bet · H801NU18 · 2021-03-15 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om bl.a. en ny gruv- och mineralstrategi, innovationskritiska metaller, tillsynsavgifter och att minerallagen bör ses över för att klara oförutsedda händelser. Utskottet framhåller bl.a. pågående arbete på såväl nationell nivå som EU-nivå, samt fattade riksdagsbeslut. Jämför reservation 11 (M, SD), 12 (M, SD), 13 (M) och 14 (SD). I motion 2020/21:2445 framför m.fl. (S) att den svenska mineralstrategin bör uppdateras i enlighet med samhällets behov av . Av motionen framgår att det därmed skulle finnas goda möjligheter att skapa nya jobb som skulle bidra till att nå målen i . m.fl. (M) skriver i kommittémotion 2020/21:3485 att det 2013 togs fram en gruv- och mineralstrategi med syftet att öka konkurrenskraften i den svenska gruv- och mineralnäringen. I yrkande 1 förordar motionärerna att en ny gruv- och mineralstrategi bör tas fram för att öka branschens konkurrenskraft. Denna bör bl.a. tydliggöra hur ska behålla och förstärka sin position som EU:s ledande gruvland och behandla frågor som rör kompetensförsörjning, investeringsvillkor, hållbarhet samt forskning och innovation på området. Den svenska gruvnäringens förmåga att bidra till den europeiska och globala klimatomställningen med kritiska metaller och bör lyftas fram särskilt. I yrkande 5 förordas vidare att regeringen bör överväga att införa differentierade avgifter för tillsyn som bättre tar hänsyn till gruvverksamheternas omfattning och i större utsträckning reflekterar statens faktiska kostnader. I yrkande 6 anförs att det dessutom bör tas fram en särskild strategi för ökad utvinning av innovationskritiska . I motionen anförs att det är rimligt att regeringen i det arbetet tar utgångspunkt i arbete om kritiska metaller och för EU och sedan återkommer till med ett förslag. I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 förordas en rad åtgärder för att stärka den svenska gruvnäringen, vilket bl.a. innefattar att mineralstrategin bör revideras. I en värld med ökande befolkning och där stora befolkningsgrupper tar sig ur fattigdom ökar efterfrågan på produkter som förutsätter tillgång på metaller och . Denna uppfattning redovisas i kommittémotion 2020/21:701 av m.fl. (SD). Motionärerna konstaterar vidare att regeringen antog en mineralstrategi, som reviderades 2015. Motionärerna ser positivt på strategin, men konstaterar att prospekteringstakten har minskat och att det geopolitiska läget har försvårats . De ser därför ett behov av att mineralstrategin revideras och begär i yrkande 1 ett tillkännagivande med den innebörden. Vidare understryker motionärerna i yrkande 4 betydelsen av att underlätta och stärka förutsättningarna för SGU och Bergsstaten att kunna möta de utmaningar som hanteringen av en ökad efterfrågan av och metaller medför samt de intressekonflikter som kan uppstå i anslutning till detta. I yrkande 7 förordar motionärerna ett tillkännagivande om en kartläggning av innovationskritiska . Trots förekomst av sådana dessa i den svenska berggrunden är i hög grad beroende av import av dessa från nationer där brytningen sker med tveksamma metoder ur såväl etisk synpunkt som ur miljöperspektiv. Motionärerna förordar i yrkande 12 att regeringen bör utreda och utforma en robust minerallagstiftning som fungerar även då det oförutsedda inträffar. Ett exempel på att lagstiftningen behöver ses över anges vara att minerallagen, innan näringsutskottet förordade en ändring, inte medgav att prospektering avbröts eller pausades under coronapandemin. Prospekteringsföretag riskerade således att förlora sina undersökningstillstånd. Motionärerna menar att det därför vore klokt att utreda och säkerställa att de lagar som reglerar gruvnäringen är utformade på ett sådant sätt att de är funktionella och fyller sitt syfte även under större nationella och internationella kriser. Interpellation om förutsättningar för en stark gruv- och mineralnäring framförde näringsminister bl.a. följande i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:288) med anledning av en fråga från (C) om förutsättningar för en stark gruv- och mineralnäring: ska fortsätta att vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling. De åtgärder som formulerades inom mineralstrategin har regeringen fullföljt. Därefter har det fortsatta arbetet bedrivits kopplat till regeringens strategi Smart industri, där gruv- och mineralnäringen är inkluderad. I budgetpropositionen finansierar regeringen även en satsning på metaller och ur sekundära källor. Det finns ett ökande behov av metaller för fossilfria energitekniker som vindkraft och solenergi, samt för omställningen av transportsektorn med laddinfrastruktur, batterier och elbilar. Innovationskritiska metaller och är ett av de prioriterade områdena i regeringens strategi om cirkulär ekonomi och är nödvändiga i klimatomställningen. Sekundär utvinning av metaller och är ett växande alternativ till primär brytning. Primära material ska så långt det är möjligt ersättas av resurser som används effektivt i cirkulära flöden. deltar aktivt i arbetet med den europeiska batterialliansen, som arbetar med att säkra tillgången av råvaror för produktion av hållbara battericeller. […] publicerade kommissionen ett meddelande om kritiska råvaror som anger tio åtgärder för att säkerställa tillgången på hållbart producerade råvaror samt en uppdaterad lista över kritiska metaller och . Regeringen kommer att fortsätta stödja utvecklingen av hållbara värdekedjor från råvara till insatsvara eller slutprodukt, som föreslås i enlighet med kommissionens så kallade råvarumeddelande och redan existerande arbete. I ett sådant arbete är gruv- och mineralindustri samt gruvklustret som helhet centrala aktörer. Tillförlitliga och heltäckande värdekedjor, där bland annat prospektering och kraftigt ökad återvinning har en central roll, är en förutsättning för att EU ska nå målen i och den europeiska gröna given. Därmed kan vi lyckas med den digitala och gröna omställningen samt bibehålla framtida industriella konkurrenskraft och innovationskapacitet. Uppdrag att kartlägga innovationskritiska metaller och Regeringen har som en del i sin Handlingsplan 2 för Smart industri gett SGU i uppdrag att kartlägga möjligheterna till utvinning i av de innovationskritiska metaller och som är nödvändiga för bl.a. miljö- och klimatomställningen (N2018/01044/FÖF). Uppdraget innebär en utökad insats för att kartlägga innovationskritiska metaller och för att säkerställa råvaror av hög kvalitet genom en ansvarsfull och miljömässigt hållbar återvinning och utvinning. Råvaror från primära och sekundära (gruvavfall) källor i Bergslagen ska identifieras och inventeras. Uppdraget redovisades i rapporten och i Bergslagen (RR 2020:02). SGU har inom projektet visat att det finns potential för innovationskritiska metaller och i Bergslagen både i primära och sekundära källor. De rapporterade undersökningarna tar dock inte ställning till om förekomsterna är brytvärda, utan detta blir något som eventuella framtida prospekteringsinsatser får avgöra. meddelande Resiliens för råvaror av avgörande betydelse presenterade kommissionen meddelandet Resiliens för råvaror av avgörande betydelse (COM(2020) 474). Syftet med meddelandet är att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet, och därmed bidra till ekonomisk återhämtning och långsiktig omställning i linje med den gröna given, kommissionens handlingsplan för cirkulär ekonomi och . I meddelandet framhåller kommissionen kritiska råvarors stora betydelse för EU:s ekonomi och vikten av att stärka en resilient tillförsel och det öppna strategiska oberoendet. Detta ska uppnås genom en säker, hållbar och ansvarsfull försörjning av kritiska råvaror, till följd av förbättrad cirkularitet (kretslopp) och resurseffektivitet, ökad inhemsk mineralresurskapacitet, diversifierade globala leveranskedjor och minskat importberoende. I meddelandet presenterar kommissionen en ny uppdaterad förteckning över 30 kritiska råvaror som anges vara mycket viktiga för EU:s tillväxt och som är förknippade med hög försörjningsrisk, som t.ex. avvikelser i fråga om tillgång till litium och kobolt och deras leveranskedjor, vilket kan förhindra utvecklingen av litiumbatteriproduktion. Kommissionen identifierar fyra utmaningar för en säker och hållbar försörjning av kritiska råvaror och tio åtgärder för att öka EU:s resiliens och öppna strategiska oberoende. De fyra utmaningarna är • resilienta värdekedjor för EU:s industriella ekosystem • cirkulär användning av resurser, hållbara produkter och innovation • anskaffning till Europeiska unionen • diversifierad anskaffning från tredjeländer. De tio åtgärder som kommissionen anser behöver vidtas för en tillförlitlig och ostörd tillgång på kritiska råvaror är starta en industridriven europeisk råvaruallians ta fram kriterier för hållbar finansiering för gruv-, utvinnings och bearbetningssektorerna i de delegerade akterna i taxonomin påbörja forskning och innovation kring kritiska råvaror kartlägga försörjningspotential inom EU av sekundära kritiska råvaror identifiera gruv- och bearbetningsprojekt och investeringsbehov utveckla expertis och kompetens i gruv-, utvinnings- och bearbetningsteknik använda jordobservationer och fjärranalys inom gruvverksamhet utveckla forsknings- och innovationsprojekt i Horisont utveckla strategiska internationella partnerskap främja ansvarsfulla gruvdriftsmetoder för kritiska råvaror. Handlingsplan för cirkulär ekonomi beslutade regeringen strategin Cirkulär ekonomi – strategi för omställningen i . I strategin redovisade regeringen en vision om ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och ersätter jungfruliga material. Det övergripande målet med strategin angavs vara att bidra till att nå miljö- och klimatmålen, liksom flera av de globala hållbarhetsmålen inom Agenda 2030. beslutade regeringen om en första handlingsplan för cirkulär ekonomi. Handlingsplanen innehåller drygt 100 åtgärder inom områden som industriomställning, materialförsörjning, teknikutveckling och avfallshantering. I handlingsplanen framhåller regeringen att budgetpropositionen innehåller en satsning på åtgärder för att genom teknikutveckling och innovation öka möjligheterna till återvinning och sekundär utvinning av metaller och . SGU disponerar medlen för satsningen och föreslås få ta del av medlen för att bidra till arbetet. I handlingsplanen framförs vidare att sekundär utvinning av metaller är ett växande alternativ till primär brytning och för att regeringen för att genomföra denna satsning avser att besluta om ett regeringsuppdrag. Resurseffektivitet anges vara centralt för att driva cirkulär ekonomi och att handla resurseffektivt gäller lika mycket både vid utvinning av primära resurser som vid återvinning och återanvändning av sekundära material. För att stärka arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi anger regeringen i handlingsplanen att den avser att komplettera miljömålssystemet så att det finns etappmål eller andra mål för strategins prioriterade strömmar (plast, textil, förnybara och biobaserade råvaror, livsmedel, bygg- och fastighetssektorn, inklusive bygg- och rivningsavfall, samt innovationskritiska metaller och ) där det bedöms lämpligt. Svar på skriftlig fråga om en stärkt gruvnäring Näringsminister anförde följande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:340) av (SD) om SGU:s roll för gruvnäringen, och hur regeringen avser att möjliggöra för fler initiativ från myndigheten: har beslutat om 2020 för SGU:s förvaltning. SGU har ett brett uppdrag som bland annat berör gruv- och mineralnäring, grundvatten och samhällsplanering. Regeringen har exempelvis gett SGU uppdrag om utökad kartläggning och karaktärisering av grundvattenresurser och i budgetpropositionen föreslår regeringen en satsning på metaller och ur sekundära källor som uppgår till 2021 och beräknas till 2022 SGU har därtill i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att ta fram en grundläggande och långsiktig plan för den kartläggande verksamheten. Enligt uppdraget ska SGU utföra arbetet med utgångspunkt i den av fastställda nationella geodatastrategin. Uppdraget ska redovisas . Vissa frågor om tillsyn I enlighet med 15 kap. 1 § minerallagen ska tillsynen över efterlevnaden av minerallagen och de villkor eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, utövas av bergmästaren. Den tillsyn som bedrivs vid Bergsstaten avser kontroll av arbeten som utförs med stöd av undersökningstillstånd och bearbetningskoncession. Tillsynen kan initieras av bergmästaren. Den kan också vara en följd av anmälan från någon som anser att tillsyn är befogat. Bergmästaren genomför även årlig inspektion av alla gruvor som är i drift. Efter avslutad utredning i ett tillsynsärende kan bergmästaren besluta att avskriva ärendet från vidare handläggning. Detta blir aktuellt om det har visat sig att kontrollen av verksamhetsutövaren inte föranleder någon åtgärd. Bergmästaren kan också avskriva ett tillsynsärende om innehavaren självmant under utredningen av ärendet, eller efter föreläggande, vidtar sådana åtgärder som bedöms tillräckliga. Hela Bergsstatens verksamhet inklusive tillsynsarbetet finansieras av ansökningsavgifter. är enligt tillsynsmyndighet över gruvverksamheter, och tillsynen bedrivs i form av besök samt utbildnings- och informationsinsatser. Avgifterna för tillsyn regleras i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt . beslutade regeringen att höja avgifterna för miljöfarliga verksamheter. Höjningen genomfördes stegvis och avsikten var att anpassa avgifterna till de faktiska kostnaderna. trädde ändringar i minerallagen (1991:45) i kraft som innebär att giltighetstiden för undersökningstillstånd som var giltiga vid lagens ikraftträdande och som tidigare hade förlängts genom att det visats att det fanns synnerliga skäl för förlängning förlängdes med . Förlängningen omfattade dock inte undersökningstillstånd som avser olja eller gasformiga kolväten eller som grundas på en ansökan om stenkol och där stenkol uttryckligen anges i tillståndet. Ändringarna, som föreslogs i propositionen Förlängd giltighetstid för undersökningstillstånd (prop. 2019/20:183), gjordes för att motverka allvarliga konsekvenser för prospekteringsbolagen och för gruvbranschen till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. I samband med riksdagsbehandlingen av propositionen tillkännagav för regeringen att den borde återkomma med ett lagförslag som innebär att samtliga undersökningstillstånd som var giltiga förlängs med från den dag då giltighetstiden annars skulle ha löpt ut (bet. 2019/20:NU20, rskr 2019/20:368). Enligt tillkännagivandet ska förslaget inte omfatta undersökningstillstånd som avser olja eller gasformiga kolväten eller som grundas på en ansökan om stenkol och där stenkol uttryckligen anges i tillståndet. Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, framförde i en reservation att inte borde göra något tillkännagivande. lämnade regeringen en proposition till som innehåller förslag om ändringar i minerallagen med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 och dess påverkan på gruvnäringen (prop. 2020/21:67). Ändringarna innebär att giltighetstiden för undersökningstillstånd som var giltiga och som är giltiga och som inte har förlängts tidigare ska förlängas med . De innebär även att giltighetstiden ska förlängas med för undersökningstillstånd som är giltiga och som har förlängts genom att det visats att ändamålsenlig undersökning har utförts eller för att tillståndshavaren har godtagbara skäl till att inte ha genomfört undersökning och dessutom gjort sannolikt att området kommer att undersökas som ansökningen avser. Giltighetstiden föreslogs förlängas med även för tillstånd som är giltiga och som förlängts genom att det visats att det finns särskilda skäl för förlängning. Ett enigt utskott ställde sig bakom regeringens proposition och beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2020/21:NU9, rskr. 2020/21:190). Lagändringarna trädde i kraft . Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Ny gruv- och mineralstrategi – Innovationskritiska och metaller – Vissa övriga mineralpolitiska frågor. Ny gruv- och mineralstrategi I flera motioner framförs förslag om att borde revidera den gamla gruv- och mineralstrategin eller anta en ny strategi. Utskottet vill med anledning av dessa förslag inledningsvis framhålla att den mineralstrategi som togs fram 2013 av den dåvarande regeringen har fullföljts och att samhällsutvecklingen därefter medfört ett ökat behov av metaller för bl.a. fossilfria energitekniker som vindkraft och solenergi, samt för omställningen av transportsektorn med laddinfrastruktur, batterier och elbilar. Utskottet kan konstatera att regeringen beslutade om en handlingsplan för cirkulär ekonomi. I handlingsplanen framhålls bl.a. en satsning på åtgärder för att genom teknikutveckling och innovation öka möjligheterna till återvinning och sekundär utvinning av metaller och . I handlingsplanen framförs även att sekundär utvinning av metaller är ett växande alternativ till primär brytning och att regeringen avser att besluta om uppdrag till berörda myndigheter för att handlingsplanen ska genomföras. Utöver detta vill utskottet framhålla det arbete som pågår på EU-nivå. publicerade ett meddelande om kritiska råvaror där tio åtgärder för att säkerställa tillgången till hållbart producerade råvaror anges tillsammans med en uppdaterad lista över kritiska metaller och . Utskottet utgår från att gruv- och mineralindustri samt gruvklustret som helhet kommer att vara centrala aktörer i det fortsatta beredningsarbetet från svensk sida. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. När det gäller en strategi för gruv- och mineralnäringen har utskottet i det föregående bl.a. hänvisat till den nya handlingsplanen för cirkulär ekonomi och det pågående arbetet på EU-nivå. Mot bakgrund av förslag i ett par motioner som särskilt rör innovationskritiska vill utskottet tillägga att det av handlingsplanen för cirkulär ekonomi framgår att innovationskritiska metaller och är ett prioriterat område. I planen anges bl.a. att sekundär utvinning av metaller och är ett växande alternativ till primär brytning och att primära material så långt det är möjligt ska ersättas av resurser som används effektivt i cirkulära flöden. När det gäller information om tillgången på innovationskritiska i den svenska berggrunden noterar utskottet att SGU under föregående år arbetat med en kartläggning av innovationskritiska metaller i vissa delar av och att resultatet redovisades i en rapport till regeringen . Som utskottet i det föregående också har framhållit presenterade ett meddelande om kritiska råvaror. I meddelandet framhåller kommissionen dessa råvarors stora betydelse för EU:s ekonomi och vikten av att stärka en resilient tillgång och det öppna strategiska oberoendet. Utskottet ser positivt på att ett sådant arbete har inletts på EU-nivå men konstaterar att initiativet ännu är i ett inledande skede. Utskottet är därmed inte berett att i detta sammanhang förorda några tillkännagivanden när det gäller innovationskritiska metaller och . Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. Vissa övriga mineralpolitiska frågor I en motion efterfrågas ett riksdagsuttalande om att tillsynsavgifterna för gruvnäringen bör anpassas efter verksamheternas storlek. Förutom de ansökningsavgifter som betalas till SGU och Bergsstaten behöver gruvföretag betala avgifter för prövning och tillsyn av miljöfarliga verksamheter vilka fastställs i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt . I ett led för att öka kostnadstäckningen för statens kostnader för prövning och tillsyn höjdes avgifterna för prövning och tillsyn av miljöfarliga verksamheter, vilket innefattar gruvor. Utskottet ser inga skäl att förorda att uttalar sig om nivån på dessa avgifter. I en annan motion förordas tillkännagivanden om att förutsättningarna för SGU och Bergsstaten bör stärkas och att regeringen bör utreda den lagstiftning som reglerar gruv- och mineralnäringen för att skapa en robust lagstiftning som fungerar även i oförutsedda kristider. Utskottet delar visserligen motionärernas uppfattning om vikten av att SGU och dess enhet Bergsstaten är väl rustade för att hantera sin uppgift på det mineralpolitiska området, men förutsätter att även regeringen har detta synsätt. Mot bakgrund av den pågående coronapandemin vill utskottet vidare påminna om att , såväl under föregående som innevarande , har fattat beslut om att förlänga giltighetstiden för vissa undersökningstillstånd. Utskottet vill dock framhålla att eftersom pandemin ännu inte är över finns det anledning att fortsätta att noga följa förhållandena för de prospekteringsbolag som bedriver verksamhet i . Utskottet vill särskilt lyfta fram behovet av att följa situationen för de fall där undersökningstillstånd har beviljats och som inte omfattas av de ändrade reglerna. Utskottet ser dock inget skäl att förorda något riksdagsuttalande på området. Samtliga motionsyrkanden avstyrks härmed. Tillståndsprocesser och handläggningstider, punkt 1 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 i denna del, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 3, 2020/21:3155 av (C) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi vill inledningsvis framhålla att svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för . Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utveckling av ny teknik för en grön omställning. är det ett faktum att gruvdrift har en omfattande påverkan på närmiljön, och en genomgående miljöprövning är därför viktig. I flera motioner förordas förslag som syftar till att förkorta tillståndsprocesserna och handläggningstiderna när det gäller mineral- och gruvärenden. Vi vill först och främst framhålla att väl utformade tillståndsprocesser och en effektiv handläggning bör vara vägledande för den prövning som görs med stöd av såväl minerallagen som . är det viktigt att även i fortsättningen är ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling i linje med Agenda 2030. I detta sammanhang vill vi påminna om att uppmanat regeringen att vidta åtgärder för att förkorta tillståndsprocesserna och handläggningstiderna för gruv- och mineralnäringen. Som redovisats pågår en översyn av dessa frågor och en utredare arbetar med att bl.a. lämna förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv miljöprövning. Som också redovisats ska utredaren lämna sitt slutbetänkande till regeringen . Vidare noterar vi att regeringen har aviserat att tillsätta en särskild utredare som ska se över prövningsprocesser och regelverk för att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och . Vi ser därmed inget behov av att förorda att på nytt uttalar sig i dessa frågor och därigenom riskerar att föregripa utredarnas slutsatser. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Tillståndsprocesser och handläggningstider, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 i denna del och 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 3, 2020/21:3155 av (C) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 2. Den svenska gruvnäringen har gamla anor. En allt större efterfrågan från tillväxtländer tillsammans med en strävan inom EU att bli mer självförsörjande när det gäller olika och har resulterat i en långsiktig trend mot allt högre priser. Vi ser positivt på gruvnäringen och vill bidra till dess fortsatta utveckling i . Ett sätt att underlätta för gruvnäringen är att effektivisera de tillståndsprocesser som föregår en gruvetablering.