bet · H801NU20 · 2021-04-30 00:00:00 — Huvudsyftet med fonden är att överbrygga det marknadsgap som finns mellan efterfrågan och tillgång på riskkapitalinvesteringar bland små och medelstora företag inom energi- och miljösektorn som en följd av bl.a. svårbedömda risker och långa kommersialiseringsprocesser. Tillväxtanalys har granskat låneverksamhet och presenterar sina slutsatser i rapporten företagslån företag att växa? (2019:3). Syftet med rapporten har varit att ge beslutsunderlag för att effektivisera och utveckla eller ompröva statens insatser för att främja näringslivets kapitalförsörjning. Tillväxtanalys konstaterar bl.a. att låneverksamhet verkar träffa rätt målgrupp utifrån verksamhetens uppdrag. Vidare ger lån en bestående positiv effekt på företagens nettoomsättning och arbetsproduktivitet. De företag som får lån från investerar även betydligt mer än kontrollgruppen och även något mer året efter. Dock är inte effekten bestående, eftersom företagens investeringar åren efter är signifikant mindre. Därtill ökar företagen inte antalet anställda mer än kontrollgruppen. Tillväxtanalys har även analyserat effekterna i olika regioner och skillnader mellan etablerade och nyetablerade företag. Analysen visar att låneverksamhet ger störst effekt i företag som är verksamma i storstadskommuner och i tätbefolkade kommuner nära en större stad. låneverksamhet leder också till att nyetablerade företag ökar antalet anställda i avlägset belägna tätortskommuner och landsbygdskommuner. Resultaten för nyetablerade företag är dock mer osäkra på grund av företagens volatilitet. Norrlandsfonden bedrivs i stiftelseform, där styrelse och revisorer utses av regeringen. Av stiftelsens stadgar framgår att Norrlandsfonden ska främja främst små och medelstora företags utveckling i , , , och . Norrlandsfonden ska ägna särskild uppmärksamhet åt och inlandskommunerna. Stiftelsen erbjuder bl.a. lån och garantier. I budgetpropositionen föreslog regeringen att Norrlandsfonden skulle tillskjutas (prop. 2017/18:1 utg.omr. Syftet med åtgärden var att säkra tillgången på marknadskompletterande finansiering för tillväxtkraftiga små och medelstora företag i norra . Regeringens förslag godkändes av (bet. 2017/18:NU1). Industrifonden är en stiftelse som bildades av staten 1979. Den drivs affärsmässigt utan externa kapitaltillskott. Stiftelsen ska hålla sitt kapital minst realt intakt. Allt överskott används för nya investeringar. Industrifondens uppdrag är att främja den industriella tillväxten och utvecklingen i . Uppdraget utförs genom att koncentrera verksamheten till att på affärsmässiga villkor investera i svenska tillväxtföretag eller i företag med svenskt intresse. Investeringarna görs företrädesvis i tidiga expansionsfaser med hög risk med fokus på marknadsområdena teknisk innovation och livsvetenskap. Initiative har ett fond-i-fond-upplägg som finansierar venture capital-fonder med fokus på investeringar i tillväxtföretag i tidiga faser. Syftet med satsningen är att öka antalet nya fondteam på marknaden och tillgängliggöra marknadskompletterande riskkapital för företag som på grund av exempelvis oprövade affärsmodeller har svårt att få tillgång till extern ägarfinansiering. har gett Europeiska investeringsfonden (EIF) i uppdrag att genomföra och förvalta fonden. EIF utser privata fondförvaltare som kompletterar fonden med privat finansiering och som i sin tur investerar i tillväxtföretag. Fonden finansieras av , Eruf samt Europeiska investeringsbanken. Fonden kompletteras därutöver med privat finansiering och finansiering från EIF. Kreditgarantier för gröna investeringar Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr 24) att det krävs industriinvesteringar i hållbar teknik som ännu inte är kommersialiserad i större skala för att nå miljömålen och främja omställningen till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045. Regeringen bedömer att samhällsnyttan av denna teknikutveckling går utöver den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör investeringarna. Regeringen föreslog därför i propositionen att skulle bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier som uppgår till högst och som utifrån teknikneutrala kriterier ges till företag för stora industriinvesteringar i som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145). Ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuella om företagens kapitalförsörjning behandlades av utskottet (bet. 2019/20:NU12). Utskottet avstyrkte dessa med bl.a. hänvisning till det arbete som redan pågår. Förslag liknande de i motion 2020/21:903 (C) yrkandena 1–3 har inte behandlats av utskottet i närtid. I motionerna 2020/21:663 (SD) yrkande 3, 2020/21:668 (SD) yrkandena 1–3 och 7, 2020/21:903 (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2807 (KD) yrkande 2, 2020/21:2926 (C) yrkandena 3 och 12, 2020/21:3144 (KD) yrkande 10, 2020/21:3247 (L) yrkande 2 och 2020/21:3500 (KD) yrkandena 27 och 28 förordas olika insatser för att främja företagens kapitalförsörjning. Förslagen rör bl.a. inriktningen för och strukturen på det statliga riskkapitalet, det statliga riskkapitalets geografiska spridning och möjligheten för allmänheten att investera i företag som avser att investera i. Vidare rör motionerna möjligheterna att investera i lokal företagsutveckling, insatser för gröna företag och expansionslån. Utskottet delar motionärernas uppfattning att en väl fungerande kapitalförsörjning är nödvändig för ett företagsklimat som stöder innovation och hållbar tillväxt i hela landet, och för företagen är tillgången till kapital en förutsättning för start och expansion. Utskottet anser att även om marknaden i hög grad kan tillgodose företagens finansiella behov finns det även marknadsmisslyckanden och finansieringsgap där det är nödvändigt att staten kompletterar marknaden. Utskottet menar att det är viktigt att statens insatser bidrar till att möta de marknadskompletterande behov som finns, särskilt i tidiga utvecklingsskeden. Med anledning av ovannämnda motionsyrkanden vill utskottet därtill framföra följande. Saminvest bildades med uppgiften att göra indirekta investeringar i företag privat förvaltade fonder som är inriktade på investeringar i företag i utvecklingsfaser. Bolaget ska även främja hållbar ekonomisk tillväxt och ett jämställt näringsliv. Vidare kan utskottet konstatera att bolaget sedan starten investerat i olika fonder som bl.a. inriktar sig på tillväxtbolag i tidigare skeden, universitetsnära teknikföretag och teknikbolag som vill bidra till att lösa globala samhällsproblem samt företag i såddfas som är verksamma inom digitalisering. Utskottet kan vidare konstatera att bedriver en låneverksamhet som syftar till att utveckla och finansiera små och medelstora företag i hela landet. Utskottet vill här även påminna om att den granskning som Tillväxtanalys gjort av låneverksamhet och som redogörs för i det föregående bl.a. pekar på att lån ger en bestående positiv effekt på företagens nettoomsättning och arbetsproduktivitet. Granskningen visar även att låneverksamheten visserligen ger störst effekt i företag som är verksamma i storstadsområden, men även nyetablerade företag i avlägset belägna tätorts- och landsbygdskommuner ökar antalet anställda. När det gäller har bolaget en nationell täckning och inriktar sig på tillväxtbolag i tidiga skeden. har även ett nationellt riskkapitalbolag som fokuserar på innovativa små och medelstora företag vars produkter och tjänster ska bidra till att reducera klimatgaser. Därutöver vill utskottet påminna om det arbete som görs genom Initiative, som med sitt fond-i-fond-upplägg ska öka antalet nya fondteam på marknaden och tillgängliggöra marknadskompletterande riskkapital för företag. Utskottet noterar även att Norrlandsfonden fokuserar på de fem nordligaste länen och erbjuder finansieringslösningar genom bl.a. lån och garantier till små och medelstora företag. Därtill finns också Industrifonden som främst gör investeringar i tidiga expansionsfaser med hög risk och fokuserar på livsvetenskap och teknisk innovation. Slutligen noterar utskottet att bemyndigat regeringen att ställa ut kreditgarantier som uppgår till högst till industriinvesteringar i hållbar teknik som ännu inte är kommersialiserad i större skala. När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes när utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Särskilda näringsgrenar och branscher Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika näringsgrenar. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser och utredningar. Jämför reservation 19 (M, L), 20 (C), 21 (M), 22 (SD), 23 (C), 24 (SD, C), 25 (SD, C), 26 (C), 27 (KD), 28 (SD), 29 (C), 30 (M), 31 (SD), 32 (C), 33 (M), 34 (SD), 35 (C), 36 (KD) och 37 (L). m.fl. (S) pekar i motion 2020/21:2014 på att delningsekonomin har vuxit fram inom flera områden i samhället. Delnings- och plattformsekonomin innebär stora möjligheter för konsumenter och företag, men det är väldigt viktigt att den omfattas av regleringar som stöder utvecklingen som konsumentskydd och goda arbetsvillkor värnas och förhindrar osund konkurrens. Motionärerna anser att regeringen bör följa och stödja utvecklingen av delnings- och plattformsekonomin för att främja de positiva delarna, för en konkurrens på lika villkor, för en sund bostadsmarknad samt för social hållbarhet. m.fl. (S) pekar i motion 2020/21:2053 yrkande 2 på att trycket på kustnära kommuner med hög andel besökare och boende ställer krav på en lång rad kommunala investeringar som skatteintäkter från fastboende inte kan finansiera. Motionärerna anser att regeringen bör finna sätt att stötta kommuner som i stora delar förlitar sig på besöksnäringen. I motion 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 6 anför motionärerna att besöksnäringen sysselsätter tusentals anställda och omsätter i . Den är strategiskt viktig för återhämtning varför motionärerna uppmanar regeringen att överväga att vidta ett antal åtgärder för att stärka besöksnäringens återhämtning och tillväxt. Vidare pekar motionärerna i yrkande 5 på att några av landets mest intressanta testmiljöer som möjliggör starka position som kunskaps- och innovationsnation finns i norr. Motionärerna anser därför att regeringen bör överväga att vidta åtgärder för att utveckla testbädd genom att t.ex. bygga ut för att klara uppskjutning av små satelliter. m.fl. (S) vill i motion 2020/21:2148 lyfta betydelse som besöksmål utifrån nationellt intresse och stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor. Motionärerna förordar att regeringen ser över möjligheterna att ytterligare stärka besöksnäringen exempelvis genom att staten i samarbete med olika intressenter utformar ett strategiskt utvecklingsprogram för besöksnäringen, där besöksnäringens insatser i den internationella marknadsföringen med fördel organiseras i långsiktiga partnerskap för de resmål eller teman som branschen prioriterar. Det kan t.ex. handla om fasta marknadskontor utomlands, återkommande mässor och dylikt. I motion 2020/21:2396 av och (båda S) yrkande 1 framhåller varven som avgörande noder för marinteknisk industri som samlar aktörer från en omfattande värdekedja. Motionärerna menar att det marintekniska klustret i bör ges möjlighet att växa för att svensk spetskompetens ska komma sjöfarten till godo och bidra till svensk marinteknisk förmåga i ett allt sämre säkerhetspolitiskt läge, varför en expansion av den marintekniska industrin förordas. Vidare lyfter motionärerna i yrkande 2 vikten av att svensk marinteknisk industri är världsledande när det gäller kvalitet, leveranssäkerhet och miljöprestanda. En stark regional marinteknisk industri ger dynamiska effekter för hela vad gäller näringslivsutveckling, sysselsättning och integration. m.fl. (M) konstaterar i kommittémotion 2020/21:3349 yrkande 14 att det med anledning av de uppsatta utsläppsmålen finns skäl att ifrågasätta delar av den nuvarande linjen för finansiering av svensk industri-forskning, då omställningen till en utsläppsfri basindustri kan medföra stora risker för bolagens lönsamhet och konkurrenskraft. Därför anser motionärerna att regeringen i kommande forskningsproposition bör styra forskningsmedel tydligare mot projekt som kan främja basindustrins övergång till fossilfri produktion. I kommittémotion 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 23 anförs att fisketurism kan bli ett mycket värdefullt tillskott för företagare på landsbygden, varför de vill att regeringen säkerställer att fisketurismen ges möjlighet att utvecklas. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3477 att regelverk som en gång tillkommit med goda intentioner kan vara hämmande för tillväxt i en alltmer växande delningsekonomi, varför lagstiftningen behöver anpassas därefter. Enligt yrkande 1 behöver regelverken förenklas och anpassas till ett digitaliserat delningssamhälle. Vidare anser motionärerna i yrkande 7 att regeringen bör ta fram en strategi för att upplysa och förmedla kunskap om delningsekonomin. Därtill anförs i yrkande 8 att eftersom alla branscher är olika behöver regelverken utredas separat och utformas utifrån branschspecifika behov. I kommittémotion 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 5 anser motionärerna att den svenska besöksnäringen måste stärkas i hela landet. Detta behöver ske genom en bred palett av reformer bestående av exempelvis alltifrån samordning mellan myndigheter till konkreta regelförenklingar. Motionärerna förordar således att regeringen ska genomföra omfattande regelförenklingar och vidta åtgärder som ger restaurang- och besöksnäringen rätt förutsättningar. (M) anför i motion 2020/21:1197 att turismen spelar en allt större roll för den lokala utvecklingen och ekonomin, särskilt i landets glesare delar. Motionären efterfrågar åtgärder för att främja turismen i , vilket exempelvis kan göras genom att uppmuntra utbildning inom turism, genom att från statens sida marknadsföra som ett turistland samt genom fortsatta regelförenklingar för småföretag inom turistnäringen. I motion 2020/21:1241 av (M) framhålls att besöksnäringen är av stor betydelse för hela . Vidare konstateras att besöksnäringen till stor del består av småföretag, och för att främja näringen är det bl.a. viktigt med regelförenklingar för små och medelstora företag samt marknadsföring via Visit . Motionären förordar därför att regeringen stärker förutsättningarna för svensk turist- och besöksnäring. och (båda M) konstaterar i motion 2020/21:1353 att regeringen har aviserat en strategi för besöks-näringen. Motionärerna menar i yrkande 2 att ett område som förbisetts är rymdturism, där har goda förutsättningar. Motionärerna menar därför att rymdturism bör ingå i den nationella strategi för besöksnäringen som ska utarbetas. I motion 2020/21:2480 anför Kopparklint (M) att besöksnäringen är en av de branscher som drabbats värst av coronapandemin. Motionären förordar att regeringen vidtar ytterligare åtgärder för att rädda besöksnäringen, så länge restriktionerna som följer med pandemin pågår. (M) pekar i motion 2020/21:2487 yrkande 1 på att det bl.a. bör satsas mer på att marknadsföra som en turistdestination för att den svenska besöksnäringens positiva utveckling inte ska brytas. Motionären framhåller att regeringen bör undersöka möjligheten till en översyn av turistföretagens villkor. I motion 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 24 anför motionärerna att det saknas en sammanhållen strategi för besöksnäringen. Motionärerna noterar att regeringen påbörjat ett arbete för att ta fram en sådan strategi, men pekar på att det är angeläget att regeringen återkommer till med konkreta förslag i en samlad strategi som bl.a. innehåller en fördjupad analys och konkreta åtgärder vad gäller besöksnäringens möjligheter till återhämtning efter coronapandemins mest akuta fas. Vidare menar motionärerna i yrkande 27 att bra statistik är en grund för att kunna fatta kloka beslut, varför man bör överväga olika former av utvecklad statistik inom besöksnäringen, utan att kraven på uppgiftslämnande för den delen orsakar för mycket krångel för den enskilda företagaren. Därtill menar motionärerna att besöksnäringen saknar en strategisk plats i den nationella forsknings- och innovationspolitiken jämfört med andra basnäringar och förordar därför i yrkande 28 ett tillkännagivande till regeringen om att främja besöksnäringen genom forsknings- och innovationspolitiken i väsentligt högre grad än vad som är fallet . m.fl. (SD) anger i kommittémotion 2020/21:660 yrkande 5 att svensk stålindustri har en hög innovationskraft, vilket inte minst är ett exempel på, och projektet har potential att reducera utsläppen globalt. Motionärerna förordar därför att regeringen ska anslå riktade forskningsmedel till denna basnärings forskning och utveckling. Detta skulle kunna leda till att inhemska tekniska landvinningar blir en viktig exportvara jämte stålet. I kommittémotion 2020/21:666 av m.fl. (SD) konstateras att de omfattande stölderna av framför allt koppar utgör ett stort samhällsekonomiskt problem som bl.a. drabbar svenska småföretag, kyrkor och järnvägar. Stölderna leder också till att kulturarv utarmas och att säkerheten för tågen hotas. För att komma till rätta med problemet föreslår motionärerna flera åtgärder för att motverka oseriös handel med metall. Genom ett tillkännagivande bör därför enligt yrkande 1 uppmana regeringen att återkomma med förslag till reglering av handeln med metallskrot som omfattar förbud mot utbetalning av kontant ersättning. Motionärerna anför i detta sammanhang bl.a. att ett problem med kontantbetalningar är att de inte kan spåras på samma sätt som banköverföringar, vilket försvårar polisens utredningsarbete samt att flera länder i närhet har infört kontantförbud och andra regelskärpningar som ett led i att stävja problemen med stulet metallskrot. För att stävja problemet med omfattande stölder anförs vidare i yrkande 2 att ska uppmana regeringen att ta initiativ till att införa ett krav på spårbarhet. I yrkande 3 framhåller motionärerna vidare att ett särskilt tillstånd för handel med metallskrot bör införas. m.fl. (SD) lyfter i kommittémotion 2020/21:700 yrkande 46 vikten av att främja turist- och besöksnäringen då nya projekt och höjd omsättning inom näringen leder till nya jobb. Motionärerna vill därför understryka vikten av det arbete som utförs av Visit samt ge bolaget ett särskilt direktiv att verka för att minimera de ekonomiska konsekvenser av den minskade utländska turismen som är en direkt följd av coronapandemin, exempelvis genom att stärka marknadsföringen av covid-19-anpassade delar av besöksnäringen. I kommittémotion 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 1 lyfter motionärerna fram besöksnäringens betydelse för sysselsättning och tillväxt i hela landet, inklusive landsbygden. Motionärerna menar att det därför är viktigt att främja besöksnäringen genom att bl.a. satsa på en ordentlig infrastruktur och förenklade regelverk och att stimulera till investeringar, utbildning och näringens attraktionskraft utomlands. I yrkande 2 anförs att det finns regler och tillämpningar av regler som är obsoleta och hämmande för besöksnäringen. Motionärerna anser att de regelverk som reglerar näringen ska vara utformade på ett sådant sätt att de uppfattas som rimliga och lätta att förhålla sig till för såväl branschen som besökarna. De regelverk som reglerar turist- och besöksnäringen behöver därför ses över för att ytterligare stimulera till en ökad turism och besöksnäring, anför motionärerna. I yrkande 8 anförs att besöksnäringen är den bransch som har drabbats allra hårdast av coronapandemin. För att stötta branschen förordar motionärerna att Visit ska få i särskilt direktiv att verka för att minimera de ekonomiska konsekvenserna av den minskade utländska turismen, exempelvis genom att stärka marknadsföringen av covid-19-anpassade delar av besöksnäringen i stater som saknar reserestriktioner till och att bygga upp ett intresse utomlands som sedan kan generera en ökad turism . m.fl. (C) pekar i kommittémotion 2020/21:2918 yrkande 19 på att digitaliseringen möjliggör framväxten av nya företag och tjänster som specialiserar sig på reparation, återbruk, uthyrning och delning av produkter. Delningsekonomin skapar därmed både nya jobb och gynnar miljön genom att minska konsumtionen av saker vi kanske använder någon enstaka gång. Motionärerna vill således att det förs en politik som fortsätter att skapa goda förutsättningar och undanröjer hinder för en ökad digitaliserad delningsekonomi. Vidare förordar motionärerna i yrkande 20 att moderna digitala lösningar tas till vara för att främja en konkurrenskraftig delningsekonomi. I kommittémotion 2020/21:2948 av m.fl. (C) anges att svensk basindustri är effektiv och ligger i framkant när det gäller t.ex. hållbarhet. Dock hämmas basindustrierna i sin ambition att växa. Bland annat möter bolagen svårigheter när de behöver rekrytera personer med nödvändig kompetens, och processen med miljötillstånd och byggtillstånd är ofta dyr och tidskrävande. Mot denna bakgrund anser motionärerna enligt yrkande 1 att regeringen bör kartlägga och möta de hinder som står i vägen för basindustrier. Motionärerna anför vidare att målet med EU:s nya industristrategi är att EU till 2050 ska bli världens första klimatneutrala världsdel. Motionärerna menar att svensk industri behöver hålla sig i framkant och tillsammans med nationella politiska styrmedel och finansiering se till att stöd från EU kommer till del. Det gäller inte minst för små och medelstora företag inom industriell produktion som är i gränslandet mellan innovationsstadium och tillverkningsfas och därför i behov av finansiering. Motionärerna vill därför att regeringen, mot bakgrund av EU:s nya industristrategi samt den gröna given, aktivt analyserar förutsättningarna för stöd till svensk basindustri. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2020/21:2949 att besöksnäringen skapar arbetstillfällen och gör det möjligt för människor att leva och verka i hela landet, men att dess tillväxt hämmas av ett antal flaskhalsar. För att svensk besöksnäring ska vara långsiktigt konkurrenskraftig efterfrågar motionärerna enligt yrkande 1 en ny översyn av konkurrenskraften inom besöksnäringen. Vidare anser motionärerna i yrkande 11 att tjänster, t.ex. inom besöksnäringen och välfärden, måste ges förutsättningar att växa och utvecklas eftersom de i många fall erbjuder värdefulla jobb för bl.a. ungdomar och nyanlända. I yrkande 10 framhåller motionärerna att besöksnäringen och naturturism kommer att bli allt viktigare för landsbygder, men att det behövs reformer och bl.a. omfattande regelförenklingar för att främja denna näring. Vidare konstateras i motionen att stora naturområden är skyddade av staten, och motionärerna anser att dessa områden görs tillgängliga, exempelvis genom att vandringsleder rustas och sköts om. Vad gäller regelförenkling anser motionärerna att varje myndighet som kommer i kontakt med besöksnäringen ska främja dess verksamheter. Motionärerna förordar därför i yrkande 15 att alla myndigheter utöver sina tillsynsuppdrag även får ett främjandeuppdrag, t.ex. regelförenkling, för att stimulera den inhemska besöksnäringen. Myndigheterna ska också vid behov i enlighet med yrkande 16 samordna sig kring främjandeuppdragen så att företagen får en väg in och för att minimera regelkrångel och byråkrati. I yrkande 17 förordas därutöver att myndigheterna ska rapportera hur främjandet och samordningen av besöksnäringen har gått. Motionärerna anser därtill i yrkande 14 att regeringen behöver säkerställa att attraktionskraft som besöksland bibehålls och helst ökar. Enligt motionärerna har Sverigebilden skadats av den svenska pandemihanteringen och de anser därför att främjandet av bilden av som besöksland ska vara en prioriterad uppgift för Visit .