bet · H901FöU1 · 2021-12-02 00:00:00 — Motionärerna föreslår också att ytterligare medel tillförs i budgeten till för att myndigheten ska ha tillräckliga resurser för att utföra sitt uppdrag och för att bl.a. ge myndigheten möjlighet att snabbt ta sig an uppdrag som tillsynsmyndighet när det gäller efterlevnaden av svaveldirektivet och att köpa in utrustning för kontroll och mätstationer (yrkande 33). I kommittémotion 2021/22:4145 av m.fl. (C) föreslår motionärerna att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 enligt förslag i bilaga 1. Förslaget innebär ökade resurser till , arbetet med klimatanpassning, kommunsektorns arbete med civilt försvar och till för att analysera allvarliga och skadliga it-relaterade haverier. Vidare innebär förslaget ett tillskott till anslaget 1:1 för att möjliggöra upphandling av biobränsle motsvarande bränsleförbrukningen inom statsflyget. Även i kommittémotionerna 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 55 föreslås att möjligheten utreds för det offentliga att gå före och upphandla samma mängd biojet som krävs för de flygningar som genomförs av statsflyget. I kommittémotion 2021/22:3187 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslår motionärerna att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 enligt förslag i bilaga 1 (yrkande 1). Motionärerna föreslår också att avslår investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel –2023 när det gäller nya investeringar inom ramen för motionärernas förslag att sänka anslaget (yrkande 2). Vidare föreslås att ska avslå regeringens förslag på nya åtaganden för anslaget 1:3 (yrkande 3). I kommittémotion 2021/22:3908 av m.fl. (KD) föreslås att ska anvisa anslagen inom utgiftsområde 6 enligt förslag i bilaga 1 (yrkande 1). Motionärerna vill förstärka , , MSB samt kommunernas arbete mot jordskred och andra naturolyckor samt att medel ska anslås till en ny cybersäkerhetsmyndighet. I motionen lämnas också flera förslag som innebär materiell förnyelse med syftet att stärka den operativa förmågan inom de områden som motionärerna prioriterar. Motionärerna anför i yrkande 23 att sjöstridskrafterna bör förstärkas för att säkerställa möjligheten till skydd av importsjöfart och mottagande av utländsk hjälp i anslutning till som sjöstrid bedrivs på ostkusten, vilket innebär att bl.a. antalet stridsfartyg bör utökas. Motionärerna tar också upp införskaffningen av långräckviddigt luftvärnssystem (yrkande 24), vikten av att skyndsamt inrätta ett kvalificerat markskydd av luftstridskrafterna (yrkande 25) och tillförsel av långräckviddiga vapen för markmålsbekämpning (yrkande 27). De anser också att radarspanings- och stridsledningsförmågan bör stärkas t.ex. genom anskaffning av kvalificerade drönare med stor uthållighet som skulle möjliggöra kontinuerlig övervakning (yrkande 28). I motionen föreslås också att en myndighet med ansvar för cybersäkerhet ska inrättas (yrkande 33). När det gäller samhällets beredskap att hantera olyckor och naturkatastrofer, anser motionärerna att större fokus krävs bl.a. på bekämpningen av skogsbränder i hela landet. I yrkande 42 föreslår motionärerna att MSB ska ges ett extra tillskott för anskaffning av gödseltrummor och ramper för bekämpning av skogsbränder. Behovet av att stärka landsbygdens möjligheter att bekämpa skogsbränder, t.ex. genom att främja initiativ och innovationer såsom ramper som underlättar vid släckning och eftersläckning, framhålls också i motion 2021/22:2781 av (KD). Motionären anför att staten har ett ansvar för att stötta initiativ för att stärka krisberedskapen och föreslår att regeringen utreder om medel ska anslås till MSB som möjliggör att med relativt små medel stärka krisberedskapen (yrkande 1) och att regeringen bör vidta åtgärder för att stärka krisberedskapen och bättre ta tillvara den kraft som finns på landsbygden och i dess organisationer (yrkande 2). I motion 2021/22:2791 av (KD) anför motionären att det gemensamma inköpsavtalet som finns med om leverans av allhjulsdrivna logistikfordon till Försvarsmakten av olika anledningar har spelat ut sin roll. Motionären föreslår att det rådande avtalet ska sägas upp och en ny upphandling göras som tar hänsyn till behovet av försörjningstrygghet. I motion 2021/22:3796 av Acko Ankarberg och (båda KD) oroas motionärerna av att är underfinansierad, vilket kan tvinga myndigheten att avyttra fartyg och leda till negativa konsekvenser för miljöövervakning. I yrkande 2 framhåller motionärerna behovet av ökade resurser till . I kommittémotion 2021/22:3944 av m.fl. (L) föreslår motionärerna att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 enligt Liberalernas förslag i bilaga 1. Förslaget innebär ökade medel till för att förstärka arbetet mot den organiserade brottsligheten och till för att förbereda byggandet av nya kärnreaktorer och för att möjliggöra att befintliga reaktorer fortsätter att drivas i ytterligare årtionden. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina motioner till ett gemensamt förslag. När det gäller utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap föreslår ledamöterna att ska tillföras 2022 utöver regeringens förslag på grund av bidrag till Frontex och med anledning av ett större ansvar för brottsbekämpande verksamhet samt uppbyggnaden av det civila försvaret. Det försämrade säkerhetsläget i närområde kräver att helheten i försvarsberedningens förslag samt hela ÖB:s militära råd genomförs och finansieras . En förutsättning för att åstadkomma detta är att Försvarsmakten ges långsiktiga förutsättningar för att bygga försvarsförmåga. Det behövs därför en planeringsinriktning även för försvarsbeslutsperioden –2030 som bygger på fortsatt försvarsekonomisk tillväxt med minst anslagsökningar om extra och ytterligare 5 miljarder extra . Därefter behövs det ytterligare anslagshöjningar för att ska ha en försvarsbudget som motsvarar av BNP 2030. beslut innebär att de samlade utgifterna inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap får uppgå till mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen . Utskottet ställer sig bakom , och förslag till anslagsfördelning vilket innebär att anslaget 2:1 bör ökas med jämfört med regeringens förslag och användas i enlighet med de villkor som utskottet anger nedan. Övriga anslag inom utgiftsområdet bör fördelas i enlighet med vad som återges i budgetpropositionen . Utskottet föreslår därmed att , med de anslagsvillkor som utskottet anger, anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bör delvis bifalla proposition 2021/22:1 utgiftsområde 6 punkt 8 samt motionerna 2021/22:4014 (M), 2021/22:3902 (SD) och 2021/22:3908 (KD). Övriga motionsyrkanden om anslagstilldelning och förslag till annan inriktning avstyrks. Utskottet anser att fokus och framåt ska vara att genomföra den försvarspolitiska inriktningen för försvarsbeslutsperioden –2025, och välkomnar att detta är regeringens inriktning. Anslagen till det militära och det civila försvaret behöver öka för att stärka totalförsvarets förmåga och utskottet ser därför positivt på att anslagen utvecklas i enlighet med de ekonomiska ramar som regeringen redovisade i totalförsvarspropositionen och budgetpropositionen . I budgetpropositionen föreslår regeringen att medel omfördelas mellan anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, i syfte att öka den operativa förmågan. Utskottet tillstyrker detta men noterar att den nya fördelningen innebär att anslaget 1:3 beräknas minska . Utskottet utgår från att regeringen säkerställer att omfördelningarna inte får negativa konsekvenser för materielinvesteringar som är nödvändiga för att genomföra det nya försvarsbeslutet. Utskottet anser att uppföljningen och utvärderingen behöver utvecklas och välkomnar att regeringen avser att noga följa Försvarsmaktens och MSB:s arbete med att utveckla totalförsvarsförmågan. När det gäller det militära försvaret, noterar utskottet att regeringen har beslutat om preciserade mål för Försvarsmaktens operativa förmåga som ska vara styrande för verksamheten. Detta välkomnar utskottet och det förutsätts bidra till en mer sammanhållen styrning på försvarsområdet. Det är vidare positivt att regeringen avser att se över resultatredovisningen av det militära försvaret och hur den operativa förmågans utveckling kan redovisas mer utförligt. Eftersom satsningen på totalförsvaret –2025 berör elva olika utgiftsområden, och därmed innebär särskilda utmaningar för styrningen och uppföljningen, har utskottet tidigare tagit upp vikten av att sektorsspecifika mål och bedömningskriterier eller resultatindikatorer tas fram för utgiftsområden där sådana saknas . Utskottet utgår från att framöver får en samlad uppföljning och bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet vill också framhålla vikten av den nya utvärderingsmyndigheten för totalförsvaret som ska inrättas och förutsätter att detta stärker möjligheterna till uppföljning och utvärdering av verksamheten. Mot bakgrund av de behov som identifierats av att likrikta styrningen av samhällsinvesteringar välkomnar utskottet regeringens avsikt att se över styrningen av infrastrukturinvesteringar för totalförsvaret för att skapa bättre förutsättningar för att genomföra Försvarsmaktens verksamhet. Utskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget att stärka den operativa förmågan, inklusive mobiliseringsförmågan. Utskottet instämmer även i att forskningen och utvecklingen, försvarsunderrättelseverksamheten, den militära säkerhetstjänsten och cyberförsvarsförmågan bör fortsätta utvecklas. Cyberhoten mot och svenska intressen bedöms som omfattande och utskottet anser att det är angeläget att stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera cyberhot, och där har det nationella cybersäkerhetscentret en viktig roll. är en myndighet som utför flera viktiga uppdrag på ett antal olika områden. Det gäller bl.a. gränsskydd, miljöövervakning, sjöräddning, brottsbekämpning och även deltagande i internationella insatser inom ramen för den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån Frontex. kommer påfrestningarna på att öka, främst utifrån ett större svenskt bidrag till Frontex och dess stående personalstyrka, men även utifrån ett större ansvar för brottsbekämpande verksamhet samt uppbyggnad av det civila försvaret. För att kunna klara den operativa verksamheten beräknar myndigheten att antalet årsarbetskrafter måste utökas –2024. Denna föreslagna förstärkning omfattar omkring 100 årsarbetskrafter till den operativa kustbevakningsverksamheten och ytterligare årsarbetskrafter i andra förmågeskapande funktioner som juridik, it och underhåll. Vidare finns ett investeringsbehov när det gäller t.ex. ersättningsanskaffning, halvtidsmodifiering och livstidsförlängning av fartyg samt miljöskydd- och dykteknik. Utskottet föreslår därför ett tillskott utöver de anslagsförändringar som regeringen har aviserat för . Anslagsökningen är avsedd att användas för att stärka personaluppbyggnaden i myndigheten för att den ska kunna fortsätta att sköta sina operativa uppgifter samt bygga upp organisationen inför det ökande åtagandet i Frontex och i uppbyggnaden av det civila försvaret. Tillskottet får även användas för de behov som finns när det gäller anskaffning och vidmakthållande av materiel. Utskottet anser att det är positivt att utvecklingen av samhällets krisberedskap och civilt försvar intensifieras kommande år. På krisberedskapsområdet välkomnar utskottet även förstärkningen av SOS Alarm och att kommunerna får ökade medel för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. I totalförsvarsbetänkandet (bet. 2020/21:FöU4) ansåg utskottet att det var angeläget med en översyn av personalförsörjningen inom det civila försvaret och att en sådan översyn bör innehålla en bedömning av det personalbehov som kan uppstå vid en situation med höjd beredskap och krig. Utskottet välkomnar därför att regeringen och myndigheterna fortsätter arbetet på området. Den svenska försörjningsberedskapen behöver utvecklas och utskottet anser att det är viktigt att regeringen vidtar fortsatta åtgärder på området såsom inrättandet av ett tvärsektoriellt näringslivsråd. Utskottet bedömer i likhet med regeringen att tillgång till säkra och robusta kommunikationssystem är en förutsättning för att aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar ska kunna utföra sina samhällsuppdrag på ett effektivt sätt, och anser därmed att utvecklingen och etableringen av det nya systemet 2 bör fortsätta. Samhällets informationssäkerhet behöver stärkas och utskottet anser att åtgärder bör vidtas för att främja forskning, innovation och tillämpning inom cybersäkerhet. Utskottet kommer att följa det nationella cybersäkerhetscentrets utveckling. Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget anser utskottet att inrättandet av Myndigheten för psykologiskt försvar från är en viktig åtgärd som behövs för att stärka det psykologiska försvaret. Med anledning av att MSB har fått en revisionsberättelse med reservation från , uttalade utskottet i sitt yttrande över årsredovisningen för staten (yttr. 2020/21:FöU10y) att det var otillfredsställande att MSB låtit viss uppdragsutbildning som bör finansieras med avgifter istället belasta anslag, detta bl.a. mot bakgrund av att utskottet betonat vikten av att anslagsändamålen är transparenta och att det ska vara tydligt vilken verksamhet som ska finansieras med de medel som anvisar. Utskottet välkomnar att regeringen nu redovisar att MSB har vidtagit åtgärder för att kunna driva verksamhet i balans och att det pågår en dialog mellan myndigheten och regeringen, men betonar fortsatt vikten av att anslagen används i enlighet med de ändamål som beslutat. När det gäller anslagsändamålet för anslaget 1:8 , som regeringen ändrar i budgetpropositionen , vidhåller utskottet sin principiella uppfattning om anslagsändamålens utformning som bl.a. kom till uttryck i budgetbetänkandena , 2020 och 2021. beslutar enligt regeringsformen om anslag för bestämda ändamål. För utformningen av dessa anser utskottet fortfarande att transparens och tydlighet väger tyngre än principen om enhällighet, som regeringen framhållit när den har justerat anslagsändamålen. Utskottet vill i sammanhanget också ta upp benämningen på utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. I enlighet med försvarsbeslutet kommer totalförsvaret att förstärkas betydligt och stora tillskott att göras till det militära och det civila försvaret i statens budget. Även om det civila försvaret omfattar verksamheter inom många utgiftsområden i statens budget finansieras flera områden i det civila försvaret av anslag inom utgiftsområde 6, där också ansvaret för samordningen och styrningen av det civila försvaret samt av totalförsvaret finns. Förekomsten av ett civilt försvar, som är en växande verksamhet i statens budget , framkommer dock varken av utgiftsområdets eller av anslagens benämning. Utskottet anser att det finns anledning att överväga om en ny benämning på utgiftsområdet bättre skulle kunna återspela den verksamhet som finansieras och därmed öka transparensen. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bemyndiganden att besluta om lån och krediter i för olika ändamål. Det innebär att bör bifalla proposition 2021/22:1 utgiftsområde 6 punkterna 1, 4 och 6. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om beställningsbemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Det innebär att bör bifalla proposition 2021/22:1 utgiftsområde 6 punkt 9. Utskottet konstaterar att regeringens förslag innebär att beställningsbemyndigandet för regeringen på anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar ökas kraftigt, från till vilket kommer att kräva ökade anslag 2026–2032. Ökningen är till största delen hänförlig till kostnader för att eventuellt harmonisera stridsflyget med , om beslutar att anskaffa som stridsflygssystem. Utskottet ser positivt på strävan att möjliggöra gemensamt operativt agerande med i fred, kris och krig och välkomnar ett långtgående samarbete mellan flygvapnen, vilket också anfördes i utskottets yttrande över vårändringsbudgeten . I beslutet om vårändringsbudget bemyndigade regeringen att göra utfästelser för utvecklingen av Gripensystemet och godkände riktlinjer i frågan. Gemensamt operativt agerande är en central målsättning för samarbetet med och utskottet anser därför att beställningsbemyndigandet bör ökas i enlighet med regeringens förslag. Utskottet noterar att delar av det föreslagna beställningsbemyndigandet kommer att nyttjas enbart under förutsättning att beslutar om anskaffningen. Då beställningsbemyndigandet nu ökas stort, och mot bakgrund av de risker och utmaningar som utskottet upprepade gånger tagit upp när det gäller materielförsörjningen, ser utskottet skäl att på nytt betona vikten av effektiva och transparenta materielanskaffningsprocesser. Utskottet välkomnar att regeringen har gett myndigheterna fortsatta uppdrag att utveckla den finansiella styrningen, resultatstyrningen och den ekonomiska rapporteringen. Utvecklingen har varit aktuell och utskottet förutsätter att regeringens översyn av resultatindikatorer ska ge möjlighet att följa hur materielprocessen effektiviseras . Utskottet vill understryka vikten av att regeringen återkommer till så att kostnadskontroll och spårbarhet kan följas för såväl materielförsörjningsprocessen som effektivitet. Utskottet ser positivt på att en utredning pågår om en materielförsörjningsstrategi för det militära försvaret som på ett uthålligt och kostnadseffektivt sätt bidrar till att det militära försvarets behov av materiel, forskning, teknikutveckling och tjänster tillgodoses i fred, kris och krig. Utskottet avstyrker yrkande 3 i motion 2021/22:3187 (V) om att ska avslå regeringens förslag på nya åtaganden för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. Utskottet avstyrker förslaget eftersom det skulle försvåra genomförandet av försvarsbeslutet. Utskottet föreslår att godkänner investeringsplanerna för Försvarsmaktens vidmakthållande av försvarsmateriel och för Försvarsmaktens anskaffning av försvarsmateriel. Utskottet föreslår vidare att även godkänner investeringsplanen för krisberedskap som en riktlinje för MSB:s beredskapsinvesteringar. Därmed bör bifalla proposition 2021/22:1 utgiftsområde 6 punkterna 2, 3 och 7 samt avslå 17 motionsyrkanden som skulle kräva omprioriteringar inom ramen för Försvarsmaktens investeringsplaner. Motion 2021/22:3187 yrkande 2 (V) avstyrks eftersom utskottet anser att bör besluta om riktlinjer för anskaffning av materielinvesteringar . Utskottet välkomnar att regeringen fortsatt redovisar en uppföljning av investeringsplanerna där avvikelser framgår i förhållande till de riktlinjebeslut som fattat för materielinvesteringarna. I budgetbetänkandet såg utskottet med oro på att avvikelserna från budgeterade nivåer var kraftiga för nästan alla objektsgrupper och utgick från att regeringen avser att beskriva de operativa konsekvenserna av detta. Utskottet konstaterar att avvikelser förekommer även i årets redovisning, bl.a. när det gäller armé-, logistik- och marinmateriel, och utgår från att regeringen framöver avser att beskriva de operativa konsekvenserna. kan vidare genom en sådan redovisning följa arbetet med att åstadkomma en balans mellan stridskrafterna och mellan verkans- och stödförband. Utskottet noterar vad regeringen anför om justeringar i investeringsplanen på grund av bedömda förseningar inom det området och att Försvarsmakten avser att fortsätta beredningen av kompensatoriska åtgärder för att möta de operativa konsekvenserna av förseningarna och återkomma i budgetunderlaget med förslag på sådana åtgärder. Överlåtelse av pjäser av artillerisystem Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslag till bemyndigande för regeringen att besluta om att överlåta försvarsmateriel i form av ännu inte förbandssatta artilleripjäser av systemet för att möjliggöra vidareförsäljning till , samt att Försvarsmakten får disponera försäljningsintäkter eller motsvarande för pjäserna. Det innebär att bör bifalla proposition 2021/22:1 utgiftsområde 6 punkt 5. Objektsramar för stridsflygs- och undervattensförmåga Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om objektsramar och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet delvis yrkande 3 i kommittémotion 2021/22:4014 av m.fl. (M). Inom ramen för Försvarsberedningens arbete lämnades i slutrapporten (Ds. 2019:8) förslag på att det för de två väsentliga säkerhetsintressena stridsflygförmåga och undervattensförmåga ska införas definierade objektsramar liknande de som tidigare fanns i budgetpropositionerna. Att blanda investeringsutgifter för de två väsentliga säkerhetsintressena med övriga investeringar kunde enligt Försvarsberedningen ifrågasättas ur ett styrnings- och uppföljningsperspektiv eftersom det försvårar transparensen gentemot regeringen och . Försvarsberedningen ansåg att objektsramarna bör särredovisas i investeringsplanen vilket skulle ge och regeringen bättre möjligheter att följa upp dessa två väsentliga säkerhetsintressen. I propositionen Totalförsvaret 2021–2025 anförde regeringen att objektsramar, som på regeringens förslag fastställs av , ska införas för stridsflygsförmågan och undervattensförmågan. Det militära försvaret omfattar stora summor pengar och det är centralt att det finns en tydlig parlamentarisk insyn i försvarets ekonomi. Regeringen har därefter i budgetpropositionen inkluderat objektsramar för stridsflygs- och undervattensförmågan i investeringsplanerna för anskaffning och vidmakthållande av försvarsmateriel. Utskottet fick en fördjupad redovisning av objektsramarna vid utskottssammanträdet . m.fl. (M) anför i kommittémotion 2021/22:4014 att de objektsramar för innevarande och kommande år som regeringen redovisar i budgetpropositionen inte är tillräckliga för att ge ökad insyn och förståelse för kostnadsutvecklingen i de väsentliga säkerhetsintressena. I motionens yrkande 3 föreslår motionärerna att objektsramar för stridsflyget och undervattensförmågan ska redovisas i investeringsplanerna för vidmakthållande och anskaffning av materiel i kommande budgetpropositioner. Försvarsbeslutet innebar bl.a. att regeringen skulle föreslå objektsramar för stridsflygs- och undervattensförmågan vilka sedan skulle fastställas av . Med objektsramar avses den samlade kostnaden för anskaffning av ett objekt fram till att det har slutlevererats. Regeringen har i budgetpropositionen presenterat ramar för respektive förmåga i ett tvåårsperspektiv trots att slutleveranserna inom båda områdena inträffar . Detta omöjliggör enligt utskottets mening en övergripande uppföljning och styrning för på ett område som omsätter mer än . För att öka transparensen och möjligheterna att följa upp dessa två väsentliga säkerhetsintressen anser utskottet att regeringen ska föreslå objektsramar för fastställande av fram till det att slutleverans har skett. Utskottet är medvetet om att redovisningen naturligtvis inte får ske under sådana former att kommersiell sekretess röjs eller att främmande makt gynnas. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om objektsramar och tillkännager detta för regeringen. Det innebär att utskottet delvis tillstyrker kommittémotion 2021/22:4014 av m.fl. (M) yrkande 3. Mål och direktiv inom utgiftsområdet, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. I det försämrade säkerhetsläge som råder i bör vi inte tappa militära förmågor i en spariver.