bet · H801UbU13 · 2021-06-11 00:00:00 — Man pekade på brister, på risker för stora kunskapsluckor och på att viktiga moment riskeras när gymnasieutbildningen bedrivs på distans. Det finns självklart positiva inslag, till exempel att man har nått nya målgrupper, att hemmasittare har ökat sin närvaro och att närvaron generellt har blivit bättre. Men om vi tittar på kunskapsuppföljningen ser vi oroande tecken, vilket också bekräftades i antaganden. Jag använder ordet antaganden, fru talman, för ingen vet exakt hur omfattningen av kunskapstappet ser ut. Därför ägnade Liberalerna mycket tid och energi och i början av det här året åt att kräva en nationell kartläggning av kunskapstappet. Regeringen accepterade till slut detta och gav i uppdrag att lämna en lägesbild över kunskapstappet i och att presentera en modell för hur vi ska kunna ta reda på den här viktiga uppgiften. Detta är viktigt i sig för att kunna bedöma konsekvenserna av utbildningspolitiken och för att kunna bedöma vilka åtgärder som behöver sättas in i , i gymnasieskolan och efter gymnasieskolan. Det kommer att vara en hel del ungdomar som går ut direkt i arbetslöshet och utanförskap. Det räcker inte att man skriver in dem hos Arbetsförmedlingen eller i ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program, utan de kanske behöver gå lite i lovskola för gymnasieelever. Jag hoppas att de går in i vuxenutbildning - yrkesinriktad vuxenutbildning - så att de kan ta kliv vidare i livet. Alla möjligheter ska vara öppna, och samhället ska vara berett att satsa resurser på de ungdomar som har drabbats särskilt hårt av pandemins effekter. När det gäller gymnasieskolan generellt har jag insett, efter att ha följt dessa frågor i riskdagen under , att Liberalerna verkligen har fått igenom ett antal viktiga reformer, som lärlingsutbildning, branschlärlingar och mer fokus på yrkesprogram. På Svenskt Näringslivs seminarium om yrkesprogram nämndes glädjande att det är fler än som slutför en yrkesutbildning och tar en yrkesexamen. Det är tack vare att vi höjde antagningskraven och lade om gymnasiepolitiken så att vi fick en tydligare inriktning mot studieförberedande respektive yrkesinriktade program. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan kom med en utvärderingsrapport om lärlingsutbildningarna. Det är av eleverna på yrkesprogram som går lärlingsutbildning, och det är ett mycket positivt inslag. En utvecklingsmöjlighet för att det ska bli ännu bättre är att man redan första året på gymnasiet kan välja lärlingsspåret. Då ökar genomströmningen, och fler slutför lärlingsutbildningen, vilket betyder att fler kan etablera sig snabbare på arbetsmarknaden. Detta bekräftades även när vi träffade branschen . Länder som har välutvecklade lärlingsutbildningar har mycket bättre genomströmning, snabbare etablering på arbetsmarknaden och självklart också lägre ungdomsarbetslöshet jämfört med till exempel . har yrkesprogrammen attraherat av de sökande. En viktig förklaring är att vi har höjt kraven för att komma in på yrkesprogrammen. Det har nämnts att kommer till gymnasiet utan behörighet. Här har vi en elevkategori som snabbt skulle kunna ta sig in på yrkesprogram, få med sig en viktig utbildning och gå vidare ut i arbetslivet. Hur många som är förstahandssökande till de olika yrkesinriktade programmen skiljer sig åt. På el- och energiprogrammet är det medan det på vård- och omsorgsprogrammet är . Det finns alltså en oerhörd potential på vård- och omsorgsprogrammet. Om vi bara får fler behöriga förstahandssökande från eller på introduktionsprogrammet skulle vi kunna öka det totala deltagandet i yrkesprogrammen. Låt mig avslutningsvis nämna reservation 5, som jag yrkar bifall till. Liberalerna har i detta betänkande särskilt lyft upp studie- och yrkesvägledningen. Avhopp har nämnts lite allmänt, men det handlar inte bara om avhopp i slutet av gymnasiet eller att av yrkeseleverna lämnar gymnasiet utan fullständig utbildning och examen. Vi har också 10 000 elever som avbryter sina gymnasiestudier, vilket är en stor katastrof både för dem själva och för samhället. Vi menar att det behöver regleras bättre vilken typ av studie- och yrkesvägledning man får och vilken kvalitet det ska vara på den. Det ska ställas krav på kompetensutveckling och att ungdomar i slutet av ska ha rätt att träffa en utbildad och kunnig studie- och yrkesvägledare och få korrekt information. Så kan vi motverka felval. Jag noterar att detta har utretts till leda. Den senaste utredningen om studie- och yrkesvägledning har legat på utan att det kommit några konkreta förslag till . Jag uppmanar därför den socialdemokratiska regeringen att komma med förslag som skärper kraven, kvaliteten och stödet i studie- och yrkesvägledningen. Det betänkande vi nu debatterar är ett motionsbetänkande från allmänna motionstiden. Det finns många intressanta förslag i betänkandet, men på grund av gällande bestämmelser, pågående arbete samt aviserade och vidtagna åtgärder yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan En gymnasieexamen är mer eller mindre en förutsättning för att komma in på arbetsmarknaden. är givetvis jätteviktig för att fler ska komma in på ett nationellt gymnasieprogram, men fler måste också ta examen. Fler måste också ta sig vidare till studier eller jobb från introduktionsprogrammen. Vi har ju stärkt och utvecklat introduktionsprogrammen med mer undervisningstid och resurser, men mer behöver göras. Yrkesintroduktionen ger bäst resultat, och vi har också infört yrkespaket, vilket innebär att man kan läsa delar av en yrkesutbildning under introduktionsprogrammet. Man kan till exempel läsa till vårdbiträde och faktiskt få jobb direkt efter introduktionsprogrammet. Därefter kan man läsa vidare på yrkesvux för att bli undersköterska. Det finns yrkespaket kopplat till alla yrkesprogram, och detta måste utvecklas. Fler måste klara gymnasiet. Därför har vi tillsatt en utredning. Utredaren ska föreslå åtgärder för att unga ska nå sina mål men också utreda möjligheten till enklare övergång mellan gymnasiet och yrkesvux eller komvux. Utredningen ska även ge andra viktiga underlag så att vi kan uppnå den flexibilitet som bland annat efterfrågats här . Nej, jag tror inte heller att one size fits all, och därför måste vi göra systemet mer flexibelt och individuellt. Som nämndes ser vi ett underskott på personer med gymnasial yrkesutbildning. Det gäller inom både offentlig och privat sektor. Tillgång till rätt kompetens är en förutsättning för att kunna garantera välfärden, jobben och tillväxten i hela landet. uppföljning av gymnasieskolan visar att andelen sökande till yrkesprogram har sjunkit och är nere på . Det är en växande utmaning som riskerar att öka kompetensbristen . Yrkesprogrammen måste därför uppvärderas, och branscherna behöver få ett större inflytande för ökad kvalitet. Studie- och yrkesvägledningens avgörande roll har också nämnts, och den behöver stärkas och utvecklas. I utredningen om dimensionering och planering föreslås att gymnasieutbildningen ska dimensioneras och planeras utifrån elevernas intresse och behov, som , men också utifrån arbetsmarknadens behov. Underlag ska tas fram. Jag tror att studie- och yrkesvägledarna i och med detta får mycket lättare att lotsa våra ungdomar rätt. Men vi får inte glömma den viktiga vägledningen vid familjens köksbord. Föräldrars attityd, kunskap och inställning spelar stor roll. Tänk om föräldern till , , som inte visste vad han vill bli hade sagt: Gå ett yrkesprogram, vet jag! Du är garanterad jobb efter examen, och du får en grundläggande högskolebehörighet om du vill. Dörrarna kommer att vara öppna, och du kan fortfarande bli vad du vill. Problemet är att det där inte riktigt stämmer . Det är precis tvärtom. Högskolebehörigheten kan man i och för sig pussla in i sin utbildning, men den ingår inte automatiskt. Därför borde det förslag som föll i kammaren i slutet av den förra mandatperioden prövas igen. Då skulle det vara mycket enklare för alla föräldrar där ute att rekommendera ett yrkesprogram som en säker investering för framtiden för våra unga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Jag är stolt över de goda möjligheter som finns i med komvux, folkhögskola, yrkeshögskola och generösa studiemedel. Det gör det möjligt att läsa högre utbildning också senare i livet. Dessutom införs nu ett offentligt studiestöd för omställning för yrkesverksamma, som kommer skapa ytterligare möjligheter att växla och växa senare i livet. Men återigen: Gör det lätt för alla föräldrar där ute att rekommendera yrkesprogrammen som en riktigt bra grund att stå på i det livslånga lärandet! När sommaren nu är här har vi kunnat glädjas tillsammans med alla glada och stolta unga som gått ut gymnasiet, även om firandet inte blev riktigt som man hade hoppats på heller. Pandemin har inneburit en tuff tid med distansundervisning. Jag tänker särskilt på elever med större behov av stöd eller som behöver vägledning i praktiska moment. Här tycker jag att vi som samhälle ska vara tacksamma för våra elevers och lärares insatser och uppoffringar. De har slitit hårt, och lärare och rektorer går snart på välförtjänt sommarledighet. Vi måste ge eleverna möjlighet att ta igen förlorade kunskaper och moment. Det håller jag verkligen med om. Här är regeringens utökade och förlängda möjlighet till lovskola efter gymnasiet en viktig del. För de elever som börjar ettan, tvåan eller trean kom ett välkommet besked i går från regeringen och . Skolorna kan nu rusta för närundervisning som grundregel . Pandemin är dock inte över, så utifrån smittspridningen måste vi ha fokus på regelverket. Vi har lärt oss att för vissa elever fungerar distansundervisning faktiskt bättre. Vi måste fundera över vad det beror på. Men närundervisning är det allra bästa för de flesta elever. Då kan lärare och elever interagera och dra nytta av alla de praktiska, pedagogiska och sociala fördelar som en sådan undervisningssituation innebär. Här vill jag slutligen påminna om syftet med gymnasieskolan. I 15 kap. 2 § skollagen står: "Gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper." Det är syftet. I detta anförande instämde (S) och (MP). (forts. § 14) Jag vill inleda mitt anförande om gymnasieskolan med att rikta ett varmt grattis till studenten till alla er som har kämpat under med blandad distansundervisning och fysisk undervisning och som under en pandemi lyckats ta studenten. Den dag då jag tog studenten tror jag kommer att vara ett av de minnen jag bär med mig hela livet. Det handlar om stoltheten över att ha klarat av den utbildning som faktiskt är inträdesbiljetten till arbetsmarknaden och glädjen att fira tillsammans med mina klasskompisar. Vi vet att alltför många unga inte får med sig den upplevelsen. Redan i slås nästan var sjätte elev ut. Vi har en ojämlik grundskola. Vilka föräldrar du har avgör dina chanser att ens komma in på gymnasiet. Så kan vi inte ha det! Att få en gymnasieutbildning och en examen är den viktigaste faktorn för att få ett arbete och inte vara arbetslös under resten av yrkeslivet. Att klara skolan är en av de viktigaste faktorerna för att inte drabbas av ohälsa och inte dras in i kriminalitet. Att klara skolan är helt enkelt en av de viktigaste faktorerna för ett bra liv, och det är vårt ansvar som skolpolitiker att ge alla barn och unga den chansen. Det finns saker vi måste göra redan i och till och med i förskolan för att se till att alla ungdomar får fira studenten. Vad behöver vi då göra i gymnasieskolan? Det är detta som dagens betänkande från utbildningsutskottet handlar om. Som talarna före mig har berättat finns det väldigt många viktiga frågor som man nu håller på att arbeta med på . har vi till exempel frågor som rör hur alla barn, även de med särskild begåvning, ska nå så långt de bara kan, med spetsutbildningar och möjlighet att på gymnasiet läsa kurser på högskolenivå i de ämnen där man kan gå fortare fram. Det kan låta som något slags lyx att vissa ska få gå fortare fram, men faktum är att det är minst lika viktigt som att vi ger stöd åt dem som har det tufft och hamnar efter. Alla barn har rätt att utvecklas enligt sin fulla potential. En av de viktigaste frågor vi jobbar med på gymnasieskolans område har sin utgångspunkt i en utredning om planering och dimensionering. Det låter väldigt torrt, men låt mig berätta för er hur jag inledde min dag . Jag inledde den med att träffa företrädare för svensk industri - de som står för mycket av välståndet i vårt land. De sa: Detta är bland det viktigaste ni kan göra för vår framtid, för att vi ska kunna växa och anställa. Vi har brist på folk som kan det som man behöver kunna i våra branscher och i den framtid som ska byggas när vi ställer om. En hållbar omställning förutsätter också att vi ställer om kompetensen i vår arbetskraft, och då måste vi jobba med gymnasieskolan. är det för få som blir utexaminerade från yrkesprogrammen i gymnasiet jämfört med hur många som behövs på arbetsmarknaden. Hur kommer det sig? Vi vet att det var ett stort tapp i sökandet till gymnasieskolans yrkesprogram i samband med att man tog bort grundläggande högskolebehörighet från yrkesprogrammen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Jag tror att det är precis som sa tidigare: De viktigaste studievägledningssamtalen i sker vid köksborden. Föräldrarna påverkar i stor utsträckning vilken utbildning barnen väljer. Och många säger: Stäng inte dörren . Håll dörren till högre utbildning öppen! Det är ganska klokt, måste man säga, för vi vet att måste människor skola om sig under ett arbetsliv. Att då ha den grundläggande behörigheten ger denna chans. Utan grundläggande högskolebehörighet kan inte en barnskötare läsa vidare till förskollärare. Utan grundläggande högskolebehörighet kan inte en undersköterska bli sjuksköterska eller barnmorska . Vi vet att det är tufft att gå tillbaka och sätta sig i skolbänken när man är mitt i livet, har lån på bostaden och flera barn att försörja. Att då veta att det inte bara är ett eller på högskolan som man ska plugga utan att man dessutom först ska till komvux och läsa de grundkurser som man inte fick på gymnasiet gör beslutet ännu svårare. Det gör omställningen svårare. Som sagt: För få väljer yrkesprogrammen. Arbetsmarknaden skriker efter den kompetensen, och har vi många ungdomar som går arbetslösa. Vi måste se till att få en bättre matchning mellan behoven i samhället och utbudet i gymnasieskolan. Och vi måste se till att yrkesprogrammen blir mer attraktiva. Detta är strukturella förändringar som behöver göras. De kommer inte att toppa nyhetsrubrikerna, men de är bland de viktigaste för våra ungdomars framtid, för svensk industris framtid och för vår välfärdsstat. Jag vill också passa på att tacka utbildningsutskottet för ett otroligt fint år tillsammans under den här pandemin. Vi har också haft en övning i distansundervisning, och jag tror att vi alla som har jobbat med skolpolitik under pandemin har insett att skolan är en plats som så många längtar tillbaka till. Jag hoppas att vi ser en normal höst där varje unge, varje ungdom och varje vuxen som utbildar sig får göra det på plats. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. Jag var lite osäker på om jag kunde vara med i debatten eller inte, vilket gjorde att jag fick anmäla mig sent. Gymnasieskolan är en frivillig skolform, men är en gymnasieexamen den absolut viktigaste nyckeln till arbetsmarknaden och ett vuxenliv med egen försörjning och god hälsa. Därför behöver gymnasieskolans uppdrag och arbetssätt tydligt utgå från målsättningen att alla ska genomföra en gymnasieutbildning eller motsvarande inom andra skolformer. Betydligt större insatser behöver göras för att alla unga ska få påbörja och slutföra en gymnasieutbildning, bland annat genom en förstärkning av det specialpedagogiska arbetet inom skolformen och en större flexibilitet i utbildningens organisering men också genom ett ständigt utvecklingsarbete i nära samarbete med universitet, högskolor och forskningsinstitut. vill även se en tätare samverkan mellan gymnasieskolan och arbetsmarknadens parter. Vi menar att både yrkesprogram och studieförberedande program ska ge grundläggande behörighet till högskolestudier. Att välja yrkesprogram ska inte innebära att det val som man har gjort leder till att man senare kommer att behöva lägga på att komplettera, utan det ska ge förutsättningar att antingen gå direkt in i arbete efter studierna eller att studera vidare inom yrkesområdet - eller inom helt andra områden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Gymnasieskolan har precis som också ett uppdrag att utbilda medvetna medborgare. Därför behöver fokus på bildning och demokrati förstärkas. Jag vill yrka bifall till reservation 8 från som handlar om att tillgången till de estetiska ämnena bör återinföras. Vi anser att estetiska ämnen ska vara obligatoriska på samtliga gymnasieprogram. De två sista minuterna skulle jag vilja ägna åt att adressera ett stort problem som främst har drabbat gymnasieskolan men även andra skolformer, och det är kommersialiseringen och omvandlingen av svensk skola till en marknad. Det finns inget annat land där aktiebolag och riskkapitalbolag kan göra vinst på att bedriva utbildningsverksamheter med offentliga medel. anser att hela utbildningsväsendet ska vara fritt från marknadslogik, utan undantag, och att gymnasieskolan inte ska vara en marknadsskola. Marknadsanpassningen är en av anledningarna till att skolan blir allt mindre likvärdig och jämlik. Vi har alltså världens mest extrema friskolesystem. Det synliggjordes inte minst i samband med Skolinspektionens försök att få kontakt med ägarna till ett av största skolföretag, Internationella engelska skolan. Jag citerar från : "Efter åtta månaders jakt har Skolinspektionen ännu inte fått svar på vem som äger skolan som 28 000 svenska barn går till . har man kunnat lokalisera en mexikansk naturgashöjdare, en brittisk fondförvaltare och en direktör i som gjort pengar på tyska biltvättar." Dessa människor äger skolor som de svenska barnen går till . Grundarna och maken , tidigare chefredaktör på , äger fortfarande en stor del av bolaget. De menar att de inte känner till vilka de här ägarna är, och inte heller ordföranden för föreningen känner till det. Skolmarknaden är en katastrof, och konsekvenserna av den ser vi . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)