bet · H801KU20 · 2021-01-26 00:00:00 — Av dessa underlag framgick såväl myndigheternas bedömningar av kostnader för materielprojekt som de risker myndigheterna bedömde var förknippade med dem. Vidare uppgav att han inte hade någon information som ändrade de bedömningar som framgick av propositionen Totalförsvaret 2021– 2025 och budgetpropositionen . stora materielprojekt är komplexa företeelser där förseningar och fördyringar alltid utgör möjliga risker, att det inte var möjligt att spekulera i vad som kunde komma att inträffa framöver och att han hade att förhålla sig till den information som fanns tillgänglig för honom och Försvarsdepartementet vid det aktuella tillfället. På en kompletterande fråga om den information när det gäller eventuella kostnadsfördyringar som lämnades till försvarsutskottet överensstämde med den information som Försvarsmakten och Försvarets materielverk lämnade till försvarsutskottet angavs att såvitt det är känt för Försvarsdepartementet lämnade varken Försvarsmakten eller någon information som gav anledning att ändra de bedömningar som gjordes i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 och budgetpropositionen . Utskottet höll en öppen och en sluten utfrågning med försvarsminister (bilaga B9). Vid utfrågningen anförde bl.a. att till grund för förslagen och bedömningarna i propositionen låg Försvarsberedningens rapporter Motståndskraft och Värnkraft. När det gäller det militära försvaret utgjorde dessutom ett antal underlag från myndigheter under Försvarsdepartementet grund för propositionen. Sammantaget fanns härigenom ett fullgott Vidare anförde att han innan beslutade om regeringens förslag lämnade information om osäkerheten och risker som hade bedömts kunna leda till förseningar eller ökade kostnader i fråga om det militära försvaret till och försvarsutskottet vid ett stort antal VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Vidare anförde att och försvarsutskottet informeras löpande om hur stora materielprojekt utvecklas och vilken inriktning ett projekt får inom bemyndigandets ram och att sådan information lämnades vid ett flertal tillfällen innan beslutade om regeringens förslag i propositionen Totalförsvaret 2021–2025. När information har lämnats har det skett med anledning av att det till departementet i formella underlag från myndigheterna om utvecklingen i ett projekt inkommit uppgifter som tillför något nytt i sak. Vidare framhöll att han för beslut om propositionen inte hade någon information som ändrade de bedömningar som gjordes i propositionen. På fråga om den information som lämnades av regeringen överensstämde med den information som lämnades av Försvarsmakten och angav att myndigheterna och departementet inte hade lämnat någon information till som ifrågasatte den ekonomiska grunden för propositionen. Vidare anförde att bilden var att myndigheternas information ansågs bekräfta den bedömning som regeringen hade gjort, att de kostnader och risker som hade beskrivits i myndigheternas underlag alltjämt bedömdes kunna omhändertas inom de ekonomiska ramar som utgjorde grund för förslagen i propositionen. På fråga om det med anledning av budgetunderlaget från Försvarsmakten inte funnits information som statsrådet kunde ha lämnat till anförde följande. Det är då budgetunderlaget , och där redogörs för läget i en del större materielprojekt och flaggas för att det kan finnas en problematik som man måste hantera. Det konstateras i det underlaget att det krävs ytterligare information och analys, och när det har skett kan det bli aktuellt att titta på eventuella justeringar i investeringsplan eller att i förlängningen genomföra följdändringar i myndighetens övriga verksamhetsplanering. Vidare konstaterade att med all den kunskap som fanns i de underlag som gällde när beslut fattades i om försvarspropositionen hade FMV, Försvarsmakten och departementet samma uppfattning om att detta var hanterbart inom de ramar som var fastlagda. Vad sedan det som diskuteras i ett underlag som kommit in kommer att innebära i praktiken får vi, enligt statsrådet, återkomma till när det är dags. I den slutna utfrågningen redogjorde försvarsministern för information som lämnats till Försvarsdepartementet från FMV . I ärendet granskas vilken information som har lämnats till och försvarsutskottet när det gäller eventuella kostnadsfördyringar inför beslutet om totalförsvarspropositionen. Av granskningen framgår vilket underlag som har legat till grund för propositionen och vid vilka tillfällen försvarsministern har lämnat information. Försvarsministern har i granskningen vidare anfört att VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL han för beslut om propositionen inte hade någon information som ändrade de bedömningar som gjordes i propositionen. Grunden för detta har ytterligare utvecklats av försvarsministern i samband med utskottets utfrågning. Vad som framkommit i granskningen ger inte skäl till något uttalande av utskottet. 1.4Information till i samband med 5G-auktion I en anmälan till utskottet (dnr 1175-2020/21), bilaga A1.4.1, begärs en granskning av regeringens agerande med anledning av Post- och () beslut i den del det gäller villkor som innebär att nyinstallation och implementering av centrala funktioner för radioanvändning av radiosändare i det s.k. 5G-nätet inte får genomföras med produkter från leverantörerna Huawei eller ZTE. Beslutet har överklagats av Huawei och det ska prövas i sak av Förvaltningsrätten i . PTS genomförde auktionen på de villkor som anges i beslutet . PTS beslut har, anförs det i anmälan, väckt stor uppmärksamhet och uppståndelse, såväl inom gränser som utanför. Bakgrunden till beslutet är att PTS, som ett led i säkerhetsbedömningen, ska samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten i tillståndsärenden som bl. a. avser användningen av radiosändare. Samrådet avser också frågan om det, ur säkerhetshänseende, finns behov av särskilda villkor för tillståndet. Det är efter ett sådant samråd som PTS beslutat om villkoren att de två leverantörernas produkter utesluts från centrala funktioner för 5G-nätet. I anmälan anförs därutöver bl.a. följande: Utöver de risker som och Försvarsmakten bedömt i samrådet med PTS är det tydligt att beslutet att utesluta Huawei från den svenska 5G- marknaden kan få påtagliga konsekvenser för relationer med . Såsom DN konstaterar har fängslat oskyldiga kanadensare som hämnd för ”oförrätter” mot Huawei, medan hotades med repressalier om inte gav Huawei 5G-kontrakt. Gisslan- tagande, handelsbojkotter och annan bestraffning är vanliga vapen i försvar av ekonomiska intressen världen runt. Ytterligare exempel går att se i relationen mellan och ; förbjöd Huaweis 5G-antenner och av säkerhetsskäl . Enligt uttalade en kinesisk diplomat, i samband med att införde 200-procentiga strafftullar på australiskt vin , att ”om man gör man till fiende, kommer man att behandlas som en fiende”. Åtgärderna följde på tidigare tullar på bland annat nötkött, timmer, koppar och kol efter att handelskonflikten trappats upp. Av det anförda framgår enligt anmälan tydligt att PTS beslut har konsekvenser långt utanför frågan om upphandling av leverantörer till det svenska 5G-nätet. VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Det är påtagligt, anförs det i anmälan, att detta rör utrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för landet. I anmälan uppmärksammas bl.a. att det av 10 kap. regeringsformen framgår att regeringen har omfattande befogenheter i fråga om utrikespolitiken, en princip som även är folkrättsligt reglerad, men att genom 10 kap. regerings- formen löper även principen om rätt till information och kontroll som en röd tråd. Enligt 10 kap. 3–9 §§ regeringsformen måste bl.a. godkänna internationella överenskommelser av större vikt eller av konstitutionell betydelse, och enligt 10 kap. 11 § regeringsformen ska regeringen fortlöpande hålla underrättad om de utrikes- politiska förhållanden som kan få betydelse för riket och överlägga om dessa så ofta det behövs. Det är värt att notera, anförs det i anmälan, att även utrikespolitiska aspekter av handelspolitiken omfattas av begreppet utrikes- politiska förhållanden (se bl.a. SOU 1972:15 s. 187). I anmälan upp- märksammas vidare att regeringen tillsatte ett nationellt säkerhetsråd som regelbundet diskuterar en samordnad hantering av de frågor som rör säkerhet i vid bemärkelse. Frågan om hur strategiska säkerhets- och utrikespolitiska intressen ska hanteras av regeringen är enligt anmälan något av en gråzon. Detta är, anförs det i anmälan, till viss del en nödvändighet – regeringen måste ha utrymme och flexibilitet att kunna agera vid behov men det innebär också svårigheter för att utöva kontroll och hålla sig informerad. I anmälan begärs en granskning av regeringens agerande och huruvida regeringen levt upp till sina konstitutionella förpliktelser. Till grund för granskningen har legat bl.a. promemorior som upprättats inom (och Infrastrukturdepartementet), bilaga A1.4.2. En promemoria är försedd med sekretessmarkering. Utskottet har även hållit en utfrågning med utrikesminister , B12. PTS beslutade (dnr 18-8496), bilaga A1.4.3, i samband med godkännande av fyra sökande som deltagare i auktionsförfarandet rörande tillstånd att använda radiosändare i frekvensbanden 3400–och 2300–, om bl.a. följande villkor: Tillstånd att använda radiosändare i frekvensbandet 3400–ska förenas med följande ytterligare villkor om krav som är av betydelse för säkerhet, vilka inte har angivits i beslutet att begränsa antalet tillstånd och utfärda allmän inbjudan till ansökan: Kraven i punkterna 28–30 gäller centrala funktioner, dvs. VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL transmissionsnät, kärnnät, och vilka är nödvändiga för att upprätthålla nätens funktionalitet och av tillståndshavaren tillhandahållna elektroniska kommunikationstjänster. 28.Utöver vad som anges i punkt 26 ovan ska tillståndshavaren iaktta följande. Nyinstallation och ny implementering av centrala funktioner för radioanvändning i frekvensbandet 3400–får inte genomföras med produkter från leverantörerna Huawei eller ZTE. I fall befintlig infrastruktur för centrala funktioner kommer att användas för tillhandahållande av tjänster i de aktuella frekvensbanden ska en avveckling av produkter från Huawei och ZTE vara genomförd . I beslutet finns uppgift om tillämpliga bestämmelser (s. 3 f.), PTS bedömning (s. 4 f.) och säkerhetsmyndigheternas yttrande avseende vissa leverantörer (s. 5 f). Några uttalanden om m.m. betänkande Arbetet i frågor som rör I sitt betänkande Arbetet i frågor som rör (bet. 2019/20:UU4, som behandlade regeringens skrivelse 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör samt motioner) uttalade utrikesutskottet bl.a. följande om säkerhets- och försvarspolitik (s. 22 f.). I regeringens skrivelse konstaterades att betydelse för global säkerhet växer. Regeringen uppgav att de nationella svenska säkerhetsintressena, definierade i regeringens nationella säkerhetsstrategi samt genom säkerhets- och försvarspolitiken, ska vara vägledande i alla aspekter på förbindelserna med som har bäring på säkerhet. Vid samverkan mellan svenska och kinesiska aktörer ska man beakta de risker som en samverkan kan medföra i ett nationellt säkerhets- och försvarsperspektiv, vare sig det handlar om företags- och innovationsinvesteringar, tekniskt samarbete, akademiskt utbyte och forskning eller annan form av samarbete mellan kinesiska och svenska aktörer. Utskottet konstaterade att det pågår en tyngdpunktsförskjutning av politisk, ekonomisk och militär makt mot . I synnerhet får snabba utveckling och stärkta roll allt större betydelse för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Effekterna är både direkta genom ökade investeringar i och indirekta genom ett ökat amerikanskt säkerhetspolitiskt och militärt fokus på . En direkt effekt av utveckling är landets ökade investeringar i , däribland i strategisk infrastruktur och hög- teknologiska företag. strategi för s.k. civil-militär fusion innebär att kinesiska privata bolag måste dela med sig av sin teknik till försvarsmakt. förvärv av företag inom framtidssektorer som t.ex. it kan få direkta följder för svenskt näringslivs framtida konkurrensförmåga. VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL rapporteras om ett omfattande kinesiskt industrispionage, som bedrivs med målet att komma över spetsteknologi. Utskottet ansåg i likhet med regeringen att de nationella svenska säkerhets- intressena, definierade i regeringens säkerhetsstrategi samt genom den svenska säkerhets- och försvarspolitiken, ska vara vägledande i alla aspekter av förbindelserna med som har bäring på säkerhet. Det är viktigt att EU och likasinnade länder samarbetar och agerar gemensamt när det gäller de säkerhets- och försvarsutmaningar som det ökade kinesiska globala inflytandet innebär. När det gäller växande intresse för strategisk infrastruktur och hög- teknologi samt de säkerhetspolitiska risker och utmaningar som förknippas med när det gäller företags- och innovationsinvesteringar, tekniskt samarbete, akademiskt utbyte och forskning eller annan form av samarbete mellan kinesiska och svenska aktörer, yttrade sig försvarsutskottet, trafik- utskottet och näringsutskottet i ärendet. konstaterade att trafikutskottet hade berett regeringens proposition Skydd av säkerhet vid radioanvändning (prop. 2019/20:15). I nämnda proposition uttalade regeringen att en framtida digital infrastruktur som 5G-nät måste vara säkrad mot tekniska, organisatoriska och rättsliga förhållanden som kan hota säkerhet, integritet och tillgänglighet och därigenom skada säkerhet. Regeringen konstaterade vidare i propositionen att det är mycket viktigt för digitaliseringens utveckling att hitta en säkerhetsnivå som kan möta dagens och framtidens behov och att detta kommer att vara avgörande för den offentliga förvaltningen, näringslivet och enskilda individer. Genom att införa ett anpassat skydd av t.ex. 5G-nät skyddas enligt regeringen den infrastruktur som ligger bakom viktiga samhälleliga och ekonomiska funktioner bättre mot manipulering och andra it-angrepp som kan innebära skada för säkerhet. instämde i trafikutskottets bedömning av behovet av riskbedömningsanalyser kring 5G och cybersäkerhet och vikten av ett stärkt samarbete och ett gemensamt förhållningssätt inom EU liksom när det gäller 5G-nätens säkerhet och cybersäkerhet. Utskottet ansåg i likhet med trafikutskottet att inom EU bör verka för att ta fram en gemensam strategi för att säkerställa och värna EU:s inflytande över europeisk känslig infrastruktur. I frågor om förmåga att skydda näringsliv och forskning mot industrispionage konstaterade utskottet att det finns rapporter från Säkerhets- polisen och försvarsunderrättelsemyndigheterna om att på olika sätt försöker skaffa sig underrättelseinformation om den tekniska utvecklingen i olika branscher. ansåg i likhet med försvarsutskottet att regeringen har genomfört en rad åtgärder som relaterar till påverkans- kampanjer. Regeringen har tagit fram en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet. Regeringen verkar vidare för att säkerhets- skyddslagstiftningen bättre ska motsvara de förbättrade kraven på säkerhets- skydd inom informationssäkerhetsområdet. Förslagen inom den tidigare VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL nämnda proposition 2019/20:15 om skydd av säkerhet vid radio- användning, vilken nu beslutats av (bet. 2019/20:TU4, rskr. 2019/20:74), bedömdes enligt försvarsutskottet ligga inom ramen för den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet och komplettera lagen om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster som tidigare stiftats för att genomföra EU:s direktiv. utrikesutskottets mening kommer fortsatt arbete att krävas när det gäller att stärka förmåga att skydda näringsliv och forskning mot industri- anförde i sitt yttrande, som utrikesutskottet hänvisat till, bl.a. att det är viktigt att har god förmåga att skydda näringsliv och forskning från industrispionage. Ett utvecklat informations- och cyber- säkerhetsarbete är också viktigt i detta sammanhang. framhöll i sitt yttrande, som utrikesutskottet hänvisat till, när det gäller 5G och säkerhet betydelsen av att nå en gemensam europeisk linje när nästa generations infrastruktur för mobil kommunikation byggs ut. gäller den femte generationens telekomnätverk (5G) och den fortsatta utbyggnaden av 5G-nät betonade utskottet att detta kommer att utgöra en bärande del av fram-tidens samhälle och ekonomi. Därmed kommer det enligt utskottets mening att vara av största vikt att och EU upprätthåller en hög säkerhet kring denna utbyggnad och därmed förmår skydda känsliga data och kommunikation från intrång. beredde regeringens proposition Skydd av säkerhet vid radioanvändning (prop. 2019/20:15). propositionen måste den framtida digitala infrastrukturen, som 5G-nät, vara säkrad mot tekniska, organisatoriska och rättsliga förhållanden som kan hota säkerhet, integritet och tillgänglighet och därigenom skada säkerhet. Regeringen konstaterade vidare i propositionen att det är mycket viktigt för digitaliseringens utveckling att hitta en säkerhetsnivå som kan möta dagens och framtidens behov och att detta kommer att vara avgörande för den offentliga förvaltningen, näringslivet och enskilda individer. som ligger bakom viktiga samhälleliga ekonomiska funktioner skyddas bättre mot manipulering och andra it-angrepp som kan innebära skada för säkerhet genom att man inför ett anpassat skydd av t.ex. 5G-nät. hänvisade vidare till Europeiska kommissionens rekommendation (EU) 2019/534 om it-säkerhet i 5G-nät som antogs där utgångspunkten är att framtida 5G-nät kommer att utgöra grunden för en rad tjänster som är nödvändiga för den inre marknadens funktion och för upprätthållandet och driften av vitala samhälleliga och ekonomiska system. även på kommissionens bedömning att följderna av systemomfattande och utbredda störningar kommer att bli särskilt allvarliga och att åtgärder bör vidtas för att underbygga en hög gemensam it-säkerhetsnivå i 5G-nät. Rekommendationen är inriktad på it-säkerhetsrisker i 5G-nät och på att ge vägledning om lämpliga riskbedömnings- och riskhanteringsåtgärder. Kommissionen påtalar att både tekniska faktorer och andra faktorer är viktiga VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL att beakta vid hanteringen av it-säkerhetsrisker, bl.a. aspekter som rör behovet av att skydda näten under hela deras livscykel och behovet av att all relevant utrustning omfattas när det gäller 5G-nätens konstruktion, utveckling, upp- handling, utbyggnad, drift och underhåll. Medlemsstaterna rekommenderas därför att göra en riskbedömning av 5G-nätinfrastrukturen som innefattar en kartläggning av de känsligaste elementen där säkerhetsbrister skulle få betydande negativa konsekvenser. Medlemsstaterna uppmanas även att se över nationella säkerhetskrav och riskhanteringsmetoder för att ta hänsyn till it-säkerhetshot som kan uppstå på grund av tekniska faktorer som 5G-nätens särskilda tekniska egenskaper och andra faktorer som den rättsliga och politiska ram som leverantörer av informations- och kommunikationsteknik kan vara föremål för i tredjeländer. underströk i sammanhanget även behovet av risk- bedömningsanalyser kring 5G och cybersäkerhet och vikten av ett stärkt samarbete och ett gemensamt förhållningssätt inom EU liksom när det gäller 5G-nätens säkerhet. Utskottet uttalade att säkerhetsarbetet behöver fortsätta inom och EU, och kontrollen måste säkerställas över både infrastrukturen och leverantörsledet. När det gäller nordiskt samarbete konstaterade trafikutskottet att de nordiska länderna har ingått ett fördjupat samarbete om 5G och att det under det nordiska statsministermötet i presenterades en avsiktsförklaring som slår fast de nordiska ländernas vision. Avsikts- förklaringen innebär att ska vara den första sammanlänkade 5G- regionen i världen och identifierar områden där det nordiska samarbetet behöver intensifieras. välkomnade det förhållningssätt och de grundsatser som regeringen redogjort för i sin skrivelse om infrastruktur för mobil kommunikation och tjänster. Med utgångspunkt från att 5G kommer att vara en bärande del av framtidens samhälle och ekonomi betonade utskottet vikten av att fortsatt och kontinuerligt verka för ett stärkt samarbete och gemensamt förhållningssätt inom EU och i frågor om 5G-nätens säkerhet och cybersäkerhet. Regeringen pekade i skrivelse 2019/20:18 på att kinesiska investeringar kan bidra till att möta den globala efterfrågan på investeringar i infrastruktur men också på att finansiering ibland även åtföljs av krav på politiska mot- prestationer från mottagarländerna. pekade i detta samman- hang på den pågående utveckling där , genom statskontrollerade företag, investerar i känslig infrastruktur, vilket innebär att har ett mycket stort inflytande över infrastruktur som bl.a. vägar, hamnar, järnvägar och flygplatser över hela världen. Utskottet konstaterade att på så sätt har skaffat sig ett strategiskt inflytande som och EU måste förhålla sig till. Utskottet anser därför att inom EU bör verka för att ta fram en gemensam strategi för att säkerställa och värna EU:s inflytande över europeisk känslig infrastruktur. VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL uttalade i sitt yttrande, som utrikesutskottet hänvisat till, bl.a. att det finns ett behov av att stärka samarbetet i och EU när det gäller skyddet för viktig infrastruktur. Utskottet tillade utöver den digitala infrastrukturen vikten av att skydda annan vital infrastruktur i samhället, såsom energiinfrastruktur, och framhöll vikten av att inte minst söka ett gemensamt nordiskt förhållningssätt i dessa frågor. anförde vidare att ett stort antal svenska företag är etablerade i eller handlar med , och för många av dessa är den snabbväxande och dynamiska kinesiska marknaden central för den fortsatta utvecklingen. Kinesiska investeringar har även bidragit till att skapa och bibehålla ett stort antal arbetstillfällen i . Utskottet konstaterade att det finns en hel del risker och utmaningar förknippade med på innovationsområdet, exempelvis bristande skydd för immaterialrätten, industrispionage, sammanflätningen av det militära med det civila, bristande skydd för den personliga integriteten och betoning av statens ansvar för säkerhet och kontroll av internet. Det är därför utskottets mening att det är ytterst viktigt att de svenska företagens immateriella tillgångar skyddas. instämde i regeringens syn att det är centralt att i samverkan mellan svenska och kinesiska aktörer beakta de risker i ett nationellt säkerhets- och försvarsperspektiv som kan finnas oavsett om det rör sig om företags- och innovationsinvesteringar, tekniskt samarbete eller någon annan form av sam- arbete mellan kinesiska och svenska aktörer. Utskottet välkomnade regeringens målsättning att öka samverkan om frågor som rör inom och mellan det offentliga, näringslivet och civilsamhället, att eftersträva samarbete inom EU och med likasinnade länder och ett gemensamt agerande vad gäller de säkerhetsutmaningar som ökande strategiska inflytande innebär. betänkande Skydd av säkerhet vid radio- användning I sitt betänkande Skydd av säkerhet vid radioanvändning (bet. 2019/20:TU4) behandlade trafikutskottet regeringens proposition 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning. I propositionen lämnade regeringen lagförslag med syfte att skydda säkerhet vid användning av radiosändare genom att tillstånd att använda radiosändare ska kunna förenas med villkor om krav som är av betydelse för säkerhet. Dessutom ska tillstånd kunna återkallas eller tillståndsvillkor ändras om radioanvändningen har orsakat skada för säkerhet eller kan antas göra det. Lagförslagen har numera antagits av och trädde i kraft . Av propositionen framgår bl.a. att regeringen konstaterade att med den stora betydelse som 5G väntas få för samhällets digitalisering följer en minskad risktolerans och delvis nya krav på att hantera risker och sårbarheter.