bet · H901AU2 · 2021-12-14 00:00:00 — Arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen har börjat och bör nu fullföljas. Åtminstone hälften av de arbetslösa behöver nås av en effektiv och fungerande matchningstjänst från fristående förmedlare. I samband med detta måste de fristående förmedlarna få en ersättning som i ännu högre grad ges efter varaktigt jobbresultat snarare , vilket har varit fallet, med en stor grundersättning oberoende av hur väl förmedlaren lyckas. Ersättningarna måste också ännu tydligare styras så att resultatersättningarna är betydligt större för de som har det svårast på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens lokala närvaro måste utökas på många mindre orter, så att den finns närvarande i varje kommun, och krav och incitament utformas så att även de fristående förmedlarna är närvarande i hela landet. Vidare när det gäller arbetsmarknadspolitiken anser att de subventionerade anställningarna behöver bli mer effektiva. När det gäller nystartsjobben bör de tillfälligt förstärkas genom en höjning av subventionsgraden. Detta behöver göras för att göra det möjligt för så många som möjligt av de långtidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden när ekonomin nu återstartar efter pandemin. I denna del anser jag att utskottets förslag är ett steg i rätt riktning. När det gäller regeringens förslag om etableringsjobb enligt parternas förslag anser jag att det bör det breddas till företag utan kollektivavtal och till bemanningsföretag. Som en del i det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken avvisar jag i likhet med utskottet regeringens förstärkning av extratjänster och introduktionsjobb. Dessa insatser är helsubventionerade från staten men leder endast till att en bråkdel av deltagarna får arbete när subventionerna tar slut. vill i stället tillföra medel för en kraftfull satsning på matchningsaktörer. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge människor en möjlighet att tryggt ställa om i arbetslivet. är det viktigt att försäkringen är just en omställningsförsäkring och att den utformas på ett sätt som uppmuntrar till arbete. Arbetslöshetsförsäkringens nivå och utformning har stor inverkan på arbetsmarknadens funktionssätt. förespråkar en arbetslöshetsförsäkring som möjliggör en trygg omställning som den garanterar att det lönar sig att arbeta. Det finns också relativt starkt stöd i forskningen för att en symmetrisk och kontinuerlig avtrappning av ersättningsnivån leder till lägre arbetslöshet. Dagens ersättningsprofil i arbetslöshetsförsäkringen innebär att olika personer möter olika stora avtrappningar , beroende på deras tidigare inkomst. Detta är inte rimligt, och föreslår därför en symmetrisk och kontinuerlig avtrappning av ersättningsnivån. Arbetslöshetsförsäkringen behöver fokusera på omställning, uppmuntra till rörlighet och underlätta för människor att snabbt byta arbete. bör arbetslöshetsförsäkringen öppnas upp för fler som arbetat och reformeras i linje med en flexicuritymodell, med flexibilitet och trygghet i kombination. Innan så kan ske bör dock de tillfälligt höjda ersättningsnivåerna justeras. När nu konjunkturen vänder, som många människor fortsatt är arbetslösa, är det viktigt att vi genomför kraftfulla insatser för att så många som möjligt ska få ett jobb så fort som möjligt. Det kräver till att börja med att det ska löna sig att arbeta och föreslår därför bl.a. en sänkning av ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen . Jag konstaterar att utskottet har anslutit sig till regeringens förslag om att tillfälligt slopa karensdagar inom arbetslöshetsförsäkringen. Det är ett olyckligt beslut eftersom det riskerar att spä på arbetslösheten och hämma ekonomiska återhämtning. Den samlade politik jag vill se på området innebär en rejäl förstärkning av statens finanser. Statens budget inom utgiftsområde 14 , punkt 1 (V) Ciczie Weidby (V) anför: har genom sitt beslut bifallit ett förslag från , och fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 14 inte får överstiga 93 2022 (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Detta förslag lämnades in i slutskedet av beredningen av rambeslutet och är enligt min mening dåligt genomtänkt och illa förberett. Som en del av den överenskommelse har ingått med Socialdemokraterna och om framtida samarbetsformer och kraftigt höjda pensioner för de sämst ställda pensionärerna stödde i andra hand, efter att vårt eget förslag till rambeslut fallit, budgetpropositionen i kammaren, framför förslaget från , . Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den beslutade utgiftsramen kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Mot denna bakgrund väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom området arbetsmarknad och arbetsliv. I partimotionen Röd politik för en grön omställning (mot. 2021/22:3278) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 7 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 14. Vi vill se en stor grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. Vi avsätter i budgetmotionen ca mer än vad som föreslås i budgetpropositionen på reformer som syftar till att påskynda den gröna omställningen, stärka landsbygden och kommunsektorn samt rusta upp trygghetssystemen och sjukvården. anser att en fungerande arbetsmarknadspolitik som ger trygghet och möjlighet till omställning vid arbetslöshet är central för att stärka löntagarna: innebär en aktiv arbetsmarknadspolitik med fokus på utbildning, en arbetsförmedling som rustar och stödjer de arbetslösa att ta de jobb som finns och de jobb som växer fram samt en arbetslöshetsförsäkring som går att leva på. förslag inom utgiftsområde 14 läggs fram i partimotion 2021/22:3270. som antalet arbetslösa successivt minskar är långtidsarbetslösheten fortsatt mycket hög. Mer än hälften av de som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har varit arbetslösa . är Arbetsförmedlingen under stark press till följd av nedskärningar, uppsägningar och pågående reformering. Denna reformering, vars inriktning dikterades i det s.k. januariavtalet, innebär i praktiken att möjligheterna till en sammanhållen statlig arbetsmarknadspolitik undergrävs. Den blir ännu ett område inom vilket betydande offentliga medel på ett svårkontrollerbart sätt pumpas ut till kommersiella aktörer. Det är anmärkningsvärt att regeringen fortsätter på denna väg trots den massiva kritik som riktats mot reformeringen och trots att januariavtalet har fallit. ska kunna hantera den höga arbetslösheten och erbjuda de arbetslösa vägledning, stöd och utbildning krävs det, utöver en omorientering av den s.k. reformeringen, mer resurser. Regeringens och utskottets satsningar på området anser jag är otillräckliga. Till följd av de kraftiga nedskärningarna inom Arbetsförmedlingen saknas ett fast bemannat arbetsförmedlingskontor på många orter. På flera av dessa orter är långtidsarbetslösheten mycket hög. Långtidsarbetslösa behöver ofta betydligt mer stöd, bl.a. i form av fysiska möten, än arbetslösa som varit utan arbete . Det är uppenbart att nuvarande ordning, där det saknas fasta bemannade arbetsförmedlingskontor i en majoritet av de kommuner som har en hög andel långtidsarbetslösa, inte fungerar. För att motverka långtidsarbetslösheten föreslår ökade resurser för att inrätta särskilda arbetsförmedlingskontor i de kommuner där andelen långtidsarbetslösa är hög och där det saknas ett fast bemannat arbetsförmedlingskontor. Därutöver tillför vi också medel för att förstärka Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. Särskilt i en situation med hög långtidsarbetslöshet spelar den aktiva arbetsmarknadspolitiken en betydelsefull roll. När det gäller arbetsmarknadspolitiska program och insatser anser jag att om regeringens satsningar inte motsvarar de omfattande behoven så är utskottets förslag på området förödande. anser att anslaget för detta ändamål behöver förstärkas för att möjliggöra en arbetsmarknadspolitik som är effektiv och heltäckande. I detta ligger bl.a. riktade insatser till långtidsarbetslösa. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Så har det dock inte varit , till följd av högerregeringens nedmontering 2006–2008. Under förra mandatperioden genomförde och regeringen vissa förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen föreslår att de tillfälliga förbättringarna som infördes ska kvarstå och upphöra att gälla . vill i stället tills vidare permanenta dessa regler och nivåer. Vi menar dock att nedsättningen till ett lägre tak från dag 101 ska slopas. Utöver att permanenta de tillfälliga förbättringarna bör studerandevillkoret återinföras och resurser avsättas för detta. När det gäller regelverket för etablering av nyanlända invandrare föreslår ett antal ändringar, bl.a. höjd etableringsersättning och förlängt etableringsprogram. har en central roll i arbetet för en bättre arbetsmiljö. Det arbete med att stärka resurserna till myndigheten som regeringen påbörjade tillsammans med under förra mandatperioden behöver fortsätta. behöver få ökade resurser för att prioritera arbetet med tillsyn, inspektion och kontroll. Myndigheten behöver även ges mer resurser till särskilda uppdrag i form av tillsynsinsatser, analyser och kunskapssammanställningar m.m. Vidare bör resurserna till skyddsombuden öka. Skyddsombuden har en central roll i det systematiska och förebyggande arbetsmiljöarbetet och det är viktigt att resurser avsätts för att stärka utbildningsinsatser för skyddsombud. Jag konstaterar att förslag innebär en bred och ambitiös arbetsmiljösatsning på ett sätt som övriga partier dessvärre inte verkar se samma behov av. Även den regionala skyddsombudsverksamheten behöver ges ökat ekonomiskt stöd. De regionala skyddsombuden utför ett viktigt arbete dels för att stödja lokala skyddskommittéer, dels för att täcka upp där det inte finns någon skyddskommitté. Särskilt viktiga är de därför på områden där risken för farliga eller undermåliga arbetsförhållanden är som störst. Slutligen föreslår , mot bakgrund av en omfattande satsning på fossilfri industri i , ett flyttbidrag med syftet dels att underlätta för personer att flytta till kommuner med brist på arbetskraft, dels underlätta för kommuner med arbetskraftsbrist att få tag på den arbetskraft som behövs. Statens budget inom utgiftsområde 14 , punkt 1 (L) (L) och (L) anför: har genom sitt beslut bifallit ett förslag från , och fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 14 inte får överstiga 93 2022 (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är positivt att den nya budget som har antagit innebär en mindre rödgrön politik för . På viktiga områden genomförs kursomläggningar i liberal och borgerlig riktning, vilket vi välkomnar. finns det inslag i budgeten som vi inte ställt oss bakom. Riksdagsmajoriteten har därmed i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar. Liberalernas budgetalternativ bör ses som en helhet. Mot denna bakgrund väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om Liberalernas politik inom området arbetsmarknad och arbetsliv. I partimotionen Ny start för (mot. 2021/22:4181) presenteras Liberalernas budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 8 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 14. Sedan coronavirusets utbrott har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Det svenska näringslivet står i grunden starkt efter krisen. har de strukturella problemen som hade före pandemin förstärkts. upplever nu en historiskt hög arbetslöshet, och erfarenheten från tidigare kriser är att arbetslösheten riskerar att permanentas på höga nivåer . Särskilt allvarlig är situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda, med en skillnad i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda som ligger långt över genomsnittet i EU. Det är tydligt att den politik som har förts under den rödgröna regeringens tid vid makten inte har förmått att komma till rätta med utmaningar. En enorm kunskapsskuld i den svenska skolan i sviterna av coronapandemin, en historiskt hög långtidsarbetslöshet, en eskalerad gängkriminalitet, ett växande utanförskap och en elmarknad i kris – för att bara nämna några utmaningar som lämnats vind för våg. För att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. Det behövs en ny start för . Liberalernas förslag inom utgiftsområde 14 läggs fram i kommittémotion 2021/22:3952. När det gäller Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag anser vi att regeringens tillskott är väl tilltaget. Givet syftet med reformeringen av Arbetsförmedlingen bör den sammanlagda summan för Arbetsförmedlingens verksamhet inte öka och därför avvisar vi regeringens förslag. Liberalerna vill kraftigt minska omfattningen av verkningslösa arbetsmarknadspolitiska program och insatser till förmån för riktiga jobb. Därför avvisar vi regeringens satsningar på extratjänster och arbetsmarknadsutbildning. I detta avseende är utskottets förslag ett steg i rätt riktning. Vidare föreslår Liberalerna i likhet med utskottet en utbyggnad av antalet nystartsjobb. Den ekonomiska tryggheten vid arbetslöshet bör komma från en statlig arbetslöshetsförsäkring som ska omfatta alla som arbetar. De grundläggande principerna i arbetslöshetsförsäkringen ska upprätthållas, dvs. skyddet ska vara generöst den för att sedan trappas av ju längre arbetslösheten pågår som kraven på den enskilda individen höjs. Ett höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen är inte förenligt med dessa principer. Vi anser därför att taket i arbetslöshetsförsäkringen bör sänkas och fortsättningsbeloppet återställas till den nivå som gällde före coronapandemin. Vidare när det gäller arbetslöshetsförsäkringen konstaterar vi att utskottet har anslutit sig till regeringens förslag om att minska antalet karensdagar från sex till två. Det är ett olyckligt beslut som inte överensstämmer med vårt förslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 14: 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2021:64) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.1 och 4.5). 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.2 och 4.5). 3.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.3 och 4.5). 4.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt tabell 1.1. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etableringsersättningen bör höjas till per dag och prisindexeras och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om att förlänga etableringstiden från dagens till den tid som den nyanlände behöver, enligt individuell bedömning, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2391 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en ny form av lärlingsanställning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2564 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Myndigheten för arbetsmiljökunskap i uppdrag att utreda hemarbetets konsekvenser ur ett arbetsmiljöperspektiv och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Myndigheten för arbetsmiljökunskap i uppdrag att utreda sjukvårds- och omsorgspersonalens psykiska ohälsa till följd av pandemin och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Myndigheten för arbetsmiljökunskap i uppdrag att utreda de arbetsmiljömässiga konsekvenserna av ofrivilligt delade turer i de kommuner som infört detta och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2565 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa lärlingsanställningar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla subventionerade anställningar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga införandet av etableringsjobben till företag utan kollektivavtal och till bemanningsföretag, på ett sätt som gör att fördelarna i etableringsjobben inte går förlorade, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3270 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabellen i motionen. 2021/22:3322 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Myndigheten för arbetsmiljökunskap och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3325 av m.fl. (M): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka nystartsjobben och lönebidragen som extratjänsterna avvecklas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3571 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att extratjänster som arbetsmarknadspolitisk åtgärd bör upphöra och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3894 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3952 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4033 av m.fl. (M): 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler och förstärkta nystartsjobb för nyanlända och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4036 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nystartsjobben ska förstärkas och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anställningsstöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska förstärkas och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen beslutar att bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 2 i motionen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att extratjänster ska fasas ut och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Myndigheten för arbetsmiljökunskap bör läggas ned och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4129 av Alireza Akhondi m.fl. (C): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 3 i motionen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (regeringens förslag 2). 3.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (1995:584) (regeringens förslag 3). 2021/22:4198 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett tillfälligt kontantbidrag till de som går från långtidsarbetslöshet till arbete, som utformas som ett dubbelt jobbskatteavdrag, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag för unga upp till inom arbetsmarknadspolitiska åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag för nyanlända under deras fem första år efter uppehållstillståndet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett dubbelt jobbskatteavdrag för personer som har tagit en akademisk examen före utgången av det år de fyller 25, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett dubbelt jobbskatteavdrag i max 24 månader för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja lönetaket i nystartsjobben till och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett tillfälligt handledarstöd för nystartsjobb och arbetspraktik och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillfälligt tillåta de som varit inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen , och som i övrigt kvalificerar sig till nystartsjobb enligt förordningen (2018:43) om stöd för nystartsjobb, ska kunna kvalificera sig för ett nystartsjobb, och detta tillkännager för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillfälligt höja subventionsgraden i förordningen (2018:43) om stöd för nystartsjobb och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa matchningsanställningar och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en tillfällig flyttpeng för personer i försörjningsstöd och a-kassa och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en statlig dagpenning och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa introduktionsjobben och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till extratjänster och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja utvecklingsbidraget för lönebidrag för anställning respektive trygghet när det gäller anställningar i arbetsintegrerande sociala företag och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att trappa ned ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra den tidigare deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att individualisera etableringstillägget i etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4212 av m.fl. (KD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa matchningsanställningar och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka nystartsjobben och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen.