bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — Vidare anger regeringen att den även avser att göra en översyn av myndigheternas regleringsbrev och instruktioner för att se hur de ska kunna bli tydligare. beslöt att lägga skrivelsen till handlingarna (skr. 2019/20:185, bet. 2020/21:NU7, rskr. 2020/21:45). Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling För att förbättra villkoren för forskning och utveckling i har arbetsgivaravgiften för personer som arbetar med forskning eller utveckling sänkts. höjdes avdragsmöjligheten från arbetsgivaravgiften hos den avgiftsskyldige från till (bet. 2019/20:SfU15, rskr 2019/20:184). Regeringen överlämnade propositionen Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling (prop. 2020/21:110) till . I propositionen föreslås bl.a. att det högsta sammanlagda avdraget från arbetsgivaravgifterna höjs från till . avser att behandla propositionen , och ändringarna föreslås träda i kraft . Skattereduktion för förvärvsinkomster och utvidgad tidsgräns för expertskatt Regeringen föreslog i proposition 2019/20:68 att skattelättnaden för experter, forskare och andra nyckelpersoner utvidgas från att gälla av den tidsbegränsade vistelsen i till att i stället gälla högst räknat från den dag vistelsen i påbörjades. Regeringen anförde att det mot bakgrund av pandemins effekter på ekonomin är särskilt viktigt att kan attrahera experter, forskare och andra nyckelpersoner när verksamheterna drar igång igen och att tidsgränsen för skattelättnader därför borde i större utsträckning motsvara reglerna i andra länder i . biföll regeringens förslag, och lagändringen trädde i kraft (bet. 2020/21:SkU14, rskr 2020/21:96). Förutsättningar och villkor för innovation I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 16 anför motionärerna att det finns ett behov av ett tydligt och välfungerande regelverk för att ta till vara icke-materiella tillgångar i företag och för att överföra kunskap till en tillgång för företagen. I motion 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 10 anför motionärerna att bör på nationell nivå underlätta implementeringen av goda forskningsresultat utan att forskarna själva måste starta bolag och bli affärspartner. I motion 2020/21:3635 av (M) anför motionären att det kan skapas bättre villkor för den forskande life science-industrin i genom att förbättra möjligheterna till innovationsupphandling inom det medicinska området. I kommittémotion 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 9 anför motionärerna att det är angeläget att se över innovationspolitiken. Det kan enligt motionärerna göras genom bl.a. en översyn av samverkansprogrammen samt genom att systematiska utvärderingar av programmen säkerställs. I motion 2020/21:226 av och (båda SD) anför motionärerna att en översyn bör göras av befintliga strukturer för stöd till svenska aktörer att ta till vara den ekonomiska potentialen från forskning och innovationer, med syftet att förbättra dessa möjligheter. Motionärerna anser bl.a. att medvetandet om immaterialrätt och förutsättningarna för att realisera produkter i högskolor, universitet, företag och andra delar av det svenska samhället bör öka. I kommittémotion 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 8 anser motionärerna att FoU-avdraget bör förbättras för framför allt små och medelstora företag. Vidare bör taket för FoU-avdraget höjas eller eventuellt slopas enligt motionärerna. I kommittémotion 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 1 anför motionärerna att lärarundantagets utformning och roll i ett modernt samhälle bör utredas, bl.a. eftersom det enligt motionärerna är ett potentiellt hinder för nyttiggörandet av forskning. I kommittémotion 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 12 anför motionärerna att det bör genomföras en utvärdering av den nedsatta arbetsgivaravgiften för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Arbetsgivaravgiften har satts ner för denna grupp utan att nedsättningen har utvärderats. Patentfrågor vid forskning och innovation I kommittémotion 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 13 anför motionärerna att det bör utredas hur patentlagstiftningen kan stärkas och hur obalansen mellan parterna vid rättegångar påverkar nyttiggörande av forskning och innovationsviljan. För att stärka innovationskraften behöver småföretags, startup-företags och uppfinnares patent säkerhetsställas. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 27 anför motionärerna att det bör utredas hur de ekonomiska obalanserna vid rättegångar om patent påverkar nyttogörandet av forskning och innovationsviljan samt föreslås förändringar med internationella jämförelser som inspiration. Forskning om alternativa företagsformer I kommittémotion 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 14 anför motionärerna att det bör tillsättas en utredning om hur man kan öka kunskapen och öka forskningen om kooperativ och andra alternativa företagsformer. Yttranden från andra utskott Patentfrågor vid forskning och innovation framhåller att de immaterialrättsliga skydden skapar viktiga förutsättningar för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. Utskottet konstaterar även att den svenska inställningen till tak för rättegångskostnader under förhandlingar om det enhetliga patentsystemet har varit mycket restriktiv oaktat regering. Utskottet understryker betydelsen av att immateriella tillgångar skyddas så att nyttiggörandet av svensk forskning och innovationsviljan hos svenska företag, uppfinnare och forskare kan fortsätta öka. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete när det gäller frågor om den strategiska hanteringen av immateriella tillgångar. I sammanhanget kan även meddelande om en handlingsplan för immateriella rättigheter och utskottets kommande granskningsutlåtande om detsamma nämnas. Forskning om alternativa företagsformer När det gäller ökad forskning och kunskap om kooperativt företagande och andra företagsformer hänvisar civilutskottet till vad utskottet tidigare uttalat om kooperativt företagande (bet. 2020/21:CU8). I betänkandet konstaterar utskottet att den nya lagen om ekonomiska föreningar, som trädde i kraft , är mer överskådlig än den tidigare lagen och lättare att tillämpa för både små och stora ekonomiska föreningar och för föreningar med olika slags verksamhet. I lagstiftningsärendet gjorde regeringen bedömningen att den nya lagen skulle bidra till att stärka de kooperativa företagens konkurrenskraft. Utskottet anser inte att det finns skäl att ifrågasätta den bedömningen . Till detta kommer den nya regleringen om återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ som trädde i kraft . Mot bakgrund av de lagändringar som relativt införts på området ser civilutskottet inte skäl för att ta något initiativ nu för att ytterligare stärka förutsättningarna för kooperativt företagande. påminner om det uppdrag har att identifiera och genomföra insatser som bl.a. bidrar till att stärka kunskapen om sociala entreprenörer och sociala företag i hela landet och som ska slutredovisas . Utskottet anser att det behövs fortsatta investeringar för att bibehålla och utveckla det svenska innovationssystemet och den svenska konkurrenskraften. Utskottet noterar att regeringen i propositionen presenterar flera insatser som har till syfte att stimulera till fortsatta investeringar i forskning och innovation. Utskottet välkomnar att och tilldelas ytterligare medel för att stärka utvecklingen av innovationssystemen och innovationsstrukturen. När det gäller frågor om att öka nyttiggörande och kommersialisering av forskning kan utskottet notera en rad åtgärder. Regeringen avser bl.a. att sänka trösklarna för nyttiggörande och kommersialisering av forskningsbaserad kunskap. Vidare ska utveckla stödet till företag, organisationer, forskare och uppfinnare som tydligt tar sikte på att föra ut nya innovationer på marknaden. Även s.k. innovationscheckar ska bidra till ökat nyttiggörande och ökad kommersialisering. Innovationscheckarna ska bl.a. kunna användas för att nyttja extern kompetens för att planera strategiskt för kommersialisering eller för att öka kunskapen om hur immateriella tillgångar kan hanteras. Regeringen avser att inrätta en arena för innovationsupphandling. Arenan ska bl.a. understödja efterfrågan, utveckling och nyttjande av nya lösningar med innovationsupphandling som verktyg. Arenan förväntas även öka kunskapen hos berörda aktörer om vikten av strategisk hantering av immateriella tillgångar inom ramen för en innovationsupphandling. Vidare kan utskottet konstatera att de förslag som Utredningen om ett effektivare innovationsstöd vid universitet och högskolor lämnade bereds inom . För att förbättra villkoren för forskning och utveckling i höjdes avdragsmöjligheten från arbetsgivaravgiften för personer som arbetar med forskning eller utveckling fr.o.m. från till . lämnade regeringen förslag om en ytterligare höjning av det sammanlagda avdraget till . avser att behandla propositionen . Utskottet noterar att flera remissinstanser i samband med beredningen av propositionen efterfrågat en utvärdering av den nuvarande nedsättningen. Av propositionen framgår att regeringen instämmer i att en utvärdering bör ske men anser att den bör göras först efter det att de nya reglerna varit i kraft . När det gäller frågan om en översyn av innovationspolitiken och samverkansprogrammen noterar utskottet att regeringen bl.a. har tagit fram ett arbetssätt som ska göra det möjligt att systematiskt följa upp och utvärdera samverkansprogrammen 2019–2022. Regeringen ska även överlämna en skrivelse till med anledning av av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet (RiR 2020:30). anger i sitt yttrande att utskottet behandlade kooperativt företagande och andra företagsformer (bet. 2020/21:CU8). ansåg att det inte fanns skäl att ta något initiativ för att stärka förutsättningarna för kooperativt företagande eftersom den nya lagen om ekonomiska föreningar, som trädde i kraft , även bidrar till att stärka de kooperativa företagens konkurrenskraft. delar civilutskottets bedömning att det inte finns skäl för att ta något initiativ nu när det gäller kooperativt företagande. Vidare noterar utskottet att näringsutskottet i sitt yttrande anför att den svenska inställningen till tak för rättegångskostnader under förhandlingar om patentsystemet har varit mycket restriktiv oaktat regering. konstaterar näringsutskottet att det pågår ett arbete om den strategiska hanteringen av immateriella tillgångar. En handlingsplan för immateriella rättigheter från kommer dessutom att behandlas av näringsutskottet i ett kommande granskningsutlåtande. Mot denna bakgrund finner inte utskottet skäl att föreslå ytterligare åtgärder och avstyrker därmed motionerna 2020/21:226 (SD), 2020/21:3237 (L) yrkande 8, 2020/21:3483 (M) yrkande 10, 2020/21:3635 (M), 2020/21:3805 (SD) yrkande 9, 2020/21:3813 (V) yrkandena 1 och 12–14, 2020/21:3833 (KD) yrkande 27 och 2020/21:3834 (M) yrkande 16. Lagförslaget i fråga om livslångt lärande och internationalisering, punkt 1 (KD) av (KD) Jag/vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) i de delar det avser 1 kap. 5 §. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 3 och avslår proposition 2020/21:60 i denna del. Jag menar att regeringens förslag om ändringar i 1 kap. 5§ i högskolelagen om internationalisering och livslångt lärande innebär ytterligare detaljstyrning av naturligt prioriterade delar inom högskolornas verksamhet. Av detta skäl motsätter jag mig dessa tillägg. Jag anser dessutom inte att tillägget om livslångt lärande tydliggör vilket ansvar lärosätena ska ha för denna fråga eller i vilken utsträckning den verksamheten ska prioriteras. Forskningspolitik och vetenskaplig kvalitet, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 14, 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 9. Vi menar att det behövs en ny agenda för svensk forsknings- och innovationspolitik. Det behövs en inriktning på politiken där vetenskaplig kvalitet och excellens sätts främst och mer mot forskning som kan innebära ett genombrott på aktuella områden. behöver också agera utifrån det faktum att av all världens forskning sker utanför landets gränser. Det kräver att bygger upp forsknings- och innovationsmiljöer som är attraktiva och konkurrenskraftiga. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskningspolitik och vetenskaplig kvalitet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 14, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 1. Vi anser att det är viktigt att det ska råda likvärdighet mellan discipliner och ämnen inom högskoleväsendet. Det innebär att den vetenskapliga grund som en disciplin vilar på inte ska ifrågasättas av andra discipliner av politiska skäl. Varken forskning eller undervisning inom högskolan ska få styras med politiska förtecken. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Premiering av forskning, punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 2. Forskning av hög kvalitet och excellens ska premieras. Vi menar att ekonomiska incitament kan styra forskningen i den riktningen, utan att forskningen detaljstyrs. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ett öppet vetenskapssystem, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:2250 av (M) yrkande 1 och 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 2. Öppen vetenskap och öppna forskningsdata främjar en god kvalitet i forskningen, och vi menar att forskningsresultat och data som tas fram med hjälp av offentlig finansiering bör vara tillgänglig så långt det är möjligt. har viktiga uppgifter i arbetet med öppen vetenskap. Därutöver anser vi att samtliga forskningsfinansiärer bör få i uppdrag att återkommande redovisa hur de arbetar för att nå regeringens målsättning om omedelbar öppen tillgång till publicerad vetenskap. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ett öppet vetenskapssystem, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:2250 av (M) yrkande 1 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. En central del i all offentlig verksamhet är att allmänheten har förtroende för den, och detta gäller givetvis även lärosätena och deras forskning. I motsats till regeringen menar vi att även tidigare forskning måste tillgängliggöras och vara reproducerbar. Detta är viktigt inte bara för yrkesverksamma inom akademiska yrken utan även för allmänheten i stort. En öppnare inställning till att publicera forskningsresultat och processer skulle också kunna möjliggöra en högre grad av reproducerbarhet, vilket kan öka forskningens kvalitet och tillförlitlighet. Regeringen bör därför utreda möjligheten att ställa krav på lärosätena att i högre utsträckning göra även den forskning de har producerat tillgänglig digitalt för allmänheten samt när så är möjligt även tillgängliggöra forskningen så att den blir reproducerbar. Nationell strategi för spridning av forskningsresultat, punkt 6 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 23. Att sprida forskningsresultat är en väsentlig del i att upprätthålla ställning som en kunskapsnation. De insatser som har gjorts för open access av vetenskapliga publikationer är lovvärd men mer kan göras. Vi menar att en nationell strategi kring spridning av vetenskapliga resultat och forskningskommunikation är önskvärd. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Säkerhetsfrågor, punkt 7 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 17 samt 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 7. Det svenska näringslivet och den fria forskningen drabbas av spionage och industriella stölder. Det är av stor vikt att förmår skydda näringslivet i allmänhet och innovativa teknikföretag i synnerhet. Ett förhållningssätt med oklara gränser mellan vad som är civilt och militärt leder till utmaningar för svensk forskning. Vi vill att underrättelsemyndigheterna får ett regeringsuppdrag att utveckla en strategi kring hur svenska universitet och högskolor ska stärka sin säkerhet och minska risken för spionage och stöld. I en sådan strategi kan det ingå hur lärosätena vid behov ska samarbeta med exempelvis , Must och FRA. I uppdraget bör det ingå att ta fram en samlad åtgärdsplan med ett bredare utbud av verktyg för att begränsa tekniköverföring, inklusive bättre granskning av visumansökningar, och ytterligare lagstiftning som riktar sig till militära slutanvändare. Vidare bör det ingå att utveckla myndighetssamarbetet mellan försvars- och säkerhetsmyndigheterna och högskolemyndigheter samt . En god cybersäkerhet är helt grundläggande för att ett modernt samhälle ska kunna fungera. är ett av världens mest digitaliserade länder men undersökningar visar att vi inte ligger lika långt fram när det gäller cybersäkerhet. Vi vill lyfta fram behovet av att bättre integrera civil cybersäkerhet och cyberförsvar. Utmaningarna från statsunderstödda aktörer på cybersäkerhetsområdet berör både den civila och militär sfären. Det finns också stora synergier i att utveckla gemensamma verktyg, och vi menar att det finns behov av test- och demoprogram inom cybersäkerhet. Dessutom behöver koordineringen mellan cyberförsvar och civil cybersäkerhet bli bättre för att aktivt kunna ta del av de satsningar som sker inom Digital Europe, Horisont och Europeiska försvarsfonden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskningsfinansiering, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:601 av (SD) yrkande 6, 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 13, 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 9. Vi menar att en större del av finansieringen av svensk forskning bör ske via anslag för fri och forskarinitierad forskning för att stärka kvaliteten i forskningen . är erkänt skickliga på att finansiera forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskningsfinansiering, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:601 av (SD) yrkande 6, 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 13, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 9 samt 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi anser att våra forskningsmedel ska användas på ett förnuftigt sätt och inte slösas bort på forskningsfrågor som är besvarade eller samhälleligt irrelevanta. En del råd och högskolor fördelar för mycket medel till forskningsfrågor med bristande samhällsrelevans. Vi menar att både rådens och lärosätenas uttryckliga inriktning ska vara att inte ge medel till forskningsfrågor som redan är besvarade. De måste i högre utsträckning utgå från samhällsrelevansen i sina bedömningar av forskningsansökningar. Vi vill vidare att regeringen snabbutreder vilka fördelar och nackdelar det skulle medföra att slå ihop alla eller vissa av myndigheterna , Formas, Forte samt . Vi tror att fördelarna med en sammanslagning skulle överväga. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskningsfinansiering, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 9 samt 2020/21:601 av (SD) yrkande 6, 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 13, 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 5. Det är grundläggande att forskningsfinansieringen ska vara konkurrensutsatt och utgå från hög vetenskaplig kvalitet. Men det faktum att myndigheter med andra huvuduppdrag än forskningsfinansiering fördelar ansenliga belopp till forskning riskerar att statliga medel fördelas till forskning som inte är av högsta kvalitet. För att främja kvaliteten i forskningen anser jag att det bör tillsättas en utredning i syfte att säkerställa att all statlig forskningsfinansiering ska fördelas genom en kvalitetsprocess som den som har. Nuvarande forskningsresurser på myndigheter utan forskningsfinansieringsuppdrag bör frigöras så att de kan fördelas i enlighet med motsvarande kvalitetsprocess. I utredningen bör även frågan om relationerna mellan forskningsfinansiärerna och universitet och högskolor ingå. Aspekter som medfinansiering, overheadfinansiering samt finansiering av anställda forskares löner bör också beaktas. Forskningens autonomi ska värnas för att stimulera de bästa och mest innovativa forskningsidéerna. Det är därför oroande att regeringen föreslår att merparten av den föreslagna resursökningen till forskningsfinansiärerna utgörs av detaljinriktade satsningar inom fem övergripande områden. Denna alltför detaljstyrda forskningsfinansiering av de medel som fördelas av de statliga forskningsfinansiärerna riskerar att leda till att sökandet efter svaren på samhällsutmaningarna sker på fel ställe. Därför ska stöd till den fria forskningen i stället utgöra den stora merparten av forskningsfinansieringen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Resurstilldelningssystem, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:301 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:601 av (SD) yrkande 7, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 11, 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 95, 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 6 och 8. Vi anser inte att regeringens förslag om en ny modell för att premiera kvalitet i forskningen ska genomföras.