bet · H801JuU27 · 2021-05-21 00:00:00 — vore det naturligtvis allra enklast för det enskilda brottsoffret om han eller hon kunde få ersättning av staten direkt efter brottet eller om brottsskadeersättningen betalades direkt efter att domen hade vunnit laga kraft. Dagens system innebär att brottsoffret ibland själv behöver kontakta den skadeståndsskyldige för att få sin ersättning. Utskottet menar att det inte är en rimlig ordning att brottsoffret själv tvingas ägna både tid och kraft åt att få sin självklara rätt. En ordning där ett ersättningsbelopp som fastställts av domstolen utbetalas direkt av , utan att brottsoffret själv måste agera gentemot en gärningsman, i samband med att en dom vinner laga kraft bör därför utredas. Det skulle underlätta utbetalningen av den ersättning som ett brottsoffer får rätt till och därmed minska brottsoffrets lidande. Vad utskottet nu har anfört bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller utskottet motionerna 2020/21:930 (KD), motion 2020/21:3096 (M), 2020/21:3298 (M) yrkande 2, 2020/21:3365 (M) yrkande 40, 2020/21:3381 (SD) yrkande 4 och 2020/21:3496 (KD) yrkande 13 samt bifaller delvis motionerna 2020/21:36 (C), 2020/21:657 (SD) yrkande 12, 2020/21:2957 (C) yrkande 33, 2020/21:3272 (L) yrkande 62 och 2020/21:3684 (M). Utskottet är inte berett att ställa sig bakom yrkande 63 i motion 2020/21:3272 (L) om förutsättningar att aktivt bevaka fordringar. Även motion 2020/21:2720 (MP) yrkande 16, vari det begärs en översyn av om modellen för brottsskadeersättning är rätt utformad för barn, avstyrks. Mot bakgrund av tillkännagivande om fördubblad kränknings-ersättning har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. ta ställning till i vilken utsträckning nivåerna på kränkningsersättning bör höjas. Då pågående utredning tar upp de frågor om höjd kränkningsersättning som yrkas i motionerna 2020/21:657 (SD) yrkande 11, 2020/21:3296 (M) yrkande 4, 2020/21:3298 (M) yrkande 1 och 2020/21:3496 (KD) yrkande 7 saknas det skäl för utskottet att ställa sig bakom yrkandena. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om kartläggning av sambandet mellan hedersvåld, gängkriminalitet och religiös extremism, och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om kartläggning av sexualbrott och om nedläggning av . Jämför reservation 38 (M, SD, KD) och 39 (S, V, MP). I motion 2020/21:601 av (SD) yrkande 9 begär motionären att (Brå) ska läggas ned. I motion 2020/21:2676 av Amineh Kakabaveh m.fl. (-, S, KD, C, L, M, MP) yrkande 3 begärs att Brå ges i uppdrag att vidare kartlägga sambandet mellan hedersvåld, gängkriminalitet och religiös extremism. I kommittémotion 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 14 begärs en bred kartläggning av sexualbrotten. En sådan kartläggning ska omfatta både brottslighetens karaktär, var och i vilka sammanhang brotten begås, men också vilka som begår brotten och vilka som är brottsoffer. I motion 2020/21:1109 av och (båda M) yrkande 1 begär motionärerna en kartläggning av sexualbrott mot barn och unga. ansvarar för den officiella kriminalstatistiken i . Kriminalstatistiken indelas i statistikområdena anmälda brott, handlagda brott, personer misstänkta för brott, personer lagförda för brott, kriminalvård och återfall i brott. Brå producerar även statistik som bygger på enkätundersökningar och annan särskild datainsamling, som Nationella trygghetsundersökningen (NTU) och den s.k. hatbrottsstatistiken. Statistiken över anmälda brott redovisas för hela landet och per region, vanligtvis där brotten anmälts, samt per kommun där brottet har begåtts. är indelad i sju polisregioner, i stället för de tidigare 21 länspolismyndigheterna. Dessa sju polisregioner har helhetsansvar för polisverksamheten inom ett angett geografiskt område. redovisas brottsstatistiken efter de sju regionerna i stället för efter län. Utvecklingen av utsatthet för sexualbrott Brå fick i regleringsbrevet i uppdrag att belysa orsakerna till ökningarna av anmälda och självrapporterade sexualbrott . I uppdraget ingick att i möjligaste mån uppskatta sexualbrottslighetens faktiska utveckling och hur den självrapporterade utsattheten förhåller sig till de polisanmälda brotten och den faktiska brottsligheten. I uppdraget ingick också att utifrån data om upplevd utsatthet och anmälda brott analysera om ökningarna gäller särskilda typer av sexualbrott, tillvägagångssätt, situationer eller utsatta personer, och i den mån det är möjligt gruppen gärningspersoner. Uppdraget redovisades genom rapporten på sexual-brottsutvecklingen –2017 (rapport 2019:5). Vidare har Brå studerat rättsväsendets hantering av våldtäktsärenden i rapporten från anmälan till dom (rapport 2019:9). Brå har studerat vad som utmärker anmälningarna om våldtäkt mot vuxen kvinna, hur utredningsarbetet bedrivs och vad som är orsaken till att så många utredningar läggs ned. Även domstolarnas verksamhet har belysts. Det har även gjorts en mindre studie kring frågan ifall olika grupper av våldtäktsmisstänkta behandlas på ett likvärdigt sätt av rättsväsendet. I regleringsbrevet fick Brå i uppdrag att följa upp och analysera lagtillämpningen av våldtäktsbrottet efter de lagändringar som infördes . I uppdraget ingick att i relation till tidigare nivåer analysera utvecklingen av anmälningar, åtal och fällande domar. Centralt i uppdraget var att analysera om lagstiftningens intentioner tycks ha realiserats genom att vissa typer av fall som inte gick till åtal och fällande dom som våldtäkt nu gör det. I det ingick också att uppmärksamma eventuella tolkningssvårigheter och bevisproblem. Brå skulle även översiktligt redovisa vilka konsekvenser lagändringarna när det gäller våldtäkt har fått för fängelsestraffens längd. Uppdraget redovisades genom rapporten Den nya samtyckeslagen i praktiken (rapport 2020:6). I regleringsbrevet har Brå fått i uppdrag att följa upp och analysera tillämpningen av förbudet mot köp av sexuella tjänster (BrB 6 kap. 11 §) och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling (BrB 6 kap. 9 §). Brå ska inom ramen för uppdraget belysa rättsväsendets hantering av dessa brott från anmälan till dom. I det ingår bl.a. att utifrån ärendena beskriva och analysera vilka som köper och säljer sex respektive utnyttjar barn genom köp av sexuell handling, hur köpen initieras och genomförs, beskriva orsakerna till att anmälningar av sexköp läggs ned, kartlägga vilka påföljder som döms ut för sexköp och hur dessa motiveras samt analysera i vilken mån de personer som sålt sex har haft målsägandestatus i de aktuella ärendena. Brå ska utifrån ärendena även studera i vilken mån personer döms för våldtäkt eller oaktsam våldtäkt vid sexköp och vad som utmärker dessa ärenden. Uppdraget ska redovisas (Ju2020/03554). Brottslighet bland personer med inrikes respektive utrikes bakgrund Någon särredovisning av vad de dömda och misstänkta har för ursprung förekommer inte i kriminalstatistiken. Brå presenterade däremot 2005 rapporten bland personer födda i och i utlandet (rapport 2005:17). Rapporten var en uppföljning av Brås rapport och invandrares barns brottslighet – En statistisk analys (rapport 1996:2). inledde Brå arbetet med en kunskapsöversikt över tidigare nordisk forskning om brottslighet bland utrikesfödda. publicerades litteraturöversikten Nordiska studier om brottslighet bland personer med utländsk och inhemsk bakgrund. Av verksamhetsplanen för framgår följande (s. 22). Brå har tidigare genomfört studier om brott bland personer med inrikes respektive utrikes bakgrund. Den senast publicerade studien, , rörde en period som ligger förhållandevis långt bak i tiden (1997–2001). Mot bakgrund av detta bedriver Brå ett projekt med huvudsyftet att undersöka andelen registrerade brottsmisstänkta i befolkningen, bland personer med inrikes respektive utrikes bakgrund. Projektet kommer också att beskriva utvecklingen . Studien använder data från Brå om misstänkta personer och uppgifter från () om inrikes respektive utrikes bakgrund. Studien kommer att innehålla liknande frågor som i myndighetens studie , men dess utformning kommer att göra det möjligt att följa utvecklingen och även belysa fler frågor än i den tidigare studien. Undersökningen kommer att avse olika typer av brott, exempelvis våldsbrott, sexualbrott, däribland våldtäkt, samt olika typer av tillgreppsbrott. Resultaten är planerade att publiceras . Vid beredningen av motioner från allmänna motionstiden /19 behandlade och avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om en bred kartläggning av sexualbrotten (bet. 2018/19:JuU14 s. 87 f.). Utskottet konstaterade att Brå 2018 fick i uppdrag att belysa orsakerna till ökningarna av anmälda och självrapporterade sexualbrott . Mot denna bakgrund ansåg utskottet att motionsyrkandet fick anses åtminstone delvis tillgodosett. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). Vid fjolårets beredning av motioner från allmänna motionstiden /20 föreslog utskottet ett tillkännagivande om kartläggning av sexualbrott (bet. 2019/20:JuU29 s. 58 f.). Utskottet anförde följande. Med hänsyn till den stora ökning av personer som uppger att de utsatts för sexualbrott anser utskottet att det finns anledning att göra en bred kartläggning av just sexualbrott. En sådan kartläggning ska omfatta både brottslighetens karaktär, var och i vilka sammanhang brotten begås, men också vilka som begår brotten och vilka som är brottsoffer. Den typen av bred kartläggning som utskottet vill se bör kunna ligga till grund för såväl förändrad lagstiftning som utformning av informationsinsatser och andra åtgärder i syfte att förebygga brott. Mot förslaget reserverade sig ledamöterna från Socialdemokraterna, . Reservanterna anförde följande (s. 82). Brå fick 2018 i uppdrag att belysa orsakerna till ökningarna av anmälda och självrapporterade sexualbrott . Brå har även fått i uppdrag att följa upp och analysera lagtillämpningen av våldtäktsbrottet efter de lagändringar som infördes . Uppdraget ska redovisas . Mot denna bakgrund saknas det enligt vår mening anledning för att göra något sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. biföll reservationen (rskr. 2019/20:233). Vid samma tillfälle behandlade utskottet ett motionsyrkande om att ge Brå i uppdrag att kartlägga sambandet mellan hedersvåld, gängkriminalitet och jihadism (bet. 2019/20:JuU29 s. 58 f.). Utskottet var inte berett att ställa sig bakom det tillkännagivande som begärdes och avstyrkte därför motionsyrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:233). Brå fick 2018 i uppdrag att belysa orsakerna till ökningarna av anmälda och självrapporterade sexualbrott . Brå fick därefter i uppdrag att följa upp och analysera lagtillämpningen av våldtäktsbrottet efter de lagändringar som infördes . Brå har även studerat rättsväsendets hantering av våldtäktsärenden. arbetar Brå bl.a. med ett uppdrag att följa upp och analysera tillämpningen av förbudet mot köp av sexuella tjänster och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. Mot bakgrund av det anförda får motionerna 2020/21:1109 (M) yrkande 1 och 2020/21:3296 (M) yrkande 14 om kartläggning av sexualbrotten anses åtminstone delvis tillgodosedda. Motionsyrkandena avstyrks därför. Hedersvåld och gängvåld kan ses som olika uttryck för samma problem. När samhällets demokratiska institutioner eroderar så ersätts de av andra kollektiv och rättsordningar. Det kan handla om kriminella gäng som upprättar egna vägspärrar till ett område eller om de moralpoliser som tar sig rätten att kontrollera och trakassera kvinnor i svenska förorter. Utskottet anser att det är angeläget med ytterligare forskning som kartlägger sambandet mellan hedersrelaterad brottslighet, gängkriminalitet och religiös extremism. Regeringen bör därför ge Brå i uppdrag att vidare kartlägga detta samband. Vad utskottet nu har anfört bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller utskottet motion 2020/21:2676 (-, S, KD, C, L, M, MP) yrkande 3. Avslutningsvis anser utskottet att det inte framkommit något som ger skäl att ställa sig bakom förslaget i motion 2020/21:601 (SD) yrkande 9 om att lägga ned Brå. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår 80 motionsyrkanden med förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , se bilaga 2. Motionsyrkandena har behandlats i betänkandena /19:JuU14, 2019/20:JuU7, 2019/20:JuU23 och 2019/20:JuU29. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena med hänvisning till detta. Äldres utsatthet för våld i nära relationer, punkt 4 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 17. Forskning visar att även äldre kvinnor är särskilt utsatta för våld i nära relation. Detta är mycket allvarligt eftersom det rör sig om en känslig målgrupp. Enligt vår uppfattning måste medvetenheten om denna situation generellt sett öka i samhället, särskilt hos de brottsutredande myndigheterna och hos myndigheter och huvudmän som har mycket kontakt med äldre. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det som vi nu har anfört. , punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:657 av m.fl. (SD) yrkande 2. Enligt vår uppfattning bör det tillsättas en varje gång en kvinna dödas av en nuvarande eller före detta partner. Syftet med en är att noggrant undersöka och kartlägga orsaker och händelseförlopp som har lett fram till dödsfallet samt att identifiera eventuella brister inom exempelvis myndighetsutövningen. Inte sällan är hotbilden känd och mannen kan även ha begått liknande brott mot andra kvinnor. Trots detta har mord inte kunnat förhindras och samhället bör så grundligt som möjligt ta reda på varför så kunde ske. Underlaget som samlas in kan även vara till hjälp för att förhindra framtida liknande dödsfall samt underlätta i arbetet med att jobba brottsförebyggande. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Brott mot äldre, punkt 7 (M, C, KD) av (KD), (M), (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2842 av och (båda M) och 2020/21:3496 av m.fl. (KD) yrkande 10. äldre är särskilt utsatta för bedrägerier. Ofta handlar det om faktura- och kortbedrägerier. Vi vill att straffen för brott som riktar sig mot äldre ska skärpas. De försvårande omständigheterna behöver ses över. Vi behöver även skaffa en djupare kunskap kring äldres utsatthet för brott och genom informationsinsatser stärka de äldres beredskap. Äldre behöver också få hjälp och stöd när de har drabbats av brott. Riktade stödinsatser och brottsofferstöd för äldre bör finnas i alla delar av vårt land. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det som vi nu har anfört. Målsägandestatus vid sexköpsbrott, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:395 av m.fl. (V) yrkande 1. Utredningen mot köp av sexuell tjänst, en utvärdering –2008 (SOU 2010:49) gjorde bedömningen att en person som utnyttjas i prostitution kan vara att anse som målsägande vid köp av sexuell tjänst. Frågan om huruvida den som utnyttjats ska betraktas som målsägande måste dock avgöras i varje enskilt fall. Jag anser att lagstiftningen bör utformas så att den som säljer sex alltid betraktas som målsägande när en köpare anmäls för köp av sexuell tjänst. Då kommer offret för brottet att kunna söka brottsskadeersättning, erhålla målsägandebiträde under förundersökning och rättegång och få tillgång till andra stödinsatser för brottsoffer. Det är insatser som kan bli avgörande för att kvinnan ska kunna få hjälp från andra sociala instanser för att lämna sin utsatta position. Enligt min mening bör regeringen därför tillsätta en utredning som ser över om det är möjligt att tydliggöra en sådan målsägandestatus. Pornografi och organiserad brottslighet, punkt 9 (M, C, V, KD) av (KD), (M), (C), (V), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:395 av m.fl. (V) yrkande 7. Såväl sexhandeln som porrindustrin har kopplingar till annan grov kriminalitet. I har det genomförts ett antal utredningar, studier och kartläggningar av olika aspekter av verksamheter som kan antas vara en del av den internationella prostitutionsindustrin. Dock saknas det en kvalitativ, djupgående och rikstäckande undersökning av sambanden mellan det ekonomiska värdet av prostitutions- och pornografiverksamheterna, det ekonomiska flödet inom eller från , och aktörernas eventuella kopplingar till organiserad brottslighet nationellt eller internationellt. anser därför att en forskningsstudie av den svenska sexhandelns kopplingar till organiserad brottslighet bör genomföras. En sådan studie bör fokusera på former, omfattning, utveckling samt ekonomiska flöden inom de svenska prostitutionsverksamheterna och inom pornografibranschen samt på deras eventuella kopplingar till och samarbete med individer och organiserade brottsnätverk i och andra länder. Även livsvillkoren för de personer som involveras i pornografiproduktion bör kartläggas. Vi anser att en sådan forskningsstudie skulle kunna ligga till grund inte bara för polisens arbete med att bekämpa organiserad brottslighet utan även för att ta fram adekvata stödåtgärder för de människor som utnyttjas i prostitution och pornografi. Regeringen bör ta initiativ till att kartlägga den svenska sexhandelns och porrindustrins kopplingar till organiserad brottslighet samt ta fram åtgärder som minskar porrindustrin och stöttar de människor som utnyttjas i den. Sugardejting, punkt 10 (C, V, KD, L) av (KD), (C), (V), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:395 av m.fl. (V) yrkande 9. Sugardejtingrelationer består i ett arrangemang mellan en äldre, ofta välbärgad, man och en yngre kvinna eller minderårig flicka. Kontaktförmedlingen sker via dejtingsajter eller appar. Sugardejting är enligt polisen den absolut vanligaste plattformen där barn och unga gör sin prostitutionsdebut. Vi anser att åtgärder omgående behöver vidtas för att försvåra det koppleri som sker via s.k. sugardejtingsajter. Regeringen bör ge i uppdrag att särskilt söka efter unga människor som riskerar att utnyttjas i prostitution via dejtingsidor på nätet eller dejtingappar genom s.k. sugardejting. Syftet ska vara att förmedla en direkt kontakt till för att de utsatta ska få hjälp och stöd att lämna prostitutionen. Skärpta straff för brott med hedersmotiv, punkt 11 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 31, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2020/21:3453 av och (båda SD) yrkande 5. Hedersrelaterat våld och förtryck kan aldrig accepteras och arbetet behöver intensifieras. trädde ny lagstiftning i kraft, med bl.a. en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv, och har föreslagit att det ska införas ett särskilt hedersbrott i . Detta är steg i rätt riktning men det finns mer kvar att göra. Enligt vår uppfattning måste hedersrelaterat våld och förtryck bekämpas genom bl.a. strängare straff och mer kunskap om dessa brott och förtryck. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Särskild brottsrubricering för hedersrelaterade brott, punkt 12 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:641 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2020/21:2362 av Lawen Redar (S), 2020/21:3297 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2020/21:3453 av och (båda SD) yrkande 6. infördes en ny straffskärpningsgrund för brott som begås med motivet att bevara eller återupprätta heder. En sådan åtgärd är välkommen men otillräcklig och behovet av ett särskilt hedersbrott i kvarstår. Det som utmärker hedersrelaterade handlingar är att de ofta utövas kollektivt. När flera olika brott begås av en närstående person kan brottet grov fridskränkning bli tillämpligt. Det tar sikte på när en närstående person upprepat kränker någons integritet. Genom att lagstiftningen är begränsad till att omfatta nära anhöriga såsom föräldrar är den inte alltid tillämplig i en hederskontext då gärningarna ofta utförs av flera personer som också faller utanför närståendekretsen. En särskild brottsrubricering för hedersbrott bör därför införas med grov fridskränkning som förebild, men där gärningar som begås av flera olika personer i samförstånd ska omfattas och gärningsmannakretsen vidgas. En fördel med en egen brottsrubricering är att möjligheterna att använda tvångsmedel förbättras, vilket kan leda till att fler brott utreds och att fler barn i utsatta situationer skyddas. har föreslagit att det ska införas ett särskilt hedersbrott i 4 kap. . Det är angeläget att regeringen skyndsamt återkommer till med ett lagförslag. Förhör med unga, punkt 13 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3297 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13. Om förhör hålls med ett barn som misstänks vara utsatt för hedersrelaterad brottslighet ska vårdnadshavare enligt lag underrättas , såvida det inte innebär att utredningen försvåras. Det innebär problem i de fall inte har beslutat om att omhänderta barnet med stöd av LVU i samband med förhöret. Det kan innebära osäkerhet för barnet som då är utlämnat till familjen. Därför bör underrättelser till vårdnadshavare kunna skjutas upp om de är till men för barnet. Av samma skäl bör det finnas en möjlighet att underlåta att underrätta vårdnadshavarna om det finns en vag misstanke om att barnet far illa i hemmet, även om undersökningen måste läggas ned. När ett barn bevittnat hedersvåld måste vårdnadshavarna ge sitt godkännande för att polisen ska kunna genomföra ett förhör. Lagen är inte utformad med tanke på en hederskontext. Det måste finnas möjligheter för polisen att i vissa fall hålla ett förhör oavsett vårdnadshavarnas medgivande. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Barnrättsperspektiv i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 14 (M, C, KD) av (KD), (M), (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3274 av m.fl. (L) yrkande 12. Vi anser att det måste ske ett perspektivskifte i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck.