bet · H801KU24 · 2021-04-16 00:00:00 — Utskottet konstaterade att utbildningsutskottet tidigare hade avstyrkt motsvarande motioner med hänvisning till skollagens bestämmelse om respekten för grundläggande demokratiska värderingar i skolans verksamhet, att man i det pågående arbetet inom med att förbereda och genomföra ett jubileum med anledning av demokratins införande i bl.a. övervägde möjligheten att på ett eller annat sätt involvera skolorna i jubileet och att frågor som aktualiserades i motionen bereddes i . Detta beredningsarbete borde enligt utskottet inte föregripas. Därmed avstyrkte utskottet motionen. Motionsyrkanden om att införa en demokratikanon behandlades av även (bet. 2017/18:KU36 s. 124 f.). Utskottet, som vidhöll sitt tidigare ställningstagande, avstyrkte motionsyrkandena. Som utbildningsutskottet har konstaterat finns det en bestämmelse i skollagen om respekten för grundläggande demokratiska värderingar i skolans verksamhet. Därutöver pågår ett jubileumsarbete inom och regeringen som på olika sätt uppmärksammar demokratins införande i , och skolorna är delvis involverade i detta arbete. Därmed finner utskottet inte skäl att ta ett sådant initiativ som motionären föreslår. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som har beretts i förenklad ordning. I motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21 har väckts förslag som rör statsskicket, vissa av successionsordningens bestämmelser, statschefens uppgifter, statschefens immunitet och ökad insyn i Kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Andra motionsyrkanden rör medlemskapet i EU och internationellt samarbete, granskningsförfarande för underlaget i domar, nationella folkomröstningar, e-petition och folkmotion. Några motionsyrkanden gäller granskning, en minskning av antalet riksdagsledamöter, statsrådsförsäkran, ansvarsutkrävande vid agerande genom ombud, en författningsdomstol, normprövning, Lagrådets granskning, rättskipningens självständighet och uppgifter. Det finns vidare motionsyrkanden som rör bestämmelser om , det svenska språket, helgdagar och svenskt medborgarskap. Andra motionsyrkanden rör nationella minoriteter och minoritetsspråken samt penningenheten. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkande 2018/19:KU30. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Statschefens kröning, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:797 av m.fl. (SD) yrkande 13. Någon form av kröning av statschefen bör äga rum vid nästa trontillträde. Exakt hur en sådan modern kröning ska utformas bör utredas. Regeringsbildning, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:545 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:686 av m.fl. (SD) yrkande 3. Den utdragna regeringsbildningen efter valet drog ett löjets skimmer över hela den parlamentariska processen och passerade kammaren först på talmannens tredje försök. Vi menar att det finns starkt vägande skäl att reformera regeringsformen genom att införa en bortre tidsgräns för regeringsbildningen. En sådan reformering skulle bl.a. öka partiernas incitament att samtala och förhandla med varandra. Ändring i lagstiftningen om karensregler för statsråd och höga statstjänstemän, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:584 av m.fl. (SD) yrkandena 8–10. Det är principiellt olämpligt att stifta lagar om det inte medför några rättssäkra konsekvenser att bryta mot dem. Vi anser därför att det i lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet bör införas en bestämmelse om att fattade beslut ska kunna kombineras med exempelvis ett vite. Det bör vidare av lagen tydligt framgå att karens och ämnesrestriktion även avser uppdrag eller anställningar hos arbetsmarknadens parter. mellan att vara statsråd och att sedan tillträda en högt uppsatt post i t.ex. ett fackförbund riskerar att skada allmänhetens förtroende för staten. Vi anser vidare att partierna ska kunna nominera vilka som ska ingå i statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner. Eftersom nämndens ledamöter de facto tillsätts av är det oundvikligt att det finns en politisk koppling. Vidare menar vi att det är rimligt att anta att nämndens arbetsbelastning är mycket varierande. Det kan exempelvis vara betydligt fler ärenden att behandla efter ett regeringsskifte än av stabil regeringsbildning. Således är det enligt vår mening mer lämpligt att nämndens ledamöter får ett mötesarvode än ett årsarvode. Regeringen bör ta initiativ till ändringar i lagstiftningen i enlighet med våra förslag. Utredning av formerna för grundlagsändringar och domstolarnas oberoende, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3474 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2019/20:2722 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2699 av (M) delyrkandena 1 och 2, 2019/20:2722 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2751 av (M) delyrkandena 1 och 2. Vi välkomnar att regeringen har gett en parlamentariskt sammansatt kommitté, grundlagskommitté, i uppdrag att utreda bl.a. formerna för ändring av grundlag och behovet av att ytterligare stärka skyddet för domstolarnas och domarnas oberoende långsiktigt. Vi anser dock att grundlagskommittés uppdrag bör utvidgas på så sätt att kommittén bör överväga ytterligare ändringar för att stärka domstolarnas oberoende. Bland annat bör kommittén överväga att inrätta ett domstolsråd som är fristående från riksdag och regering. Ett sådant råd bör framför allt bestå av domare, och rådet skulle kunna utse chef. Det bör vidare utredas om den reguljära tillsynen av domstolarna bör utövas av domstolsrådet. Även tillsynen av domstolarna i övrigt bör ses över. Bland annat bör justitieombudsmannens och justitiekanslerns roller utredas. En annan fråga rör domstolsanslagets placering i statens budget. Vi menar att det finns skäl att se över om anslaget 1:5 domstolar bör ingå i utgiftsområde 1 som bereds av . Det bör vidare övervägas om och ska ges ett ökat inflytande över vilka som utnämns till justitieråd. I denna del bör även utredas om nämnda domstolar bör ges en lagstadgad rättighet att under beredningsprocessen framföra synpunkter till och även till regeringen om den överväger att utse någon annan till justitieråd än den som domstolen förordat. Enligt direktiven ska grundlagskommitté redovisa sitt slutbetänkande . Det innebär att föreslagna ändringar kan genomföras tidigast efter valet . Om grundlagsändringarna ska hinna träda i kraft under nästa mandatperiod behöver de behandlas av en första gång . Vi anser att det därför finns skäl att förkorta utredningstiden till i syfte att göra det möjligt att genomföra ändringarna i samband med valet . , punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2019/20:981 av (S). kostsamma flytt mellan och måste upphöra, och parlamentet bör ha ett enda säte som ligger i . Nuvarande flytt mellan och är inte bara dyr, utan också onödig och dålig för klimatet. saknar rätten att initiera lagstiftning, och parlamentet måste därför invänta lagförslag från kommissionen. bör ges rätt att initiera nya EU-lagar som sedan parlamentet tillsammans med ministerrådet fattar beslut om. Därutöver bör ges rätt att vid särskilda händelser kunna kalla enskilda, t.ex. företagsledare, till granskningsutfrågningar. Vidare bör de nationella parlamenten ges större möjligheter till insyn och påverkan i samband med att EU:s institutioner tar fram nya lagar, och de nationella parlamenten bör kunna uppmana kommissionen att lägga fram lagförslag. Regeringen bör verka för sådana förändringar som föreslås i yrkandena. En krislagstiftning, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 1. I 15 kap. regeringsformen finns bestämmelser om beslutsfattandet vid krig och krigsfara. Någon motsvarande reglering finns inte för stora påfrestningar på samhället i fredstid. I ljuset av de erfarenheter som har tillkommit vid hanteringen av coronapandemin bör frågan om att införa en krislagstiftning utredas. aviserades att regeringen ska tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över hur framtida regeringar ska få större handlingsmöjligheter vid krissituationer i fredstid. Det är angeläget att frågan om att införa en krislagstiftning utreds. Utformningen av en krislagstiftning kan se ut på olika sätt, och frågan bör utredas brett och grundligt. Den offentliga äganderätten, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:125 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:1120 av och (båda S) och 2020/21:1788 av och (båda S). har politiker sålt ut stora delar av vår gemensamma egendom, såsom skolor, vårdcentraler, apotek och allmännyttans lägenheter. I flera fall har utförsäljningarna gjorts till underpriser, men även när så inte är fallet finns det skäl att kringgärda utförsäljningar med särskilda regler. I grundlagarna finns ett starkt skydd för den privata äganderätten medan ett motsvarande skydd för den gemensamma egendomen saknas. Den gemensamma äganderätten behöver stärkas, och det bör införas ett grundlagsskydd för gemensam egendom. Ett sådant skydd bör gälla på såväl statlig som regional och nivå. Därutöver bör beslut i frågor som rör utförsäljning av gemensam egendom alltid fattas med kvalificerad majoritet. Vid sådana beslut bör det krävas tre femtedelars majoritet alternativt två likalydande beslut med mellanliggande val så att väljarna får möjlighet att avgöra. Ett sådant skydd bör föras in i grundlagen och gälla på såväl statlig som regional och nivå, och skyddet ska gälla gemensamt ägd egendom vars värde överskrider en viss beloppsgräns. För att undvika att man går runt skyddet genom att dela upp en försäljning i flera mindre steg bör särskilda regler införas för vad som räknas som en och samma försäljning. Reglerna för vad som räknas som en och samma upphandling kan här vara en förebild. En ny maktutredning, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2020/21:1427 av (L) och 2020/21:2415 av m.fl. (S). Det bör skapas former och rutiner för att involvera personer med funktionsnedsättning i politiska beslut som direkt berör gruppen på , regional och statlig nivå. Vidare bör representanter för organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning delta i samhällsövergripande statliga utredningar och kommissioner. Det bör därför tillsättas en maktutredning med uppdrag att analysera fördelningen av makt och inflytande inom olika områden och mellan olika grupper i det svenska samhället. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:87 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förbud för politiska partier att ta emot bidrag från organisationer som har en särställning på den svenska arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:125 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över frågan om hur ett effektivt grundlagsskydd för gemensam egendom ska utformas på statlig, regional och nivå, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att beslut om utförsäljning av gemensam egendom ska fattas med tre femtedelars majoritet alternativt med två likalydande beslut med mellanliggande val på statlig, regional och nivå, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:127 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den kommande parlamentariska kommittén bör få ett tilläggsdirektiv om att utreda det svenska statsskicket i syfte att införa republik och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den kommande parlamentariska kommittén bör få ett tilläggsdirektiv som syftar till att utreda ett system för att granska och öka insynen i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda monarkens totala åtalsimmunitet i syfte att den ska upphävas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:189 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en konstitutionsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:221 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-medlemskap inte ska stå inskrivet i grundlagen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:223 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra regeringsformen så att statschefen åter får ansvaret för att föreslå ny statsminister för och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:545 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av en bortre tidsgräns för regeringsbildningsprocessen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra monarkens uppgift att utse regering och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra statsrådsförsäkran och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:546 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarförslag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:583 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ny programskrivning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reversera sentida grundlagsrevisioners utmönstringar av begreppet svenska medborgare och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om etniska, språkliga och religiösa minoriteters kultur- och samfundsliv och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenska språket och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla helgdagar, utom första maj, som anges i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar ska lyftas in på lämplig plats i regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utmönstra uppräkningen av organisationer i 1 kap. 10 § regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grundlagsfästa att valutan i är svensk krona och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skrivning om att en ny monark ska väljas om den nuvarande ätten utslocknar, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:584 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta , och domstolarna närmare varandra och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statsråd, innevarande såväl som avgångna, och andra ska kunna föreläggas att vid vite, eller annan rättsverkan, infinna sig till utfrågningar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanningsplikt och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett abstrakt normprövningssystem och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om normprövning av EU-rättsakter och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ansvar kan utkrävas av regeringen om den agerat genom ombud, t.ex. en nationell samordnare eller en ombudsman, och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsmarknadens parter och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ledamöter och arvoden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:695 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda en grundlagsändring som tydligt pekar på hur tillkännagivanden från ska genomföras av regeringen, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:720 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare riktlinjer till om riskområden och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:736 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett modernt land behöver ett demokratiskt statsskick och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:806 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att ett granskningsförfarande upprättas för det vetenskapliga underlag som har för sina domar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:978 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av Riksens ständers beslut om , statschefens behov av områdets mark och byggnader samt den legala statusen kring förvaltningen av i syfte att öka den demokratiska insynen och kontrollen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:981 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att klimatanpassa EU:s arbetsformer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1056 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda det svenska språket i lag, klassificerat som nationalspråk, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1120 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1159 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vissa former för folkomröstningar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1160 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella avtal och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1375 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att fasa ut monarkin till förmån för ett demokratiskt statsskick och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1460 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den riksdagsledamot, ledamot i landstings- eller regionfullmäktige eller ledamot i kommunfullmäktige som vill lämna sitt ursprungsparti ska bli tvungen att lämna sitt riksdagsämbete eller sitt uppdrag i aktuell fullmäktige och att en ny person ska få möjlighet att träda in hos det parti som berörs, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en lag som hanterar politiska vildar ska införas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1673 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska antalet ledamöter i riksdag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1687 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyldighet att genomföra folkomröstningar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1702 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell författningsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1708 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att använda folkomröstningar som ett mer generellt verktyg i stora frågor och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1725 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda inrättandet av en författningsdomstol i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1738 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ledamöter måste kunna utöva sin granskande roll gentemot en övergångsregering och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1922 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska apanagets storlek och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram tydliga regler för vem som får ta del av apanaget och till vad det får användas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ifall statschefen i stället för apanage bör få samma lön som statsministern och talmannen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2037 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta en särskild enhet hos för årlig revision av kommuner och regioner och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2055 av m.fl. (L): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2060 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om författningsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om abstrakt normprövning och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkmotion och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2097 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och sedermera införa medborgerlig förslagsrätt till och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2346 av m.fl. (S, C, L, MP, V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning om avskaffande av monarkin och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till avskaffande av statschefens åtalsimmunitet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till avskaffande av bekännelsetvånget för statschefen (dvs. en religionsfrihet för alla medborgare) och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till avskaffande av successionsordningens krav på att prinsar och prinsessor av det svenska kungahuset inte ingår äktenskap i det fall att regeringen inte efter hemställan från kungen lämnat sitt samtycke därtill, och detta tillkännager för regeringen.