredning av ärendet. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2020/21:88 (-) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2429 (S), 2020/21:3279 (L) yrkande 6 och 2020/21:3665 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Skolinspektionens tillsynsansvar. Jämför reservation 11 (SD), 12 (C), 13 (V) och 14 (L). I kommittémotion 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 22 begärs att Skolinspektionen ska handha godkännande och tillsyn av fritidshem med konfessionell inriktning. Motionärerna anser att det är orimligt och rättsosäkert att ansvaret för godkännande och tillsyn av fritidshem med konfessionell inriktning ligger på kommunala tjänstemän och politiker. I kommittémotion 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5 anser motionärerna att underpresterande skolor ska tvingas att ta emot stöd samt att skolor som tydligt underpresterar eller som inte följer demokratisk värdegrund ska stängas eller tvingas överlåtas till en ny huvudman. I kommittémotion 2020/21:177 av m.fl. (V) yrkande 4 vill motionärerna att Skolinspektionen får i uppgift att utreda om möjligheten att bedriva distansundervisning i missbrukats . Motionärerna framhåller att det finns uppgifter om att vissa skolor utnyttjat möjligheten att bedriva distansundervisning för att spara pengar och slippa ta in vikarier. I kommittémotion 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslår motionärerna att Skolinspektionen får i uppdrag att följa upp skolornas arbete mot afrofobi och andra former av rasism. Enligt motionärerna saknar många skolor fortfarande konkreta verktyg för att medvetet arbeta förebyggande och hantera kränkningar, trakasserier och ojämlik behandling som har sin grund i afrofobi eller annan diskriminering på grund av hudfärg. I kommittémotion 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 6 anser motionärerna att man ska ge Skolinspektionen tydliga verktyg att agera skyndsamt mot skolor som inte håller måttet. Skolinspektionen ska bl.a. ges mandat och resurser för att kunna stänga skolor som inte ger eleverna den kvalitativa skolundervisning de har rätt till eller där huvudmännen inte följer läroplanen t.ex. om jämställdhet och likabehandling. I motion 2020/21:88 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2 vill motionären att de islamistiska religiösa skolornas ekonomi och finansiering i sin helhet fortsättningsvis och kontinuerligt granskas ingående. I yrkande 3 framhåller motionären att de islamistiska religiösa skolornas verksamhet även i fortsättningen måste granskas noga av myndigheterna när det gäller undervisningens former och innehåll. Bakgrund och gällande rätt I 26 kap. skollagen finns det bl.a. bestämmelser om tillsyn och statlig kvalitetsgranskning. Med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (26 kap. 2 § skollagen). Av Skolinspektionens instruktion framgår att myndigheten har i uppgift att genom granskning av huvudmän och verksamheter verka för att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Inom ramen för detta ska myndigheten främja en stärkt likvärdighet mellan skolor och mellan förskolor. Vidare sägs att myndigheten även har andra uppgifter som följer av förordningen eller av andra föreskrifter eller särskilda beslut (1 § förordningen [2011:556] med instruktion för ). Skolinspektionen utövar tillsyn över både fristående skolor och offentliga skolor (som drivs av en kommun, ett landsting eller staten). Enligt 26 kap. 3 § skollagen omfattar Skolinspektionens tillsynsansvar med några undantag alla skolformer som ingår i skolväsendet. När det gäller fritidshem har Skolinspektionen tillsynsansvar över kommunala fritidshem och fristående fritidshem som anordnas vid en fristående skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. Kommunen har däremot tillsyn över fristående fritidshem som inte anordnas vid en fristående skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola.