bet · H901UbU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Utskottet noterar att regeringen inte har infört några förändringar i dispositionen av resultatredovisningen eller i de indikatorer som används för att mäta måluppfyllelsen. Vidare innehåller resultatredovisningen fler tidsserier som närmar sig än vad som varit fallet, och nästan alla indikatorer kommenteras i regeringens bedömning av måluppfyllelsen. I sin bedömning av måluppfyllelsen framför regeringen att lärarbristen är tydlig men att det finns sådant som tyder på en positiv utveckling , bl.a. att antalet lärare med pedagogisk examen har ökat. Utskottet vill dock understryka att det är angeläget att fortsätta att motverka bristen på behöriga lärare, bl.a. genom satsningar på fler lärare och på att öka läraryrkets attraktionskraft. Utskottet ser också med oro på att det finns skillnader mellan kommuner och skolor i tillgången på behöriga lärare. Utskottet avser att följa utvecklingen noga. 2 Statens budget inom utgiftsområde 16 Statens budget inom utgiftsområde 16 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen , med de anslagsvillkor som utskottet anger, inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i enlighet med utskottets förslag. lämnar de bemyndiganden som regeringen begärt samt antar regeringens förslag till ändring i högskolelagen. Därmed bifalls delvis tre motionsyrkanden om anslagens fördelning från , . Regeringens förslag till anslagsfördelning bifalls i de delar de inte avviker från , och gemensamma förslag. Övriga motionsförslag avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). Utgiftsområdet omfattar utgifter för utbildning inom skolväsendet (inklusive vuxenutbildning), samt universitet och högskolor. Även utgifter för myndigheter inom utbildningsområdet omfattas. Likaså omfattas utgifter för statlig finansiering av forskning och forskningsmyndigheter. Huvudmannaskapet för olika skolformer och verksamheter inom utgiftsområdet varierar, liksom finansieringsformerna. Staten styr genom finansiering, reglering och uppställda mål, tillsyn och tillståndsprövning samt uppföljning och kvalitetssäkring. Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Regeringen föreslår att 94 anvisas till 104 anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgiftsområdet är indelat i fyra områden. Mer än hälften av medlen (ca ) avsätts för området Universitet och högskolor. Nästan en fjärdedel av medlen (ca ) avsätts för området Barn- och ungdomsutbildning, varav ca avser utgifter för statliga bidrag. Ungefär en tiondel av medlen (ca ) avser området Forskning, med anslag till bl.a. forskning och forskningens infrastruktur. Ca avser statsbidrag för området vuxenutbildning och yrkeshögskola. Därutöver avsätts till anslag för gemensamma ändamål t.ex. medlemsavgift till . Regeringen föreslår också beställningsbemyndiganden under 13 anslag på sammanlagt ca . I bilagorna 2 och 3 till betänkandet finns det en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden. Vidare föreslås ett antal bemyndiganden för regeringen, bl.a. att besluta om bidrag till European Spallation Source (ESS) på högst . Regeringen föreslår också en ändring i högskolelagen (1992:1434). Lagförslaget finns i bilaga 5. Regeringen avser att fatta beslut om att ska benämnas fr.o.m. . Benämningen ska därför tas bort ur bilagan till högskolelagen och högskolan ska i stället benämnas . Denna ändring ska också gälla fr.o.m. . , har i sina motioner föreslagit alternativ till regeringens förslag för vissa anslag. En sammanställning av motionärernas anslagsförslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns i bilaga 2 till betänkandet. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottets majoritet anför i betänkande 2021/22:FiU1 (s. 56 f.) om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för utbildningsutskottets ställningstagande i detta betänkande. beslutade att fastställa utgiftstak, utgiftsramar och inkomster på statens budget enligt finansutskottets förslag (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). För utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning innebär det att ramen är fastställd till 95 , vilket är mer än regeringens förslag. beslut om utgiftsram för utgiftsområde 16 innebär att utbildningsutskottets förslag om anslag sammantaget måste hålla sig inom den nu fastställda ramen. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner till ett gemensamt förslag. Som framgår av utskottets förslag till riksdagsbeslut tillstyrker utskottet delvis motionerna 2021/22:4179 (M) yrkande 1, 2021/22:3892 (SD) och 2021/22:4163 (KD) yrkande 1. Utskottet avstyrker övriga motioner. Utskottet tillstyrker delvis propositionens punkt 7 som rör anslagen i propositionen och tillstyrker punkterna 2–6 och 8 som rör bemyndiganden i propositionen. Utskottet tillstyrker också punkt 1 i propositionen om lag om ändring i högskolelagen. Det ovanstående innebär att regeringens förslag tillstyrks i de delar som inte mött invändningar i de motioner som delvis tillstyrks av utskottet. Utskottets förslag till anslag för inom utgiftsområde 16 återfinns i betänkandets bilaga 4. Utskottet ställer sig också bakom regeringens bedömningar när det gäller de tillkännagivanden till regeringen som redovisas i propositionen. Nedan redogörs närmare för innehållet i propositionen och motionerna i avsnitten 3 Barn- och ungdomsutbildning, 4 Vuxenutbildning, 5 Universitet och högskolor, 6 Forskning och 7 Gemensamma ändamål. I avsnitt 3 redogörs för utskottets ändringar i förhållande till regeringens anslagsförslag och för utskottets anslagsvillkor. 3 Barn- och ungdomsutbildning Området Barn- och ungdomsutbildning omfattar förskola, annan pedagogisk verksamhet, förskoleklass, grundskola, sameskola, grundsärskola, specialskola, fritidshem, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Av skollagen (2010:800) framgår att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Regeringen redovisar behandlingen av två tillkännagivanden inom Barn- och ungdomsutbildning (avsnitt 4.5.1 och 4.6.4 i propositionen). • nationellt digitalt lärarlyft • inrättandet av en ny tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå som är en del av det ordinarie utbildningssystemet. har tillkännagett för regeringen att regeringen ska utreda frågan om att införa ett nationellt digitalt lärarlyft (bet. 2015/16:UbU14 punkt 14, rskr. 2015/16:228). gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844). Insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen ska enligt uppdraget bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor, bl.a. när det gäller it som såväl pedagogiskt som administrativt verktyg. Uppdraget innefattar att ta fram förslag till nödvändiga kompetensutvecklingsinsatser i fråga om digitala lärresurser och verktyg för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen samt för en effektivare administration. Dessa insatser ingår i skolutvecklingsprogrammen . Kompetensutvecklingsinsatserna i fråga om digitala verktyg och lärresurser ska enligt uppdraget vara långsiktiga och ta till vara de möjligheter till pedagogisk utveckling och administrativa vinster som utvecklingen på området medför. Regeringen bedömde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.3.6) att det finns ett behov av ett förstärkt stöd för deltagande i kompetensutvecklingsinsatser för att underlätta och säkerställa införandet av programmering i undervisningen och att medel därför borde tillföras för detta ändamål. fattade regeringen beslut om en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet (U2017/04119). Ett av de delmål som fastslås i strategin är att förskolechefer, rektorer och huvudmän ska ha förmåga att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete i verksamheterna. Ett annat delmål är att personal som arbetar med barn och elever ska ha kompetens att välja och använda ändamålsenliga digitala verktyg i utbildningen. Förskolechefer, rektorer och huvudmän behöver enligt strategin skapa förutsättningar för personalens kompetensutveckling så att eleverna ges möjligheter att stärka dessa kompetenser. Regeringen bedömde i skrivelsen om samisk utbildning (skr. 2017/18:68) att de ovannämnda åtgärderna är de mest ändamålsenliga med anledning av tillkännagivande och att tillkännagivandet därmed fick anses slutbehandlat. har konstaterat att regeringen redovisat ett antal genomförda åtgärder. Utskottet har dock ansett att ytterligare insatser behövs på området och att tillkännagivandet därmed inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21 s. 25, yttr. 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3 s. 93) att inte anser tillkännagivandet slutbehandlat och att punkten därför åter är öppen. Kommuner och Regioner (SKR) överlämnade rapporten handlingsplan för digitalisering av skolväsendet till (U2019/01776) om digitaliseringens möjligheter att främja kunskapsutveckling och likvärdighet i skolväsendet. Rapporten innehåller dels en kartläggning och analys av uppmärksammade och övergripande behov hos huvudmännen, dels en kartläggning och analys av pågående initiativ och aktiviteter. Rapporten innehåller även en plan för fortsatt arbete och förslag på nya initiativ och aktiviteter. Exempel på initiativ som rör kompetensutveckling är ett breddat och förstärkt uppdrag till om fortbildning och kompetensutvecklande insatser inom digitaliseringsområdet och att rektorsprogrammet och fortbildningen av rektorer utvecklas så att rektorerna bättre förbereds på att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete. har ett samlat ansvar (sektorsansvar) inom ramen för sitt verksamhetsområde för de statliga insatserna för att ta till vara digitaliseringens möjligheter för ökad måluppfyllelse och likvärdighet. Detta innefattar att vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda myndigheter och andra relevanta parter (18 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). ska enligt sin instruktion även svara för nationellt prioriterade fortbildnings-, kompetensutvecklings-och stödinsatser inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram (7 §). Sammantaget ger det möjlighet att utifrån identifierade behov ta fram relevanta stödinsatser i fråga om bl.a. digitaliseringens möjligheter för huvudmän, rektorer, lärare, förskollärare och annan personal i skolväsendet. gäller dessutom ett nytt måldokument för Rektorsprogrammet som fattat beslut om. I kursen Styrning, organisering och kvalitet ingår nu att rektorn efter utbildningen bl.a. ska kunna identifiera verksamhetens behov av digitalisering utifrån pedagogiska, administrativa och tekniska perspektiv. har delar av skolväsendet med anledning av covid-19-pandemin behövt ställa om till digital undervisning. har fått i uppdrag att bl.a. följa upp konsekvenserna av pandemin för utbildningen inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och utvärdera de åtgärder som har vidtagits på området med anledning av pandemin (U2020/06613). I uppdraget ingår även att göra en analys samt identifiera behov av, och föreslå, fortsatta åtgärder. Uppdraget ska även delredovisas , och . Vidare har fått i uppdrag att främja digitaliseringen inom skolväsendet och att underlätta för skolor och huvudmän att ta till vara digitaliseringens möjligheter i undervisning och administration. I detta ingår att genomföra insatser för att höja lärarnas kompetens inom distans- och fjärrundervisning. Uppdraget ska redovisas (U2020/06613). Av den redovisning som lämnade framgår att myndigheten bl.a. planerar att främja forum för samverkan mellan lärosäten som ett stöd i deras arbete med att säkerställa att skolväsendet får nyutbildade lärare med adekvat digital kompetens. Vidare avser myndigheten att följa upp redan genomförda insatser för skolväsendets digitalisering och fortsätta att arbeta med forskningsspridning inom ämnesområdet digitalisering. Regeringens bedömning är att det arbete som redovisats ovan är det mest ändamålsenliga och att tillkännagivandet därmed får anses slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen att regeringen ska låta utreda inrättandet av en ny tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå som är en del av det ordinarie utbildningssystemet (bet. 2018/19:UbU11 punkt 5, rskr. 2018/19:171). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att fler unga ska nå målen med sin gymnasieutbildning. I kommittédirektiven (dir. 2021:23) anger regeringen att uppdraget att utreda hur fler elever kan fullfölja sin utbildning inom gymnasieskolan bör ha sin utgångspunkt i tillkännagivande. Uppdraget ska redovisas . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Av budgetpropositionen framgår bl.a. följande. För att fler barn och elever ska lära sig mer behövs enligt regeringen fortsatta kraftfulla kunskaps- och jämlikhetsreformer. Regeringen konstaterar att de negativa konsekvenserna av covid-19-pandemin kommer att finnas kvar även och behöver följas noga även därefter. Därför förstärks det statliga stödet till skolväsendet. Regeringen anser att det behövs insatser för att förhindra oseriösa och olämpliga aktörer att bedriva verksamhet inom pedagogisk omsorg. Vidare anser regeringen att kontrollen av förskolor och skolor med konfessionell inriktning behöver skärpas. Regeringen avser även att föreslå att ett etableringsstopp ska införas för fristående skolor och fritidshem med konfessionell inriktning. Ett sådant förslag bereds inom . För att minska skolsegregationen och öka likvärdigheten i skolan vill regeringen verka för en allsidig social sammansättning av elever på skolor och i undervisningsgrupper. Regeringen anger i budgetpropositionen att den avser föreslå att det ska införas ett gemensamt skolvalssystem och förändrade urvalsgrunder. Regeringen framhåller att undervisningen i fritidshemmet behöver stärkas och satsningar behövs på bl.a. mer personal och mindre elevgrupper. Regeringen föreslår en förstärkning av likvärdighetsbidraget med 2022, och beräknar en successiv upptrappning av bidraget till 2024. För att öka kvaliteten och likvärdigheten i och mellan verksamheterna och för att underlätta huvudmännens arbete med det systematiska kvalitetsarbetet avser regeringen att införa regionala kvalitetsdialoger mellan staten och huvudmän inom skolväsendet. För att höja undervisningens kvalitet och säkerställa att fler elever får bättre förutsättningar till undervisning i nationella minoritetsspråk ser regeringen behov av en nationell samordning av lärarresurserna. För att stärka skolbiblioteken avsätter regeringen medel för att vidta vissa åtgärder med grund i förslagen i delbetänkandet från Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel (SOU 2021:3) och bereder utredningens förslag till bemannade skolbibliotek vidare. Regeringen avser att göra demokratistärkande insatser inom bl.a. skolväsendet i syfte att motverka förekomst av antisemitism och andra former av rasism. Åtgärden är en del av åtaganden som presenterades på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism (se vidare utg.omr.1 , avsnitt 11). För att höja kunskapsresultaten avser regeringen att föreslå att elever i ska erbjudas studietid utanför ordinarie undervisningstid. Regeringen avser även att föreslå att den obligatoriska lovskolan ska utvidgas för att öka andelen elever som blir behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Regeringen anser dessutom att det behövs insatser bl.a. för att stödja huvudmän att göra det lättare att tillgodose elevers behov av särskilt stöd. Vidare anser regeringen att det behövs insatser för en stärkt elevhälsa. Regeringen avser att föreslå att det i grundsärskolan införs en garanti för tidiga stödinsatser. Regeringen ser även behov av en förstärkning av undervisningen i grundsärskolan och att det tas fram kompetensutvecklingsinsatser för personalen samt verktyg för bedömning och uppföljning av elevernas kunskaper i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Regeringen avser även att föreslå nya benämningar för bl.a. skolformerna grundsärskolan och gymnasiesärskolan samt att begreppet utvecklingsstörning ersätts med ett mer modernt begrepp. Regeringen avser att till föreslå att ämnesbetyg ska införas i gymnasie- och gymnasiesärskolan och i komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Regeringen avser att återkomma till med förslag som bl.a. innebär att utbudet av utbildning i gymnasieskolan och den yrkesinriktade utbildningen inom komvux ska beslutas både med hänsyn till elevernas efterfrågan och behoven på arbetsmarknaden samt att kommuner ska träffa samverkansavtal om planering, dimensionering och erbjudande av utbildning. Regeringen bedömer vidare att det krävs fortsatta åtgärder för att stärka den nationella kompetensförsörjningen och vända den negativa trenden när det gäller antalet sökande till gymnasieskolans yrkesprogram. Regeringen avser därför att åter lämna förslag till om att införa en utökad möjlighet för elever på yrkesprogrammen att läsa kurser för grundläggande behörighet. Regeringen avser att förlänga sin del av finansieringen av den praktiksatsning som ungdomar efter avslutat naturvetenskapligt eller tekniskt program i gymnasieskolan erbjuds inom tekniksektorn – det s.k. Tekniksprånget. Regeringen föreslår 15 anslag inom området Barn- och ungdomsutbildning om sammanlagt . Fem anslag om sammanlagt ca avser förvaltningsutgifter för myndigheter: 1:1 , 1:2 , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten, 1:4 Sameskolstyrelsen och 1:11 . Tio anslag om sammanlagt avser utgifter för statliga bidrag: 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan, 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m., 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m., 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet, 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal, 1:12 Praktiknära skolforskning, 1:13 Bidrag till lärarlöner, 1:14 Särskilda insatser inom skolområdet och 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Regeringen föreslår bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för sju av dessa statsbidragsanslag: 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan, 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m., 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal, 1:12 Praktiknära skolforskning, 1:13 Bidrag till lärarlöner och 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för området Barn- och ungdomsutbildning (avsnitt 4.7 i propositionen). I propositionen redovisas anslagsutvecklingen i en tabell under varje anslag: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå . I tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning och beslutade, föreslagna och aviserade reformer, överföring till eller från andra anslag samt övrigt. Under anslagen för , , Specialpedagogiska skolmyndigheten och Sameskolstyrelsen återfinns också en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Regeringen anger att anslaget får användas för Statens skolverks förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 1 . För ett införande av regionala kvalitetsdialoger beräknas att anslaget behöver ökas med 2022, 2023 och därefter med (se avsnitt 4.6.1). För ett införande av ett gemensamt skolvalssystem beräknas att anslaget behöver ökas med 2022, 2023, 2024 och därefter med (se avsnitt 4.6.1). För en förstärkning av undervisningen i grundsärskolan och gymnasiesärskolan beräknas att anslaget behöver ökas med 2022, 2023, 2024 och därefter med (se avsnitt 4.6.2). För en stärkt elevhälsa beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2022, 2023 och därefter med . För att stärka skolbiblioteken beräknas anslaget behöva ökas med 2022, 2023 och därefter med (se avsnitt 4.6.1). För arbete med att digitalisera de nationella proven föreslås att anslaget minskas med 2022 och beräknas att anslaget ökas med 2023 och 2024. För arbete med att ta fram regionala planeringsunderlag med anledning av kommande förslag om planering och dimensionering av gymnasial utbildning beräknas att anslaget behöver ökas med 2022 och (se avsnitt 4.6.4). För arbete med kommande förslag om att återinföra högskolebehörigheten på yrkesprogrammen beräknas att anslaget behöver ökas med 2022 och 2023 (se avsnitt 4.6.4). För arbete med att införa ämnesbetyg och en ämnesutformad gymnasie- och gymnasiesärskola beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2022, 2023 och 2024(se avsnitt 4.6.2). Regeringen föreslår att medel för att förbereda införandet av ämnesbetyg i gymnasieskolan överförs till anslaget 1:1 från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet för att korrigera ett tidigare beslut. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2022 och beräknar att anslaget ökas med 2023. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet föreslås minskas med motsvarande belopp. Regeringen anger att anslaget får användas för Statens skolinspektions förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för verksamhetsutgifter för Barn- och elevombudet samt . Regeringen föreslår att anslaget anvisas 2022. För att kunna öka kapaciteten i inspektionsverksamheten beräknas att anslaget behöver ökas med 2022. Anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten Regeringen anger att anslaget får användas för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för myndighetens verksamhet, produktionsstöd för läromedelsframställning och visst internationellt samarbete. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 2022. För en förstärkning av undervisningen i grundsärskolan och gymnasiesärskolan beräknas att anslaget behöver ökas med 2022, 2023 och 2024 (se avsnitt 4.6.2). För en stärkt elevhälsa beräknas att anslaget behöver ökas med 2022 och 2023. Regeringen anger att anslaget får användas för Sameskolstyrelsens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för Sameskolstyrelsens verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 2022. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet