bet · H801UU15 · 2021-04-16 00:00:00 — Mot bakgrund av vad som ovan anförs avstyrks motionerna 2019/20:135 yrkandena 6, 7 och 18, 2019/20:2818 yrkande 38, 2019/20:2830 yrkande 13, 2020/21:2776 yrkandena 43 och 44 samt 2020/21:3204 yrkande 20 När det gäller yrkanden om att bör återkalla sitt erkännande av och förklara det ogiltigt vill utskottet upprepa vad det anförde senast i betänkande 2017/18:UU14. Utskottet konstaterar att beslut om att erkänna en stat fattas av regeringen, normalt efter sammanträde med . Utskottet konstaterar vidare att traditionellt har tillämpat ett antal grundläggande kriterier när det gäller att erkänna stater. erkänner stater, inte regeringar eller politiska aktörer. Grundläggande för erkännande av en stat är existensen av ett bestämt territorium och av en befolkning. Vidare krävs en regering som med ett rimligt mått av stabilitet utövar en effektiv kontroll över detta territorium. Regeringen ska också ha vunnit ett rimligt mått av självständighet utåt och någorlunda allmänt accepteras internationellt. Det finns fall där andra omständigheter, utöver de ovannämnda grundläggande kriterierna, har spelat en avgörande roll i bedömning av erkännandefrågor, t.ex. när det gäller erkännande av Republiken 2008. Med detta specifika erkännande som utgångspunkt konstaterade utskottet i betänkande 2012/13:UU8 att överväganden om ett erkännande av som stat främst skulle bedömas utifrån folkrättsliga aspekter, men också utifrån om ett sådant beslut skulle gynna det övergripande målet att bidra till en lösning av den israelisk-palestinska konflikten i enlighet med de slutsatser som antagits av 2009. Enligt dessa rådsslutsatser aktualiseras ett erkännande av en palestinsk stat när det är ändamålsenligt. Utskottet påminner i sammanhanget om att i sitt betänkande 2014/15:KU20 har granskat om regeringen hade samrått med innan den faktiskt tog ställning till att erkänna staten . I granskningen gjorde gällande att statsministerns uttalande i regeringsförklaringen om varför avsåg att erkänna inte kunde tillmätas någon rättsverkan och därmed inte i sig innebar att regeringen hade tagit ställning. Däremot ansåg att regeringens externa kommunikation om erkännandefrågan gav bilden av att regeringen i realiteten hade tagit ställning till Palestinaerkännandet före sammanträdet i där frågan skulle beredas. Inte heller kunde det uteslutas att kommunikationen lett till att frågan om erkännande av staten av omvärlden uppfattades som avgjord innan samrådet med hade ägt rum. menade även att det sätt på vilket frågan hanterades kunde ha försämrat förutsättningarna för ett samråd med i reell mening. slog fast att dåvarande utrikesministern bar ett särskilt ansvar och att statsministern hade ett övergripande ansvar för det inträffade. Utskottet noterar att ansökte om fullt medlemskap i 2011 och att det inte finns stöd i för ett fullvärdigt medlemskap för i FN. För ett positivt beslut om medlemskap krävs stöd av minst 9 av säkerhetsrådets 15 medlemmar och att ingen av de fem permanenta medlemmarna lägger in sitt veto. har status som observatörsstat utan medlemskap i (non-member state). Utskottet stöder val att rösta för detta beslut om observatörsstatus. Utskottet konstaterar att det i UD:s rapport om mänskliga rättigheter i från anges att det demokratiska underskottet i är mycket stort med bristande legitimitet hos det palestinska ledarskapet, och stora begränsningar i möjligheterna till ansvarsutkrävande. Situationen förvärras av den inompalestinska splittringen mellan regeringspartiet , som styr på , och Hamas, som styr i , vilket delvis har lamslagit det demokratiska politiska systemet. Att palestinska val inte har ägt rum är ett stort avbräck för det palestinska styrets demokratiska legitimitet. lagstiftande församling (PLC) upplöstes . Utskottet anser att det är angeläget att realiserar planerna att hålla val, såsom president tillkännagav . Utskottet påminner om att den s.k. kvartetten efter det senaste palestinska valet som vanns av Hamas, slog fast att en palestinsk regering måste erkänna staten rätt att existera, ställa sig bakom alla avtal mellan och PLO samt avsäga sig våld som medel för att uppnå politiska mål. Denna politik har därefter bekräftats av EU och av FN i säkerhetsrådsresolution (2016). Utskottet konstaterar i likhet med i betänkande 2018/19:UU8 att denna politik ligger fast och utgör en grund som den inompalestinska försoningsprocessen och alla palestinska regeringar måste förhålla sig till. Utskottet konstaterar att den inompalestinska försoningsprocessen är av stor vikt för att meningsfulla fredsförhandlingar ska kunna återupptas. Utskottet konstaterar även i detta sammanhang att EU:s beslut om en icke-kontaktpolitik med Hamas kvarstår och att 2017 beslutade att Hamas ska stå kvar på EU:s terroristförteckning. Utskottet vill framhålla vikten av att de palestinska parterna försonas bakom PLO:s principer som ligger i linje med kvartettens och EU:s krav. Utskottet konstaterar att regeringen beslutade om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med . Strategin gäller för perioden –2024 och omfattar ca . I sin helhet ska det svenska utvecklingssamarbetet med bidra till att minska fattigdomen i landet, till bättre förutsättningar för en demokratisk utveckling och till respekt för de mänskliga rättigheterna. Verksamheten syftar till att bidra till ett demokratiskt, självständigt, sammanhängande och livskraftigt som existerar sida vid sida med i fred och säkerhet, med gränser som utgångspunkt och med som huvudstad för två stater. Verksamheten syftar också till att tillgodose palestiniers rättigheter och behov så att de ska kunna leva i alla delar av oavsett institutionellt ramverk. Regeringen understryker i strategin att svenskt bistånd inte går till Hamas. Sida ska i sitt arbete med strategin bidra till att stärka motståndskraft, social bärkraft och tillit mellan staten och befolkningen. Det kan inkludera verksamhet som stöder en återupptagen fredsprocess. Utskottet anser liksom regeringen, såsom uttryckt i betänkande 2020/21:UU2, att det svenska biståndet är betydelsefullt för att få till stånd ett demokratiskt, självständigt och livskraftigt och utgår från att regeringen följer upp resultatet av den beslutade strategin. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrks motionerna 2018/19:1367 yrkande 1, 2019/20:135 yrkandena 2, 19 och 20, 2019/20:768 yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:691 yrkandena 1–3 och 2020/21:2631 yrkande 19. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en internationell skyddsstyrka i . I kommittémotionerna 2019/20:2819 yrkande 12 och 2020/21:2775 yrkande 12, båda av m.fl. (KD), anförs att bör verka för att en internationell skyddsstyrka upprättas i . Utskottet konstaterar vikten av att fri sjöfart säkras och att folkrätten, inklusive havsrätten respekteras. Utskottet noterar att det inte finns något mandat från när det gäller en internationell skyddsstyrka i och instämmer i det gemensamma utrikes- och försvarsutskottets ställningstagande i fråga om folkrättslig grund för svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser (betänkande 2014/15:UFöU5). Utrikes- och försvarsutskottet anförde då att huvudlinjen är att svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser ska ha ett mandat från säkerhetsrådet. Detta gäller i synnerhet för fredsframtvingande insatser i enlighet med kapitel VII. Också när det gäller fredsbevarande insatser i enlighet med kapitel VI eftersträvas ett tydligt stöd från säkerhetsrådet. medger folkrätten enbart att sådana insatser görs med den mottagande statens och övriga relevanta parters samtycke. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrks motionerna 2019/20:2819 yrkande 12 och 2020/21:2775 yrkande 12. Motioner för förenklad beredning Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i särskild ordning. Utöver de yrkanden som har behandlats tidigare i detta betänkande finns även motionsyrkanden som är föremål för en förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott de aktuella motionerna. Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 12 i denna del och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del och 2018/19:1380 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1384 av m.fl. (SD), 2019/20:755 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2019/20:756 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 13, 2019/20:758 av m.fl. (SD), 2019/20:762 av m.fl. (SD), 2019/20:774 av m.fl. (SD), 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 29–31, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:648 av m.fl. (SD), 2020/21:652 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:669 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:676 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:689 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 32–34. Det ligger i intresse att utvecklas till en stabil, demokratisk och välmående region, fri från religiös och politisk extremism. Vägen dit är lång och kräver ett tydligt strategiskt förhållningssätt från svensk och europeisk sida för att främja reformer och stabilitet. I flyktingkrisens spår har regionens krig och konflikter kommit oss närmare. Stora migrationsströmmar från konflikter i har skapat stora utmaningar i flera europeiska länder och i det europeiska samarbetet som helhet. På grund av den religiösa extremism som frodas i dessa konflikthärdar och återvändande IS-terrorister fortsätter terroristhotet i att vara påtagligt. Det är centralt att inte hjälper IS-terrorister att återvända. är det som människa omöjligt att stå passiv inför de obeskrivliga brutaliteter som förekommit i – inte minst folkmordet på yazidier och systematiska sexuella övergrepp mot och förslavande av yazidiska kvinnor samt Assadregimens kemvapenattacker mot sin egen befolkning. EU behöver gemensamt agera för att lagföra de personer som rest från EU till länder som och för att bli IS-terrorister. De ska stå till svars för sina brott. Allra helst ska EU bidra till en rättslig lösning på plats så att IS-terrorister döms i länderna där de befinner sig. ska, främst inom ramen för EU och FN, men också bilateralt, verka för att politiskt lösa konflikterna i regionen. bör aktivt stötta de fredsprocesser, förhandlingsförsök och medlingar som pågår. Givet att kvinnors ställning i regionen är svag, särskilt i den politiska och ekonomiska eliten, bör aktivt understryka vikten av mäns och kvinnors lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom ramen för dessa processer. ska fortsätta vara kritiska till auktoritära styren och övergrepp mot mänskliga rättigheter. Sedan återinförde sanktioner mot har EU och saknat ett gemensamt förhållningssätt i Iranpolitiken. Det är beklagligt då det ligger i den fria världens intresse att avhålla den islamistiska regimen från att anrika uran och att ytterligare destabilisera regionen. Avsaknaden av ett gemensamt förhållningssätt till sanktionsregimen försvagar kärnteknikavtalet (JCPOA), som i praktiken är avslutat. Det är även problematiskt att agerar hotfullt mot individer i och utanför utifrån att inte erkänner dubbla medborgarskap eller att iranska medborgarskap kan avslutas. Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:648 av m.fl. (SD), 2020/21:652 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:669 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:676 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:689 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:1380 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1384 av m.fl. (SD), 2019/20:755 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2019/20:756 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 13, 2019/20:758 av m.fl. (SD), 2019/20:762 av m.fl. (SD), 2019/20:774 av m.fl. (SD), 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 29–31, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 12 i denna del, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 32–34 och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del. Irakiska , även kallat kurdiska regionalregeringen (KRG), uppfyller de tre folkrättsliga kraven för att erkännas som en självständig stat – ett folk, ett territorium och en regering med kontroll över territoriet. Frågan om irakiska självständighet har även behandlats i en folkomröstning i irakiska där majoriteten röstade för självständighet. Ett självständigt irakiskt skulle sannolikt bidra till en mer demokratisk och fredlig utveckling i regionen. Mot bakgrund av vad som ovan anförs anser vi att regeringen bör erkänna som en självständig nation under förutsättning att det är vilja och att statsbildningen sker under fredliga och diplomatiska former med garantier för utsatta minoriteters rättigheter och trygghet. bör stå upp för varje folks rättigheter. Regeringen bör därför verka för åtgärder som syftar till mer självstyre och respekt för mänskliga rättigheter åt kurder i kurddominerade områden i , och . I resolution (2016) från förklaras Islamiska statens terrorkampanj som folkmord. bör följa denna resolution och erkänna Islamiska statens terrorkampanj i och mot assyrier/syrianer, druser, kristna, kurder, mandéer, shabaker, shiamuslimer, turkmener, alawiter och yazidier som folkmord. röstade för ett tillkännagivande om att regeringen skulle erkänna folkmordet på olika minoriteter i 1915. Detta folkmord är aktuellt bl.a. på grund av Islamiska statens fruktansvärda härjningar i olika delar av världen. bör gå i bräschen som ett föredöme för mänskliga rättigheter. Flera länder erkänner detta folkmord. bör därför ge regeringen till känna att regeringen formellt ska erkänna det folkmord som ägde rum i 1915. Det finns skäl att ifrågasätta inblandning i det och landets kopplingar till hårdföra islamister. Även flera andra länder har stöttat Islamiska staten. Regeringen bör därför ta initiativ till en internationell koalition i syfte att granska länder och ledare som bistått Islamiska staten så att det internationella samfundet kan vidta åtgärder. Regeringen bör ha en tydlig Syrienkrisstrategi där det tydligt framgår att fokus ligger på att erbjuda stöd till civila inne i och att det inte ska innebära stöd till någon part som riskerar att förvärra läget i landet eller försvåra fredsprocessen. Regeringen bör verka för ett utökat stöd till kurddominerade områden i hela för att främja en stabil, fredlig och hållbar utveckling. Vi ser vidare med oro på utvecklingen för kristna och andra minoriteter i och i . Av respekt för de enskilda människornas liv och de uråldriga och skyddsvärda kulturerna är det angeläget att framtiden för dem säkras möjligt. Regeringen bör därför i ett internationellt sammanhang intensifiera sina insatser och verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade eller redan har förlorats i inbördeskrigens och . Regeringen bör stötta de minoriteter som bor på i kampen för att få behålla sin identitet. Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2018/19:1380 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1384 av m.fl. (SD), 2019/20:755 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2019/20:756 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 13, 2019/20:758 av m.fl. (SD), 2019/20:762 av m.fl. (SD), 2019/20:774 av m.fl. (SD), 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 29–31, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 12 i denna del, 2020/21:648 av m.fl. (SD), 2020/21:652 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:669 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:676 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:689 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 32–34 och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del. Under det har övergrepp begåtts av flera av de stridande partnerna. , , , och har alla bidragit till att förvärra konflikten genom att pumpa in stöd till sina respektive allierade i . Huvudansvaret för det upptrappade våldet vilar dock på regimen genom dess förtryck och brutala svar på oppositionens demonstrationer. Det ryska flyget i samverkan med iranska markstyrkor har varit avgörande för al-Assadregimens ambitioner att krossa allt motstånd i landet. Jag anser att ska verka för att krigsförbrytelser som har begåtts under kriget i utreds av () eller genom någon annan lämplig rättsskipningsprocess, oavsett vilken gruppering som misstänks ha begått övergreppen. Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 29 och 30 samt 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 32–34 och 2018/19:1380 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1384 av m.fl. (SD), 2019/20:755 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2019/20:756 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 13, 2019/20:758 av m.fl. (SD), 2019/20:762 av m.fl. (SD), 2019/20:774 av m.fl. (SD), 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 12 i denna del, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:648 av m.fl. (SD), 2020/21:652 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:669 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:676 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:689 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del. I inbördeskrigets och genom Islamiska statens framfart i och har människor dödats och fått sin rätt till liv och värdighet kränkt. är pådrivande för ett erkännande av Islamiska statens folkmord på kristna och yazidier. måste göra allt för att säkerställa att förbrytarna döms till ansvar och att rättvisa skipas. bör även erkänna folkmordet , seyfo, som skedde under sönderfall i . hade helst velat se att en Syrientribunal inrättas så att ingen som är ansvarig för brott mot mänskligheten och krigets lagar går fri och att rättvisa skipas när kriget i är över. På grund av veto i säkerhetsrådet lär det inte bli verklighet. Därför bör regeringen vara pådrivande inom FN-arbetet för att aktivera FN-deklarationen om folkmord . Målet är att uppnå ett internationellt ansvarsutkrävande och åtal mot IS-terrorister i en särskild internationell ad hoc-tribunal för IS-brott. I arbetet med att få fram en ny irakisk konstitution måste EU gemensamt verka för att alla etniska och religiösa grupper likabehandlas och garanteras säkerhet. EU måste sätta press på den irakiska regeringen så att Nineveslätten uppgraderas till provins och assyrier/syrianer och kaldéer ges rätt att besluta om sin egen framtid genom politiskt självstyre inom ramen för konstitution. Fredsprocessen i , och , punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkandena 12 i denna del och 13 samt 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 19 i denna del och 20 samt 2018/19:1367 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkandena 2–20 och 22, 2019/20:768 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 6, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 38 och 39, 2020/21:691 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5, 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 43–45. bör bidra till en fredlig lösning av konflikten mellan och genom multilaterala organisationer, i första hand EU, men även genom FN. ska sträva efter att spela en konstruktiv roll i –med lyhördhet och ödmjukhet inför konfliktens komplexitet såväl som säkerhetsläget i regionen. måste kunna uttrycka kritik mot både och . Det kräver tuffare budskap till den palestinska sidan och en ny inställning till . Vi ska vara kritiska till palestinska terrorattacker och korruption inom palestinska myndigheten och till illegala israeliska bosättningar och övergrepp. Fredsprocessens mål bör vara en tvåstatslösning där båda parter kan leva med säkra och erkända gränser med utgångspunkt gränser och FN:s resolution 242. bör inte avvika från EU-linjen att är en framtida huvudstad för två stater. Ovannämnda frågor inom fredsprocessen måste lösas genom förhandlingar mellan parterna. Som regionens enda demokrati utgör en viktig partner för . En angelägen uppgift är att reparera relationerna med och att stärka band till . Lovande samarbetsområden är forskning och innovation. Normaliseringen i relationerna mellan respektive och är förhoppningsvis inledningen på en process mellan och fler länder i regionen. Vi kan inte nog understryka hur olyckligt det svenska erkännandet av 2014 var och hur illa det hanterades. Erkännandet skedde hastigt, utan bred förankring i och i strid med EU:s gemensamma hållning. Resultatet blev att relationer med hamnade i frysboxen och att de svenska förhoppningarna om att aktivt bidra i fredsförhandlingarna grusades helt och hållet. Fredsprocessen i , och , punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:691 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5 samt 2018/19:1367 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkandena 2–20 och 22, 2019/20:768 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 6, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 38 och 39, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkandena 12 i denna del och 13, 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 43–45 och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 19 i denna del och 20. Den övergripande målsättningen för fredsprocessen i måste vara en långsiktigt hållbar fred där båda parter kan leva i fred och säkerhet. En grundförutsättning för detta är fredsförhandlingar där det ställs krav på båda parter och där båda parter är beredda och ges möjlighet att kompromissa för hållbara lösningar. De palestinska grupperna måste vara beredda att erkänna som en judisk stat, upphöra med terrorism och ta avstånd från antisemitism, medan måste förhindra sammandrabbningar mellan bosättare och palestinier på . bör erkänna som huvudstad. flyttade sin regering till västra 1950. Där finns parlamentet, presidenten, högsta domstolen och departementen. Vi vill att regeringen återkallar sitt erkännande av och förklarar erkännandet som ett misstag som saknar parlamentarisk förankring. bör endast fatta sådana symboliskt viktiga beslut om det finns ett brett blocköverskridande stöd som garanterar en långsiktig svensk linje, dvs. en linje som har uppenbart goda möjligheter att på ett effektivt sätt nå goda resultat. Erkännandet skapar dåliga förutsättningar för fred. Beslutet saknar även folkrättslig grund. Ett av folkrättens krav för att erkänna en stat är att de styrande kan kontrollera sitt territorium, vilket inte är fallet här. Även om och Hamas har ingått avtal så finns inga tecken på att det kommer att leda till en långsiktigt fungerande regering, att Hamas kommer släppa kontrollen över eller att Hamas kommer att styra en stat i enlighet med demokratiska principer och med respekt för mänskliga rättigheter. Därtill är det orimligt att ska behöva acceptera Hamas som en legitim förhandlingspartner. måste ta avstånd från all form av terrorism. Vi anser att regeringen tydligt bör deklarera att den inte kan betrakta en statsledning där Hamas ingår som legitim.