bet · H801TU4 · 2021-01-28 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner som rör bl.a. samhällets digitalisering, tillgång till elektroniska kommunikationer, utbyggnaden av 5G-nätet och postservice i hela landet. Motionsyrkandena avstyrks främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 29 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Ett drygt hundratal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillgång till elektronisk kommunikation Utnyttjande av digital infrastruktur Vissa särskilda krav på operatörer Postservice i hela landet 1.Samhällets digitalisering, punkt 1 (M) 2.Samhällets digitalisering, punkt 1 (C) 3.Samhällets digitalisering, punkt 1 (V) 4.Samhällets digitalisering, punkt 1 (KD) 5.Samhällets digitalisering, punkt 1 (L) 6.Digital delaktighet, punkt 2 (M) 7.Digital delaktighet, punkt 2 (C) 8.Digital delaktighet, punkt 2 (KD) 9.Digital delaktighet, punkt 2 (L) 10.Tillgång till elektronisk kommunikation, punkt 3 (SD) 11.Tillgång till elektronisk kommunikation, punkt 3 (C) 12.Tillgång till elektronisk kommunikation, punkt 3 (KD) 13.Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 4 (M) 14.Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 4 (SD) 15.Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 4 (C) 16.Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 4 (V) 17.Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 4 (L) 18.Avvecklingen av kopparnätet, punkt 5 (SD, C, L) 19.Utnyttjande av digital infrastruktur, punkt 6 (M) 20.Utnyttjande av digital infrastruktur, punkt 6 (C) 21.Vissa särskilda krav på operatörer, punkt 7 (SD) 22.Postservice i hela landet, punkt 9 (SD) 23.Postservice i hela landet, punkt 9 (V) 24.Postservice i hela landet, punkt 9 (KD) 25.Vissa postala konkurrensfrågor, punkt 10 (C) 26.Vissa postala konkurrensfrågor, punkt 10 (V) 27.Vissa postala konkurrensfrågor, punkt 10 (KD) 28.Samdistribution, punkt 11 (C) 29.Posthantering och sekretess, punkt 13 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:1888 av m.fl. (S), 2020/21:2250 av (M) yrkande 4, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 87, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 2, 13, 21, 23, 24 och 33, 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 6 och 7, 2020/21:3473 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5, 14, 16, 17 och 21. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) 2020/21:841 av m.fl. (S), 2020/21:1326 av (M) yrkande 3, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 19, 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 32, 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 14. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) Reservation 9 (L) Tillgång till elektronisk kommunikation 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:419 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:437 av (KD), 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:898 av (C) yrkande 2, 2020/21:913 av m.fl. (S), 2020/21:1075 av (M), 2020/21:1081 av (M) yrkandena 1 och 3, 2020/21:1100 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1442 av (S), 2020/21:1639 av och (båda S), 2020/21:2140 av m.fl. (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 13, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 61, 2020/21:2374 av m.fl. (S), 2020/21:2379 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 79 och 81, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 4, 7 och 8, 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkandena 1–4, 12 och 13, 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2020/21:3697 av (M). Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (KD) 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1899 av m.fl. (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 17, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) Reservation 16 (V) Reservation 17 (L) 2020/21:1376 av (M), 2020/21:1865 av (M), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 9, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 19. Reservation 18 (SD, C, L) Utnyttjande av digital infrastruktur 2020/21:1373 av (M), 2020/21:2585 av (M), 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 26, 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkandena 6, 7 och 11 samt 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Reservation 19 (M) Reservation 20 (C) Vissa särskilda krav på operatörer 2020/21:239 av (SD) och 2020/21:1081 av (M) yrkande 2. Reservation 21 (SD) 2020/21:1554 av i (M). Postservice i hela landet 2020/21:1091 av (M) yrkandena 1–5, 2020/21:1256 av (M), 2020/21:1316 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkandena 7–9 och 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 83 och 85. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (V) Reservation 24 (KD) 2020/21:1316 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 84 och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 51–53. Reservation 25 (C) Reservation 26 (V) Reservation 27 (KD) 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 50 och 2020/21:3174 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 28 (C) 2020/21:2045 av m.fl. (S). 2020/21:2326 av Boriana (M). Reservation 29 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (C), (KD), (S), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 117 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 och 2020/21 om digitaliserings- och postpolitiska frågor. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika aspekter av samhällets digitalisering. Utskottet konstaterar att ett antal initiativ har tagits för att ta till vara digitaliseringens möjligheter, och hänvisar i sammanhanget till pågående utredningar och uppdrag på området. Utskottet ser positivt på den fortsatta utvecklingen och pekar bl.a. på digitaliseringsstrategins betydelse för det fortsatta arbetet. Jämför reservation 1 (M), 2 (C), 3 (V), 4 (KD) och 5 (L). För att skapa förutsättningar för en fortsättningsvis långsiktig och hållbar digitalisering till nytta för samhällsutvecklingen och näringslivet beslutade regeringen strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Den innehåller fem delmål: • D-kompetens: I ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. • D-trygghet: I ska de bästa förutsättningarna finnas för att alla på ett säkert sätt ska kunna ta del av, ta ansvar för och ha tillit till det digitala samhället. • D-innovation: I ska de bästa förutsättningarna finnas för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. • D-ledning: I ska relevant, målmedveten och rättssäker effektivisering och kvalitetsutveckling uppnås genom digitalisering. • D-infrastruktur: Hela bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband och stabila mobila tjänster och som stöder digitaliseringen. Regeringen inrättade 2017 det s.k. som har till uppgift att främja genomförandet av den allmänna digitaliseringspolitiken. ska bidra till bättre samordning av regeringens arbete i allmänna frågor om digitalisering, och ett effektivt genomförande och utveckling av regeringens strategiska arbete med digitaliseringen. Digitaliserings- och energiministern är ordförande i rådet. Rådets uppdrag är tidsbegränsat. inrättades Myndigheten för digitalförvaltning (Digg) som har till uppgift att stödja, samordna och följa upp digitaliseringen inom den offentliga förvaltningen. Enligt förordningen (2018:1486) med instruktion för Myndigheten för digitalförvaltning ska myndigheten samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen i syfte att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig. Med den offentliga förvaltningen avses i sammanhanget kommuner, regioner och statliga myndigheter med vissa undantag. Myndigheten ska också särskilt bistå regeringen med underlag för utvecklingen av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen och följa och analysera utvecklingen inom sitt verksamhetsområde. Den har också till uppgift att bl.a. ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen. Digg har övertagit en rad funktioner som var fördelade på ett antal myndigheter och organisationer som exempelvis , Kommuner och Regioner (SKR), , (), och (). I kommittémotion 2020/21:398 påminner m.fl. (V) om att det blir allt vanligare att lagra data genom s.k. molntjänster, något som också utnyttjas i stor utsträckning av den offentliga sektorn. Motionärerna framhåller att det finns stora säkerhetsutmaningar med denna lösning och nämner som exempel vad som drabbade Transportstyrelsen 2017. Motionärerna vill därför i yrkande 2 att regeringen utreder och återkommer med ett förslag till statliga molntjänster där data och program ska kunna lagras på ett säkert sätt. I motion 2020/21:1888 yrkar m.fl. (S) på att man bör se över hur uppdrag bäst hanteras efter det att rådet läggs ned. Avvecklingen innebär att funktioner för uppföljning, analys samt rådgivning och kunskapsstöd inom digitaliseringsområdet upphör. Det finns enligt motionärerna skäl att anta att det kommer att uppstå behov av delvis nya strukturer för att hantera dessa funktioner eftersom staten även framöver måste ha en ambitiös och långsiktig plan för hur digitaliseringsfrågor hanteras. I motion 2020/21:2250 redogör (M) för de svårigheter som är förknippade med hanteringen av mätdata och det regelverk som styr hur olika myndigheter arbetar med denna typ av information. Motionären påminner i sammanhanget om förslag om att tillgängliggöra och vidareutnyttja öppna data. För att underlätta för bl.a. forskare vill motionären i yrkande 4 att skyndsamt agerar för att modernisera föråldrade strukturer vid hantering av mätdata. m.fl. (KD) påtalar i kommittémotion 2020/21:2809 att allt eftersom antalet försändelser med digital post ökar finns det också anledning att kräva att kommuner, regioner och statliga myndigheter betalar för de försändelser de skickar. Motionärerna hänvisar till en statlig utredning om digital förvaltning (SOU 2017:114) som föreslår en ersättningsmodell till de digitala brevlådeoperatörerna. Motionärerna finner det därför angeläget att regeringen inrättar en ersättningsmodell för digital myndighetspost som ger täckning för både fasta och rörliga kostnader (yrkande 87). I kommittémotion 2020/21:2921 av m.fl. (C) anser motionärerna i yrkande 2 att digitaliseringens kraft bör användas fullt ut. Motionärerna påpekar att och svenskt näringsliv har en stark position i den nya digitaliserade ekonomin men att det finns en överhängande risk att byråkrati och regelverk bromsar digitaliseringens möjligheter för nya tjänster, idéer och arbetstillfällen. Dessutom varierar digitaliseringsgraden mycket inom den offentliga sektorn, vilket påverkar möjligheterna till bättre service för medborgarna. Motionärerna uppmärksammar också avsaknaden av struktur för offentliga data. Detta bidrar bl.a. till att kommunikation mellan system blir ineffektiv och att olika system byggs för varje region och kommun i stället för att utgå från gemensamma standarder som effektiviserar kommunikationen. Motionärerna framhåller därför i yrkande 13 att staten bör etablera en gemensam virtuell infrastruktur där data kan lagras säkert och decentraliserat med möjlighet till access från andra myndigheter efter behov. Motionärerna uppmärksammar också olika integritetsaspekter kopplat till att offentliga data om svenska medborgare i stor utsträckning hamnar på servrar som andra länders regeringar kan ha tillgång till. I yrkande 21 vill därför motionärerna att tillgången till molntjänster måste säkras för myndigheter och andra offentliga verksamheter. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 23 att man inför minimisäkerhetsstandarder för att koppla system och hårdvara på offentliga nätverk. Motionärerna anför som skäl attacker och incidenter som kan hota den digitala infrastrukturen i . Vidare understryker motionärerna i yrkande 24 att tillgång till data bör fungera över hela landet. Avslutningsvis anser motionärerna att staten bör utveckla sin kompetens i analys och användning av data. Säker lagring av data är viktigt, men att skapa nytta av data är minst lika viktigt för att få en bättre välfärd enligt motionärerna som i yrkande 33 därför vill att man stärker upphandlingen av tjänster inom learning (maskininlärning) och AI (artificiell intelligens). Mot bakgrund av den pågående digitaliseringen av den offentliga förvaltningen lyfter m.fl. (M) i kommittémotion 2020/21:3134 fram behovet av rättslig vägledning på området och att denna inte bör begränsas till enbart hälso- och sjukvården. Motionärerna vill därför i yrkande 2 att får i uppdrag att bygga upp rättslig expertis och att ge rättslig vägledning. I kommittémotion 2020/21:3243 hänvisar m.fl. (L) till en tidigare granskning av () som visar på att digitaliseringen av offentlig sektor går för långsamt och att digitaliseringsstrategin inte ger den styrning som behövs för att kunna effektivisera processen. I princip hela den offentliga sektorn behöver enligt ESV göra ett kompetenslyft för att kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter. Motionärerna efterlyser mot denna bakgrund i yrkande 1 att regeringen tar fram en digitaliseringsstrategi som är specifik, mätbar och tidsatt. Motionärerna påminner i sammanhanget om att det är övertog ansvaret för det offentligas digitalisering som tidigare låg på flera olika myndigheter. Motionärerna ser positivt på att en myndighet har det övergripande ansvaret för den fortsatta digitaliseringen, men framhåller också att eftersom den förändrade ansvarsfördelningen mellan myndigheter gick snabbt kan det ha lett till ett kompetensglapp och till att erfarenheter gått förlorade på vägen. I yrkande 2 vill därför motionärerna att regeringen får i uppdrag att utvärdera funktion och om dess resultat gett avsedd effekt för att realisera digitaliseringsstrategin. I yrkande 3 föreslår motionärerna att en myndighet ska få ansvaret för att lagra grunddata för den offentliga verksamheten. En sådan åtgärd skulle kunna lösa problemet med att offentliga aktörer hämtar uppgifter direkt från privatpersoner och företag trots att samma uppgifter redan finns hos en annan offentlig aktör. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 4 att data samlas in kontinuerligt som underlag för att , regeringen, ansvariga myndigheter och kommuner löpande ska kunna utvärdera digitaliseringens utveckling. Om digital förvaltning ska vara huvudregeln så måste enligt motionärerna information om digitaliseringens framsteg kunna inhämtas kontinuerligt i stället för att ska vara hänvisad till stickprovsrapporter från olika myndigheter. Det skulle exempelvis kunna ske genom att en myndighet får i uppdrag att utveckla en databas för att automatiskt samla in data från kommuner och regioner om digitaliseringsprojekts genomförande, resultat och effekt hos användarna. Motionärerna påpekar att skulle kunna bli ett föregångsland när det gäller arbetet med etiska riktlinjer för AI-teknologin och lyfter i sammanhanget fram AI Policy Observatory som utgångspunkt för den svenska lagstiftningen. Det är i sammanhanget avgörande att man skapar trygghet i användningen och säkerställer en trygg och transparent förvaltning av de AI-algoritmer som utvecklas. I yrkande 6 vill därför motionärerna att ett modernt och tydligt regelverk etableras för att möjliggöra en etiskt och juridiskt säker användning av olika AI-tillämpningar i samtliga samhällssektorer. Motionärerna framhåller avslutningsvis att det finns stora juridiska oklarheter kring hur eller om internationella molnbaserade tjänster kan användas inom den offentliga sektorn. De anser att det är djupt bekymmersamt att nödvändiga investeringar i säkrare molnbaserade lagringstjänster, beslutsstöd eller samverkansplattformar har avstannat i den offentliga sektorn eftersom det medför en risk för att äldre, mer osäkra tekniska lösningar används i stället i brist på godkända lösningar från kommersiella aktörer. Motionärerna vill därför i yrkande 7 att man skyndsamt agerar för en förtydligad lagstiftning och tillämpningsanvisningar på både nationell och europeisk nivå för att klarlägga hur internationella molntjänster kan användas. m.fl. (M) understryker i kommittémotion 2020/21:3473 att arbetet med att omvandla allt mer myndighetsinformation till öppna data innebär en avvägning mellan intresset att tillgängliggöra information och risken som denna form av större informationssammanställningar innebär. Det kan negativt påverka såväl den personliga integriteten som myndigheternas egna informationssäkerhet om flera till synes okänsliga uppgifter kombineras. Det kan också underlätta för främmande makt att kartlägga styrkor och svagheter om känslig information lämnas ut som öppna data. Därför måste alltid en intresseavvägning göras ur ett bredare perspektiv än endast rörande den enskilda datamängden när ny information lämnas ut som öppna data. Motionärerna vill därför i yrkande 1 att alla myndigheter får i uppdrag att strategiskt arbeta för ett ökat utbud av och tillgänglighet till öppna data, med beaktande av såväl informationssäkerhet som den personliga integriteten. m.fl. (M) understryker i kommittémotion 2020/21:3477 att målsättningen måste vara att alla offentliga tjänster som går att digitalisera också ska digitaliseras. I och med införandet av den nya dataskyddsförordningen (GDPR) har medborgarnas personliga integritet också stärkts. Motionärerna efterlyser mot denna bakgrund i yrkande 3 att man tar fram en åtgärdsplan för hur berörda myndigheter kan tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov. Vidare välkomnar motionärerna att man i ett senare skede gör en konsekvensanalys som undersöker möjligheten att förenkla utvecklingen av den digitala ekonomin utan att tumma på säkerheten. Motionärerna påpekar också att lagstiftningen måste hålla jämna steg med utvecklingen för att rätten till integritet inte ska urholkas i digitaliseringen av ekonomin och betonar i yrkande 4 att myndigheter som på olika sätt behandlar känsliga uppgifter bör hålla säkerhetsperspektivet överordnat alla andra prioriteringar. m.fl. (M) påminner i kommittémotion 2020/21:3479 om att Expertgruppen för digitala investeringar presenterade sitt betänkande (SOU 2018:72). Uppdraget var att ge råd och stöd till 20 myndigheter för att dessa skulle bli bättre på att genomföra verksamhetsutveckling och snabbare uppnå önskade resultat av politiska reformer eller förändrade uppgifter. Även om viss förbättring har skett bland svenska myndigheter kommer allt för många indikationer på att den offentliga förvaltningen inte utvecklas i den takt som är önskvärt. Motionärerna vill därför i yrkande 2 att man följer upp och utvärderar det arbete som utfördes av Expertgruppen för digitala investeringar. Vidare uppmärksammar motionärerna brist på experter på området digitalisering, och hänvisar i sammanhanget till de uppskattningar som gjorts av It- och telekomföretagen och SCB. Efterfrågan på spetskompetens kommer att öka ytterligare när hela världen ska ställa om och avsaknaden av expertis i världsklass är enligt motionärerna ett avgörande problem för . De vill därför i yrkande 5 att man formulerar ett uppdrag i syfte att kartlägga den efterfrågade kompetensen inom it och att man upprättar en färdplan med mätbara mål för att öka andelen experter. Likaså uppmärksammar motionärerna den pågående digitaliseringen av myndigheter och de många utmaningar som finns i sammanhanget. Det gäller inte minst bristen på digital kompetens i de ordinarie verksamheterna vilket gör att processer försenas eller inte alls kommer till stånd. Mot denna bakgrund finner motionärerna i yrkande 14 det angeläget att intensifiera arbetet med digitaliseringen av myndigheter. Motionärerna föreslår i yrkande 16 att man ska anta ramverket inom de internationella öppna data-stadgarna (Data Charter, IODC). Motionärerna hänvisar till digitaliseringsmyndighetens uppdrag att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data och det förslag som myndigheten själv har lämnat om att bör anta principerna inom IODC som ramverk för öppenhet i den datadrivna förvaltningen. Motionärerna vill också i yrkande 17 att man genomför en nationell kraftsamling för statistiska data. Motionärerna efterlyser avslutningsvis i yrkande 21 en översyn av svensk lagstiftning i syfte att bejaka EU:s certifiering av molntjänster. Motionärerna påminner om att Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå, , aviserade planerna på att skapa en certifiering av molntjänster i . Det innebär en risk för svensk del att utländska molntjänster certifierade av EU inte skulle kunna användas i eftersom de inte skulle vara lagliga i en svensk kontext. Det vore enligt motionärerna inte bra för eller för att främja EU:s fria rörlighet. Digitalisering bland myndigheter och enskilda Utskottet vill inledningsvis påminna om att för digitaliseringspolitiken gäller det övergripande målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Riktlinjen för det fortsatta arbetet framgår av digitaliseringsstrategin som innehåller fem delmål som förklarar hur digitalisering ska bidra till en positiv samhällsutveckling. Cirka 200 initiativ kopplade till delmålen har tagits. Det handlar bl.a. om satsningar i statens budget, uppdrag till myndigheter samt förslag och beslut om ny lagstiftning. Regeringen redogör närmare för digitaliseringsstrategin i skrivelsen Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politikens inriktning (skr. 2017/18:47) som utskottet behandlade (bet. 2017/18:TU9). Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22) framgår att en hög andel av befolkningen i har basfärdigheter eller högre kunskaper inom digitalisering. Även om det har skett en liten minskning sedan mätningen 2017 noterar utskottet med tillfredsställelse att är ett av de främsta länderna i EU i fråga om digital kompetens. Enligt budgetpropositionen har i jämförelse med andra EU-medlemsländer en hög andel it-specialister i arbetskraften. Utskottet noterar dock att enligt 2020 är efterfrågan på kvalificerad arbetskraft fortsatt större än tillgången. Enligt har andelen företag i som erbjuder it-relaterade utbildningar till sina anställda ökat, och andelen är nu något högre än i övriga EU-länder. I en delrapport har påvisat att det fortfarande finns behov av att stötta små och medelstora företag för att öka deras digitala kompetens samt göra digitalisering till en affärsstrategisk fråga, något som också utskottet finner angeläget. Av rapporten och internet 2019 framgår att sju av tio personer använder digitala samhällstjänster, t.ex. digital brevlåda och deklarations- och pensionstjänster. Undersökningen visar att en stor majoritet, av befolkning, anser att digitala samhällstjänster underlättar vardagen för dem, vilket utskottet finner uppmuntrande. Som exempel kan nämnas att antalet personer och företag som använder tjänsten Mina meddelanden för att ta emot digital myndighetspost fortsatte att öka . Antalet anslutna privatpersoner och företagare i egenskap av mottagare uppgick till över 3,7 miljoner, vilket kan jämföras med omkring 3 miljoner mottagare 2018. På avsändarsidan ökade antalet anslutna statliga myndigheter och kommuner från 92 till 124 . Antalet meddelanden som skickas genom Mina meddelanden ökade och uppgår till över 41 miljoner. har Myndigheten för digital förvaltning (Digg) tagit över ansvaret för infrastrukturen Mina Meddelanden och tjänsterna Min Myndighetspost respektive Min Företagspost från .