· H801KU20 · 2021-06-14 11:06:08 — Men vi kunde notera att den dåvarande ambassadören gör en helt annan bedömning av läget, vilket per definition innebär att kommunikationen mellan UD och ambassadören inte har varit tillräckligt tydlig. Det tog också för UD från det att man gjorde bedömningen att den dåvarande ambassadörens uppdrag skulle avslutas till dess att hennes uppdrag faktiskt avslutades, oavsett de uppgifter som har framkommit och som talar för att det har funnits välgrundade anledningar att hantera ambassadörens situation på detta sätt med hänsyn till ärendet . Om UD hade agerat snabbare hade mötet i kunnat undvikas. Diplomati är som vi vet en svår konst, men den är tack och lov inte omöjlig. Med detta, fru talman, vill också jag sälla mig till sommarkören och tacka kollegorna för ett intensivt och väl utfört arbete - det får jag väl säga även om jag själv har varit delaktig. Jag vill tacka kansliet, utan vars hjälp jag kanske inte ens hade klarat av att komma till mötena . Tack också till fru talmannen! Kapitel 3 handlar om regeringens ansvar för förvaltningen. har granskat bland annat föreskrifter avseende nyckelbiotoper och försäljning av viss verksamhet. Först vill jag säga några ord om försäljning av viss verksamhet. Anmälan hänvisar till uppgifter i medierna som pekar på att försäljningen har haft flera märkliga inslag. Det är viktigt att påminna oss om att utskottet har att granska regeringen, inte myndigheterna. KU kan konstatera att regeringen har delegerat ansvaret för försäljningen av statens lösa egendom till . Det var således i första hand myndighetens ansvar att se till att försäljning av tillgångar i samband med avvecklingen av en del av affärsområdet skedde på ett korrekt sätt. En viktig princip är att sådana försäljningar ska ske affärsmässigt. Granskningen visar att informerade om att myndigheten övervägde att avveckla den aktuella verksamheten och tog upp olika handlingsalternativ med departementet. Vid ett möte med departementet konstaterades att en försäljning av lös egendom måste göras affärsmässigt. Mot bakgrund av detta anser utskottet att i den dialog som förevar har brustit i fråga om att informera sig om hur avsåg att genomföra försäljningen affärsmässigt. Det andra ärendet handlar om föreskrifter om biotoper. Anmälaren hänvisar till och menar att begreppet nyckelbiotop har fått mycket stor betydelse i bland annat ärenden om tillsyn enligt skogsvårdslagen och . Eftersom kunskapen om skyddsvärda områden är en förutsättning för ett strategiskt skyddsarbete tilldelades medel budgetproposition. Syftet var att påbörja inventeringen av värdefulla biotoper som hyser sällsynta växt- eller djurarter i våra vidsträckta skogar. Därefter följde fler inventeringar i hela landet. Resultaten från dessa är ett kunskapsunderlag inom svenskt miljö- och naturvårdsarbete och ger en bild av var i skogslandslandskapet det bedömdes finnas biologiskt särskilt värdefulla miljöer. Denna information om nyckelbiotoper används av myndigheter vid beslut om formellt skydd och av markägare vid ställningstaganden om frivilliga avsättningar. har inte kunnat hitta något uttalat stöd i rättsordningen för att inventera landets skogar efter nyckelbiotoper. Det råder dock ingen tvekan om att genom olika uttalanden och riktade anslag haft regeringens uppdrag att genomföra inventeringar. föreslog att nyckelbiotopsregistret gallras och att en annan metod utvecklas för inventering. Utredaren ansåg också att föreskriften om anmälan om samråd borde upphävas. gjorde därefter bedömningen att de agerade utanför bemyndigandet, det vill säga att de utfärdade myndighetsföreskrifter i strid med regeringens bemyndigande. Gransknings-betänkande våren 2021Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen (kapitel 3) I granskningen framkommer det att någon begäran från om att föreskrifterna ska upphävas inte har inkommit till regeringen. har varit på remiss och bereds inom . konstaterar att det finns formellt giltiga myndighetsföreskrifter som varken kan tillämpa eller upphäva. Detta är inte tillfredsställande enligt utskottet. Det är dags för sista kapitlet i dagens granskningsdebatt, som handlar om statsråds uttalanden i olika sammanhang eller i alla fall vissa frågor om statsråds tjänsteutövning, som rubriken lyder. Gransknings-betänkande våren 2021Vissa frågor om statsråds tjänste-utövning (kapitel 4) har i flera ärenden granskat just statsråds uttalanden i olika sammanhang. Som tidigare också har slagits fast utifrån dessa granskningar har statsråd, i likhet med alla andra medborgare, rätt att uttala sig. Just för statsråd kan dock särskilda hänsyn behöva tas, detta oavsett om det handlar om uttalanden på egna sociala medier eller i mer officiella och formella sammanhang. I en digital och ständigt uppkopplad tid, där snabb kommunikation och närmast omedelbara reaktioner blivit en betydelsefull del av det offentliga samtalet, såväl det som förs här i kammaren som det som sker i olika medier, kan kanske ord som saklighet och balans ibland vara värda att betona. Det kan förvisso vara värt att beakta för såväl statsråd som var och en av oss andra som agerar i den offentliga debatten på olika sätt. Och varje ord kan kanske inte alltid vägas på guldvåg. För bedömningar får de uttalanden som vi får in anmälningar om dock vägas mot tillgängliga fakta- och sakuppgifter som kan vidimeras efter ytterligare frågor och inhämtning av uppgifter. När det gäller de frågor som vi har tittat på här handlar en om justitie och migrationsministerns uttalande rörande statistik om elevresultat, en andra om antalet frihetsberövade, en tredje om socialförsäkringsministerns uttalande om tillfälliga spelregleringar, en fjärde om utbildningsministerns uttalande om ett partis inställning i en fråga i och en femte om näringsministerns samt dåvarande finansmarknadsministerns och nuvarande klimatministerns uttalanden om . När det gäller de granskningar som har gjorts utifrån dessa frågeställningar och anmälningar har det arbete som genomfört lett till både förtydligande och ytterligare insikt i de sakfrågor som har lagts fram. En fråga som jag särskilt kan lyfta fram är den om dåvarande finansmarknadsminister uttalande om , detta med anledning av en tidigare granskning där utskottet hänvisas till bland annat förarbetena i regeringsformen om huruvida det förutsätts att regeringen ska uppträda som en enhet. Några formella regler om enighet finns dock inte. Men i denna fråga handlar det om huruvida regeringen stod bakom det statliga bolaget beslut om att inte gå vidare med en utbyggnad av . Dåvarande finansmarknadsministerns uttalande gav kanske intryck av att planerna helt eller delvis skulle ställas in. Uttalandet får dock ses i relation till uppgiften att bolaget inte det närmaste året såg något behov av ny terminal eller bankapacitet, men att det ansågs viktigt att behålla flexibilitet och beredskap för att kunna fortsätta utveckla flygplatsen på . Man kan säga att den granskning som gjorde klargjorde inriktningen också i denna fråga. I och med detta har jag också kommit fram till en avrundning och vill därmed tacka presidiet, talmannen, ledamöterna i salen och medarbetare för ett mycket fint och gediget arbete och önska en fin sommar. Innan jag glömmer bort det vill jag naturligtvis instämma i alla de tack som tidigare ledamöter har framfört här från talarstolen och tillönska en trevlig sommar. Kapitel 4 behandlar det som på KU-prosa benämns vissa frågor om statsråds tjänsteutövning. Det handlar genomgående om uttalanden som statsråd gjort och att ledamöter begärt att utskottet ska granska om de har varit korrekta och rättvisande. Utskottet brukar påpeka att statsråd, liksom politiker i övrigt, naturligtvis ska kunna göra uttalanden och att det också kan vara förståeligt om de i stridens hetta blir tillspetsade. kan statsråd behöva ta särskilda hänsyn. En självklar utgångspunkt för utskottet är att uttalanden ska vara korrekta. Jag tar inte här upp alla uttalanden som anmälts och som granskats, utan jag väljer att ta upp tre stycken. Ett av de granskade ärendena rör ett kritiskt Twitteruttalande av justitie- och migrationsminister med innebörd att friskolorna skulle ha motsatt sig en ordning som innebär att offentlighetsprincipen ska gälla i deras verksamhet. Utskottet kan konstatera att det i granskningen inte har redovisats några uppgifter som kan tjäna som grund för att tillskriva friskolorna denna uppfattning. Och att uttalandet har gjorts på ministerns personliga Twitterkonto saknar, precis som utskottet har påpekat i ett annat ärende, betydelse i sammanhanget. I ett annat ärende, som också rör , handlar det om huruvida antalet misstänkta frihetsberövade brottslingar är högre än . Här nöjer sig utskottet med att peka på att det kan vara knepigt med vad som inkluderas i sådan statistik och vilket jämförelseår som ligger till grund för de slutsatser som dras. Utskottet menar att det för det politiska samtalet självfallet är en fördel om det för alla inblandade står klart vilka uppgifter som ligger till grund för ett uttalande. Däremot ser utskottet en brist när det gäller socialförsäkringsministerns uttalande om ökat spelande på nätkasinon som en följd av att coronapandemin lett till att många förlorat sina jobb eller arbetade hemifrån. Detta var enligt ministern skäl för att införa tillfälliga spelregleringar. Anmälaren pekar på att statsrådet har grundat sitt uttalande på uppgifter som inte ger utrymme för någon säker slutsats om huruvida spelandet hade ökat eller inte. Utskottet kommer efter sin granskning fram till samma sak och säger som brukligt att statsråds uttalanden ska vara korrekta och att statsrådet ansvarar för sina yttranden och därmed också för att de uppgifter som lämnas är korrekta. De uttalanden som jag här har tagit upp, och även de övriga som har granskats, kan vart och ett för sig te sig som inte särskilt belastande. menar jag att det är av stor vikt att fortsatt och närmast pedantiskt granskar om våra främsta politiska företrädare är noggranna i sina uttalanden. De ska kunna göra uttalanden och dessa kan vara tillspetsade, men de ska vara korrekta. Skulle utskottet vara mindre nitiskt skulle vi, enligt min uppfattning, hamna på ett sluttande plan, ett plan där politiker med fog skulle kunna ifrågasättas på ett mer fundamentalt sätt än det som har att göra med att väljare låter sina partipolitiska preferenser avgöra vad man har för åsikt om olika politiker. Slutligen ska sägas att det är än viktigare i sammanhanget att det finns en sådan noggrannhet i statsrådens sätt att bedriva sin tjänsteutövning att beslut som fattas i olika politiska frågor blir både välgrundade och kloka. Om KU:s verksamhet kan främja detta är mycket vunnet. Vi är nu inne på vissa frågor om statsråds tjänsteutövning. KU har som sagts till uppgift att granska dessa, får man förmoda, ganska hastigt utkastade påståenden och tweetar från statsråd. En självklar utgångspunkt är att statsrådens uttalanden ska vara korrekta, en utgångspunkt som KU upprepat och upprepar också i denna granskning. Vi börjar med justitie- och migrationsminister . Statsrådet påstod nämligen på Twitter att svenska friskolor vill dölja för allmänheten hur bra eller dåliga de är och om de skulle driva på en eventuell betygsinflation, samt att detta då skulle försvåra för föräldrar och barn att välja skola. Problemet, fru talman, är bara att utskottet inte funnit några uppgifter som kan tjäna som grund för att tillskriva friskolorna denna uppfattning på det sätt som gjorde i sitt inlägg på Twitter. Statsrådet har även passat på att svinga i den viktiga debatten om hur samhället betvingat de kriminella. Han har sedan i efterhand försvarat uttalandet med hänvisning till statistik som han hade tillgänglig på departementet. Som alltid när man hänvisar till statistik är det viktigt att man är noggrann och redovisar vilken statistik man hänvisar till och över vilken tid den förts. Detta gäller i synnerhet när man drar slutsatser från olika jämförelseår. KU konstaterar att det för det politiska samtalet självfallet är en fördel om det står klart för alla inblandade vilka uppgifter som ligger till grund för bedömningarna som görs av utvecklingen på olika områden. Liknande slutsatser har KU dragit av statsrådet påståenden vid en presskonferens där han sa att problemspel på internet ökade i pandemins spår. Även här finns det motstridiga uppgifter om utvecklingen, varför KU uttalar att statsrådet har grundat sitt uttalande på uppgifter som inte ger utrymme för någon säker slutsats om huruvida spelandet ökat eller inte. Ett kliv från kreativ användning av statistik till något mer häpnadsväckande är när utbildningsminister postade på Facebook och Twitter: "Att islamister inte ska driva skolor håller nästan alla med om - även SD:s väljare. Men när regeringens förslag med förbud för olämpliga och kriminella personer att driva skolor kom till så röstade varenda sverigedemokrat nej. Undrar om partiets väljare vet om det." Det är ett anmärkningsvärt påstående. Jag kommer strax till varför. Till inlägget hade bifogats en bild från hemsida som visar hur partierna röstat i en huvudvotering där utbildningsutskottets förslag hade ställts mot en reservation. Av bilden framgår inte vilket ärende som omröstningen avsåg. I ett tillkommande inlägg på Facebook publicerade en länk till protokoll. När KU granskade detta påstående framkom det att utbildningsministern valt att endast lyfta fram hur ledamöterna hade röstat i den förberedande voteringen, det vill säga när tog ställning till regeringens lagförslag i den aktuella propositionen. Utbildningsministern förteg de skäl som hade anförts i reservation, där det klart och tydligt framkom att partiet ställde sig bakom hårdare krav för att starta en skola. På KU-språk formuleras detta som att därmed inte gav en fullt ut rättvisande bild av den inställning som fanns i frågan. Så här när vi börjar närma oss slutet av debatten vill jag också passa på att tacka mina kollegor i utskottet och kanslipersonalen för deras hårda arbete genom den här omfattande granskningen och därmed också önska en glad sommar till er alla. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets anmälan lades till handlingarna.