bet · H801FöU7 · 2021-04-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår alla motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående beredning inom och berörda myndigheter. Motionsyrkandena handlar i huvudsak om skydd mot olyckor och samhällets fredstida krisberedskap. Vissa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, KD) och fyra särskilda yttranden (M, SD, C, KD). Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Krisberedskapssamarbetet inom EU m.m. Riskhanteringsplaner för torka och vattenbrist Frivilliga i samhällets krisberedskap Larm till nödnumret 112 via sms roll och uppgifter m.m. Nationell strategi för drunkningsprevention Motioner som bereds förenklat 1.Statens övergripande ansvar vid större olyckor och kriser, punkt 1 (M) 2.Statens övergripande ansvar vid större olyckor och kriser, punkt 1 (SD) 3.Statens övergripande ansvar vid större olyckor och kriser, punkt 1 (V) 4.Statens övergripande ansvar vid större olyckor och kriser, punkt 1 (KD) 5.Ansvarsprincipen, punkt 3 (C) 6.Produktion av strategiska produkter, punkt 4 (M) 7.Produktion av strategiska produkter, punkt 4 (V) 8.Beredskapsplaner, punkt 5 (SD) 9.Krisberedskapssamarbetet inom EU, punkt 6 (M) 10.Krisberedskapssamarbetet inom EU, punkt 6 (C) 11.Ett europeiskt godkännande av kärnkraftverk m.m., punkt 7 (M) 12.Sjö- och flygräddning, punkt 8 (KD) 13.Riskhanteringsplaner för torka och vattenbrist, punkt 9 (KD) 14.Betydelsen av frivilliga för samhällets krisberedskap, punkt 10 (M) 15.Larm till nödnumret 112 via sms, punkt 11 (M) 16.Kustbevakningens roll och uppgifter, punkt 12 (M) 17.Kontroll av farligt gods, punkt 13 (SD) 18.Tillsyn av brandsäkerheten, punkt 14 (V) 19.Andelen kvinnor inom räddningstjänsten, punkt 16 (C) 20.Information och stöd till personer med funktionsnedsättning vid kriser, punkt 18 (V) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens övergripande ansvar vid större olyckor och kriser 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 5, 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2028 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2020/21:2657 av (L). 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 6. Reservation 5 (C) Produktion av strategiska produkter 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:2433 av m.fl. (S) och 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 6 (M) Reservation 7 (V) 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 45 och 46 samt 2020/21:2247 av (M). Reservation 8 (SD) 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 9 (M) Reservation 10 (C) Ett europeiskt godkännande av kärnkraftverk m.m. 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 11 (M) 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 39 och 40. Reservation 12 (KD) Riskhanteringsplaner för torka och vattenbrist 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 42. Reservation 13 (KD) Betydelsen av frivilliga för samhällets krisberedskap 2020/21:2329 av Boriana (M), 2020/21:3036 av (M) och 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 14 (M) Larm till nödnumret 112 via sms 2020/21:3297 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 15 (M) 2020/21:2758 av (M) yrkande 2 och 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 16 (M) Kontroll av farligt gods 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 41. Reservation 17 (SD) 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 18 (V) 2020/21:2768 av (M). Andelen kvinnor inom räddningstjänsten 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 19 (C) 2020/21:2483 av (M). Information och stöd till personer med funktionsnedsättning vid kriser 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 12. Reservation 20 (V) Nationell strategi för drunkningsprevention 2020/21:1032 av (KD). 2020/21:2052 av (S). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 87 motionsyrkanden i 64 motioner från den allmänna motionstiden /21. Motionerna behandlar i huvudsak frågor om skydd mot olyckor och samhällets fredstida krisberedskap. Av dessa motionsyrkanden behandlas 53 i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Utskottet har löpande inhämtat information under /21 i de frågor som är aktuella. , utredare i Utredningen om civilt försvar, Ju 2018:05, besökte utskottet för att presentera utredningens slutrapport (SOU 2021:00) Struktur för ökad motståndskraft. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om nationell styrning, ansvariga myndigheter och övergripande ansvar vid kriser. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (V), 4 (KD) och 5 (C). m.fl. (M) framhåller i partimotion 2020/21:3367 yrkande 9 att ska ha en stark krisberedskap med tydligt utpekade ansvariga myndigheter för ledning och samordning av de krishanterande insatserna och ett utvecklat samarbete internationellt och inom EU. Det finns också brister i krislagstiftningen som innebär att regeringen får besluta om skärpt eller höjd beredskap i händelse av krigsfara eller krig men inte vid en allvarlig kris. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:1623 yrkande 1, liksom Per Ramhorn m.fl. (SD) i kommittémotion 2020/21:2028 yrkande 18, att regeringen ska verka för en gemensam nationell styrning och ett statligt övergripande ansvar i en pandemisituation. I kommittémotion 2020/21:389 yrkande 5 föreslår m.fl. (V) att staten ska ha det övergripande ansvaret vid pandemier, olyckor eller andra kriser. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2020/21:2746 yrkande 24 att det ska finnas en nationell ledning och styrning som gör att man vid en kris snabbt kan få en överblick över vilket behov av t.ex. läkemedel eller skyddsutrustning som finns i olika delar av landet och inom olika verksamheter. I motion 2020/21:2657 föreslår (L) att det bör utredas hur myndigheters operativa förmåga kan stärkas. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:2944 yrkande 4 att regeringen bör se över ändamålsenligheten i ansvars-, närhets- och likhetsprinciperna och vid behov revidera principerna. I motionens yrkande 6 föreslår motionärerna att krisberedskapens samverkansområden ska ersättas med en planering utifrån sektorer. Struktur för ökad motståndskraft Genom beslut uppdrog regeringen åt en särskild utredare att analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå (dir. 2018:79). Utredningen om civilt försvar, Ju 2018:05, presenterade utredningsbetänkandet Struktur för ökad motståndskraft (SOU 2021:25). Enligt direktiven ska utredningen utgå från Försvarsberedningens rapport – inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), som lämnades . I rapporten lyfts en rad brister i dagens struktur fram, bl.a. att ingen myndighet har ett utpekat ansvar för att hålla samman planeringen utan ansvaret delas av myndigheterna. Till det kan läggas svårigheten att åstadkomma en effektiv samordning på den regionala nivån då statliga myndigheter med en regional organisation har olika geografiska indelningar. Utredningens förslag i korthet En utgångspunkt i utredningsarbetet har varit att det civila försvaret så långt möjligt ska bygga på strukturer och processer som används inom krisberedskapen. Förmågan att hantera kriser i samhället i fredstid ger en grundläggande förmåga att hantera situationer under höjd beredskap och då ytterst krig. Den s.k. ansvarsprincipen ska fortsätta att gälla inom civilt försvar, vilket innebär att strukturer och ansvarsförhållanden som gäller i fred så långt möjligt ska upprätthållas vid kris och under höjd beredskap och då ytterst krig. Det som är väl inarbetat i vardagen har de bästa förutsättningarna att också fungera under ansträngda förhållanden. Utredningen föreslår att de s.k. samverkansområdena avvecklas och ersätts av tio beredskapssektorer och fyra särskilda beredskapsområden. I dessa ingår myndigheter med ansvar för verksamheter och funktioner som är särskilt viktiga att upprätthålla under kris, höjd beredskap och ytterst i krig. En myndighet i varje beredskapssektor föreslås få ett mandat att inrikta och samordna arbetet inom sektorn, en sektorsansvarig myndighet. Utredningen föreslår vidare att landet delas in i större geografiska områden för civil ledning och samordning, civilområden, under ledning av en civilområdesansvarig länsstyrelse benämnd civilområdeschef. Civilområdena ska följa samma gränser som de nuvarande samverkansregionerna (tidigare sjukvårdsregionerna). För att skapa ökade förutsättningar för regional samordning mellan det civila och det militära försvaret föreslås också att Försvarsmakten anpassar sin regionala organisation så att militärregionerna sammanfaller med civilområdena och att två nya militärområden och regionstaber därmed inrättas. Utredningen föreslår även nya uppgifter för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och förtydliganden av myndighetens roll och fördelningen av ansvar och uppgifter inom civilt försvar och krisberedskap. Vid höjd beredskap ska MSB ha förmåga att stödja regeringen och med samordningsuppgifter på central nivå. Utredningen föreslår att myndighetens samordningsuppgifter under höjd beredskap förändras så att regeringens och behov av stöd i samordningen blir styrande för vilken roll som MSB ska ha. En ny struktur för statliga myndigheter Utredningens definition av begreppet samhällsviktig verksamhet är en verksamhet, tjänst eller infrastruktur som upprätthåller eller säkerställer samhällsfunktioner som är nödvändiga för samhällets grundläggande behov, värden eller säkerhet. Med stöd av definitionen har utredningen identifierat vilka statliga myndigheter som ansvarar för samhällsviktig verksamhet och därefter klustrat myndigheter med ansvar inom samma samhällssektor. Utredningen föreslår som nämnts att tio sådana beredskapssektorer inrättas med var sin sektorsansvarig myndighet. Med en indelning av statliga myndigheter i sektorer skapas en organisatorisk plattform för såväl planering som operativ hantering av fredstida kriser, höjd beredskap och ytterst krig. Arbetet i respektive beredskapssektor ska skapa förutsättningar för att kunna upprätthålla den samhällsviktiga verksamheten under svåra påfrestningar och därigenom stärka samhällets säkerhet. Det gemensamma arbetet i sektorerna ska bidra till ökad försvarseffekt i händelse av ett väpnat angrepp och till en god förmåga att hantera fredstida kriser. Myndigheterna inom beredskapssektorerna ska arbeta tillsammans. Utredningen betonar också vikten av samverkan mellan sektorerna. Sektorerna är ömsesidigt beroende av varandra. I princip är samtliga viktiga samhällsfunktioner direkt beroende av el, vatten och elektroniska kommunikationer. På samma sätt är de flesta beroende av transporter och fungerande betalningssystem. Grundläggande är att såväl livsmedelsförsörjningen som ordning och säkerhet fungerar. Sektorerna ska således inte ses som isolerade enheter utan som delar av ett samlat system där samverkan är nödvändig för att kunna bidra till den samlade förmågan. Vidare understryks vikten av sektorernas samverkan med andra aktörer. Sektorerna utgörs av statliga myndigheter. bedrivs mycket av den konkreta verksamheten av såväl kommuner och regioner som statliga bolag och privata företag. Sektorerna måste därför utveckla en strukturerad samverkan, knyta till sig andra aktörer med verksamhet inom sektorn och verka för samordning inom hela samhällssektorn. Alla statliga myndigheter ska identifiera samhällsviktig verksamhet och ansvara för att upprätthålla kontinuitet i den verksamheten. Varje myndighet ska vidare analysera om det finns sådan sårbarhet eller sådana hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som i fredstid eller under krig allvarligt kan hota eller skada verksamheten. Myndigheter som har ansvar för verksamheter som är viktiga att upprätthålla vid kris, under höjd beredskap och ytterst i krig ska benämnas beredskapsmyndigheter. Samtliga ingår i den struktur med sektorer och särskilda beredskapsområden som föreslås och de ska bidra till att övriga myndigheter, kommuner, regioner, näringsidkare och organisationer med verksamhet inom verksamhetsområdet har god förmåga att hantera såväl krissituationer som ett läge med höjd beredskap. De sektorsansvariga myndigheterna ska vara ”motorn” inom beredskapssektorn; hålla ihop planeringen för höjd beredskap likväl som för fredstida kriser som kan drabba sektorn. Den sektorsansvariga myndigheten ska vidare se till att det byggs upp en kapacitet inom sektorn för att operativt kunna hantera såväl krissituationer som höjd beredskap. Utredningsbetänkandet bereds nu inom . Totalförsvaret 2021–2025 presenterade regeringen proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 (bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:135–136) där man bl.a. föreslog ett övergripande mål för totalförsvaret och nya mål för det militära respektive civila försvaret. Regeringen bedömde att arbetet med att utveckla styrningen och uppföljningen av det civila försvaret bör fortsätta. Styrningen och uppföljningen bör vara långsiktig och tydligt inriktad mot verksamhetens resultat. Regeringen hänvisade till den nämnda utredningen och dess kommande förslag. ställde sig bakom regeringens förslag. Utskottet instämde i regeringens och Försvarsberedningens bedömning att ändamålsenliga och tydliga lednings- och ansvarsförhållanden för att skapa samordning såväl inom det civila försvaret som mellan det militära och civila försvaret är avgörande för ett stärkt totalförsvar och anförde att det är viktigt att tydliggöra ansvarsförhållanden, planeringsförutsättningar och styrning inom området. Av den anledningen emotsåg utskottet redovisningen av Utredningen om civilt försvar och avsåg att följa regeringens intentioner om att fatta beslut om en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, högre regional, regional och lokal nivå. En sådan struktur syftar även till att stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Kommittédirektiv om en översyn av förutsättningarna för legalt handlande vid fredstida kriser Regeringen har aviserat att en parlamentariskt sammansatt kommitté ska ges i uppdrag att göra en översyn av förutsättningarna för legalt handlande vid fredstida kriser. Regeringen beslutade om direktiv till Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 (dir. 2020:74). En kommitté i form av en kommission fick i uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter. − utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att hantera virusutbrottet och utbrottets effekter − utvärdera hur krisorganisationen inom , berörda förvaltningsmyndigheter, regioner och kommuner har fungerat under pandemin − utvärdera hur ansvarsprincipen och det geografiska områdesansvaret har fungerat under krisen och − lämna de förslag på åtgärder som kommissionens iakttagelser ger anledning till. Kommissionen ska också göra en internationell jämförelse med relevanta länder av de olika åtgärder som vidtagits och åtgärdernas effekter. Uppdraget ska slutredovisas . Två delredovisningar ska lämnas, en och en . Den första delredovisningen avsåg smittspridning inom vård och omsorg om äldre. Utskottet instämmer – liksom det gjort i betänkandena /18:FöU7, 2018/19:FöU7, 2019/20:FöU7 och 2020/21:FöU4 – i att ändamålsenliga och tydliga lednings- och ansvarsförhållanden för att skapa samordning såväl inom det civila försvaret som mellan det militära och civila försvaret är avgörande för ett stärkt totalförsvar. Utredningen om civilt försvar har redovisat sitt uppdrag och regeringen avser att fatta beslut om en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central högre regional, regional och lokal nivå. En sådan struktur syftar även till att stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Det är viktigt att tydliggöra ansvarsförhållanden, planeringsförutsättningar och styrning inom området. Enligt utredningsbetänkandet skapas med den föreslagna indelningen av statliga myndigheter i sektorer en organisatorisk plattform för såväl planering som operativ hantering av fredstida kriser. En myndighet i varje beredskapssektor föreslås få ett mandat att inrikta och samordna arbetet inom sektorn, en sektorsansvarig myndighet. MSB föreslås få ett särskilt ansvar att stödja regeringen och med samordningsuppgifter på central nivå. Den s.k. ansvarsprincipen ska fortsätta att gälla, vilket innebär att strukturer och ansvarsförhållanden som gäller i fred så långt möjligt ska upprätthållas vid kris och under höjd beredskap. Utskottet noterar att har i uppdrag att utvärdera hur krisorganisationen inom , berörda förvaltningsmyndigheter, regioner och kommuner har fungerat under pandemin och hur ansvarsprincipen och det geografiska områdesansvaret har fungerat under krisen. Regeringen har också aviserat att en parlamentariskt sammansatt kommitté ska ges i uppdrag att göra en översyn av förutsättningarna för legalt handlande vid fredstida kriser. Utskottet konstaterar att utredningsresultatet i betänkandet Struktur för ökad motståndskraft (SOU 2021:00) till stor del tillmötesgår motionärernas intentioner. Mot bakgrund av regeringens pågående beredning av utredningsbetänkandet och i avvaktan på resultatet av pågående och aviserade utredningars arbete ser utskottet inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om produktion av strategiska produkter, om samhällsviktig verksamhet och om beredskapsplanering. Jämför reservation 6 (M), 7 (V) och 8 (SD). m.fl. (M) yrkar i kommittémotion 2020/21:3350 att livsmedelsproduktionen ska fortsätta att klassas som samhällsviktig verksamhet också efter att coronakrisen är över (yrkande 1). Produktion av livsmedel behöver alltid fungera. I kommittémotion 2020/21:1615 yrkande 45 framhåller m.fl. (SD) att det bör göras en beredskapsplanering och översyn av regelverket för utgiftsområde 18 och dess beredningsområden inom stadsbyggnad. Enligt motionens yrkande 46 bör en nationell handlingsplan för krisberedskap inom stadsbyggnadsområdet upprättas. Kriser där stadsbyggnadsområdet på olika sätt berörs behöver planeras för, både på nationell, regional och nivå. I en handlingsplan bör även planering för ihållande regn, slagregn, översvämningar och jordskred ingå. (M) föreslår i motion 2020/21:2247 att det upprättas en beredskapsplan för transporter och mobilitet i händelser av kris, en nationell plan för beredskap och drivmedelshantering. Drivmedelsförsörjning är en viktig del i vår beredskap för krig eller kris. Enligt kommittémotion 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 8 bör det utredas hur produktion av skyddsutrustning och förbrukningsmaterial för vård och omsorg kan säkras inom . Även i motion 2020/21:2433 av m.fl. (S) framhålls att regeringen bör planera för produktion av strategiska produkter inom industrin i och inom EU. Den bör innefatta medicinsk skyddsutrustning och sjukvårdsutrustning och även mer inhemsk och hållbar matproduktion. Civilt försvar är enligt regeringen den civila verksamhet som myndigheter, kommuner och regioner samt enskilda, företag och det civila samhället m.fl. vidtar för att förbereda för krig (bet. 2020/21:FöU4 s. 51). I fredstid utgörs verksamheten av beredskapsplanering och förmågehöjande åtgärder. Ett av målen för det civila försvaret ska vara att upprätthålla en nödvändig försörjning. Den svenska försörjningsberedskapen bör enligt regeringen utvecklas, och näringslivet bör i ökad utsträckning involveras i arbetet med att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att pandemin har synliggjort behoven av att trygga samhällets försörjningsberedskap och av åtgärder för att samhällsviktig verksamhet ska fungera under en kris och uttalade att det civila försvaret ska förstärkas (prop. 2020/21:1 s. 13). Näringslivet är enligt regeringen av central betydelse för totalförsvaret och för försörjningsberedskapen. Involveringen av det privata näringslivet i planeringsarbetet bör öka. En långsiktig samverkan mellan offentliga och privata aktörer på den centrala, regionala och lokala nivån bör etableras (bet. 2020/21:FöU4 s. 52). Inom flera områden som t.ex. transportsektorn samt hälso- och sjukvården pågår redan arbete med att utveckla och förtydliga samverkan med näringslivet. Regeringen anser att denna typ av samverkan som sker områdes- och sektorsvis behöver stärkas ytterligare. Utskottet har ställt sig bakom regeringens uppfattning att ett av målen för det civila försvaret ska vara att upprätthålla en nödvändig försörjning. I stor utsträckning äger och ansvarar privata aktörer för många av de viktigaste samhällsfunktionerna, som bl.a. handlar om produktion och transporter av nödvändiga varor och tjänster. Offentliga aktörer bör därför, i nära dialog med privata aktörer, bedöma behovet av förberedelser för att säkerställa en rimlig beredskap. Det kan avse bl.a. prioritering och fördelning av resurser samt andra nödvändiga åtgärder såsom att framställa eller lagra produkter och materiel inom t.ex. hälso- och sjukvården och i livsmedelskedjan. Vidare ska försörjningsberedskapen så långt som möjligt kunna säkerställa flödena i varukedjorna under fredstida kriser och höjd beredskap och ytterst i krig, och transportsystemets delar är viktiga för att säkerställa försörjningen av nödvändiga varor och tjänster till och i hela landet. Frågor om ansvar och metoder för att uppnå försörjningstrygghet, såsom lagerhållning i statlig eller privat regi och tillverkningsberedskap, är angelägna och komplicerade frågor som behöver analyseras och utredas närmare . För att försörjningsberedskapen ska utvecklas ytterligare avser regeringen att tillsätta en utredning om vad en nationellt samordnad försörjningsberedskap bör omfatta samt hur den bör organiseras och finansieras, vilket utskottet välkomnat. Enligt regeringen ska även ett tvärsektoriellt näringslivsråd inrättas –2025 som ett komplement till de näringslivsråd inom olika samhällsområden där näringslivet och branschorganisationer deltar i utvecklingen av svensk försörjningsförmåga inom totalförsvaret. Arbetet i ett näringslivsråd ska syfta till ett ömsesidigt informationsutbyte med uppgift att ta fram en gemensam inriktning, planer och villkor för samverkan mellan offentliga och privata aktörer på samtliga nivåer. I utredningsbetänkandet Struktur för ökad motståndskraft (SOU 2021:25) definieras som nämnts begreppet samhällsviktig verksamhet med en verksamhet, tjänst eller infrastruktur som upprätthåller eller säkerställer samhällsfunktioner som är nödvändiga för samhällets grundläggande behov, värden eller säkerhet. Enligt utredningen är de flesta beroende av transporter och det är grundläggande att såväl livsmedelsförsörjningen som ordning och säkerhet fungerar.