bet · H801NU22 · 2021-06-16 00:00:00 — Betänkandet är remissbehandlat. Enligt uppgift från Infrastrukturdepartementet pågår beredningen av ärendet. Elmarknadshubben och den elhandlarcentriska modellen överlämnade för kunden () till regeringen med förslag på att en elhandlarcentrisk modell skulle införas på elmarknaden, där elhandlaren blir kundens huvudsakliga kontaktpunkt. Enligt förslaget skulle kunden endast i vissa särskilda fall behöva ha kontakt med nätägaren. Året därpå lämnade inspektionen ett kompletterande förslag om att en central informationshanteringsmodell (elmarknadshubb) borde införas på elmarknaden. Elmarknadshubben föreslogs hantera och utföra de grundläggande processerna och funktionerna på elmarknaden, som uppstart av anläggning, in- och utflytt, leverantörsbyte, uppdatering av anläggnings- och kunddata, fakturering och avräkningsunderlag till nordisk balansavräkning m.m. gav regeringen i uppdrag att utreda och lämna förslag på de författningsändringar som krävs för att möjliggöra införandet av en elmarknadshubb på den svenska elmarknaden. fick i uppdrag av regeringen att utveckla och driva en elmarknadshubb. På Svenska kraftnäts webbplats anges dock att det på styrelsemöte beslutades att projektet pausas till dess att lagstiftningen är beslutad i . När detta lagstöd är på plats planeras projektet att återupptas igen. I budgetpropositionen anger regeringen att den har arbetat för att öka kundaktiveten på elmarknaden. Vidare anges att en del av detta arbete består i att förenkla informationshanteringen av elkundernas uppgifter som rör avtal och elförbrukning. Fokus för regeringens arbete är att få en elmarknadshubb för informations- och datautbyte på elmarknaden på plats och att säkerställa en säker driftstagning av hubben . Regeringen avser därför att återkomma med en proposition med förslag till reglering av elmarknadshubben. När elmarknadshubben är i drift återkommer regeringen när det gäller om och hur reformen med en elhandlarcentrisk modell ska tas vidare (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 s. 34). Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Ökad sammanlänkning av ett fossilfritt energisystem – Sammanlänkningsmål för EU – Export av fossilfri el – Ny modell för elmarknaden – Den elhandlarcentriska modellen – Stöd till havsbaserad vindkraft – Kostnader för anslutning till elnäten – Övrigt om elmarknadens utformning och funktion. Ökad sammanlänkning av ett fossilfritt energisystem I motion 2020/21:3349 (M) yrkande 34 förordas att ska verka för en ökad sammanlänkning av elnäten i EU och att målet för den europeiska energipolitiken ska vara ett fossilfritt energisystem, bl.a. i syfte att möjliggöra ökad export av svensk el inom EU för ökad klimatnytta. När det gäller sammanlänkningen av elnäten i EU noterar utskottet att det i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 s. 13) konstateras att har en sammanlänkningsgrad på , vilket anges vara en hög grad i europeisk jämförelse. Vidare kan tilläggas att pågående och planerade projekt innebär att i högre grad knyts samman med grannländerna. Dessutom hänger den svenska elmarknaden i många andra avseenden ihop med utvecklingen av elmarknaden inom EU. trädde t.ex. rättsakterna i det s.k. vinterpaketet i kraft i EU som ska underlätta utvecklingen mot en gemensam elmarknad i . Med anledning av vad som anförs i motionen om en ökad export av svensk el kan utskottet vidare konstatera att den svenska nettoexporten av el har ökat i takt med att den förnybara elproduktionen har byggts ut. När det gäller målet för den europeiska energipolitiken har utskottet avstyrkt liknande förslag om att ersätta EU:s mål för förnybar energi med ett mål för fossilfri energi (bet. 2020/21:NU21). Utskottet ser inte någon anledning att ompröva detta ställningstagande. Vid det tillfället konstaterade utskottet bl.a. att kommissionen med medlemsstaternas reviderade energi- och klimatplaner som underlag vid behov kommer att föreslå en översyn av den relevanta energilagstiftningen senast . Utskottet konstaterade att det då kommer att ha möjlighet att återkomma till frågan inom ramen för den ordinarie hanteringen av EU-ärenden. Utskottet anser sammantaget att inte bör vidta några åtgärder med anledning av det aktuella motionsyrkandet, som därmed avstyrks. I motionerna 2020/21:3368 (M) yrkande 33 och 2020/21:3484 (M) yrkande 12 förordas att sammanlänkningsmålet i EU höjs till 2030. Utskottet konstaterar att 2002 antog slutsatser om ett sammanlänkningsmål inom elsektorn om . antog slutsatser om att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att uppfylla sammanlänkningsmålet inom elsektorn till 2020. I slutsatserna nämns även att kommissionen ska rapportera till rådet om möjligheterna att nå målsättningen om till 2030. I kommissionens meddelande till och rådet Att nå elsammanlänkningsmålet på – Att rusta elnät anger kommissionen en strategi för att säkerställa en fungerande inre energimarknad genom sammanlänkning på lämplig nivå med en målsättning om sammanlänkade elnät (COM(2015) 82). Utskottet konstaterar mot denna bakgrund att sammanlänkningsmålet inom EU har höjts . Oaktat inställning till nivån på EU:s sammanlänkningsmål ser utskottet inget skäl för att vidta någon åtgärd med anledning av yrkandena. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Export av fossilfri el I motionerna 2020/21:3349 (M) yrkande 33 och 2020/21:3368 (M) yrkande 34 förordas att ska tillkännage för regeringen att ska exportera mer fossilfri el för att minska de totala utsläppen i EU. Utskottet kan konstatera att med dagens produktionsmix har en elproduktion med internationellt sett mycket låg klimatpåverkan. Bara en handfull länder har en lika klimatsmart elmix. De klimatpåverkande utsläppen inom el- och värmesektorerna är låga och även miljöpåverkan i övrigt är låg jämfört med andra europeiska länder. När det gäller export av el framgår det av budgetpropositionen att netto exporterade el, vilket är en ökning jämfört med samt att det är den största nettoexport som har uppmätts. Det anges vidare att nettoexporterade el under årets alla veckor (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 s. 11). Utskottet ser mot den bakgrunden att det inte finns skäl för att göra något tillkännagivande. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I motion 2020/21:3484 (M) yrkande 8 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag till en framtida långsiktig modell för elnätsreglering. I 5 kap. ellagen finns bestämmelser om intäktsram för nätverksamhet. Bestämmelserna innebär att ska göra en förhandsprövning av elnätsföretagens intäkter från nätverksamheten. Förhandsprövningen innebär att de samlade intäkter som en nätkoncessionshavare (ett nätföretag) högst får uppbära från nätverksamheten ska rymmas inom en intäktsram. Intäkterna består främst av nätavgifter. Tillsynsperioden är normalt . Bestämmelserna fick sin nuvarande lydelse sedan antagit regeringens förslag i propositionen Elmarknadsfrågor (prop. 2017/18:237). Lagändringarna trädde i kraft . Nuvarande tillsynsperiod är 2020–2023 och nästa är 2024–2027. Utskottet har tidigare (bet. 2020/21:NU15) behandlat propositionen 2020/21:94 i vilken regeringen föreslogs en ny lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet som syftar till att skapa särskilda drivkrafter för elnätsföretag att göra investeringar som ökar kapaciteten i nätet. Lagen gäller nätföretag som har ett s.k. outnyttjat underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 och innebär att ska besluta att ett sådant företag har ett särskilt investeringsutrymme. Utskottet konstaterar att elnätet är i behov av både om- och utbyggnad och att elnätsregleringen är betydelsefull för att få detta till stånd, vid sidan av andra åtgärder. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer om vad som ska gälla 2024 och därefter även utan ett tillkännagivande från . Sammanfattningsvis ser utskottet inget skäl för att agera i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Ny modell för elmarknaden I motion 2020/21:3484 (M) yrkande 13 förordas att regeringen bör utreda en ny marknadsmodell för elmarknaden som säkrar en trygg elförsörjning och i motion 2020/21:3501 (KD) yrkande 6 förordas att elmarknadsmodellen utvecklas. Utskottet vill med anledning av dessa förslag anföra följande. Den svenska elmarknaden reformerades 1996. är handel med och produktion av el konkurrensutsatt medan nätverksamheten utgörs av ett stort antal reglerade monopol. Syftet med att konkurrensutsätta produktion och handel med el är att öka konsumenternas valfrihet och att skapa förutsättningar för ett effektivt användande av produktionsresurserna. Elnätsverksamhet är däremot ett naturligt monopol, vilket innebär att det inte är samhällsekonomiskt effektivt med flera sådana verksamheter inom samma geografiska område. Marknadsmodellen har därefter successivt utvecklats och 1999 avskaffades exempelvis kravet på timmätning för att kunna byta elleverantör. har haft uppdrag att utreda en ny modell för elmarknaden. I rapporten modell för elmarknaden (EI 2017:05) presenteras förslag till lagändringar för att införa en ny marknadsmodell där en elmarknadshubb utgör navet i informationsutbytet mellan elmarknadens parter. Den nya marknadsmodellen innebär att elhandlaren blir kundens huvudsakliga kontaktpunkt i de flesta ärenden som berör den egna elleveransen. Det innebär också att kundens relation och kommunikation med nätägaren minskar jämfört med dagens situation. I sammanhanget bör också beaktas arbetet med genomförande av det nya på elmarknadsområdet. I detta ingår bl.a. att ett mål för leveranssäkerhet (tillförlitlighetsnorm) ska tas fram. Regeringen har gett i uppdrag att föreslå en tillförlitlighetsnorm (I2019/03365/E). Uppdraget redovisades i form av en rapport till regeringen (Ei R2021:5). fick även nya uppgifter att bedöma och redovisa utvecklingen av leveranssäkerheten (resurstillräckligheten) enligt , vilket framgår av förordningen (2007:1119) med instruktion för . Mot bakgrund av pågående arbete anser utskottet att inte bör göra något tillkännagivande. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motion 2020/21:3484 (M) yrkande 21 förordas att regeringen ser över den s.k. elhandlarcentriska modellen samt vid behov vidtar åtgärder och återkommer till . Utskottet behandlade motioner om bl.a. utvecklingen av den s.k. elmarknadshubben för att bl.a. göra det lättare för konsumenter att byta elleverantör och för att nya typer av tjänster lättare ska kunna utvecklas. Mot bakgrund av det arbete som pågick uttalade utskottet att det inte var berett att förorda några tillkännagivanden (bet. 2019/20:NU10). Utskottet kan konstatera att regeringen fortfarande bereder frågan. Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att återkomma med en proposition med förslag till reglering av en elmarknadshubb under innevarande år. Det framgår vidare att regeringen avser att återkomma när det gäller om och hur reformen med en elhandlarcentrisk modell ska tas vidare efter att elmarknadshubben är i drift. Utskottet är inte berett att förekomma det arbete som pågår och utgår ifrån att de aspekter som rör säkerheten med den elhandlarcentriska modellen och som förs fram i motionen är sådana frågor som kommer att beaktas i det pågående och eventuellt kommande arbetet. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. I motion 2020/21:662 (SD) yrkande 38 förordas att anvisningsavtal ska tas bort, dvs. avtal där en elanvändare anvisas en leverantör för leverans av el. Utskottet noterar att vissa justeringar i bestämmelserna i ellagen om anvisningsavtal trädde i kraft för att elkunder som anvisats elavtal ska få sin el levererad på skäliga villkor (prop. 2016/17:13, bet. 2016/17:NU8, rskr. 2016/17:35) samt att regeringen i budgetpropositionen angett att den avser att följa upp de nya bestämmelserna om anvisade elavtal. Utskottet behandlade motioner som rörde dessa frågor (bet. 2019/20:NU10). I samband med det noterade utskottet att regeringen avser att följa upp om bestämmelserna om anvisade elavtal ger tillräcklig effekt på antalet kunder med anvisningsavtal och angav att utskottet inte var berett att förordna något tillkännagivande. Utskottet anser sammantaget att det inte framkommit anledning att göra någon annan bedömning än vad utskottet gjorde . Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Stöd till havsbaserad vindkraft I motion 2020/21:3501 (KD) yrkande 16 förordas ett tillkännagivande om att havsbaserad vindkraft inte ska få riktade subventioner. I motion 2020/21:388 (V) yrkande 4 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur man går till väga för att avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföra följande. I budgetpropositionen framhåller regeringen att har goda förutsättningar för vindkraft till havs. Som ett led i arbetet med att genomföra energiöverenskommelsen bereder frågan om att avskaffa avgifterna för anslutning till stamnätet för el för vindkraftsparker till havs (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 s. 34). Utskottet noterar också att regeringen gav i uppdrag att ta fram förslag på hur avgifterna för anslutning till stamnätet för el för vindkraftsparker till havs kan avskaffas. redovisade uppdraget i rapporten anslutningsavgifter för havsbaserad vindkraft (ER 2018:6). Rapporten har remissbehandlades. Därefter togs det fram en promemoria inom Infrastrukturdepartementet som innehåller en bearbetning av de förslag som lämnat. I promemorian, benämnd Minskade anslutningskostnader för elproduktion till havs, föreslås en minskning av elproducenternas kostnader för att ansluta anläggningar för havsbaserad elproduktion till transmissionsnätet som ska uppnås genom en utbyggnad av transmissionsnätet till havsområden där det finns förutsättningar för att ansluta fler elproduktionsanläggningar. En sådan utbyggnad ska ske där det bedöms främja uppfyllelsen av mål om förnybar elproduktion. Detta föreslås genomföras genom en förordningsändring som ska träda i kraft . Promemorian har remissbehandlats och remisstiden gick ut . Utskottet noterar det pågående arbetet men anser att det inte framkommit anledning att förordna sådana tillkännagivanden som motionärerna yrkar på. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Kostnader för anslutning till elnäten I motion 2020/21:3246 (L) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att all elproduktion som nyansluts till elnäten, inklusive havsbaserad vindkraft, ska stå för de kostnader anslutningen orsakar i kraftsystemet. I regeringens proposition med energipolitikens inriktning, som ställt sig bakom, anges att (prop. 2017/18:228 s. 17, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2018/19:411 s. 17): Ett hållbart elsystem med trygga och stabila elleveranser är en förutsättning för många samhällsviktiga funktioner och för näringslivet. Utöver det krävs konkurrenskraftiga villkor och kostnader, vilket omfattar elpris, skatter och avgifter. Kostnaderna för el har betydelse för tillverkningsindustrin, tjänstesektorn och hushållens köpkraft. En välfungerande konkurrens på energimarknaderna leder också till en effektiv prisbildning och ett effektivare resursutnyttjande. Detta påverkar näringslivets konkurrenskraft som har en central roll för svensk ekonomi och välfärd. Utmaningarna i energipolitiken består till stor del i att balansera de tre grundpelarna för att nå önskat resultat. I energiöverenskommelsen uttrycks de tre grundpelarna genom målsättningen att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Utskottet noterar även att det i energiöverenskommelsen anges att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Utskottet är inte berett att förorda något sådant tillkännagivande som motionärerna begär. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Övrigt om elmarknadens utformning och funktion Som framgår ovan har beslutat om det övergripande målet för energipolitiken som bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Energipolitiken ska således skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2018/19:411). I motioner har det förts fram en rad yrkanden som rör elmarknadens utformning och funktion inklusive efterfrågan av energi och energieffektivisering, stödtjänster samt säkerhet och krisberedskap kopplade till elmarknaden. Utskottet noterar därför inledningsvis att det avstyrkte motionsyrkanden med en rad olika förslag om hur elnätet bör byggas ut för att möta en ökad efterfråga, elmarknadens utveckling och funktionssätt, elcertifikatssystemet samt elförsörjning och konkurrensvillkor (bet. 2019/20:NU10). Vad gäller användningen av el, och yrkanden om behov av att ta höjd för ökad efterfråga, noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen angett att elanvändningen i ligger på en relativt jämn nivå på omkring (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 s. 10) och utskottet utgår från att regeringen och berörda myndigheter följer hur såväl elanvändningen som energieffektiviseringen utvecklas. Vad gäller energieffektivisering och vissa angränsande frågor framgår det av redogörelsen ovan att en utredning överlämnades till regeringen med förslag om energieffektivisering, småskalig elproduktion, energilagring och elektrifiering av transportsektorn (SOU 2018:76). Utredningen har remissbehandlats och beredningen pågår fortfarande inom . Vad gäller yrkandena om s.k. stödtjänster, dvs. funktioner som tillhandahålls för att stötta och stabilisera kraftsystemet, noterar utskottet att har löpande ansvar för att analysera behovet av och tillgången till stödtjänster och för att vid behov föreslår förändringar av regelverket. fick i uppdrag av regeringen att redovisa pågående samt framtida satsningar kopplat till stödtjänster och avhjälpande åtgärder vilka möjliggör en driftsäker och stabil elkraftproduktion och effektöverföring (dnr I2020/02874). ska vid behov och med stöd av konsekvensbedömning lämna förslag på nya teknikneutrala ersättningsmodeller för relevanta tjänster och ändringar i regelverk som berör stödtjänster, avhjälpande åtgärder och skyddstjänster för att bidra till hög driftsäkerhet. Inom uppdraget ska att ta hänsyn till de förslag som lämnat i rapporten energi inom EU – Ett genomförande av fem rättsakter som är relevanta för stödtjänster (Ei R2020:2). Uppdraget ska redovisas till . Med hänsyn till Svenska kraftnäts löpande ansvar för att analysera behovet av och tillgången till stödtjänster samt föreslå behov av förändringar samt det pågående uppdraget anser utskottet att det inte finns anledning att bifalla de motionsyrkandena som handlar om stödtjänster. I flera motioner förs yrkanden fram som rör säkerhet och krisberedskap kopplade till elmarknaden och elförsörjning i stort. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen i budgetpropositionen (s. 148 f) redogör för att den avser att göra satsningar för förstärkt robusthet i energisektorn som en del i arbetet med att återuppbygga det civila försvaret, och att regeringen avser att återkomma med förslag till övergripande inriktning för det civila försvaret i den försvarspolitiska propositionen för perioden –2025. I proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 som därefter överlämnats till tas bl.a. energiförsörjningen upp. Regeringen anger i propositionen bl.a. att motståndskraften inom energiförsörjningen behöver höjas och åtgärder bör vidtas för att säkerställa en tillfredsställande beredskapsnivå. Vidare anger regeringen att , och har identifierat behov av åtgärder inom skydd och robusthet, reparationsberedskap, ö-drift, ledning och samverkan samt cybersäkerhet. Därtill anges att eftersom det nationella stamnätet är sårbart anser Försvarsberedningen att det kan finnas behov av att skapa ökade förutsättningar för lokal produktion och distribution av el. Försvarsberedningen betonar vikten av att arbetet med att utveckla förnybar elproduktion även tar totalförsvarsaspekter i beaktande. Regeringen instämmer i Försvarsberedningens bedömning att omställningen till förnybar el även bör kunna ge fördelar ur ett totalförsvarsperspektiv och betonar vikten av att samhällsplaneringen beaktar behovet av nya anläggningar och ny infrastruktur. biföll försvarsutskottets förslag om att bifalla regeringens försvarspolitiska proposition (bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:135). I budgetpropositionen står vidare att regeringen planerar att lämna förslag om kompletteringar till säkerhetsskyddslagen (2018:585) som innebär ett starkare skydd för säkerhet. Regeringen avser med anledning av detta att ge och ett utökat ansvar och föreslår en resursförstärkning för tillsynsverksamheten vid myndigheterna (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 s. 35). redovisar i rapporten och förstärkning av totalförsvaret, daterad , ett antal åtgärder som har påbörjats och genomförts , för att bidra till förstärkning av totalförsvaret och ökad motståndskraft inom energiförsörjningen. Utskottet, som noterar att det behandlade vissa liknande motionsyrkanden om bl.a. säkerhet , ser mot bakgrund av pågående arbeten inte skäl att förorda för några tillkännagivande som rör säkerhet och krisberedskap. Utskottet anser sammanfattningsvis att det inte framkommit anledning att förorda sådana tillkännagivanden, eller bifalla sådana yrkanden, om elmarknadens utformning och funktion som förts fram inom ramen för detta betänkande. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena som rör kapaciteten i elnäten, inklusive yrkanden om indelning i elområden och åtgärder mot lokala kapacitetsbrister. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser och utredningar. Jämför reservation 29 (SD, L), 30 (M, SD), 31 (V) och 32 (KD). I motion 2020/21:2584 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om elområdesindelningen och dess effekter och möjliga lösningar på problemen. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att ändra elområdesindelningen genom en sammanslagning till två områden i stället för fyra, i enlighet med de förslag som ursprungligen presenterades. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att uppdra åt att, så länge fyra elområden finns i , införa ett system med garanterad minimikapacitet i överföringen mellan elområde 3 och elområde 4 i enlighet med det förslag som en utredning tagit fram. I kommittémotion 2020/21:662 (SD) av m.fl. yrkande 31 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om elområden och tillkännager detta för regeringen. blev prisskillnaden mellan vissa elområden påtaglig och var större än någonsin sedan områdesindelningen. Systemet med elområdens inledning bör ses över. I kommittémotion 2020/21:3246 (L) av m.fl. yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om att i samråd med bör göra en översyn av indelningen av i fyra elområden. Motionärerna anför bl.a. att elområdena är länken mellan det fysiska systemet och elmarknaden. Det ingår redan i Svenska kraftnäts uppgifter enligt elmarknadsförordningen 2019/943 att ”maximera effektiviteten och ändamålsenligheten” i dagen-före- och intradagshandeln med el. Då ingen översyn av prisområdena har skett trots de fysiska begräsningarna och trots att det åligger menar motionärerna att bör tillkännage för regeringen att en översyn behövs. Åtgärder mot lokala kapacitetsbrister I kommittémotion 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder för att undvika framtida lokala kapacitetsbrister. Motionärerna anför bl.a. att det senaste årets elkriser, framför allt i och , har påvisat uppenbara brister.