bet · H801SoU8 · 2021-02-04 00:00:00 — Som exempel kan nämnas att tagit fram miljökriterier för offentlig upphandling av läkemedel och att regeringen avsatt medel till avancerad rening av avloppsvatten för att minimera utsläpp av läkemedelsrester. Regeringen har även givit i uppdrag att inrätta ett för läkemedel i miljön. Kunskapscentrumet ska bidra till att samla svenska aktörer och utgöra en plattform för dialog och samarbete. Kunskapscentrumet arbetar bland annat med att öka och sprida kunskapen om miljökriterier för läkemedelssubstanser genom att lyfta goda exempel och utbyta erfarenheter mellan olika regioner, organisationer, forskare och myndigheter. Jag och regeringen följer med intresse det pågående arbetet med miljökriterier för läkemedel. Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 21) framgår att regeringen verkar för ökad miljöhänsyn både i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt i övrigt. Det framgår vidare att delmål har nåtts bl.a. genom att revidering av riktlinjen för miljöriskbedömning för humanläkemedel pågår. Regeringen anför vidare följande när det gäller miljöhänsyn (s. 48): Läkemedelstillverkning leder i vissa fall till omfattande utsläpp av läkemedelsrester och farliga ämnen. Regeringen avser därför att starta en försöksverksamhet för en miljöpremie i förmånssystemet. Genom en sådan försöksverksamhet har möjlighet att ta en ledarroll i omställningen till hårdare miljökrav på läkemedelsproduktion. För att finansiera försöksverksamheten föreslår regeringen att tillförs 2021. för läkemedel i miljön för läkemedel i miljön vid har regeringens uppdrag att vara en nationell plattform för dialog och samverkan (S2018/03385/FS [delvis]). Syftet är att öka kunskapsspridning och stimulera till åtgärder och utveckling och därmed bidra till generationsmål, miljökvalitetsmål, etappmål och de globala målen som är definierade i FN:s Agenda 2030. har identifierat tre prioriterade verksamhetsområden för kunskapscentrumet. Dessa syftar till att bidra till visionen och målet att uppfylla svenska och internationella miljömål kopplade till läkemedel och miljön. Områdena är följande: – öka kunskap och överblick genom omvärldsbevakning och kommunikation – bygga tvärvetenskapliga och tvärsektoriella plattformar för dialog och samverkan – stimulera förändringsarbete inom läkemedels hela livscykel. har på regeringens uppdrag tagit fram rapporten i läkemedelslagstiftningen (dnr 4.3.1-2020-007510). Rapporten redovisar vad verket gjorde för att bistå i arbetet med att verka för en ökad miljöhänsyn i läkemedelslagstiftningen, aktuell utveckling nationellt och internationellt samt identifierade behov av ytterligare insatser för att nå målet. strategi för läkemedel i miljön presenterade 2019 en strategi för läkemedel i miljön (COM(2019) 128 final). , en expertgrupp under kommissionen, har startat en arbetsgrupp som leds av och som ska fokusera på några områden i strategin. Motionsyrkanden om läkemedel och miljö behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU6 Apoteks- och läkemedelsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:99). Läkemedelstillverkning leder i vissa fall till omfattande utsläpp av läkemedelsrester och farliga ämnen. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att starta en försöksverksamhet med en miljöpremie i förmånssystemet och att medel för detta avsatts. Genom en sådan försöksverksamhet får större möjlighet att ta en ledarroll i omställningen till hårdare miljökrav på läkemedelsproduktion. Motion 2020/21:2746 (KD) yrkande 21 får därmed anses delvis tillgodosedd och avstyrks. När det gäller övriga motionsyrkanden om miljö och läkemedel konstaterar utskottet att regeringen har vidtagit många åtgärder för att minimera utsläppen av läkemedelsrester i miljön. Som exempel kan nämnas miljökriterier och inrättandet av ett för läkemedel i miljön. När det gäller arbete för ökad miljöhänsyn i EU noterar utskottet att , en expertgrupp under , har startat en arbetsgrupp som leds av . Mot denna bakgrund anser utskottet att inte behöver ta något initiativ med anledning av motionerna 2020/21:1358 (M) yrkande 3 och 2020/21:3268 (L) yrkandena 5, 6 och 8. Motionsyrkandena bör avslås. Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V), 6 (KD) och 7 (L). De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /19:SoU7 eller 2019/20:SoU6, båda med namnet Apoteks- och läkemedelsfrågor, eller berör förhållanden där beslutanderätten enligt gällande ordning inte ligger hos . avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2018/19:138 och prot. 2019/20:99). Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning när det gäller de väckta förslagen. Motionsyrkandena bör avslås. Den nationella läkemedelsstrategin, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5 och 6 samt 2020/21:3369 av m.fl. (M) yrkande 18. Vi anser att den nationella läkemedelsstrategin behöver förnyas och uppdateras. Syftet med en sådan uppdatering skulle vara att lyfta fram en jämlik och god tillgång till nya innovativa och mer avancerade läkemedelsbehandlingar som ett högt prioriterat område. Vi anser också att det behövs en förstärkning av nationell uppföljning, utvärdering och återkoppling med särskilt fokus på nya avancerade läkemedel. I detta sammanhang föreslår vi att Rådet för nya terapiers () verksamhet med nationellt införande av nya läkemedel ska regleras i lag. Vi anser att rådets nuvarande rättsliga ställning är oklar och otydlig. Regeringen bör se över dessa frågor och därefter vidta lämpliga åtgärder. Jämlikt införande av nya behandlingsmetoder, punkt 2 (S, C, MP) av (S), (S), (S), (C), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12 samt 2020/21:3268 av m.fl. (L) yrkande 18. När det gäller vikten av att nya behandlingsmetoder och medicintekniska produkter kommer alla patienter med behov till del oavsett var i landet de bor delar vi majoritetens uppfattning. Vi noterar emellertid att den nationella läkemedelsstrategins huvudsakliga inriktning för kommande period är att förbättra förutsättningarna för ökad patientsäkerhet och en mer jämlik läkemedelsanvändning. I läkemedelsstrategin lyfts särskilt fram möjligheten att kunna tillgängliggöra nya, dyra läkemedelsrelaterade behandlingar. Eftersom det pågår arbete inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin när det gäller dessa och närliggande frågor anser vi inte att ett tillkännagivande är nödvändigt. Tillgång till läkemedel inom EU, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 14. Vi anser att samarbetet inom Europeiska unionen när det gäller att säkra tillgången på läkemedel och aktiva substanser i läkemedel bör stärkas. Redan innan covid-19-pandemin bröt ut fanns det ungefär 380 läkemedel på lista över restnoterade läkemedel. har i sin risk- och förmågebedömning konstaterat att är beroende av import av läkemedel. inhemska produktion av läkemedel är liten och inga vacciner produceras nationellt. Det europeiska samarbetet för att motverka pandemin fick en trög start, präglad av medlemsländernas förståeliga fokus på de egna nationerna. Men har arbetsprocesser satts igång och möjligheter skapats för att ta flera steg framåt i ett gemensamt arbete för att förbättra tillgången till läkemedel för alla patienter. Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag inom ramen för EU-samarbetet som kan bidra till att säkra tillgången till läkemedel som inte kan anstå. Säker läkemedelsanvändning, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3268 av m.fl. (L) yrkandena 3, 17 och 20. Jag föreslår en stärkt nationell styrning på läkemedelsområdet, med en nationell läkemedelskommitté och nationella prioriteringslistor för läkemedel. För ökad jämlikhet och klokare resursanvändning anser jag att det behövs fler nationellt utförda hälsoekonomiska analyser av vacciner som kunskapsstöd för regionerna. Läkare bör i receptregister kunna följa sina egna förskrivningar i jämförelse med genomsnittsförskrivningar i samma specialitet, s.k. terapeutisk självrannsakan. Läkemedelsanvändningen kan genom sådan självrannsakan och ökad kunskapsspridning från och bli säkrare. När det gäller säker läkemedelsanvändning anser jag att alla apoteksaktörer bör få i uppdrag att erbjuda självinitierad dosdispensering av läkemedel. Detta skulle minska riskerna för överdosering, glömda doser och förväxling av läkemedel. Regeringen bör se över hur läkemedelsanvändningen kan förändras och bli säkrare i enlighet med vad som anförs ovan. Ökad säkerhet för narkotiska preparat, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3268 av m.fl. (L) yrkande 12. När det gäller narkotiska preparat bedömer jag att det redan vid import till uppstår risker med dessa. Jag vill därför att regeringen säkrar att branschpolicyer och uppföljning införs för hela hanteringskedjan av narkotiska preparat, detta för att öka säkerheten under hanteringen och för att minska risken för svinn och stölder vid import, förvaring och transport. Regeringen bör se över denna fråga. Barn och läkemedel, punkt 7 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:3154 av (SD). Vi anser att det behöver göras en översyn av de läkemedel som utan godkänd produktinformation förskrivs till barn. Motionärerna anför att en del läkemedel som skrivs ut till barn saknar dokumentation om effekt, dosering och säkerhet för barn. Regeringen bör ta initiativ till en sådan översyn. Apoteksmarknaden, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 1. Enligt en undersökning från Novus vill drygt sex av tio svenskar återförstatliga apoteken. Syftet med läkemedelsdistribution bör enligt min mening vara att lindra och läka sjukdom genom godkända läkemedel. Jag noterar att det efter apoteksomregleringen har uppstått nya affärsmodeller i syfte att öka aktieägarvärdet. Olika kluster eller kedjor kombinerar t.ex. livsmedelsaffärer med apotek, apotek med vårdbolag etc. När nödvändigt samarbete mellan konkurrerande apotek inte går att genomföra eller informationsflödet om läkemedelstillgången inte är öppet redovisat riskerar folkhälsoaspekten att komma i bakgrunden. Regeringen bör därför initiera en översyn av apoteksmarknaden och förutsättningarna för ett statligt ägande av apoteken. Apoteksmarknaden, punkt 8 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 10. Apoteksbranschen är enligt vår mening inte vilken bransch som helst. Den som tar på sig ansvaret för att vara verksam i denna sektor tar också på sig ansvaret för att tillhandahålla livsnödvändiga läkemedel och medicintekniska produkter till befolkningen. Genom att slå vakt om och utveckla omregleringen av apoteken säkrar man kvalitet och tillgänglighet. Genom att ge fler möjlighet att starta och driva egna apotek frigörs företagsamhet och initiativkraft som förut inte var möjlig. Det handlar både om att ge farmaceuter möjlighet att bli egenföretagare och förverkliga egna idéer och om butikskedjor som kan erbjuda nya tjänster och koncept. Det handlar också om att stärka apoteken och farmaceutens roll i hälso- och sjukvårdskedjan, en utveckling som är viktigt inte minst för att locka fler till farmaceutyrken. Regeringen bör ta initiativ till en översyn i enlighet med vad som anförs ovan. Tillstånd att bedriva öppenvårdsapotek, punkt 9 (KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:3229 av m.fl. (L) yrkande 6. Svensk lagstiftning utgår från att det finns en inbyggd risk med att låta de läkare som skriver ut medicin även äga apotek, som tjänar pengar på att sälja samma mediciner. är det med andra ord förbjudet för läkare att äga apotek. Däremot är det omvända fullt tillåtet. Apotek får äga nätläkarbolag och dessutom får läkemedelsföretag äga vårdinrättningar. Denna typ av ägarförhållanden anser vi skapar stora frågetecken när det gäller dels om dagens regelverk verkligen säkrar trygg och klok användning av gemensamma resurser, dels om det påverkar risken för att vår hälsa och våra ekosystem äventyras genom överförskrivning av läkemedel. Vi anser att det är viktigt att det finns en tydlig gränsdragning mellan förskrivare och försäljare av läkemedel. Därför anser vi att regelverket bör skärpas så att en och samma aktör inte tillåts ha ekonomiska intressen på flera ställen längs vårdkedjan. Ett sådant regelverk ska ta hänsyn till riskerna med att låta apotek eller läkemedelsföretag äga vårdcentraler, nätläkarbolag och andra vårdföretag. Regeringen bör ta initiativ till en översyn i enlighet med vad som anförs ovan. Kliniska prövningar, punkt 10 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2031 av m.fl. (SD) yrkande 7. Vi konstaterar att länge var ett framgångsland inom läkemedelsindustrin. Avsaknaden av kapital och starka ägare menar vi har varit avgörande orsaker till att svenska läkemedelsföretag har sålts till andra länder. Medicinsk forskning kan emellertid växa sig stark igen, och då är forskningen en avgörande komponent. Antalet patent och kliniska prövningar måste således enligt vår mening stimuleras för att vi ska kunna vända trenden och därmed komma ifrån vår beroendeställning. Regeringen bör se över denna fråga. Apotekens hälsofrämjande arbete, punkt 11 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: 2020/21:2031 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 6, 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkande 13, 2020/21:3268 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 53. När det gäller apotekens roll och uppdrag delar vi majoritetens uppfattning att apoteken skulle kunna ges en större roll och få ett utökat ansvar i hälso- och sjukvårdskedjan och att både primärvård och akutmottagningar därmed skulle avlastas. Vi noterar emellertid att det pågår arbete inom när det gäller denna och närliggande frågor. Ett tillkännagivande är därmed inte nödvändigt. Försöksverksamhet med farmaceutiska tjänster på apotek, punkt 12 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8. överlämnade TLV en rapport till regeringen där myndigheten rekommenderar att en försöksverksamhet ska genomföras i nära samarbete mellan apoteksaktörer, hälso- och sjukvårdens huvudmän och myndigheter för att utveckla och utvärdera farmaceutiska tjänster i ett s.k. policylabb, där en tjänst stegvis provas fram. Även om det har gått ser vi positivt på att regeringen nu ett drygt år efter rapporten har gett TLV i uppdrag att påbörja försöksverksamhet med farmaceutiska tjänster. Vi anser dock att en sådan försöksverksamhet också ska inkludera utvärdering av ett s.k. farmaceutsortiment där särskilt utvalda läkemedel som är receptbelagda kan säljas utan recept under förutsättning att de säljs bakom disk på apotek och tillsammans med rådgivning av farmaceut. Även återförskrivning där farmaceuter under vissa förutsättningar kan få möjlighet att förlänga giltigheten på ett recept efter att giltighetstiden har gått ut, menar vi ska omfattas av en sådan försöksverksamhet. Regeringen bör ge TLV ett sådant tilläggsuppdrag. Farmaceutsortiment på apotek, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3268 av m.fl. (L) yrkande 1. Jag anser att det behövs ett mellanläge mellan receptfritt och receptbelagt, ett s.k. farmaceutsortiment. Miljöpåverkande läkemedel bör enligt min mening ingå i ett sådant sortiment av läkemedel som får förskrivas först efter samtal och rådgivning. Ett sådant sortiment skulle även kunna inkludera mycket små förpackningar av vissa receptbelagda läkemedel till patienter som har ett recept på läkemedlet men som har svårt att få ett läkarbesök , innan deras läkemedel tar slut. Regeringen bör ta initiativ till att ett sådant farmaceutsortiment införs på apotek. Farmaceuter på distans, punkt 14 (C, KD) av Acko Ankarberg (KD), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 38. Den alltmer skriande bristen på farmaceuter och en större e-handel med apoteksvaror påverkar tillgången på apotek i landet. En lösning på problemet är en fortsatt utveckling av e-handeln. Denna lösning passar dock inte alla. Vi anser därför att möjligheten att driva lokala apotek med farmaceuter på distans behöver ses över. går det att ringa en läkare på distans och få så väl diagnos som behandling ordinerad digitalt, men det finns inte någon möjlighet att expediera ett läkemedel med en farmaceut på distans. Vi anser därför att lagstiftningen bör ses över när det gäller att möjliggöra för farmaceuter att delta på distans. Detta skulle möjliggöra innovation och ge ökad tillgänglighet på apoteksmarknaden. En försöksverksamhet med farmaceutisk närvaro på distans bör införas och utvärderas. Regeringen bör ta de initiativ som behövs för att farmaceuter ska kunna närvara på distans. Farmaceutisk kompetens inom apoteksverksamhet, punkt 15 (M, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 9. Vi anser att det är angeläget att kompetensförsörjningen inom apoteks-verksamheten säkras. Regeringen bör därför ge lämplig myndighet i uppdrag att följa hur det nya lagkravet på farmaceutisk kompetens påverkar den farmaceutiska kompetens-försörjningen. Vid behov ska undantag – vid lämpliga moment under receptförsörjningen – från sådan kompetens föreslås. Glesbygdsstödet, punkt 16 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 3. Glesbygdsbidraget syftar till att säkerställa god tillgänglighet till apotek i områden med vikande befolkningsunderlag. Vi noterar att TLV i en rapport visar att antalet apotek som kvalificerar sig för bidrag minskat från 65 (2013) till 44 stycken (2019). Enligt TLV beror detta främst på svårigheten att rekrytera farmaceuter till glesbygd men också på kraven som ställs på öppethållande för att få del av bidraget samt på ett strikt tak för nivån på omsättning. Vi ser därför positivt på att regeringen lättat på kraven för att kunna få bidraget; maxgränsen för försäljningsintäkter från receptförskrivna läkemedel höjdes och kraven på öppethållande sänktes. Vi anser att det därutöver är angeläget att lämplig myndighet i samverkan med apoteksbranschen ser över om glesbygdsstödet behöver regleras på andra sätt för att stödja apotek i glesbygd. Regeringen bör ta initiativ till detta. Finansiering av läkemedel, punkt 17 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3138 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 14. Vi anser att regeringen bör ta fram ett förslag om och analysera ansvaret för finansieringen av läkemedel. Ett sådant förslag ska bidra till en omarbetning av huvudförslag om att föra över ansvaret för finansieringen av läkemedel till regionerna genom att slopa det nuvarande systemet med ett särskilt anslag för läkemedelsförmånerna (SOU 2018:89). Vi anser att utredningens förslag bör ersättas med en utvidgning av det generella statsbidraget i motsvarande omfattning. Vi anser också att bör få en bredare sammansättning, detta i syfte att stärka den hälsoekonomiska kompetensen så att nämndens beslut fattas med de totala samhällsekonomiska konsekvenserna och de etiska följderna i fokus. Regeringen bör ta initiativ när det gäller dessa frågor. Läkemedelsförmåner för barn, punkt 18 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2020/21:3543 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reformen för kostnadsfria läkemedel för barn trädde i kraft . har haft i uppdrag att följa reformen, och myndighetens slutrapport visar bl.a. att reformen har ökat de offentliga kostnaderna för läkemedel (2015–2018). Det får enligt vår mening aldrig finnas ekonomiska hinder för ett barns läkemedelsbehandling. menar vi att det offentligas finansierings-system inte får driva en överkonsumtion av läkemedel bland barn. Våra etiska värderingar bygger på att den mängd läkemedel som förskrivs ska vara anpassad utifrån patientens sjukdomsbehov. En överkonsumtion av läkemedel kan riskera barnets hälsa. Därtill går en ökad kostnad kopplad till en överförskrivning av läkemedel emot våra värderingar när det gäller ett ansvarsfullt förvaltarskap av våra gemensamma skattemedel. Med anledning av att reformen med kostnadsfria läkemedel för barn enligt har ökat kostnaden för det offentliga men framför allt ökat läkemedelskonsumtionen bland barn utan en direkt koppling till ökad sjukdomsbörda, menar vi att det är att föredra en återgång till det tidigare stödsystemet som säkerställde att föräldrarnas ekonomiska förutsättningar inte hindrade ett barns tillgång till läkemedel. Regeringen bör ta fram ett sådant förslag. Försöksverksamhet med en miljöpremie i läkemedelsförmånssystemet, punkt 19 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: