bet · H801NU13 · 2021-02-12 00:00:00 — Situationen är inte lika akut längre men utskottet vill ändå framhärda i vikten av att komma till rätta med användandet av den typen av akuta exportrestriktioner som vissa medlemsländer införde mot bakgrund av pandemin. Utskottet välkomnar därför att regeringen inom ramen för den pågående översynen av EU:s handelspolitik i ett inspel till kommissionen understrukit vikten av att det finns robusta system på plats som motverkar att länder vidtar sådana åtgärder . Utskottet noterar att regeringen anför att den typen av system ska vara baserade på en gemensam definition och tolkning av kritiska samhällsfunktioner baserade på en gedigen riskanalys. De bör också inkludera åtgärder för att främja korrekt tillämpning av överenskomna principer och policies. Utskottet noterar också statsrådet svar på en skriftlig fråga om handelshinder inom EU som refererats i det föregående. Som utskottet redan uttryckt är det angeläget att komma till rätta med de problem som kvarstår och utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att ta en aktiv och konstruktiv roll i de pågående diskussionerna inom EU. I ett mer långsiktigt perspektiv finns det många andra viktiga åtgärder som behöver vidtas för att främja och utveckla EU:s inre marknad, vilket också tas upp i flera av de aktuella motionerna. Inte minst kan mer göras för att säkerställa att de åtgärder som det redan fattats beslut om genomförs på ett tillfredsställande sätt i samtliga medlemsstater. En välfungerande inre marknad är viktig för att säkra och EU:s internationella konkurrenskraft. Utskottet vill påpeka att den inre marknaden inte bör vara ett mål i sig utan ett medel, och stora krav måste ställas på bl.a. säkerhet, arbetsrätt, folkhälsa, miljöhänsyn och konsumentskydd. avstyrkte utskottet flera liknande förslag som de nu aktuella (bet. 2019/20:NU15). Utskottet hänvisade bl.a. till regeringens prioriteringar för den inremarknadspolitiken. Utskottet konstaterar att dessa prioriteringar är aktuella. Därtill noterar utskottet att regeringen inför den nämnda översynen av EU:s handelspolitik påtalat för kommissionen vikten av att stärka den inre marknaden genom att verka för regelefterlevnad, avlägsnande av kvarvarande hinder, förespråka vidare integration och en internationellt orienterad europeisk standardisering. Regeringen har också särskilt framhållit att EU behöver öka sina ansträngningar för att förbättra och stärka den fria rörligheten för tjänster på den inre marknaden. Regeringen efterfrågar särskilt en policy med fokus på industrirelaterade tjänster. Som framgår i det föregående har kommissionen också initierat flera initiativ för att utveckla den inre marknaden som utskottet kommer att återkomma till inom ramen för den ordinarie hanteringen av EU-ärenden. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. En digital inre marknad I de aktuella motionerna förordas att regeringen ska verka för att främja en digital inre marknad. Utskottet vill inledningsvis påminna om att det behandlade liknande förslag (bet. 2019/20:NU15). Utskottet konstaterade att en fortsatt anpassning av den inre marknaden till den digitala utvecklingen är prioriterat för regeringen. Utskottet instämde i att det var en viktig uppgift och konstaterade att det även låg i linje med det som anfördes i motionerna som därmed enligt utskottet kunde avstyrkas. Som utskottet tidigare konstaterat ligger regeringens prioriteringar för EU:s inre marknad kvar. Utskottet konstaterar även att regeringen inom ramen för den pågående översynen av EU:s handelspolitik framfört synpunkter och förslag till kommissionen när det gäller att utnyttja de möjligheter som digital handel erbjuder. När det gäller den inre marknaden framhåller regeringen att den kan stärkas exempelvis genom förordningen om en inre marknad för digitala tjänster och genom åtgärder som bygger på en grundlig analys och ett användarperspektiv. Utskottet delar bedömningen att det är viktigt att vidta åtgärder på området och konstaterar att kommissionen presenterat ett förslag om en förordning om en inre marknad för digitala tjänster. Kommissionen har även framlagt ett förslag till förordning om konkurrerande och rättvisa marknader i den digitala sektorn. Utskottet kommer att behandla dessa inom ramen för den ordinarie hanteringen för EU-ärenden. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottet har redan framhållit vikten av att den inre marknaden inte bör vara ett mål i sig utan ett medel. Ett sådant exempel är när det införs gemensamma kriterier för olika produkter inom ramen för EU:s ekodesigndirektiv. I motion 2020/21:2918 (C) yrkande 7 förordas att regeringen ska verka för att direktivet utökas till fler produktgrupper. Utskottet noterar att kommissionen avser att presentera ett initiativ för hållbara produkter, i vilket en översyn av ekodesigndirektivet ingår. Utskottet kan vidare konstatera att det av regeringens beslutade handlingsplan för cirkulär ekonomi framgår att regeringen kommer att verka för att ekodesigndirektivet utvecklas i riktning mot en cirkulär ekonomi. Av handlingsplanen framgår vidare att tillsammans med , och har fått i uppdrag att utarbeta förslag och vara pådrivande när det gäller resurseffektivitet i arbetet med utveckling av ekodesigndirektivets och energimärkningsförordningens produktförordningar. Det kan t.ex. handla om att ställa krav på att produkter ska vara lätta att reparera eller materialåtervinna. Det finns därmed enligt utskottet inte skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen enligt det som förordas i motionen. I motion 2020/21:3348 (M) yrkande 19 efterfrågas ekodesignkrav på tvättmaskiner för att minska utsläppen av mikroplaster och i motion 2020/21:2920 (C) yrkande 12 efterfrågas tydliga ekodesignkrav på produkter som används vid vattenförbrukning i syfte att nå en mer effektiv vattenanvändning. Utskottet vill påminna om att det avstyrkte två likalydande yrkanden (bet. 2019/20:NU15) med hänvisning till pågående arbete inom EU. Utskottet ser ingen anledning att ompröva sitt ställningstagande men vill liksom då framhålla att det delar motionärernas uppfattning om vikten av att minska utsläppen av mikroplaster och uppnå en mer effektiv vattenanvändning. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottet har behandlat motionsyrkanden som på olika sätt berört exportförbudet för svenskt snus, (bet. 2019/20:NU15). Utskottet vill inledningsvis återigen påminna om att ett reviderat tobaksproduktdirektiv antogs och att det av detta framgår att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår, liksom det svenska undantaget för snus. Vidare kan utskottet i likhet med tidigare konstatera att i ett förhandsavgörande slog fast att exportförbudet för snus inte strider mot EU-rättsliga principer. Utskottet har i tidigare ställningstaganden framhållit att en omförhandling av tobaksdirektivet skulle kunna medföra att det undantag för snus som har hotas. Vid sin senaste behandling noterade även utskottet att statsrådet i svaret på en interpellation (ip. 2019/20:191) tydliggjort att regeringen värnar om det svenska undantaget och regleringen av innehållet i snus. Statsrådet anförde vidare att hon inte var beredd att aktivt arbeta för att EU:s förbud mot export av snus till andra medlemsstater avskaffas eftersom detta skulle aktualisera frågan om en omförhandling av tobaksproduktdirektivet. Utskottet ser nu liksom då inte några skäl att ändra sina tidigare bedömningar och avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Vissa övriga frågor om EU:s inre marknad I motion 2020/21:3487 (M) yrkande 1 förordas att regeringen ska skapa förutsättningar för ökad tjänsteexport på den inre marknaden, och i samma motion yrkande 6 framhåller motionärerna sin syn på inriktningen av EU:s e-handelsdirektiv. Utskottet konstaterar att regeringen i sina prioriteringar för den inre marknaden –2024 anför att den fria rörligheten för tjänster bör prioriteras särskilt i ljuset av den lägre mognadsgraden för tjänsterörligheten och eftersom tjänstehandeln ökar alltmer i betydelse. Därtill noterar utskottet att regeringen inom ramen för det pågående översynen av EU:s handelspolitik uttalat att den inre tjänstemarknaden behöver stärkas för att förbättra EU:s konkurrenskraft och föreslår att EU ska ta fram en policy med fokus på industrirelaterade tjänster. När det gäller e-handelsdirektivet konstaterar utskottet att kommissionen presenterat ett lagstiftningspaket med förslag på två nya förordningar: en om konkurrerande och rättvisa marknader i den digitala sektorn och en om en inre marknad för digitala tjänster. Dessa är tillsammans tänkta att ersätta de nuvarande reglerna om digitala tjänster i EU och uppdatera e-handelsdirektivet. Utskottet kommer att återkomma till dessa initiativ inom ramen för den ordinarie hanteringen av EU-ärenden. När det gäller handel med vissa produkter på EU:s inre marknad förordas i motion 2020/21:2218 (SD) yrkande 75 att det endast ska få säljas certifierade alkoholmätare på den inre marknaden. Utskottet har avstyrkt identiska förslag, (bet. 2019/20:NU15) och i sitt ställningstagande bl.a. konstaterat att det finns två internationella standarder för alkoholmätare. Utskottet vidhåller sin uppfattning att även om standarderna i sig inte hindrar försäljningen av undermåliga alkoholmätare fyller de en viktig funktion eftersom de kan vägleda konsumenterna att hitta de produkter som uppfyller kraven, då det tydligt framgår vilka produkter som är certifierade enligt den aktuella standarden. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Export, import och utländska direktinvesteringar Utskottets förslag i korthet avslår motioner som rör FN-upphandlingar, livsmedelsexport, privata aktörer inom exportrådgivningen, exportfrämjande av klimatteknik och vissa övriga frågor om export, import och utländska direktinvesteringar. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken, aviserade och pågående insatser. Jämför reservation 33 (M, SD), 34 (M), 35 (SD), 36 (KD), 37 (M), 38 (SD), 39 (M), 40 (SD), 41 (L), 42 (M, KD), 43 (SD), 44 (C) och 45 (L). Utländska direktinvesteringar är viktiga för välstånd, tillväxt och sysselsättning, anför och (båda S) i motion 2020/21:2009. Motionärerna anser att regeringen jobbar aktivt med att främja utländska direktinvesteringar men ser ändå ett behov av att regeringen ser över möjligheten att inrätta en samordningsinstans för utländska direktinvesteringar i . föreslår i motion 2020/21:3368 av m.fl. yrkande 3 att får i uppdrag att beräkna och redovisa klimatnyttan av export. I motionen konstateras att myndigheten har i uppdrag att mäta territoriella och konsumtionsbaserade utsläpp. Motionärerna framhåller att den svenska industrin är koldioxideffektiv och att forskning visar att svensk export av varor bidrar till minskade globala utsläpp. Syftet med uppdraget till är att minska risken för politiska beslut som riskerar att orsaka koldioxidläckage och negativa samhällsekonomiska konsekvenser för genom att produktion flyttar utomlands. I kommittémotion 2020/21:3487 m.fl. (M) anförs i yrkande 2 att regeringen bör utveckla insatserna för svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar. Motionärerna påpekar att FN upphandlade varor och tjänster för , varav upphandlades från , vilket vida understiger andel av FN:s budget. Vidare förordas i yrkande 4 ett tillkännagivande om att öppna upp för privata kvalitetssäkrade aktörer inom exportrådgivning. Myndigheternas, och statens, uppgift skulle därmed i huvudsak begränsas till att utifrån de politiska målen sätta upp allmänna ramar och fatta inriktningsbeslut för insatser och för kvaliteten på genomförare samt uppföljning och kontroll. I motionen konstateras vidare att många företag och jobb har gått förlorade under den pågående pandemin. Motionärerna betonar i yrkande 12 vikten av att identifiera och tillvarata handelspotentialen för efter coronan. Motionärerna framhåller även att behöver ett förstklassigt främjande av handel. I yrkande 13 anförs vikten av att dra lärdom av de analyser som genomförts när det gäller Business verksamhet, och motionärerna anser att mål och medel för att fullfölja uppdraget behöver förtydligas. De anför vidare att etableringar av energiintensiva industrier i kan leda till stora miljövinster, eftersom ofta är att betrakta som ett föregångsland ur hållbarhetssynpunkt. Regeringen bör därför i enlighet med vad som anförs i yrkande 14 uppmanas att främja etableringar av industriell verksamhet i . bör vidare enligt yrkande 15 uppmana regeringen att värna och utveckla den svenska livsmedelsexporten och att i ett sådant arbete dra lärdom från tidigare satsningar på området. Motionärerna konstaterar att har en omfattande livsmedelsproduktion som också har utvecklats väl, och att det finns goda möjligheter att öka exporten från sektorn. Ytterligare en sektor där exporten bör främjas är enligt vad som anförs i motionens yrkande 16 svensk effektiv klimatteknik. Handeln med varor som är klimatsmarta är enligt motionärerna en viktig hävstång för den fria handeln. Den internationella konkurrensen har ökat i småbåtsindustrin och den svenska exporten har minskat, konstateras det i motion 2020/21:1195 av (M). Motionären föreslår därför att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att se över möjligheten att införa exportstöd liknande det i andra länder för att få igång exporten hos den svenska småbåtsindustrin. (M) förordar i motion 2020/21:2302 att ska uppmana regeringen att ta fram en tydlig strategi för ökad export av svensk mat. Motionären menar att många andra länder har kommit mycket längre i sitt arbete med att marknadsföra och sälja sina matprodukter runt om i världen och anser att bör ta lärdom av hur dessa länder arbetar för att lyckas med export av egenproducerad mat. En marknadsföringsstrategi skulle kunna leda till ökad export och därmed skapa fler arbetsplatser i , anför motionären. m.fl. (M) konstaterar i motion 2020/21:3483 yrkande 25 att uppdelningen mellan Visit , Business och är oklar. Motionärerna anför att var och en av dessa aktörer har angelägna uppgifter för att främja export- och investeringsfrämjande, men att de delvis har olika uppdrag och olika inriktningar och att det även finns överlappningar mellan aktörernas olika verksamheter. Med utgångspunkt i att export- och investeringsfrämjandet ska vara effektivt förordas att regeringen ska se över olika former av samarbete, samordning eller sammanslagning mellan aktörerna, med undantag för främjandearbetet som utförs vid ambassader och konsulat. I motion 2020/21:3558 av och (båda M) anförs att svenskar som tjänstgör i svenska företag utomlands är en viktig länk i kedjan för den svenska välfärden eftersom export utan deras insatser skulle vara mindre. Motionärerna förordar i yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen ska se över helheten för svensk personal och deras medföljande och familjers livssituation i den svenska exportstrategin. Vidare bör enligt vad som föreslås i yrkande uppmana regeringen att se över rätten till arbetstillstånd för den medföljande för att i alla lägen bör företräda arbetslinjen. I kommittémotion 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställning i fråga om vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. Motionärerna efterfrågar en utvärdering av svenska sektorers långsiktiga importbehov i syfte att stärka den svenska produktionen av produkter som befinner sig högt uppe i värdekedjan. Motionärerna framhåller vidare vikten av att stärka svenska exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter och tjänster som befinner sig högt uppe i värdekedjan och förordar i yrkande 5 ett tillkännagivande om detta. Befintliga nationella konkurrensfördelar bör förädlas för att stärka marknadsandelar och för att ska ta del av nya och växande internationella tillväxtregioner. I motionen konstateras att endast en bråkdel av FN:s upphandlingar tillfaller svenska företag trots att tillhör världstoppen inom en rad områden som är intressanta för FN. Motionärerna anser att det kan göras mer för att andelen ska öka, t.ex. genom att stärka kunskapen på området inom svenska handelskamrar och Business . bör därför enligt yrkande 17 uppmana regeringen att vidta åtgärder för att bistå svenska företag i deras medverkan i upphandlingar inom FN. I motionen finns även förslag om den statligt finansierade exportrådgivningen. I yrkande 18 förordar motionärerna att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att utreda hur framtida regional exportrådgivning även ska kunna upphandlas av fristående aktörer. Vidare bör regeringen även enligt yrkande 19 överväga att införa en nationell samordning av medel avsedda för exportfrämjande och andra statliga insatser så att insatser inom exportfrämjande och t.ex. insatser för näringslivet och arbetstagarna inte drar åt olika håll. I kommittémotion 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 5 förordar motionärerna ett tillkännagivande om att Business ska ge Somaliland ökad prioritet för att främja svenska investeringar. Detta skulle enligt vad som anförs i motionen kunna leda till ett minskat beroende av bistånd i området som tillväxten ökar. Det skulle också kunna möjliggöra en billigare import av varor till . och har mycket att tjäna på ett utökat samarbete. Det framhålls i kommittémotion 2020/21:678 yrkande 5 av m.fl. (SD). bör därför uppmana regeringen att se över möjligheten att bredda Business mandat i . I kommittémotion 2020/21:706 av m.fl. (SD) framhålls att har många konkurrensfördelar när det gäller etablering av datacenter, som t.ex. kallt klimat, tillgång till kompetens och en bra it-infrastruktur med stor kapacitet. Motionärerna konstaterar att det finns ett ökande behov av datalagring och därmed etablering av datacenter. För att utöka möjligheterna att nyetableringar av datacenter sker i efterfrågar motionärerna i yrkande 1 en nationell strategi som ska kanalisera de många konkurrensfördelar som har, och föreslår att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att utarbeta en sådan strategi. Svensk livsmedelsindustri har ett beräknat exportvärde motsvarande . Det skriver m.fl. (SD) i kommittémotion 2020/21:724. För att främja exporten av svenska livsmedel förordas i yrkande 34 ett tillkännagivande om att små och medelstora livsmedelsföretag ska få stöd med kompetensutveckling inom export. Det finns en potential för svenska företag att bidra till minskade nettoutsläpp av koldioxid i ett globalt perspektiv genom att exportera energieffektiva produkter, konstateras det i kommittémotion 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 7. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att export som främjar energieffektivitet bör främjas. I kommittémotion 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkande 17 konstateras att endast omkring 10–av de små och medelstora företagen bedriver exportverksamhet, varav många som underleverantörer. Motionärerna menar att är en alltför begränsad testmarknad för små och medelstora företag och efterlyser åtgärder för att underlätta steget till export för dessa företag. har potential att exportera mer livsmedel, sägs det i kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. (KD). Motionärerna förordar i yrkande 38 ett tillkännagivande om att underlätta den svenska livsmedelsexporten, bl.a. genom att inrätta livsmedelsattachéer på strategiskt viktiga marknader. I motionen efterfrågas även ett tydligt främjandeuppdrag till Business , och motionärerna anser även att kompetensen inom livsmedel behöver förbättras hos Business . Business ska tillhandahålla information till livsmedelsföretag om tillvägagångssätt liksom om potentialen och mervärdet i att förädla produkter för export. Liberalerna anför i motion 2020/21:3679 av m.fl. att det ska vara ett mål för det svenska klimatarbetet att främja svensk export. Motionärerna menar att det finns stor potential att stärka den svenska industrin genom att exportera tekniken bakom de goda exemplen. Statens stöd bör enligt vad som anförs i yrkande 43 i första hand gå till teknik med potential att spridas till andra länder. I kommittémotion 2020/21:3241 av m.fl. (L) konstateras att det pågår ett arbete med att stärka skyddet mot fientliga utländska direktinvesteringar. Motionärerna efterfrågar dock ytterligare åtgärder. I yrkande 10 förordas att ska uppmana regeringen att utreda effekten av kinesiskt ägande av svenska företag inom ramen för en institution liknande amerikanska CFIUS (in the ). Vidare bör enligt yrkande 11 kontrollera kinesiska direktinvesteringar inom den privata och statliga sektorn hårdare. Slutligen bör även i enlighet med vad som föreslås i yrkande 12 uppmana regeringen att utreda och föra fram behovet av en granskningsfunktion för EU när det kommer till utländska direktinvesteringar i strategiskt viktiga områden. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 65 anförs att det finns ett stort intresse för svensk sjukvård i andra länder. Lösningar som tas fram i , som t.ex. läkemedel, vårdkedjor och tekniska hjälpmedel kan därigenom bli till exportvaror. Motionärerna framhåller att det är viktigt att kan fortsätta bidra på detta område. fattade regeringen beslut om export- och investeringsstrategi. Strategin är framtagen av regeringen samt och Liberalerna. I strategin har följande fem strategiska målsättningar formulerats: export ska öka, både i absoluta tal och som andel av BNP. Fler små och medelstora företag ska exportera. ska vara pådrivande för en fri, hållbar och rättvis internationell handel. innovationsledarskap ska användas för att stärka näringslivets exportförmåga och internationella konkurrenskraft. attraktionskraft för utländska investeringar, kompetens, talanger och besökare ska öka. Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2019/20:NU15) redogjort närmare för innehållet i strategin när det gäller inriktningen och pågående och aviserade insatsers för att nå de fem strategiska målen. Utskottet har i ett tidigare betänkande beskrivit innehållet i regeringens livsmedelsstrategi utifrån vilken politiken ska utformas (bet. 2019/20:NU15). beslutade regeringen om Livsmedelsstrategins handlingsplan del 2. Handlingsplanen består av ett antal olika åtgärder som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål – 2025. Inom ramen för handlingsplanen ska det bl.a. genomföras en satsning för att få svenska anläggningar godkända för export till tredjeländer. För att öka marknadstillträdet för svenska livsmedel och jordbruksvaror ska arbetet med att utveckla exportgodkännanden fortsätta att utvecklas. Vidare ska det genomföras ett livsmedelsexportprogram med fokus på små och medelstora företag och ett regionalt exportprogram för innovativa livsmedelsföretag och livsmedelsföretag med en stor potential att nå ut på exportmarknaden. Satsningen på livsmedelsexportansvariga stationerade på potentiella tillväxtmarknader som kan bidra till att svenska företag får en kontakt på den specifika marknaden och att svenska företag finner nya exportmöjligheter ska fortsätta. Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el (SOU 2015:87) konstaterade att energiskatten på el för tjänsteföretag i var jämförelsevis hög i förhållande till andra länder, inklusive länder i omedelbara närhet. sänktes därför energiskatten på förbrukning av elektrisk kraft i större datacenter () till samma nivå som den som gäller för bl.a. tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Syftet med sänkningen var att förbättra konkurrenskraften för datanäringen och stärka förutsättningarna för nyetableringar. I budgetpropositionen föreslog regeringen att energiskattenedsättningen för elförbrukning i datorhallar skulle utvidgas till att även omfatta mindre datacenter. Förslaget bedömdes gynna den förväntade expansionen av branschen. godkände förslaget (bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54).