bet · H801MJU15 · 2021-04-16 00:00:00 — När det gäller förslag för en stärkt äganderätt föreslår utredningen bl.a. att formellt skydd av skog i huvudsak ska ske frivilligt genom en ny metod kallad frivilligt formellt skydd, att ska upphöra med nyckelbiotopsinventering, att ersättning ska betalas ut för all fjällskog med höga naturvärden och att ersättning för skydd av skog ska vara skattefri. Betänkandet är på remiss till . Beredning pågår inom . Enligt regleringsbrev ska myndigheten redovisa hur den har arbetat för att värna skogsägarnas äganderätt. Tillvägagångssätt vid skydd av skog Utskottet konstaterar att länsstyrelserna vid bildande av naturreservat samråder med markägaren innan beslut fattas. Utskottet noterar också att beslut om att bilda naturreservat kan fattas utan en markägares medgivande. Det är därför viktigt att föreskrifterna för reservatet vägs mot enskilda intressen så att de inte blir mer långtgående än nödvändigt. Enligt lag får markägaren ersättning när det blir begränsningar i hur mark och vatten får användas. Ersättningen baseras på en fristående värdering. Utskottet noterar vidare att etappmålet om formellt skydd av skogsmark med höga naturvärden nedanför gränsen för fjällnära skog inte har nåtts och att ambitionen om ytterligare frivilliga insatser för skydd av mark inte heller har nåtts. Utskottet delar regeringens ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar, samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Utskottet noterar att huvuddelen av kvarvarande areal med höga naturvärden finns i områden som inte är skyddade ännu, vare sig formellt eller frivilligt. Det är enligt utskottets bedömning angeläget att de områden som har höga naturvärden skyddas. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna 2020/21:729 (SD) yrkande 15 i denna del, 2020/21:733 (SD) yrkandena 2, 4 och 14, 2020/21:1319 (M) och 2020/21:1793 (M) kan lämnas utan åtgärd. Effektiva former för skydd av skog Utskottet välkomnar regeringens satsningar på skydd av och åtgärder för värdefull natur. Det är viktigt att det finns resurser för att skydda värdefulla skogar och för att öka miljöhänsynen i skogsbruket. Utskottet noterar att det är och uppfattning att markägares vilja att teckna naturvårdsavtal vid skydd av skog ska bejakas så långt det går. Det krävs en god dialog med markägaren vid skydd av skog som valet av bevarandeform också beror på andra faktorer såsom storleken på det område som ska skyddas. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete för att ge skyddsvärda statligt ägda skogar formellt skydd och att överenskommelser har tecknats med , och . Vidare noterar utskottet att föreslår att en ny metod för skydd av skog ska införas, ett s.k. frivilligt formellt skydd som föreslås vara ett formellt skydd där principen om frivillighet styr genomförandet. Utredningen föreslår även att ersättningsmark inom markförsäljningsprogram ska bli en naturlig del av områdesskyddets ersättningssystem och att ett nytt markförsäljningsprogram för ska beslutas. I sammanhanget vill utskottet också framhålla att regeringen har aviserat att ett nytt Sveaskogsprogram ska genomföras. Mot bakgrund av det som anförts ovan och i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår anser utskottet att motionerna 2020/21:729 (SD) yrkandena 2 och 18, 2020/21:949 (M), 2020/21:1311 (V) yrkande 12, 2020/21:2808 (KD) yrkandena 73 och 75 och 2020/21:3273 (L) yrkande 12 kan lämnas utan vidare åtgärd. Vidare konstaterar utskottet att och arbetar med ett system för redovisning av frivilliga avsättningar som ska göra det möjligt att klassa avsättningarnas naturvårdskvalitet och varaktighet. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2020/21:1311 (V) yrkande 2. Utskottet har tidigare uttalat att äganderätten är en grundläggande rättighet i samhället som innebär att den enskildes egendom ska vara tryggad. Det är dock inte en absolut rättighet, och inskränkningar får göras om det krävs för att tillgodose allmänna intressen. Vid samtliga slag av äganderättsintrång gäller en proportionalitetsprincip som innebär att nödvändigheten av ett intrång i det allmännas intresse måste balanseras mot den skada den enskilde drabbas av till följd av intrånget. Utskottet noterar att har lämnat ett antal förslag på förändringar som i sin helhet syftar till en stärkt äganderätt. Utskottet ser fram emot utfallet av den pågående beredningen av dessa förslag och vill i sammanhanget framhålla att regeringen genom januariavtalet åtagit sig att värna den privata äganderätten till skogen, stärka rättssäkerheten vid inskränkningar i ägande- och brukanderätten samt ge ekonomisk kompensation i den utsträckning markägare har rätt till. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motionerna 2020/21:700 (SD) yrkande 29, 2020/21:1194 (M), 2020/21:1283 (M), 2020/21:1336 (M) yrkande 1 och 2020/21:3562 (M) yrkande 3 lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om handläggningstid och arealgräns för avverkningsanmälningar, slutavverkningsålder och avverkningsanmälningar i övrigt. Jämför reservation 17 (M), 18 (SD), 19 (KD), 20 (M), 21 (KD), 22 (SD) och 23 (KD). Handläggningstid och arealgräns för avverkningsanmälningar Ett antal motionsyrkanden rör handläggningstiden för avverkningsanmälningar. Enligt kommittémotion 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 14 behöver förutsättningarna för ett aktivt skogsbruk förbättras genom snabb handläggning av skötsel och avverkning av skog. I yrkande 23 i samma motion anförs att det ska vara en normal handläggningstid och finnas god möjlighet till dispens vid avverkningsanmälningar. Innan en skog slutavverkas ska det enligt lagen göras en avverkningsanmälan till minst avverkningen påbörjas, om ytan är större än . finns det anledning att påbörja avverkningen innan dessa har gått, och man kan då ansöka om dispens, vilket dock enligt motionärerna är svårt att få. Motionärerna anser därför att möjligheten att få dispens vid avverkningsanmälningar ska förbättras och att den normala handläggningstiden ska förkortas . Även i kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 70 anförs att tiden mellan avverkningsanmälan och avverkning ska förkortas. Motionärerna föreslår att handläggningstiden förkortas . Enligt kommittémotion 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 3 bör gränsen för när en avverkningsanmälan måste göras höjas. Motionärerna anför att det förekommer att organisationer gör oönskade inventeringar på annans mark i syfte att sätta stopp för skogsavverkningar, vilket dessutom har underlättats av att har börjat publicera avverkningsanmälningar på sin webbplats. Hanteringen skapar enligt motionärerna problem, särskilt för mindre skogsägare, och i ljuset av detta bör man överväga att höja gränsen för när en avverkningsanmälan måste göras, bl.a. för att minska byråkratin och underlätta för skogsbruket. Även bestämmelser om lägsta slutavverkningsålder tas upp i ett antal motioner. Enligt kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 69 ska de bestämmelser som anger en lägsta slutavverkningsålder för markägare avvecklas. har föreskrifter om när en markägare får göra en slutavverkning. Enligt motionärerna finns det dock flera tillfällen när det kan vara befogat att slutavverka för att plantera på nytt, t.ex. när man planterat gran på tallmark och granen får röta och därmed i grunden blir värdelös. Det bör därför enligt motionärerna vara upp till markägaren när denna väljer att slutavverka, och de bestämmelser som reglerar detta bör avvecklas. Även i kommittémotion 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 11 anförs att lägsta slutavverkningsålder bör slopas. I har man tagit bort gränsen för lägsta slutavverkningsålder, medan denna lagstiftning finns kvar i . är ett avlångt land där skogens tillväxttakt varierar betydligt, och i vissa fall kan det enligt motionärerna vara rationellt att avverka vissa bestånd tidigare än vad lagen medger. finns det ekonomiska incitament för den enskilda skogsägaren att inte avverka för . Sammantaget anser motionärerna att det vore naturligt att med som förebild öka skogsägarnas självbestämmande. Även m.fl. (M) anför i kommittémotion 2020/21:3356 yrkande 4 i denna del att möjligheterna att i vissa fall tillåta lägre slutavverkningsålder bör utredas. För att säkerställa att det svenska skogsbruket står starkt även anser motionärerna att man bör överväga att i vissa fall kunna sänka åldern för när slutavverkning får ske. Motionärerna anför att ett långsiktigt hållbart skogsbruk kan komma att kräva större flexibilitet. Detta är dock något som kräver noga övervägande. Enligt yrkande 24 i kommittémotion 2020/21:729 av m.fl. (SD) ska avverkningsanmälningar inte publiceras. publicerar tillbaka avverkningsanmälningar på sin webbplats. En avverkningsanmälan är en allmän handling som kan begäras ut från myndigheten med hänvisning till offentlighetsprincipen. Motionärerna anser att de allmänna publiceringarna av avverkningsanmälningarna bör upphöra och i stället bör markägaren tillfrågas, i varje enskilt fall, om han eller hon vill att dessa uppgifter ska bli publika. Även i kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 74 anförs att publiceringarna av skogliga grunddata bör upphöra och att dessa data bör överlåtas till skogsägarna med upphovsrätt. Motionärerna anför att information om skogsföretagens förutsättningar – integritetskänslig information med kommersiellt värde såsom avverkningsanmälningar – blir tillgängligt gratis på webbplatsen Skogliga grunddata som tillhandahålls av utan godkännande av berörda markägare. De data som samlas in bör enligt motionärerna inte användas i andra syften än för uppföljning av de skogspolitiska målen. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:733 yrkande 5 att åtgärder behöver vidtas för att kraftigt begränsa antalet fall där skogsägares avverkningar begränsas i samband med att avverkningsanmälan lämnas in. Motionärerna anför att en lång rad av fall har blivit omskrivna där myndigheters begränsning av skogsavverkningar har uppfattats som övergrepp av de berörda markägarna och där det förefaller som om godtyckliga motiv tillgripits för att hindra avverkningar. Enligt yrkande 7 i samma motion bör en systematisk och löpande uppföljning göras av hur ofta och på vilken grund avverkning stoppas så att myndighetsutövningen kan likformas och jäv undvikas. Motionärerna anför att tjänstemän med medlemskap i organisationer med uttalat mål att förhindra avverkningar riskerar att vara jäviga när det gäller beslut som kan leda till att avverkningar hindras. behandling och kompletterande information Handläggningstid och arealgräns för avverkningsanmälningar Enligt 10 § skogsvårdslagen (1979:429) ska avverkning på produktiv skogsmark vara ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller främja skogens utveckling. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får till skydd för den yngre skogen föreskriva att trädbestånd under en viss ålder inte får avverkas samt meddela föreskrifter om hur avverkning ska bedrivas för att tillgodose kraven enligt första stycket. Av 14 § framgår att den produktiva skogsmarkens ägare är skyldig att enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer underrätta om bl.a. avverkningar som ska ske på hans eller hennes mark. I 15 § skogsvårdsförordningen (1993:1096) preciseras att det ska anmälas till när avverkningen är större än och det är annan avverkning än sådan röjning eller gallring som främjar skogens utveckling. Enligt 15 b § får en åtgärd som ska underrättas om, t.ex. en avverkning, påbörjas tidigast efter det att en sådan underrättelse gjorts och i förekommande fall uppgifter lämnats om vad som ska göras för att trygga återväxten eller för att tillgodose naturvårdens, kulturmiljövårdens eller rennäringens intressen enligt 15 § första stycket 3 och 4. Om det finns särskilda skäl får medge att dessa åtgärder påbörjas tidigare. Det framgår av föreskrifter och allmänna råd (SKSFS 2011:7) till Skogsvårdslagen Allmänna råd till 15 b § skogsvårdsförordningen att för att en avverkning ska få påbörjas tidigare än från tidpunkten för anmälan bör ett sådant undantag kunna antas leda till en påtaglig nytta för fastighetsägaren eller en innehavare av avverkningsrätt som det inte bör kunna antas medföra besvär av betydelse för naturmiljön, kulturmiljön eller rennäringen. De omständigheter som åberopas för undantag bör inte rimligen ha kunnat förutses. I områden där det finns indikationer om särskilt höga natur- och kulturmiljövärden i eller i anslutning till avverkningsområdet eller i nedströms närliggande sjöar och vattendrag, i tätortsnära skog med stor betydelse för friluftsliv och rekreation och i områden med särskilt höga värden för rennäringen bör det anses finnas särskild risk för att ett undantag kan leda till besvär av betydelse för naturmiljön, kulturmiljön eller rennäringen. Exempel på särskilda skäl kan vara – behov av att byta avverkningsobjekt på grund av för årstiden onormala väderleksförhållanden som medför försämrad åtkomst till planerad avverkning – möjlighet att nå avverkningsobjekt som normalt har dåliga bärighetsförhållanden, t.ex. vid tillfälligt tjälad mark – behov av att snabbt upparbeta skadad skog efter stormfällning, snöbrott, brand eller svamp- eller insektsangrepp – samordning med pågående avverkning när kostnaderna för att flytta avverkningsmaskiner, om dispens inte medges, kan antas bli oproportionerligt höga i förhållande till bedömd intäkt från den tilltänkta avverkningen. När anmälan är formellt riktig och har registrerats skickas en bekräftelse till skogsägaren och eventuella ombud. I den anges också det datum, efter att anmälan registrerats, som avverkningen får påbörjas. I årsredovisning redovisas att myndigheten gav dispens från sexveckorsregeln och tillät att avverkning påbörjades tidigare i av de anmälda avverkningarna. gav myndigheten dispens i av de anmälda avverkningarna, i och i av anmälningarna. Avverkningsanmälan blir i och med att den registreras hos en allmän handling. Avverkningsytans koordinater och fastighetsbeteckning, men inte fastighetsägare, redovisas på . Den rättsliga grunden för publicering är enligt allmänintresse. Om inte har meddelat något hinder för avverkning före det angivna datumet kan avverkningen börja på utsatt datum. När det gäller avverkning av fjällnära skog måste skogsägaren enligt 15 § skogsvårdslagen ansöka om avverkningstillstånd. Ingen avverkning får påbörjas innan ett avverkningstillstånd beviljats. Utskottet har tidigare behandlat frågan om förenklade skogsvårdsregler. Det gäller t.ex. förkortad tidsfrist för avverkningsanmälningar och höjd arealgräns för när en avverkningsanmälan ska göras. I betänkande 2019/20:MJU7 hänvisade utskottet till betänkandet Rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (SOU 2017:81) i vilket utredningen övervägde en höjd arealgräns för avverkningsanmälningar. Utredningen undersökte även en möjlig förkortning av anmälningstiden. Utredningen ansåg att det skulle innebära försämrade möjligheter att hinna kontrollera anmälningarna om anmälningstiden förkortades, och en höjning av arealgränsen från 0,5 till skulle enligt flertalet av distrikt i påtaglig eller t.o.m. stor utsträckning försämra möjligheterna för att påverka tillståndet i skogen. Utskottet uttryckte förståelse för behovet av att hinna utföra lämpliga kontroller vid avverkningsanmälningar och noterade att tidigare utredningar ansett att är en lämplig arealgräns för sådana avverkningsanmälningar. Enligt information från bereds betänkandet om en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen inom . I betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73), som redovisades , presenteras förslag för en tydligare skogsvårdslagstiftning, en mer ändamålsenlig inventering av skog och halverad handläggningstid för avverkningsanmälningar. Utredningen föreslår bl.a. ett nytt kunskapskrav i skogsvårdslagen som omfattar alla skogsbruksåtgärder som utförs enligt skogsvårdslagen. I betänkandet föreslås även att en avverkningsanmälan enligt skogsvårdslagen endast ska behöva lämnas in före planerad avverkning. bör, för en rättssäker tillsyn som möjliggör t.ex. fältbesök och samråd med andra myndigheter när sådana åtgärder är påkallade, vid särskilda skäl kunna förlänga tidsfristen . Tanken med de föreslagna tidsfristerna är att de enkla ärendena ska kunna behandlas snabbt och de svåra ärendena mer grundligt. Betänkandet har skickats på remiss till . Beredning inom pågår. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) ett förenklingspaket för skogsbruket. Regeringen gav i uppdrag i regleringsbrevet att inom ramen för det nationella skogsprogrammet vidta åtgärder som ger konkreta förenklingar för företagare och är tillitsskapande i bemötande och service vilket bidrar till en hållbar näringslivsutveckling. Åtgärderna ska effektivisera skogsägarens kontakter med och andra myndigheter samt erbjuda bättre och enklare beslutsstöd som främjar ett aktivt och hållbart skogsbruk, så att det blir enklare att nå skogspolitikens produktions- och miljömål. Åtgärderna ska även på ett effektivt och användarvänligt sätt ta till vara möjligheterna med digitala data och utvecklat kartmaterial. Exempel på åtgärder som kan vidtas är att utreda möjligheter till effektivare och snabbare handläggning av ärenden samt att arbeta med förbättrad service för skogsägare, inklusive fortsatt arbete med en gemensam inlämningsfunktion. Uppdraget ska slutredovisas . Föryngringsavverkning får inte göras innan skogen nått en viss ålder, den s.k. lägsta slutavverkningsåldern. Den lägsta slutavverkningsåldern varierar beroende på trädslag, markens produktionsförmåga och i vissa avseenden var i landet avverkningen sker. För bestånd som domineras av barrträd varierar lägsta tillåtna ålder , beroende på markens produktionsförmåga. Bok får föryngringsavverkas tidigast vid och ek vid . Bestånd vars virkesförråd till minst hälften består av björk, asp eller al får avverkas vid . På brukningsenheter större än måste den skog som kan föryngringsavverkas ransoneras för att undvika en för stor andel kalmark och ungskog. På brukningsenheter med upp till får arealen kalmark och skog vara högst . På brukningsenheter större än får högst hälften av skogsmarken utgöras av kalmark och skog som är . För brukningsenheter större än gäller ytterligare regler. redovisar i sitt betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) att tillväxten i skogen är viktig för den svenska skogsnäringens konkurrenskraft, en förutsättning för en växande cirkulär bioekonomi och avgörande för klimatpolitiken, både genom att den växande skogen utgör en kolsänka, genom att skogsråvaran möjliggör fossilsubstitution och genom att det finns stora möjligheter att höja produktionen i skogsbruket. Utredningen bedömer att vissa regelförenklingar behövs för att ta till vara skogsproduktionens möjligheter eftersom vissa regler i skogsvårdslagen begränsar skogsbrukets möjligheter att styra sina avverkningar inom bestånden. Utredningen anför dock att den inte haft tid att fullt ut utreda de regelförenklingar som den förordar och föreslår därför att regeringen ska ge i uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna om lägsta ålder för föryngringsavverkning, ransonering och brukningsenheter i skogsvårdslagen. Uppdraget bör redovisas till regeringen . Översynen bör enligt utredningen göras i samråd med , (), och och i dialog med skogens intressenter. Syftet med översynen ska vara att förenkla samt att leta möjligheter till synergier, hantera målkonflikter och främja en växande bioekonomi. Betänkandet är på remiss till . Beredning pågår inom . Som redovisas i avsnittet ovan blir en avverkningsanmälan i och med att den registreras hos en allmän handling. Allmänna handlingar är som utgångspunkt offentliga, vilket innebär att alla har rätt att ta del av dem (2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen, förkortad TF). En begäran om att få ta del av en allmän handling prövas av den myndighet som förvarar handlingen (2 kap. 14 § TF). En allmän handling kan innehålla uppgifter som omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, samt offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). Sekretess innebär ett förbud mot att röja en uppgift, oavsett om det sker genom utlämnande av en handling, genom muntligt röjande av uppgiften eller på något annat sätt (3 kap. 1 § OSL). Enligt promemoria Information om hur vi behandlar dina personuppgifter i samband med anmälan/ansökan om avverkning (2018‑10‑22) publicerar , efter att de tagit emot en avverkningsanmälan eller avverkningsansökan, avverkningsytans koordinater i sina karttjänster i Skogsdataportalen och i Skogliga grunddata. Inga uppgifter om namn, personnummer, fastighetsbeteckning eller fastighetsgränser visas. anför att syftet med att publicera koordinaterna för avverkningsanmälda områden är att andra myndigheter och andra intressenter som skogsbolag, ledningsrättsinnehavare, fastighetsgrannar m.fl. på ett säkert sätt ska kunna få korrekt information. Myndigheten redovisar att den rättsliga grunden för den externa publiceringen är allmänt intresse. bevarar de publicerade uppgifterna i ett till efter att avverkningsanmälan kommit in till myndigheten beroende på när den anmälda åtgärden genomförts. Därefter gallras uppgifterna som publicerats. När det gäller skogliga grunddata gav regeringen inom ramen för det nationella skogsprogrammet Lantmäteriet i uppdrag att genomföra en laserskanning av skogsmarker. I uppdraget ingick även lagring och tillhandahållande av laserdata. Resultatet skulle ligga till grund för öppna och avgiftsfria digitala kunskapsunderlag av skogliga grunddata. Uppdraget skulle bidra till bättre effektivitet vad gäller både produktion och miljöhänsyn inom skogsbruket. gav regeringen i uppdrag att tillsammans med SLU uppdatera, utveckla och tillgängliggöra digitala kunskapsunderlag med skogliga grunddata med hjälp av Lantmäteriets laserskanning av skogsmark. Data som tas fram ska vara användbara och tillgängliga för olika ändamål. ska tillhandahålla öppna och avgiftsfria digitala kunskapsunderlag med skogliga grunddata. SLU ansvarar för produktion av skoglig analys samt utveckling av nya produkter från laserdata och rapporterar till Skogsstyrelse, som har samordningsansvar och ansvar för redovisningen av uppdraget i sin helhet. I skälen till uppdraget anger regeringen att den bedömer att uppdraget långsiktigt säkrar förmågan att ta fram, utveckla och distribuera skogliga data över skogsmark. Öppna skogliga grunddata bidrar till att stärka skogsbrukets ekonomi och sysselsättning och underlättar det ansvar som markägare och verksamhetsutövare har för kunskap som säkerställer god miljöhänsyn vid skogsbruksåtgärder. När det gäller begränsningar i samband med avverkningsanmälningar anförde landsbygdsminister följande som svar på fråga 2020/21:942 Myndigheternas efterlevnad av tidsgränsen vid avverkningsanmälan: av anmälningarna om avverkning handläggs manuellt hos . av de inkomna anmälningarna sorteras ut och handläggs automatiskt utan en kontroll. En stor del av de ärenden som handläggs manuellt hanteras utan mer omfattande utredning, en mindre andel leder vidare till fortsatt utredning och tillsynsåtgärder. Om en sådan utredning visar att avverkningen inte kan utföras i enlighet med skogsvårdslagen (1979:429) och sådan hänsyn som ska tas enligt den, utan att orsaka skada på naturmiljön, behöver överväga om ett föreläggande eller förbud enligt 12 kap. 6 § krävs för att begränsa eller motverka skadan. Om en avverkningsanmälan berör ett område med höga naturvärden ska alltid förutsättningarna för formellt skydd undersökas, i enlighet med den nationella strategin för formellt skydd av skog.