bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — För att klara omställningen krävs ny kunskap och innovation i varje del av samhället. Universitet, högskolor, näringsliv, offentlig sektor och civilsamhälle behöver arbeta tillsammans mot gemensamma mål. Regeringen bedömer att det behövs kraftigt ökade medel till forskningssatsningar inom klimat- och miljöområdet. Det nationella forskningsprogrammet om klimat förstärks Regeringen har gett Formas i uppdrag att genomföra ett nationellt forskningsprogram om klimat (M2017/01282). En strategisk forskningsagenda som ska styra genomförandet –2026 har tagits fram i samråd med berörda intressenter. Regeringen anser att programmets initiala fokus på genomförande och uppföljning för klimatarbetet bör upprätthållas och vidareutvecklas. ska programmets övriga delar genomföras, dvs. omfattande forskning och innovation för hållbara och smarta lösningar för klimatarbetet samt systemintegrerad kunskap. Detta innebär bl.a. stöd till systemforskning där forskare från olika naturvetenskapliga, tekniska och samhällsvetenskapliga samt humanistiska discipliner arbetar tillsammans med att utveckla nästa generations lösningar i arbetet med att nå klimatneutralitet. För att skapa ytterligare förutsättningar att hantera klimatutmaningen därmed sammankopplade utmaningar rörande biologisk mångfald och ekosystemtjänster anser regeringen att det pågående nationella forskningsprogrammet behöver en betydande förstärkning. Regeringen anger att det inom ramen för Formas anslagshöjning för forskning och utveckling ska avsättas medel för det nationella forskningsprogrammet om klimat. I propositionen meddelar regeringen att inriktningen för forskning och innovation inom energiområdet för åren 2021–2024 kommer att redovisas i en särskild proposition, Forskning och innovation på energiområdet. Ett forskningsprogram om hav och vatten inrättas Regeringen anför i propositionen att klimatförändringarna, havsförsurningen och övergödningen redan har fått konsekvenser för havens ekosystem och förstärker effekterna av andra påverkanstryck och befintliga havsmiljöproblem. Rent vatten är en livsnödvändig men en starkt hotad resurs. Havs- och vattenfrågor har till följd av detta prioriterats upp på den internationella dagordningen. Regeringen avser att ge Formas i uppdrag att genomföra ett tioårigt nationellt forskningsprogram om hav och vatten. Programmet ska skapa förutsättningar för ett strategiskt och långsiktigt arbetssätt, med ett helhetsperspektiv på vatten, och underlätta nära samarbete mellan forskare och intressenter. Regeringen bedömer att programmet kompletterar de nationella forskningsprogrammen om klimat, livsmedel respektive hållbart samhällsbyggande samt möjliggör synergier med EU:s ramprogram för forskning och innovation samt genomförande av FN:s årtionde för havsforskning. Det bedöms även bidra till kompetensförsörjning inom samhällsviktiga områden. Regeringen anger att det inom ramen för Formas anslagsökning för forskning och utveckling ska avsättas medel för att inrätta ett nationellt forskningsprogram om hav och vatten. Det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande förstärks Regeringen har gett Formas i uppdrag att genomföra ett nationellt forskningsprogram om hållbart samhällsbyggande och att –2020 utlysa medel till forskning för en social bostadspolitik (M2017/01282). Syftet är att stärka forskning med tvärvetenskaplig prägel och stark koppling till användare av forskningsresultat som bidrar till nya lösningar, varor och tjänster inom hållbart samhällsbyggande. Inom ramen för programmet beslutade regeringen om en nationell strategi för klimatanpassning och social bostadspolitik (prop. 2017/18:163). Enligt regeringen är det centralt att få till tvärvetenskapliga samarbeten eftersom forskningen på området är starkt uppdelad i olika discipliner. Regeringen framhåller i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder (prop. 2017/18:179) att tillväxt och utveckling är beroende av de värden som finns och produceras på landsbygden. Inom ramen för programmet om hållbart samhällsbyggande fick därför 2019 medel för att stärka forskning kring landsbygderna. Regeringen anför att en forskningsbaserad kunskapsutveckling kan stärka och tydliggöra regionernas och landsbygdernas förutsättningar att bidra till hållbar utveckling. I förlängningen leder en sådan kunskapsutveckling till stärkta möjligheter för att främja näringslivsutveckling och sysselsättning, men också till ökad kunskap om jämställdhet och andra sociala perspektiv kopplat till landsbygdsutveckling och regional utveckling. Enligt regeringen kan man genom forskning även få ökad kunskap om hållbara samband mellan städer och landsbygder samt hur glesa miljöer bidrar till en hållbar utveckling och innovationskraft i alla delar av landet. Regeringen anger att det inom ramen för Formas anslagsökning för forskning och utveckling ska avsättas medel för forskning om klimatanpassning och social bostadspolitik samt för forskning om landsbygder och regional utveckling. Regeringen avser även att ge fortsatt möjlighet att förbättra samordning och samverkan mellan de aktörer som bedriver forskning inom landsbygdsutveckling och regional utveckling. Rymddataexploatering för klimat och miljöforskning I propositionen anför regeringen att det krävs bättre kunskap om hur klimat- och ekosystemen på jorden fungerar och hur processerna som binder ihop dem samverkar. De möjligheter som finns att kartlägga och följa processer och påverkan på klimatet är till stora delar knutna till användning av data som kommer från satelliter i rymden i kombination med mätningar i atmosfär, på land och i vatten. Tillsammans med europeiska och amerikanska rymdprogram och satelliter utgör EU:s Copernicusprogram en ovärderlig källa till information om både havs-, jord- och atmosfärssystem och deras status och sammanlänkning. I regeringens skrivelse En strategi för svensk rymdverksamhet (skr. 2017/18:259) anges som ett strategiskt mål att ska dra nytta av sitt deltagande i EU:s satellitnavigerings- och jordobservationsprogram. I digitaliseringsstrategin anges även vikten av att öka fokus på datadriven och digitalt driven innovation och forskning som kan bidra till mätbart ökad samhällsnytta, kostnadseffektivitet i offentliga verksamheter och stärkt konkurrenskraft för industrin (N2017/03643). De stora mängderna data från rymdinfrastruktur kräver nya analyser och metodutveckling när det gäller dataexploatering. Det gäller framför allt att med ny teknik som bildanalys och artificiell intelligens (AI) möjliggöra rationell analys av de enorma datamängderna och därmed skapa nya möjligheter till innovation samt öppna upp för helt nya användningsområden i samhället. Det finns dock begränsningar i dagens AI-tekniker, och det behövs utveckling av nya analysmetoder för rymddataexploatering. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en ökning av Rymdstyrelsens anslag för en satsning på rymddataexploatering. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Forskningssatsning på hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin Regeringen har antagit en strategi för cirkulär ekonomi (M2020/01133), med målet att omställningen till en cirkulär ekonomi ska bidra till att nå miljö- och klimatmålen samt de globala målen i Agenda . Regeringen har också inlett arbetet med att ta fram en bioekonomistrategi. har god tillgång till förnybara resurser, teknisk spetskompetens och industriell infrastruktur, vilket ger utmärkta förutsättningar att utveckla en mer cirkulär och biobaserad ekonomi av högsta kvalitet. Regeringen anser mot bakgrund av detta att det behövs en forskningssatsning som kan bidra till att den cirkulära och biobaserade ekonomin utvecklas i de gröna och blå näringarna, dvs. från jord, skog och vatten. Forskningssatsningen på skogsråvaror och biomassa som presenterades i den forskningspolitiska propositionen 2012 (Forskning och innovation, prop. 2012/13:30) fortsätter och breddas till forskning och innovationsverksamhet för hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin, inklusive nya varor, tjänster, återbruk och konsumtion. Detta rör kunskapsområden som också står högt på den globala agendan och där svensk forskning kan bidra. Regeringen anger att det inom ramen för Formas anslagsökning för forskning och utveckling ska avsättas medel för en satsning på hållbar tillväxt och utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin. Det nationella forskningsprogrammet för livsmedel förstärks Ett innovativt, konkurrenskraftigt och hållbart livsmedelssystem bidrar enligt regeringen till att uppfylla målen i En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104). Regeringen bedömer att den behovsmotiverade forskningen inom livsmedelskedjan är en viktig del av livsmedelsstrategin. I livsmedelsstrategin slås fast att produktion, konsumtion och export av ekologiska produkter ska öka, även detta kräver forskning och innovation. Ett nationellt forskningsprogram för livsmedel startades av Formas . Regeringen anser att satsningen bör ha samma tioåriga perspektiv som andra nationella forskningsprogram. Regeringen anför att tryggad livsmedelsförsörjning är en global utmaning där svensk forskning och innovation kan bidra. Genom forskningssatsningen skapas även förutsättningar för att delta i Horisont och klustret om bioekonomi, livsmedel, naturresurser, jordbruk och miljö. Förutsättningar skapas även för att delta i framtida europeiska partnerskapsprogram om livsmedel. Forskningssatsningen bidrar till en samtidig utveckling av ekonomisk, miljömässig och social hållbarhet och därmed till att uppfylla relevanta mål i Agenda . Regeringen anger att det inom ramen för Formas anslagsökning för forskning och utveckling ska avsättas medel för det nationella forskningsprogrammet för livsmedel. Forskning om klimat m.m. Kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 24 gäller de nationella program som forskningsrådet Formas ansvarar för samt kommentarer om och ändringsförslag för programmen. Motionärerna anför att Formas bör göra en vidare avvägning och analys av hur behovet av forskning och innovation ser ut när det gäller gröna bränslen och därefter initiera nya forskningsutlysningar. Vidare anser motionärerna att Formas bör samverka med andra aktörer såsom och när så är lämpligt. Ett liknande yrkande anförs av motionärerna i kommittémotionens yrkande 25. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 29 anför motionärerna att data från Rymdstyrelsen samt forskning och innovation på området kan ha stor betydelse för möjligheten att använda ny teknik i bl.a. jord- och skogsbruk, något som kan bidra till minskade utsläpp och bättre miljö. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 31 anför motionärerna att medlen till satsningen på bioekonomi bör frigöras och att det ska vara upp till Formas att besluta om var medlen ger störst nytta i de nationella program som redan pågår respektive har inrättats. I kommittémotion 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 3 anför motionärerna att de saknar en satsning på forskning av fjärde generationens kärnkraft inom ramen för det forskningsprogram om klimatet som Formas ansvarar för. I kommittémotion 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 7 framför motionärerna att forskningen om cirkulär ekonomi bör stärkas. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 13 anför motionärerna att det fria forskningsstödet behöver kompletteras med ett antal strategiska forskningssatsningar som kräver särskild uppmärksamhet. Det handlar bl.a. om resurser till forskning kring kärnkraften och dess bidrag för att säkra framtidens energiförsörjning. Forskning om hav och vatten m.m. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 27 anser motionärerna att havsmiljöfrågorna måste uppmärksammas i avsevärt högre grad. Motionärerna anför bl.a. att det är angeläget med ett nationellt program med tvärvetenskaplig forskning om hav och vatten. I motion 2020/21:3627 av (M) yrkande 2 anför motionären att forskningen kring fiberbankar och havsmiljögifter på bör stärkas. I motion 2020/21:504 av (SD) anför motionären att möjligheten att inrätta ett maritimt program i bör utredas. Forskning om hållbart samhällsbyggande I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 28 anför motionärerna att de medel som avsatts för en särskild förstärkning på delområdet klimatanpassning och social bostadspolitik inom forskningsprogrammet hållbart samhällsbyggande bör fördelas på andra program. Forskning om livsmedel m.m. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 26 anför motionärerna att forskning och förädling inom ramen för det nationella forskningsprogrammet för livsmedel bör vara riktade mot att möta framtidens behov av innovation från lokal till global nivå, liksom att möta konsumenternas efterfrågan. I motion 2020/21:2578 av och (båda M) yrkande 2 framför motionärerna att regeringen särskilt bör beakta och prioritera hållbar livsmedelsforskning när en ny forskningsproposition tas fram. Yttranden från andra utskott Forskning om klimat och miljö m.m. Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens uppfattning att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. För att minska människans påverkan på klimatet krävs omfattande omställningar i , inom EU och globalt. Enligt utskottet behövs även insatser för att bedöma klimatförändringarnas effekter och stärka samhällets anpassning till ett förändrat klimat. Utskottet välkomnar därför den utökade satsningen på forskning om samband mellan klimatförändring och biologisk mångfald. Regeringen anger att den forskningssatsning på skogsråvaror och biomassa som presenterades i den forskningspolitiska propositionen 2012 (Forskning och innovation, prop. 2012/13:30) ska fortsätta och breddas till forskning och innovationsverksamhet för hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin, inklusive nya varor, tjänster, återbruk och konsumtion. Miljö- och jordbruksutskottet ser positivt på denna breddade satsning och delar regeringens bedömning att satsningen rör kunskapsområden som står högt på den globala agendan och där svensk forskning kan bidra. Utskottet delar även regeringens bedömning att rymddata spelar en allt större roll i det moderna samhället och ser positivt på att regeringen föreslår förstärkningar till Rymdstyrelsen för att öka förutsättningarna för forskning och innovation som bygger på exploatering av rymddata. I detta sammanhang lyfter utskottet fram vikten av bildanalys och artificiell intelligens (AI) och anser i likhet med regeringen att denna del av forskningen måste prioriteras. AI-baserade tekniker kan enligt utskottets bedömning få stor betydelse inom flera av utskottets ansvarsområden där jordobservationsdata används. Utskottet anger vidare att det i betänkandet En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (2019/20:MJU16) uttalade att det inte är motiverat med en särskild strategi för att utveckla fjärde generationens kärnkraft. Utskottet anför i sitt yttrande att det inte gör en annan bedömning . Även trafikutskottet delar regeringens uppfattning att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Utskottet understryker att satsningar på forskning och innovation är angelägna och att det inte minst behövs forskning kring omställningen av transportsystemet för att uppnå klimatmålet och klara målen i Agenda . Utskottet betonar vikten av att ligger i framkant i utvecklingsfrågor och att detta innebär en stor konkurrensfördel för svenska företag. uppmärksammar behovet av ökad forskning och innovation när det gäller hållbara och gröna bränslen, såsom biobränslen, vätgas och biogas, för att transportsektorn ska kunna klara etappmålet för inrikes transporter och minska flygets klimatpåverkan. Utskottet betonar även behovet av forskning som tillämpar ett trafikslagsövergripande perspektiv. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att det i forskningspropositionen nämns flera olika satsningar och att en del av dem återfinns inom transportområdet. Utskottet pekar även på vikten av fördjupad forskning kring och fortsatta analyser av bl.a. kostnader, effektbedömningar, transportpolitisk måluppfyllelse och kostnadseffektivitet i samband med infrastrukturinvesteringar. Utskottet lyfter även fram behovet av forskning kring beteendeförändringar och nya transportbehov samt vikten av forskning kring transportsystemet från ett jämställdhetsperspektiv. understryker i sitt yttrande vikten av att nå målen i och de globala hållbarhetsmålen i Agenda . I det ingår omställningen till ett fossilfritt samhälle med minskade koldioxidutsläpp som framtidens energiförsörjning säkras. Utskottet konstaterar att regeringen kommer att överlämna en proposition till om inriktningen för forskning och innovation inom energiområdet –2024, och utskottet ser inte skäl för att förekomma den beredningen. Forskning om hav och vatten m.m. Miljö- och jordbruksutskottet anför att utskottet tidigare påtalat betydelsen av att tillräckliga åtgärder vidtas för att säkerställa en långsiktig och ansvarsfull förvaltning av haven och att åtgärdstakten i detta arbete behöver öka (jfr bet. 2019/20:MJU10). Utskottet anser att det är mycket positivt att regeringen föreslår att Formas får i uppdrag att genomföra ett tioårigt nationellt forskningsprogram om hav och vatten. Utskottet noterar särskilt att forskning kring havsmiljön i ingår i arbetet och att regeringen framhåller möjliga synergier med EU:s ramprogram för forskning och innovation samt FN:s årtionde för havsforskning. Forskning om hållbart samhällsbyggande Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar att regeringen förstärker det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande. Utskottet konstaterar att en hållbar markanvändning är nödvändig för en klimatanpassad bebyggelse och infrastruktur. Utskottet instämmer i att det är centralt att få till tvärvetenskaplig forskning och innovation för att säkerställa en kunskapsbaserad och långsiktigt hållbar klimatanpassning av den byggda miljön och att satsningar på området social bostadspolitik ska ingå i detta arbete. Forskning om livsmedel m.m. Miljö- och jordbruksutskottet har i likhet med regeringen uppmärksammat behovet av att stärka det innovationsfrämjande arbetet inom livsmedelssektorn. Utskottet anser att det är mycket positivt att regeringen nu föreslår förstärkningar av det nationella forskningsprogrammet för livsmedel. Utskottet delar regeringens bedömning att ett innovativt, konkurrenskraftigt och hållbart livsmedelssystem bidrar till att uppfylla målen i livsmedelsstrategin. Utskottet framhåller särskilt att den behovsmotiverade forskningen inom livsmedelskedjan utgör en viktig del av livsmedelsstrategin. Klimatförändringarna påverkar förutsättningarna för de flesta av samhällets sektorer, inklusive jord- och skogsbruk, fysisk planering, infrastruktur och människors hälsa och säkerhet. Detta kan ses på alla nivåer, från det lokala till det globala. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är nödvändigt att begränsa klimatpåverkan och stärka motståndskraften mot klimatförändringarna för att dessa inte allvarligt ska påverka samhällets funktioner eller äventyra många av de framsteg som gjorts på det ekonomiska och sociala området i , EU och globalt. Regeringen framhåller i propositionen att ska bli ett fossilfritt föregångsland och vara ledande i genomförandet av och Agenda 2030. Utskottet delar regeringens uppfattning att detta är ambitiösa och viktiga åtaganden som kräver kraftfulla åtgärder. Utskottet välkomnar att regeringen i propositionen presenterar ett antal prioriteringar och satsningar inom klimat- och miljöområdet och instämmer i bedömningen att det är nödvändigt med forskning och innovation för att skapa förutsättningar för att minska människans påverkan på klimatet och klara omställningen till ett hållbart samhälle. Utskottet delar regeringens bedömning att ska gå före på klimat- och miljöområdet och att detta arbete ska baseras på forskning och vetenskap. Utskottet välkomnar att det nationella forskningsprogrammet om klimat förstärks för att hantera klimatutmaningen och de utmaningar i fråga om biologisk mångfald och ekosystemtjänster som är sammankopplade med den. Programmet ska bl.a. stödja systemforskning där forskare från olika naturvetenskapliga, tekniska och samhällsvetenskapliga samt humanistiska discipliner arbetar tillsammans med att utveckla nästa generations lösningar i arbetet med att nå klimatneutralitet. Vidare anser utskottet i likhet med miljö- och jordbruksutskottet att det är betydelsefullt att regeringen förstärker forskningen om hur utformningen av klimatpolitiska styrmedel kan bli mer samhällsekonomiskt effektiv. Utskottet noterar att flera av de planerade satsningarna för att hantera klimatutmaningen finns inom transportområdet. vill utskottet liksom trafikutskottet understryka vikten av forskning kring omställningen av transportsystemet för att uppnå klimatmålen och klara målen i Agenda . Klimatförändringarna, havsförsurningen och övergödningen har fått konsekvenser för havens ekosystem, och ett nationellt forskningsprogram om hav och vatten ska inrättas. Programmet ska bidra till att skapa förutsättningar för ett strategiskt och långsiktigt arbetssätt och underlätta ett nära samarbete mellan forskare och intressenter inom området. Utskottet instämmer i bedömningen att det är nödvändigt med forskning kring hav och vatten och är positivt till ett forskningsprogram inom området. Utskottet noterar att satsningen även kan bidra till att stärka förutsättningarna för ett ökat svenskt deltagande i europeiska och globala forskningssamarbeten inom området, vilket kan bidra till ett strategiskt och långsiktigt arbetssätt. Utskottet instämmer med regeringen i att har utmärkta förutsättningar att utveckla en mer cirkulär och biobaserad ekonomi av högsta kvalitet, och utskottet välkomnar att en forskningssatsning för att utveckla den cirkulära och biobaserade ekonomin i de gröna och blå näringarna initieras. Utskottet ser det som positivt att forskningssatsningen på skogsråvaror och biomassa ska fortsätta och breddas till forskning och innovationsverksamhet för hållbar utveckling av den gröna och blå näringen. Användningen av rymddata spelar en allt större roll i det moderna samhället, och utskottet anser att det är positivt att Rymdstyrelsen genom beslut fått ett ökat anslag för en satsning på rymddataexploatering . Vidare anser utskottet i likhet med miljö- och jordbruksutskottet att det är positivt att det nationella forskningsprogrammet för livsmedel förstärks eftersom ett innovativt, konkurrenskraftigt och hållbart livsmedelssystem bidrar till att uppfylla målen i livsmedelsstrategin. Utskottet ser även positivt på förstärkningen av det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande för forskning om klimatanpassning och social bostadspolitik samt för forskning om landsbygder och regional utveckling. För att nå målen i och de globala hållbarhetsmålen i Agenda krävs en omställning till ett fossilfritt samhälle med minskade koldioxidutsläpp. ska framtidens energiförsörjning säkras. I forskningspropositionen meddelar regeringen att den kommer att överlämna en proposition till om inriktningen för forskning och innovation inom energiområdet –2024. Utskottet delar näringsutskottets bedömning att det saknas skäl för att förekomma beredningen av den aviserade propositionen. Med hänvisning till de beslutade och planerade satsningarna ser utskottet inte skäl att nu föreslå ytterligare åtgärder. Utskottet avstyrker motionerna 2020/21:504 (SD), 2020/21:2578 (M) yrkande 2, 2020/21:2729 (MP) yrkande 7, 2020/21:3627 (M) yrkande 2, 2020/21:3805 (SD) yrkande 3, 2020/21:3833 (KD) yrkande 13 och 2020/21:3834 (M) yrkandena 24–29 och 31. Forskning om hälsa, välfärd m.m. Utskottets förslag i korthet