bet · H901SfU2 · 2021-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 11 på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mer än vad regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för ett av anslagen. I övrigt ställer sig utskottet bakom anslagsfördelningen i budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen i denna del och ett motionsyrkande. Övriga motioner avstyrks. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till bemyndigande om ekonomiska åtaganden och till ändringar i socialförsäkringsbalken och lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken om höjt bostadstillägg föreslås träda i kraft . , har anvisat medel för ytterligare höjningar av bostadstillägget och föreslår att denna ändring träder i kraft . I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. 13 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 Statens budget inom utgiftsområde 11 1.Statens budget inom utgiftsområde 11 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 11 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 11 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 11 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 11 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 11 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 11 punkt 7 och motion 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 8, 2021/22:2590 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 12–14, 2021/22:3212 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3897 av m.fl. (SD), 2021/22:3949 av m.fl. (L), 2021/22:4015 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4149 av m.fl. (C) och 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 14. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2. lag om ändring i lagen (2020:1241) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken, 3. lag om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken, 4. lag om ändring i lagen (2020:1243) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen, 5. lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 11 punkterna 1–5. c) Bemyndigande om ekonomiskt åtagande bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 11 . Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 11 punkt 6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (S)*, i (M), (SD), (S)*, (C)*, (V)*, (SD), (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (M), (M), (SD) och (MP)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 4. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till 42 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsramen. ställningstagande till anslag och bemyndigande om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de alternativa förslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 11. I detta avsnitt behandlas även regeringens förslag till bemyndigande samt förslag till lagändringar. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 har beslutat om följande mål för utgiftsområde 11 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 11, bet. 2017/18:SfU2, rskr. 2017/18:111): • Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. • Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. • Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare. • Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. • Kunskapen om livsinkomstprincipens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. Garantipensionen och äldreförsörjningsstödet är kopplade till prisutvecklingen och är därmed värdesäkrade. Bostadstillägget är inte indexerat. Indikatorn för att följa upp målet om att kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd är därför – andelen personer med bostadstillägg som har en bostadskostnad över bostadskostnadstaket. Därutöver redovisas ett antal nyckeltal för att ge en övergripande bild av grundskyddets utveckling och omfattning. För att följa utvecklingen av pensionärernas ekonomiska situation redovisas också olika mått som ger en bild av den ekonomiska standarden i gruppen. De centrala indikatorerna för att följa upp målet om att efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall är – ekonomisk standard för kvinnor med änkepension i förhållande till andra kvinnor – hur den ekonomiska standarden förändras för efterlevande med omställningspension efter att partnern har gått bort och personen får omställningspension. Den centrala indikatorn för att följa upp målet om att administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare är De centrala indikatorerna för att följa upp målet om att informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den är – i vilken omfattning pensionsspararna vet hur de kan göra en prognos för sin framtida pension – i vilken omfattning pensionsspararna har gjort en prognos för sin framtida pension – i vilken omfattning pensionssparare uppger att prognosen har gett dem bättre förutsättningar att fatta beslut i frågor kring pensionen – andelen unika individer (bland pensionärer och pensionssparare) som har gjort en pensionsprognos. Den centrala indikatorn för att följa upp målet om att kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män är – andel av pensionsspararna som svarar ”Antal år som jag arbetar” respektive ”Hur mycket jag arbetar (heltid/deltid)” på frågan ”Vilka faktorer tror du påverkar hur stor din pension kommer att bli?”. Regeringen anger att grundskyddet har en positiv påverkan på andelen personer med låg ekonomisk standard (materiell och relativ) och att grundskyddet således bidrar till att upprätthålla en god levnadsstandard hos pensionärerna. Resultatredovisningen visar att den höjning av bostadskostnadstaket som genomfördes har haft stor effekt. var det som hade en bostadskostnad över taket, vilket sett till hela mätperioden är en mycket låg andel, dock något högre än föregående år. Mot bakgrund av att garantipensionen och äldreförsörjningsstödet är värdesäkrade genom kopplingen till prisbasbeloppet och att det är en låg andel personer som har en bostadskostnad över bostadskostnadstaket bedömer regeringen att målet om ett värdesäkrat grundskydd är uppfyllt. Efterlevandestödet till vuxna består av änkepension och omställningspension. Förmånerna är olika konstruerade men resultatredovisningen visar att både änkepensionen och omställningspensionen bidrar till att höja den ekonomiska standarden för dem som får förmånerna. Mot bakgrund av det bedömer regeringen att förmånerna fyller sitt syfte och att målet om att efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter dödsfall är uppfyllt. Regeringen bedömer att stora delar av ärendehandläggning fungerar väl. Handläggningstiden inom bostadstillägg och svarstiderna inom kundservice är dock fortfarande bekymmersamma. Situationen har förbättrats sedan föregående år, men det är av stor vikt att resultatet fortsätter att förbättras så att fler kvinnor och män får rätt utbetalning i rätt tid och att tillgängligheten till kundservice säkras. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att målet om att administrationen för ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare endast är delvis uppfyllt. Regeringen anger att antalet användare av prognostjänsten fortsätter att öka, vilket ger fler pensionssparare möjlighet att bedöma sin framtida pension. Regeringen bedömer att målet om att informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den är uppfyllt. När det gäller kunskapen om den framtida pensionen konstaterar regeringen att som antalet prognoser fortsätter att öka går det inte att se någon ökning vad gäller kvinnors och mäns kunskap om livsinkomstens betydelse. Andelen som har kännedom om vilka faktorer som har störst betydelse för pensionen har inte förändrats nämnvärt . Mot bakgrund av det bedömer regeringen att målet om att kunskapen om livsinkomstens betydelse ska öka för kvinnor och män endast är delvis uppfyllt. Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. För att öka förståelsen för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat som uppnås i förhållande till de mål som har beslutat om ska regeringens redovisning och bedömning av måluppfyllelsen ha en tydlig struktur. Utskottet konstaterar att regeringen och för en dialog om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. I propositionen redovisar regeringen också att har fortsatt utvecklingsarbetet med att utforma resultatredovisningen i budgetpropositionen i enlighet med de riktlinjer som fattade beslut om 2021. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet med den ekonomiska styrningen fortsätter och betonar vikten av fortsatt dialog mellan och regeringen. Utskottet anser att utformningen av resultatredovisningen av utgiftsområde 11 i stort är lättöverskådlig och har en tydlig struktur eftersom i princip samtliga mål ges en egen rubrik. Förståelsen ökar även genom de diagram som används, som är uppdelade på kvinnor och män samt omfattar långa tidsserier och därmed tydligt visar utvecklingen . Texten begränsas till det väsentliga och är vidare pedagogiskt skriven, bl.a. med förklaringar av centrala begrepp. Redovisningen inleds med ett tydliggörande avsnitt om hur begreppet pensionär används i texten. Utskottet noterar även att regeringens bedömningar av måluppfyllelsen framgår på ett tydligt sätt. Regeringen har ändrat den centrala indikatorn för att följa upp målet om att efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Den tidigare använda indikatorn efterlevandes ekonomiska standard i förhållande till andra grupper har bytts ut mot två indikatorer, varav den ena tar sikte på änkepension och den andra på omställningspension. Utskottet ser positivt på denna ändring, som bidrar till en ökad precision i redovisningen. Utskottet noterar att resultatredovisningen visar att den höjning av bostadskostnadstaket som genomfördes har haft stor effekt och att endast en liten andel hade en bostadskostnad över taket, även om andelen var något större än . Regeringen bedömer att målet att kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd är uppfyllt. Vidare bedömer regeringen att grundskyddet har en positiv påverkan på andelen personer med låg ekonomisk standard och att skyddet således bidrar till att upprätthålla en god levnadsstandard hos pensionärer. När det gäller administrationen och förvaltningen av ålderspensionssystemet anger regeringen att handläggningstiderna för bostadstillägg och svarstiderna hos kundservice är bekymmersamma. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att resultatet i dessa delar fortsätter att förbättras. Statens budget inom utgiftsområde 11 Utskottets förslag i korthet anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt utskottets förslag, antar regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken och lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen samt lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. bifaller därmed delvis regeringens förslag till anslag och motionsyrkande om anslagens fördelning inom utgiftsramen. Övriga alternativa budgetförslag som förts fram i motioner avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension bestäms till 13 . Anslaget får användas för utgifter för garantipension till ålderspension samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (införandelagen). Antalet ålderspensionärer beräknas öka –2024 eftersom det är fler som tillkommer än avlider. Nytillkommande ålderspensionärer har inkomstgrundad pension i större utsträckning än äldre ålderspensionärer och det är därför en lägre andel av de nyblivna pensionärerna som får garantipension. Med undantag har antalet med garantipension stadigt minskat då garantipensionen infördes. ökade antalet med garantipension i huvudsak till följd av att nivån på garantipensionen höjdes . I mitten av 2021 beräknades 685 000 ålderspensionärer ha garantipension. beräknas antalet förmånstagare minska till 666 700. Prisbasbeloppet och följsamhetsindexeringen beräknas ha en höjande effekt på utgiftsnivån. Förslaget om fortsatt utbetalning av garantipension inom EES och samt till beräknas öka utgifterna med . Anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna bestäms till 8 . Anslaget får användas för utgifter för omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garantipension till dessa förmåner enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Änkepensionen avskaffades 1990 och ersattes då av den tidsbegränsade och könsneutrala omställningspensionen. Långtgående övergångsbestämmelser innebär dock att änkepensionen kommer att finnas kvar . Omställningspensionen är tidsbegränsad till i normalfallet och betalas endast ut till efterlevande som är . Änkepensionen är dominerande både i antal och kostnader och svarar för av utgifterna inom anslaget. Antalet kvinnor med änkepension var ca 219 000 . –2024 beräknas antalet minska med drygt 11 000 . Medelantalet kvinnor och män med omställningspension var ca 4 600 respektive 1 800 . Prognosen för åren framöver är att änkepensionen kommer att minska i samma takt som tidigare och att antalet kvinnor och män med omställningspension kommer att minska marginellt. Sammantaget innebär detta att utgifterna på anslaget beräknas minska med mellan . Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer bestäms till 11 . Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Bostadstillägget är inkomstprövat och utgifterna beror därför på pensionärernas inkomster och förmögenheter. Ökade pensionsinkomster minskar behovet av bostadstillägg i genomsnitt. Att det totala antalet pensionärer har ökat har dock inneburit att även antalet pensionärer med bostadstillägg ökat, även om den totala andelen minskat. Antalet kvinnor och män som fick bostadstillägg 2020 var 212 300 respektive 78 100. beräknas antalet med bostadstillägg öka till följd av att antalet ålderspensionärer beräknas öka samt till följd av regelförändringarna i budgetpropositionen . Förutom pensionärernas inkomster och förmögenheter påverkas utgifterna för bostadstillägg även av bostadskostnadernas utveckling. Även pensionärernas benägenhet att ansöka om bostadstillägg påverkar utgiftsutvecklingen. Det är osäkert hur många som är berättigade till bostadstillägg men som av någon anledning inte ansöker om förmånen. Förändrad kunskap och ändrad benägenhet att ansöka kan därför påverka antalet personer som får bostadstillägg och därmed även utgifterna. Förslagen om höjt bostadskostnadstak och förstärkning av bostadstillägg till pensionärer beräknas öka utgifterna med . Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. Äldreförsörjningsstödet garanterar en lägsta ekonomisk standard för personer som är . Det är inkomstprövat och avräknas mot alla andra inkomster. fick 14 300 kvinnor och 10 900 män äldreförsörjningsstöd. –2024 beräknas antalet förmånstagare öka från 26 200 till 27 700. Förslagen om höjt bostadskostnadstak och förstärkning av bostadstillägg till pensionärer, som redovisas nedan, beräknas öka utgifterna med . Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Inkomstpensionstillägg bestäms till 6 . Anslaget får användas för utgifter för inkomstpensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken. Inkomstpensionstillägget, som infördes , påverkas av storleken på ålderspensionärernas inkomstgrundade allmänna ålderspension och antalet år med pensionsgrundande inkomst. Eftersom beloppsnivåerna i förmånen inte indexeras påverkas förmånens kostnader framöver i huvudsak av att antalet ålderspensionärer ökar . Regeringen föreslår att anslaget 2:1 bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den verksamhet som bedrivs av Min Pension i . Förslagen om höjt bostadskostnadstak och förstärkning av bostadstillägg till pensionärer medför ökade kostnader för handläggning av dessa ärenden. Anslaget ökar därför med 2022. Höjt bostadskostnadstak inom bostadstillägget till pensionärer och personer med sjuk- eller aktivitetsersättning samt höjt konsumtionsstöd till pensionärer Regeringen föreslår att bostadskostnadstaket i bostadstillägget ska höjas till för den som är ogift och till för den som är gift. Ersättningsgraden för bostadskostnaden för den som är ogift ska vara mellan och och för den som är gift mellan och . Vid beräkning av bostadstillägg till personer med sjukersättning och aktivitetsersättning beaktas av bostadskostnaden mellan och för den som är ogift och mellan och för den som är gift. Vidare ska konsumtionsstödet, dvs. den delen av bostadstillägget som inte är direkt kopplad till bostadskostnadens storlek, höjas med från till för den som är ogift och med från till för den som är gift. Vid beräkning av särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd ska som skälig bostadskostnad anses högst för den som är ogift och för den som är gift. Den skäliga levnadsnivån inom förmånerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd ska höjas till 1,5357 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och till 1,2353 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Ändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen anges att bostadstillägget är inkomstprövat och prövas mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet. Bostadskostnaden är ofta en av de största månadsutgifterna, och bostadstillägget har därför för många av dem som får förmånen stor betydelse för att de ska kunna nå en rimlig ekonomisk standard. För att stärka den ekonomiska situationen för dessa individer föreslår regeringen en höjning av bostadstillägget. höjdes bostadskostnadstaket i bostadstillägget från till för pensionärer (prop. 2018/19:134). För att ytterligare förbättra för gruppen pensionärer med bostadstillägg och höga bostadskostnader föreslår regeringen nu att bostadskostnadstaket i bostadstillägget höjs ytterligare. När det gäller ett höjt konsumtionsstöd för ålderspensionärer, dvs. det stöd som inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek utan ger lika stor ersättning till alla pensionärer med bostadstillägg, anger regeringen att en höjning av detta stöd innebär att även hushåll med låga bostadskostnader får del av förstärkningar av konsumtionsstödet, vilket gör att det är fördelningsmässigt träffsäkert. Många personer med sjukersättning eller aktivitetsersättning har fått höjda boendekostnader som inte bostadstillägget har anpassats till. För att bostadstillägget bättre ska täcka bostadskostnaderna även för mottagare av sjukersättning och aktivitetsersättning föreslår regeringen att bostadskostnadstaket ska höjas från till för den som är ogift och till för den som är gift. Därmed stärks den ekonomiska tryggheten för personer som drabbas av långvarigt nedsatt arbetsförmåga, och den ekonomiska utsattheten minskar. Särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd har högre grad av inkomstprövning, vilket i praktiken kan innebära att en höjning av bostadstillägget neutraliseras av en motsvarande sänkning i det särskilda bostadstillägget eller äldreförsörjningsstödet.