bet · H901MJU8 · 2021-12-07 00:00:00 — Vi kan också tydligt se att vårt svenska ägande skiljer sig mycket från ägandet i andra skogsnationer. Det skiljer sig till och med mycket från . I har vi en stor andel privata skogsägare. De har skött sin skog genom generationer och har gjort bra val och kanske dåliga val. Men då är det upp till den enskilda skogsägaren och den nationella lagstiftningen att hantera det. Vi tycker inte att ska ha för stort inflytande på det här området. Skogen har en väldigt viktig roll i klimatomställningen. Vi vet att vi kan ersätta olika produkter, plast och andra oljeprodukter, med produkter från skogen. Det kallas substitution. Men vi vet också att kolinlagringen är oerhört viktig. Och skyddet av den biologiska mångfalden är en del av klimatarbetet med skogen. Faktum är att många av de skogsbruksmetoder som vi använder i inte är hållbara. Vi offrar lite för mycket av kollagret när vi plöjer upp, inom citationstecken, och skördar skogarna . Det är viktigt att hitta nya skogsbruksmetoder som innebär att vi kan bevara mer kol i marken när vi brukar den. Det är också viktigt att komma ihåg att skogen har kulturell betydelse för många svenskar. Runt 300 000 människor i är skogsägare, och många av dem är familjeföretagare. I finns ett stort engagemang för skogen. Många svenskar känner att skogen är en viktig del av vår kultur och är stolta över den. Det tycker inte bara skogsägarna utan även resten av svenskarna. Är det någonting som Socialdemokraterna har glömt bort? Är skogen inte viktig också för annat än skogsnäringen, utan också för rennäringen och besöksnäringen? måste onekligen ta ett bättre helhetsgrepp om hela skogsbrukspolitiken. Men självklart tycker jag att klimatpolitiken från EU måste kunna få påverka. Tack, , för anförandet! Beträffande Sinkevicius från noterade vi att skrev under första skrivelse . När nästan exakt samma sak skulle skrivas under skrev , , , och på, men skrev inte på. Där tog man tydligen hänsyn till kommissionären . Jag noterade bara det, och jag tror att det var av hänsyn till deras utvalde person. Jag vill komma till det här med att lagra kol i våra skogar. Jag vill hävda att lagrar mest kol i skogarna av EU:s länder. Jag känner i alla fall inte till något land som lagrar mer. Det beror på att vi har höjt tillväxten så mycket i de svenska skogarna genom att plantera mer skog och genom att använda förädlat material, vilket kräver att man planterar och inte har naturlig föryngring; då blir det ju samma träd och inte de mest växtliga träden som kommer vidare. Faktum är att det vid kontinuitetskogsbruk är tvärtom. Man tar bort de mest växtliga träden, eftersom de är störst, och lämnar dem som är mindre. På det sättet fick vi i stora delar av sakta men säkert utarmade skogar, ur skogstillväxtsynpunkt och virkessynpunkt. Det ledde till att man gick över till trakthyggesbruk. Man gjorde helt klart misstag, och vi har förbättrat oss mycket efter det. Men det har vi gjort på egna grunder. Vi har lärt oss själva, och vi kan naturligtvis lära oss själva också vad gäller klimatanpassning. Men till exempel bränder och många andra skador har alltid funnits. En viktig sak vad gäller skogsbränder är att ha skogsbilvägar och att ha ett aktivt, inte inaktivt, brukande. Min fråga handlar om lönsamheten. Den får man genom att bruka skogen, inte genom att låta bli. Jag vill tacka för frågan från . Jag håller verkligen med om att vi måste ha ett mycket starkt fokus på just skogsbruket, den brukade delen av skogen. En del av skogsbrukets ansvar är också att skydda värdefull natur. Det är en del av skogsbruket. Man har inte skydd å ena sidan och skogsbruk å andra sidan. Det är en del i varje skogsbrukares ansvar att ägna sig åt både skogsvård och naturvård. av vårt land är skog. Och det är helt riktigt att skogstillväxten har ökat i . ser vi också en del baksidor med de metoder som använts. I mitt anförande lyfte jag särskilt upp att mycket av skogarna i och , ungskogarna, nu drabbas av skogsskador. Det beror inte bara på älgar; där har man skjutit av väldigt många älgar. Det handlar framför allt om törskatesvampen och andra svamparter. Det finns ett tiotal svampar som drabbar skogen enormt hårt. Just metoderna där man har fått större tillväxt med förädlat plantmaterial, täta planteringar och så vidare har fungerat fram till , när vi får klimatförändringar. fungerar inte de metoderna. Vad menar och att vi ska göra då? Ska vi inte, som säger, ha mer naturanpassade metoder? Jag skulle säga att det handlar om hyggesfria metoder, men det handlar också om metoder i trakthyggesbruket. Jag tackar för frågan. Vi ska väl kunna använda en lång rad olika metoder. Jag håller inte med om att vi nu drabbas av katastrofer som inte har funnits tidigare. Skogsbruket har alltid drabbats av olika katastrofer. Det kommer i vågor, men det kommer mer nu när det blir varmare än det kanske gjort . Aktivt skogsbruk är viktigt. Jag instämmer när det gäller vardagshänsyn i skogsbruket, alltså att en skogsbrukare har ansvar för både skogsbruk, alltså skötsel av träden för att få ut virke, och skogsvård. Vardagshänsyn handlar också om att se till att det inte blir djupa spår och om allt sådant som gör att naturen läker och anpassar sig efter hand. Vi pratar mycket om fjällen . Det är väl bra. Men det har vi egentligen alltid gjort i svensk naturvård. började vi sätta av stora nationalparker, och de ligger i fjällen. När man delade på det som hette till och efter ett antal märkliga turer till flyttade man det som man ansåg var mest skyddsvärt till . Och vill man skydda ännu mer i just det området. När det gäller just att bevara och hindra utdöende av arter skulle jag säga att det inte fyller någon funktion. Vi har gammal granskog nära fjällen och i inland. Det är de mest skyddade och största arealerna vi har. Men arter har försvunnit i övergångszonen mellan jordbruk och skogsbruk och på grund av gamla behandlingssätt i jordbruket. Där skulle vi behöva göra mycket mer, och vi gör mycket mer. Men det blir aldrig fokus på det i debatten. Är det inte tillräckligt häftigt för ? Jag tackar för frågan. Att skydda fjällskogarna har jättestor betydelse. Det är sammanhängande skog. Det kallas internationellt för . Jag blev väldigt glad över frågan om det inte är tillräckligt häftigt för att titta på hur man kan främja naturen i andra delar av landet. Det är superhäftigt. Det är faktiskt så häftigt att det finns med i skogspropositionen, och det är tack vare . Vi har lyft in i propositionen att det behövs en översyn av skogsvårdslagen för att sänka kravet på skogsbrukarna att plantera. Vi ska inte tvinga skogsägarna att plantera skog ända ut mot åkerkanten utan vi ska öppna för möjligheten att skapa bryn. Tänk vad viktigt det skulle vara om alla skogsägare får möjligheten att skapa bryn mellan åker och skog. Det är viktigt för den biologiska mångfalden, för fågellivet, och det är otroligt bra för älgarna, som kanske får en bättre miljö. Ni vet att tallen är den sjätte godaste födan för en älg, men alla de andra sakerna som inte finns längre i skogen, risen, lövträden och så vidare, kommer att trivas bra i brynen. Då tror jag att skogsskadorna kommer att minska. Det här är superhäftigt och verkligen någonting som driver på hårt. tar ofta i sina anföranden upp forskningsrapporter, vetenskapliga rapporter, tidningsartiklar och så vidare. Hon är noga med att bygga på kunskap. Varför ska vi då ta inspiration, , av människor och krafter, inte minst inom , som så tydligt visar på så stor okunnighet om skogsbruk, om hur det ser ut inom EU? Man ser inte att det råder en så stor diversitet inom unionen, utan det verkar som att man inom har en gemensam bild av att skogen ser ut precis så här, trots att det är så stora olikheter inom unionen. Varför ska vi ta inspiration av dessa, ? När EU:s miljökommissionär var här lyfte han särskilt fram hur viktigt det är att är ett av de medlemsländer i EU som bidrar mycket med kunskap till . Han tackade oss särskilt för det. behövs en ökad kompetens i frågorna. Jag skulle inte underkänna kompetens mer än vad jag skulle underkänna någon annans kompetens. Det som är viktigt när vi tittar på underlagen för att utveckla vår skogspolitik handlar om klimatfrågan och den biologiska mångfalden. Det finns vetenskapliga underlag, bland annat från IPCC, på klimatområdet. Där finns vidare forskarpaneler, som verkligen visar att det finns en total enighet i världen om klimatfrågorna. De ligger till grund för EU:s ställningstaganden om klimatpolitiken. På området för biologisk mångfald finns forskningspanelen Ipbes. De är också oerhört värdefulla för just det underlag som har tagit fram. Det är absolut jätteviktigt att de beslut vi fattar i , och de beslut som EU fattar, sker på vetenskaplig grund. Trots detta gör ett uttalande som verkligen inte bygger på vare sig kunskap eller vetenskaplig grund när hon i talarstolen säger, med hennes eget uttryck, att vi gör dasspapper av timmer. Vi gör inte dasspapper av timmer i . Timmer används till långlivade produkter. Sedan blir det restprodukter från timmer eftersom timmerstockar inte är fyrkantiga utan runda. Då blir det per automatik restprodukter. Pappersmassa görs av massaved. Vi kan inte bara plocka ut timmer ur skogen utan vi måste röja och gallra. Självklart ska vi ta vara på det som ges när vi gallrar. När vi kan använda det till att göra pappersmassa ska det självklart göras. Vi gör inte pappersmassa av timmer. Precis som jag tog upp i mitt anförande gör på samma sätt som , nämligen nedvärderar de kortlivade produkterna som vi så väl behöver, inte minst i omställningen. Vad ska vi i använda oss av i omställningen i stället för produkter från skogen, om vi verkligen ska ställa om? Jag tackar för frågorna. Det som gör mig upprörd är att och andra partier i som stöder den linje som är mot säger nej till kaskadprincipen, som den heter. Det handlar om att få en ändamålsenlig användning av naturresurserna. Det som gör mig riktigt upprörd är att man i har en sådan situation att vi fortfarande kan göra dasspapper av urskogar. Tyvärr avverkas riktigt fina skogar med höga naturvärden i . En del av det blir dasspapper. Det som behövs för att skogen ska bidra med högre miljö- och klimatnytta är att vi får fler långlivade produkter. Där är trähusbyggnationen oerhört viktig, men vi behöver också se till att de småfibrer som kommer från skogen används . Det är just genom att få en cirkulär bioekonomistrategi som vi kan maximera utnyttjandet av produkter från skogen som vi bidrar till den biologiska mångfalden, som vi gör insatser för klimatanpassning och som vi gör skogsbruket mer variationsrikt och skapar bättre förutsättningar för de enskilda skogsägarna att få en bättre ekonomi. Det är tydligt att dessa frågor väcker engagemang. Jag vill ändå börja med att säga att om man frågar de svenska skogsägarna tror jag att ett ytterst fåtal tänker att är garanten för en stark äganderätt. Jag är hemskt ledsen, , men man kan inte förhandla skog och äganderätt med och landa i att det blir en äganderätt som stärker svenska skogsägares ägande. För är äganderätt detsamma som att staten har mycket pengar att ge till enskilda skogsägare som inte längre får bruka sin skog. Det är anmärkningsvärt. Här har stått och talat om att vi måste tänka på skogsägarnas enskilda lönsamhet på ett bättre sätt. Ja, jag håller med. Men vad händer i det fjällnära området där det redan finns skyddad skog med 7 000 enskilda skogsägare som skulle bli drabbade om fick sin vilja igenom att skydda all den resterande fjällnära skogen? Vad kommer dessutom att hända med deras möjligheter den dagen de inte längre har sin skog för att få tag på nytt kapital för att utveckla sina verksamheter? Det är fråga om att ha en fortsättning på landsbygdsutvecklingen i dessa områden när staten i stället ska äga skogen och den inte längre ska brukas. Jag vill gärna ha svar. Jag tror att har fel om . Vi är på de små skogsägarnas sida. När det gäller den fjällnära skogen hade vi mycket intressanta förhandlingar med och Socialdemokraterna. Jag tyckte riktigt mycket om att prata med och Socialdemokraterna om de här frågorna, för vi kom framåt. Det var inte förslag om att med tvång skydda den fjällnära skogen som gick igenom. Det som gick igenom var att de skogsägare som finns i det fjällnära området om och när de vill ska få ersättning för sin skog, och de behöver inte överlämna ägandet till staten. De kan fortsätta att äga sina marker själva. De kan bedriva jakt och fiske. De kan ta ved och kanske också avverka lite grann - lagom mycket med timmer för att göra en liten stuga. Vi såg över naturskyddsbestämmelserna i diskussionen för att åstadkomma ett skydd av skogen som är mer anpassat till de fjällnära skogsägarna. Stora delar av fjällskogen får man ju ändå inte avverka, och det är inte lönsamt att avverka den. Att man dessutom ska kunna få den ersättning av staten man är berättigad till tycker vi är rimligt. Då måste man också avsätta pengar för det i budgeten, vilket inte gjorde. Nej, avsätter inte pengar till det här, för vi tror inte på det. Det är inte svårare än så. Vi tycker att det är viktigare att svenska skogsägare får äga och bruka sin skog. I EU:s nya skogsstrategi talar man väldigt mycket om att man ska skydda mer natur. pratar också väldigt ofta om att vi ska skydda mer natur än . Och finns det väldigt höga naturvärden är det självklart att vi ska skydda dem. Men finns det någon gräns för när det gäller hur mycket skog vi faktiskt ska ta ur produktion? Eller är berett att kanske släppa skyddet på någonting som vi har skyddat om man hittar något med högre naturvärden? Annars kommer det här förslaget, precis som många andra förslag, att leda till att vi minskar vår produktion. Då är det väl bra för svenska skogsägare och svensk skogsindustri som investerar väldigt mycket pengar att få veta att de ska minska produktionen i skogen, inte öka den. säger att vi ska ha ökad produktion, fast den är egentligen kontraproduktiv, för förslagen i den leder till raka motsatsen, precis som förslagen i leder till minskad produktion i stället för till ökad produktion. Men finns det något tak för när det gäller hur mycket mark vi ska ta ur produktion? Och betyder det i så fall att vi ska minska skogsproduktionen i ? tycker att ska följa de internationella konventioner som finns för skydd av biologisk mångfald. Det är vad tycker. Det är det tak som vi föreslår. Jag tycker att frågan om ökad produktion är väldigt viktig, för vi har en jättestor utmaning framför oss i klimatutmaningen. Där måste vi använda skogens produkter på ett bättre sätt. Det allra bästa sättet är nog det som kallas kaskadeffekten, som säger nej till. Det handlar om att använda skogens resurser mer effektivt. Det innebär naturligtvis att vi kanske måste ha en hållbart ökad tillväxt i själva skogsbruket. En ökad hållbar tillväxt innebär till exempel att vi ska bedriva ett skogsbruk där vi faktiskt får en återväxt och inte på de av arealen i norra där vi inte får någon återväxt. Det tycker jag är ett sätt att öka tillväxten påtagligt. En annan sak som jag tycker är viktig och som vill lyfta fram är den cirkulära bioekonomin. Vi måste bli bättre på att återanvända, återbruka och återvinna resurserna på ett bättre sätt, så att träråvaran inte används en gång och bränns i ett värmeverk utan att den kanske har varit ett antal produkter innan den slutligen hamnar i värmeverket. Den ska ha varit ett antal produkter innan den blir dasspapper. Att öka återvinning och återanvändning av resurserna är det som skapar en cirkulär ekonomi. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)