bet · H801TU7 · 2021-03-19 00:00:00 — Det anges vidare att hamnarna har genomfört olika typer av effektiviseringar, men att de största produktivitetsvinsterna har kunnat göras genom att hamnarna börjat använda ny teknik. I det sammanhanget välkomnar utskottet att arbetar med att effektivisera och förenkla processen kring fartygsanlöp till och från svenska hamnar. När det gäller motionsförslaget om torrhamnar vill utskottet understryka att den nationella samordnaren för inrikes sjöfart och närsjöfart, som nämnts i tidigare avsnitt, inom ramen för sitt uppdrag ska analysera hur torrhamnar och omlastningskajer för sjöfart på inre vattenvägar, inklusive kajer i stadsmiljö, kan utvecklas för att bidra till ökad sjöfart, ökad hamnkapacitet och produktivitet, minskad trängsel, minskad klimat- och miljöpåverkan samt till regional utveckling och vilka aktörer som har ansvar för eventuella åtgärder som föreslås. Rapporten lämnades (Analys av torrhamnar och omlastningskajer för sjöfart på inre vattenvägar. Uppdrag inom ramen för regeringsuppdraget Nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart, TRV 2018/93261). I rapporten föreslås hur vidare analys och kartläggning kan ske. Den fördjupade kartläggningen och analysen kommer att ingå i det fortsatta arbetet inom ramen för regeringsuppdrag som nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart som löper . När det gäller hamnar och maritim besöksnäring vill utskottet påminna om att regeringen tog ett helhetsgrepp för att främja de maritima näringarna. I den maritima strategin lade regeringen fram sin vision för det fortsatta arbetet: konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. I den maritima strategin påtalas att många maritima näringar berörs av regelverk inom flera områden och att det därför är nödvändigt att se hur regelverk sammantaget påverkar näringarnas förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Vidare påtalas att reglerna behöver hänga ihop på ett bra sätt för att näringarna ska ha bra förutsättningar att bedriva sin verksamhet. I regelutvecklingen behöver det därför i ökad utsträckning beaktas hur reglerna sammantaget påverkar näringarnas förutsättningar. Myndigheter med ansvar för regelgivning har ett särskilt ansvar. Som en följd av den maritima strategin beslutade regeringen om olika uppdrag. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) fick i uppdrag att dels vidareutveckla ett begränsat antal indikatorer för en årlig uppföljning av utvecklingen inom perspektiven och de olika åtgärdsområdena i strategin, dels genomföra en fördjupad uppföljning. HaV redovisade uppdraget . Regeringen lämnade ett nytt uppdrag till HaV att vidareutveckla de föreslagna indikatorerna till den maritima strategin till ett slutgiltigt upplägg och att påbörja användningen av dem. Uppdraget genomfördes i samarbete med ett stort antal nationella myndigheter och lämnade HaV en redovisning av uppdraget. Ärendet bereds av . Utskottet finner mot bakgrund av vad som redovisas ovan inte anledning att ta något initiativ i fråga om hamnarna och avstyrker därmed motionerna 2020/21:152 (KD), 2020/21:1973 (M) yrkande 2, 2020/21:2075 (S) och 2020/21:2211 (SD) yrkande 19. Vissa miljö- och klimatfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa miljö- och klimatfrågor inom sjöfartsområdet med hänvisning till de insatser som genomförs inom området. Utskottet konstaterar att internationella beslut är avgörande för att minska sjöfartens utsläpp till luft och vatten och förutsätter att regeringen fortsätter att aktivt driva frågor inom ramen för det internationella samarbetet för att förbättra såväl havs- som landmiljöer och minska sjöfartens utsläpp. Utskottet betonar vikten av en fortsatt hög ambitionsnivå i dessa frågor och pekar på att elektrifiering utgör en angelägen åtgärd för transportsystemets omställning till fossilfrihet. Jämför reservation 17 (M), 18 (SD), 19 (C), 20 (KD) och 21 (L). Utsläpp till luft och vatten Fartygstrafiken i vattnen runt är intensiv. tillhör världens mest trafikerade hav. Endast en liten andel av de fartyg som passerar genom svenskt territorialvatten och svensk ekonomisk zon är registrerade i eller drivs av svenska företag. Fartygstrafiken kan påverka miljön på olika sätt, både direkt och indirekt, och avse utsläpp både till luft och till vatten. När det gäller luftutsläpp bidrar sjöfarten exempelvis till utsläppen av koldioxid, svaveloxider, kväveoxider och partiklar. Sjöfartens utsläpp till vatten kan t.ex. bestå av olja, båtbottenfärger, avloppsvatten och barlastvatten. Miljömålsberedningen konstaterade i betänkandet SOU 2016:47 att sjöfarten står för en växande andel av de globala utsläppen av koldioxid, och enligt prognoser förväntas utsläppen öka kraftigt till 2050 om inga åtgärder vidtas. Miljömålsberedningen menade att åtgärder och styrmedel som kan bidra till minskad klimatpåverkan från utrikes sjöfart kan vara en kombination av ekonomiska styrmedel och statligt stöd till forskning och utveckling för att minska utsläppen, och kan åtgärder och styrmedel främja en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart. Beredningen ansåg att sjöfarten bör ses som en del i ett större transportsystemperspektiv där en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart kan bidra till att minska utsläppen från vägtransporter. Lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg innehåller tillsammans med tillhörande förordning och föreskrifter ett antal bestämmelser som syftar till att driften och framförandet av fartyg ska ge så liten miljöpåverkan som möjligt. Detta uppnås genom bestämmelser om vad som är tillåtet i fråga om utsläpp och genom tekniska bestämmelser om fartygs tekniska utrustning och konstruktion. Det finns dessutom regelverk för att säkerställa att alla fartyg har tillräcklig styrka, täthet, stabilitet och styrförmåga. Dessa regler bygger på internationella konventioner, avtal och EU-rättsakter, bl.a. sjösäkerhetskonventionen (Solas). Verksamheten vid FN:s internationella sjöfartsorganisation (, IMO) består till en betydande del av sjösäkerhetsarbete, som i sin tur även syftar till ökat miljöskydd och miljöskyddsarbete. För miljöskydd finns bl.a. den s.k. Marpolkonventionen. Här finns bestämmelser om hur fartyg ska vara konstruerade och om hur transport av oljeprodukter och andra farliga kemikalier ska gå till. Inom EU har olika s.k. sjösäkerhetspaket tagits fram, men det finns också rättsakter inom miljöområdet som mer eller mindre berör sjöfarten, exempelvis om utsläppen av svaveldioxider. deltar aktivt i IMO:s, EU:s och (Helcom) miljöarbete. Det är IMO som beslutar om systemet med s.k. PSSA-klassning (särskilt känsligt havsområde, particularly sensitive sea area). pekade IMO ut som ett känsligt havsområde. Kraven som gäller svavelhalten i bränsle som används ombord på fartyg regleras både genom EU-lagstiftning och genom Marpolkonventionen. Svaveldioxidutsläpp från fartyg som trafikerar , och Engelska kanalen regleras av de krav på högsta svavelhalt i bränslen som gäller inom s.k. svavelkontrollområden (Sulphur Oxides Emissions Control Area, SECA). Dessa beslutades inom IMO och har införts i EU:s svaveldirektiv (direktiv /802) och därefter i den svenska svavelförordningen (2014:509). Inom IMO pågår även ett arbete med att minska kväveoxidutsläppen. Beslut om ett utsläppskontrollområde för kväveoxider (Nitrogen Oxides Emissions Control Area, NECA) i och fattades av med ikraftträdande . Det innebär att fartyg som byggs och som färdas i NECA-området ska vara utrustade med mer effektiv kväveoxidrening. deltar i EU:s Östersjöprojekt risk of spill of oil and hazardous substances in the Baltic Sea (Brisk). Projektet täcker alla maritima regioner i , och leder det svenska arbetet. Enligt Brisk inträffar ca 130 olyckor , varav leder till spill. (C) pekar i motion 2020/21:1605 på grunderna inför nästa trafikupphandling av Gotlandstrafiken, biogasproduktionens förutsättningar och att möjligheten till statliga insatser för att möjliggöra omställningen till förnybara bränslen i Gotlandstrafiken bör utredas. Den nu upphandlade trafiken gäller för perioden –2027 och för nästa trafikperiod är de inledande skedena av upphandlingsprocessen startade. Att övergå till att driva Gotlandstrafiken med biogas ger enligt motionären dubbel miljöeffekt då det både sänker utsläppen av klimatpåverkande gaser och innebär ett minskat näringsläckage till . Motionären pekar även på att övergången till förnyelsebara bränslen i Gotlandstrafiken kan medföra behov av extra statliga insatser på samma sätt som diskussionerna förs för omställning. (M) framhåller i motion 2020/21:1969 behovet av att förbättra efterlevnaden av internationella regelverk för sjöfart. Motionären pekar på att drabbades av ett allvarligt oljeutsläpp efter en kollision utanför mellan ett fraktfartyg och ett fiskefartyg som var utlandsflaggade. Någon rättslig följd i egentlig mening har olyckan inte fått utan utredningen om ansvarsfrågan lades ner. Enligt motionären har en stor del av notan för olyckan fått tas av skattebetalare i och i synnerhet på . Enligt motionären blottade även hanteringen av oljepåslaget på många brister där en utvärdering bl.a. visade på att flera aktörers roller och uppgifter var otydliga och behovet av att förtydliga vilka förväntningar kommunen kan ha på MSB, HaV, och . Motionären anser att regeringen måste driva på internationellt, inom EU men också inom IMO som är den internationella sjöfartsorganisationen, för att säkerställa bättre efterlevnad av beslutade regler. Enligt motionären skulle regeringen t.ex. kunna lägga fram förslag om skärpta sanktionsmöjligheter. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2020/21:2211 att risken för koldioxidläckage bör beaktas i samband med nya miljöförslag som berör sjöfarten (yrkande 24). Motionärerna vill särskilt lyfta fram konkurrensneutrala miljöåtgärder som inte begränsar nationella företags konkurrensmöjligheter i förhållande till den gemensamma branschen eller sektorn. Motionärerna menar att osunda konkurrensförhållanden för företag resulterar i att jobb och tillväxt flyttar utomlands och tillhörande utsläpp därmed sker i något annat land (s.k. koldioxidläckage). I motionen föreslås även att miljöregler som berör sjöfarten som minimum bör gälla i hela (yrkande 25). Motionärerna pekar på att det annars finns risk för att industrier flyttar och utsläppen med dem. Motionärerna anser vidare att svaveldirektivet som minimum bör gälla i hela (yrkande 26). De påminner om att reglerna för tillåten svavelhalt i marint bränsle för fartyg som trafikerar bl.a. , och Engelska kanalen skärptes genom det s.k. svaveldirektivet. Sjöfart som trafikerar bl.a. måste därmed ersätta fartygens högsvavliga bunkerbränslen med destillatbränslen som är väsentligt dyrare. Som alternativ till renare bränslen kan redarna även välja att använda utrustning som avlägsnar svaveldioxid ur fartygens rökgaser med rökgastvättar, s.k. skrubbrar. Motionärerna anför att de ställer sig positiva till att minska utsläppen på och till hårdare kontroller av att regelverket följs men vill betona vikten av att regler i största möjliga mån ska vara globalt omfattande så att de inte leder till snedvriden konkurrens. Motionärerna framför på motsvarande vis att kväveoxiddirektivet som minimum bör gälla i hela (yrkande 27). När det gäller kväveoxider planeras ytterligare åtgärder för att begränsa sjöfartens utsläpp av dessa inom Nord- och . Motionärerna framför att de ställer sig positiva till att man genom detta förslag försöker införa förbättrande miljöåtgärder inom sjöfarten men anser att man bör införa reglerna inom så stora områden som möjligt. För att få bästa möjliga effekt bör minst hela EU omfattas av regler för kväveoxidutsläpp, annars riskerar fartyg som går genom svenska farvatten att få högre kostnader, vilket kan medföra att transportörer väljer andra fraktsätt än fartyg. (S) påtalar i motion 2020/21:2496 behovet av regler mot skrubbning. Motionären pekar på att hårdare regler har införts för hur mycket avgaser ett fartyg får släppa ut. finns en risk att fartyg använder sig av skrubbning, som innebär att vatten duschas på avgaserna och svavel och andra föroreningar tvättas bort. När skrubbervatten släpps ut i havet följer de giftiga ämnena med. I flera länder har man förbjudit utsläpp av skrubbervatten, men i finns inget sådant beslut. Motionären pekar på behovet av att se över möjligheten att förbjuda utsläpp av skrubbervatten i . m.fl. (MP) påtalar i motion 2020/21:2711 behovet av att se till att fartygstrafiken i särskilt känsliga områden i läggs om så att trafiken går över mindre känsliga områden. Motionärerna påtalar också behovet av att tydligt peka ut i vilka områden båtar är tillåtna och var båttrafik är förbjuden (yrkande 17). Motionärerna framför vidare i samma motion att det bör införas förbud mot utsläpp av tvättvatten från skrubbrar inom hela Sveriges sjöterritorium (yrkande 18). Att tvätta utsläpp till luft med skrubbervatten för att sedan släppa ut tvättvattnet är enligt motionärerna ingen bra idé. Detsamma gäller fartyg som tvättar sina lastrum och spolar ut tvättvattnet direkt ut i havet utan föregående rening. Enligt motionärerna krävs ett förbud mot utsläpp av tvättvatten från skrubbrar inom hela Sveriges sjöterritorium så fort som möjligt liksom betydligt striktare regler för vad som får spolas ut i haven utan föregående rening. Motionärerna anser att som land här behöver vara tydliga och drivande i dessa frågor i de samverkansorgan som finns, t.ex. IMO. Motionärerna påtalar vidare behovet av att ta fram regler och tydliga riktlinjer för undervattensbuller för både sjöfart och annan verksamhet som skapar ljud under vatten (yrkande 19). Motionärerna pekar på problem som undervattensbuller medför och att t.ex. fiskar och havslevande djur störs och att detta får förödande konsekvenser. Enligt motionärerna behöver få med undervattensbuller och dess påverkan på den miljön i arbetet i all havsplanering och verksamhet i haven. (M) föreslår i motion 2020/21:2758 yrkande 1 att ges uppdraget att utöva tillsyn över svavelbestämmelserna. Motionären pekar på att den svenska sjöfarten har en god efterlevnad av svavelbestämmelserna men att konkurrensen blir skev när fartyg med utländska flaggor på aktern inte har samma efterlevnad. Enligt motionären är det vitalt med en verkningsfull och effektiv tillsyn och ett fungerande sanktionssystem för att säkerställa efterlevnaden och konkurrensneutraliteten inom svavelkontrollområdena. I kommittémotion 2020/21:2807 av m.fl. (KD) pekar motionärerna på att är ett särskilt känsligt havsområde. är innanhavet en viktig transportled för bl.a. oljetransporter. Motionärerna framhåller att oljeutsläppen fortsätter att vålla problem i och att det är viktigt att skapa tydliga incitament för att undvika oljeutsläpp. Motionärerna begär därför att bötesbeloppen för utsläpp av olja i ska höjas (yrkande 25). Motionärerna framhåller även behovet av att höja beredskapen för potentiella katastrofer i och minimera eventuella skadeverkningar (yrkande 26). Vidare anför motionärerna att en bestämmelse bör införas om att all olja som transporteras till havs ska märkas med DNA så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp skett (yrkande 27). Motionärerna uppmärksammar även att främmande organismer som följer med i fartygens barlastvatten från andra hav innebär ett hot mot den biologiska mångfalden i . Dessa främmande arter som släpps ut med barlastvatten kan föröka sig och tränga undan inhemska arter. Motionärerna anser därför att krav bör ställas på att alla hamnar i och ska ha mottagningsanordningar för barlastvatten (yrkande 28). m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 45 att regeringen bör verka inom EU för gemensamma regler för sjöfartsel i hamn. och (båda MP) framhåller i motion 2020/21:3048 yrkande 3 behovet av en grön hamnstrategi. Trots att hamnarna har avgörande betydelse som knutpunkter för sjöfarten så adresseras de enligt motionärerna inte tillräckligt i den nationella politiken. De svenska hamnarna ägs ofta av kommuner och det saknas en tillräcklig samordning. Enligt motionärerna skulle det behövas ett tydligare arbete för att samordna att driva insatser för hamnarnas medverkan till en grön omställning för att få mer effektiva hamnar och flytta över mer gods till sjöfart. Motionärerna pekar på att har tagit fram en nationell kuststrategi med målet att hamnarna ska vara fossilfria . Ett motsvarande arbete med en svensk grön hamnstrategi skulle enligt motionärerna kunna ge en bättre koordinering och styrning av hamnarnas viktiga roll i omställningen. Motionärerna föreslår vidare i samma motion en översyn av behovet av stödsystem och ekonomiska incitament för en ökad elektrifiering av sjöfarten (yrkande 4). Enligt motionärerna kan eldrift och batterier utgöra en bra lösning på t.ex. färjor som går relativt korta sträckor och det finns även möjligheter med hybridlösningar som alternativ. När det gäller elektrifiering av sjöfart krävs det enligt motionärerna både en omställning av fartygen, men också en laddinfrastruktur som gör att fartygen kan ladda batterierna när de ligger i hamn. Enligt motionärerna kan både hamnar och rederier som arbetar för en ökad elektrifiering behöva stöd. Motionärerna framhåller vidare i samma motion behovet av att arbeta inom IMO för ytterligare miljöanpassning av sjöfarten (yrkande 5). Motionärerna pekar på att sjöfarten är komplex och trögrörlig. Den styrs av internationella regleringar och fartygens livslängd är lång. Det innebär att de fartyg som byggs kommer att trafikera haven . Enligt motionärerna är det därför viktigt att ständigt arbeta för att minska miljöpåverkan både genom nationella verktyg och internationella förhandlingar. Motionärerna påtalar i samma motion att det behövs ett förbud mot utsläpp av skrubbervatten och att detta är något som flera länder, regioner och hamnar har beslutat om (yrkande 6). I kommittémotion 2020/21:3171 av m.fl. (C) föreslås att ansvarig myndighet ges i uppdrag att se över möjligheten att upphandla vätgasbåtar (yrkande 15). Motionärerna framhåller vidare i samma motion att bör vara pådrivande inom IMO och EU för att säkerställa genomförande och efterlevnad av internationella avtal som syftar till att sjöfarten i större utsträckning bär sina utsläpp och sin klimatpåverkan (yrkande 16.1). När det gäller den internationella sjöfarten tog IMO beslut om en strategi för reduktion av växthusgaser från internationell sjöfart. Motionärerna önskar att även här bör vara pådrivande för att dessa åtaganden uppfylls. Motionärerna påtalar i samma motion att miljözoner för sjöfarten bör införas för att styra mot anslutning till när fartyg ligger i hamn (yrkande 17). Elektrifieringen behöver enligt motionärerna bli en mer integrerad del av sjötrafiken och fartyg bör använda , i stället för att ligga med motorer igång i hamn. Motionärerna pekar på att ett sätt att styra över mot mer elanvändning i hamn är att införa miljözoner. Detta innebär att bara de fartyg som ansluter till landströmmen får komma in i citynära hamnar, medan fartyg som fortsätter gå på tomgång får lägga sig i ytterhamnar. Det skulle enligt motionärerna ge tydliga incitament för kryssningsfartygen att investera i anslutningsutrustning. m.fl. (L) efterlyser i kommittémotion 2020/21:3235 en ökad användning av för fartyg som ligger i hamn (yrkande 8). Motionärerna anser att fartyg bör stimuleras att använda , i stället för att ligga med motorer igång i hamn. Ett sätt att styra över mot mer elanvändning i hamn är enligt motionärerna att införa differentierade hamnavgifter eller att bara de fartyg som ansluter till får besöka de citynära hamnarna. Enligt motionärerna skulle det ge tydliga incitament för fartygen att investera i anslutningsutrustning. m.fl. (L) pekar i kommittémotion 2020/21:3245 på behovet av beredskap i de svenska hamnarna för att kunna tillhandahålla fossilfria fartygsbränslen (yrkande 5). Enligt motionärerna bör följa utvecklingen som sker mot nya bränslen för sjöfarten och när behovet uppstår ska de svenska hamnarna kunna leverera fossilfria fartygsbränslen. Enligt motionärerna bör bistå hamnägarna i förberedelserna. Motionärerna påtalar vidare i samma motion att för lokal sjöfart behöver infrastruktur komma på plats för olika lösningar som elektrifiering, biobränslen och vätgas (yrkande 7). Motionärerna konstaterar att förutsättningarna på olika platser är avgörande för vilka lösningar som är aktuella. Motionärerna framhåller i samma motion yrkande 8 även vikten av att följa utvecklingen av elektrifierade fartyg och pråmar. m.fl. (L) pekar i kommittémotion 2020/21:3257 på FN:s globala miljömål om att till 2025 förebygga och avsevärt minska alla former av föroreningar i havet och att bör arbeta för att skrubbrar som leder ner föroreningar i havet ska förbjudas (yrkande 3). Motionärerna framhåller att tvättade avgaser som förs ner i havet utgör en föroreningskälla i de ekosystemen och att den akuta effekten blir varaktig när havsmiljön kontinuerligt utsätts för skrubbervatten från fartyg. I partimotion 2020/21:3368 yrkande 18 av m.fl. (M) och kommittémotion 2020/21:3349 yrkande 30 av m.fl. (M) framförs att regeringen kraftfullt måste driva på inom IMO för en kostnadseffektiv minskning av den internationella sjöfartens klimatpåverkan. Sjöfarten verkar på en global marknad och ytterligare nationella regleringar riskerar enligt motionärerna medföra att svensk sjöfart och industri får konkurrensnackdelar i jämförelse med andra länder. Motionärerna menar även att nationella särkrav har relativt liten verkningsgrad i jämförelse med internationella åtaganden. Motionärerna anser mot denna bakgrund att internationella åtgärder inom ramen för FN:s internationella sjöfartsorganisation, IMO, är viktiga för att minska utsläppen från den internationella sjöfarten och att bör vara pådrivande för att sjöfarten inkluderas i EU:s system för handel med utsläppsrätter på samma sätt som flyget. I kommittémotion 2020/21:3357 framhåller m.fl. (M) (yrkande 7) att regeringen bör verka i IMO för att nya fartygsrutter inte ska inrättas i nära anslutning till särskilt känsliga områden. Vissa områden i världens hav är hemvist åt särskilt känsliga ekosystem, och en del av dessa områden är därför skyddade. Dessvärre inrättas nya farleder i känsliga miljöer, t.ex. beslutade IMO om ett nytt ruttsystem i . Detta får enligt motionärerna till följd att antalet kommersiella fartyg kommer att öka kraftigt längs den svenska kusten nära Natura 2000-områden och ett planerat naturreservat. Motionärerna anser därför att regeringen måste agera för att minska påfrestningen på skyddsområden så att fartygsrutter i sådana områden ändras och separeras från de biologiskt mest värdefulla havsområdena. I kommittémotion 2020/21:3469 av m.fl. (M) efterfrågas att möjligheterna att kunna tillgodose miljövänligt bränsle i hamnar ses över (yrkande 5). För att sjöfarten ska kunna ställa om anser motionärerna att staten måste bidra till att bygga upp en fungerande infrastruktur av fossilfritt bränsle i anslutning till de svenska hamnarna. Motionärerna anser att staten inte ska peka ut ett specifikt drivmedel utan i stället skapa incitament för en växande fungerande marknad av fossilfria drivmedel i anslutning till de svenska hamnarna. Enligt motionärerna förutsätter detta en långsiktig plan där företag och stat samverkar. Enligt motionärerna bör regeringen skyndsamt tillsätta en utredning som formulerar tydliga mål i arbetet med att skapa en svensk sjöfart som långsiktigt drivs på fossilfria drivmedel. Motionärerna föreslår vidare krav på när båtar ligger i svenska hamnar (yrkande 11). Motionärerna pekar på att båtar som ligger i hamn med påslagna fossildrivna motorer är dyrt, omodernt och till skada för klimatet.