bet · H801MJU8 · 2021-02-24 00:00:00 — ställde sig tillsammans med övriga och kommissionen bakom ett uttalande som ger uttryck för att samsyn råder avseende situationen för flera av fiskbestånd, inklusive torsk, samt vikten av att komma till rätta med grundorsakerna till miljösituation. Ices har lyft problemen med parasiter hos torsk som sprids från gråsäl och det är en anledning till att regeringen möjliggjort licensjakt på gråsäl. I fråga om övervakningen av fiskdöd är det () som har till uppgift att vara veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda. I egenskap av riskvärderande myndighet och beredskapsmyndighet ska SVA bl.a. utreda smittsamma djursjukdomars, inklusive zoonosers, uppkomst, orsak och spridningssätt samt medverka i förebyggandet och bekämpandet av dessa sjukdomar. SVA arbetar med att följa hälsoläget för vild fisk genom att kartlägga sjuklighet och dödlighet. För att samla in data har SVA skapat ett rapporteringsformulär genom vilket allmänheten kan rapportera in fall av död, sjuk eller skadad fisk, kräftdjur, musslor och ostron. Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter Den i särklass viktigaste mekanismen inom den gemensamma fiskeripolitiken när det gäller fiskbeståndens förvaltning är rådets årliga beslut om kvoter. Utskottet har vid upprepade tillfällen framhållit betydelsen av att kvoterna fastställs utifrån vetenskapliga rekommendationer och att försiktighetsprincipen ska tillämpas om det inte finns tillräcklig kunskap om beståndssituationen. , , finns det en mycket stor enighet i i denna fråga. Utskottet är väl medvetet om att kvaliteten på ICES rekommendationer beror på det kunskapsunderlag som ICES har till sitt förfogande. Det är grundläggande att vårt nationella datainsamlingsprogram för bestånd håller hög kvalitet. Det är också grundläggande att ansvariga myndigheter aktivt stöder ICES i deras arbete med att utveckla de vetenskapliga rekommendationerna. Utskottet vill särskilt framhålla att Havs- och vattenmyndigheten arbetar med ett regeringsuppdrag där syftet är att formulera ett uppdrag till ICES om framtida scenarier för och dess fiskbestånd. Utskottet ser också positivt på att Miljömålsberedningen har utrett möjligheter att utveckla den vetenskapliga rådgivningen. Utskottet noterar att beredningen har lämnat ett antal förslag och bedömningar i syfte att utveckla fiskförvaltningens bidrag till att nå havsmiljödirektivets miljökvalitetsnormer, även i fråga om finansiering. Utskottet kommer att följa regeringens och ansvariga myndigheters beredning av dessa förslag med mycket stort intresse. I avvaktan på resultatet av det åtgärdsarbete som pågår anser utskottet att motionerna 2020/21:3352 (M) yrkandena 3 och 4, 2020/21:731 (SD) yrkande 4, 2020/21:2917 (C) yrkande 52 samt 2020/21:3257 (L) yrkandena 5, 25 och 26 ska lämnas utan vidare åtgärd. I fråga om bestånden av sill/strömming i centrala noterar utskottet att kunskapsläget är ofullständigt. Utskottet ser därför positivt på att Havs- och vattenmyndigheten avser att initiera ett utökat provtagningsprogram för kusten. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2020/21:394 (V) yrkandena 5 och 6 bör avstyrkas. Utflyttning av trålgränsen till sjöterritoriets gräns i havet ser utskottet mycket positivt på att regeringen är pådrivande i EU för ett starkare samarbete för att uppnå hållbara fiskbestånd och stärka den biologiska mångfalden. Utskottet vill särskilt framhålla att regeringen arbetar för att minska bottentrålning i känsliga områden i och EU. Utskottet konstaterar att huvudregeln är att unionsfiskefartyg har lika tillträde till unionens vatten men att medlemsstaterna har befogenhet att ut till från baslinjen begränsa tillträdet för andra länders fiskefartyg. Utskottet påminner om att Havs- och vattenmyndigheten avslutat ett regeringsuppdrag i vilket det bl.a. ingick att redovisa hur ett generellt stopp för bottentrålning kan införas i svenska skyddade områden utanför nuvarande trålgräns och tillämpas även på utländska fiskefartyg. Myndigheten bedömer att det är inom ramen för ett s.k. regionaliserat förfarande som kan arbeta för en sådan åtgärd. Utskottet noterar därutöver att myndigheten arbetar med ett långsiktigt åtgärdspaket för att skydda sill/strömming i , vilket bl.a. innefattar trålgränser och trålfiskeområden. Utskottet välkomnar myndigheternas arbete med att sammanställa kunskap och utreda förutsättningarna för att justera trålgränsen och trålfiskeområden. I avvaktan på resultatet av detta arbete lämnar utskottet motionerna 2020/21:3352 (M) yrkande 9, 2020/21:731 (SD) yrkande 10, 2020/21:394 (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2711 (MP) yrkande 15 samt 2020/21:3668 (SD) yrkande 1 utan vidare åtgärd. Fiske i skyddade områden Analogt med tidigare resonemang ser utskottet mycket positivt på att regeringen i syfte att förstärka insatserna för den biologiska mångfalden fortsätter att utveckla det hållbara fisket genom att minska bottentrålning i känsliga områden i och EU. Utgångspunkten är att det ska vara förbjudet att bottentråla i skyddade områden. Möjlighet till begränsade undantag kan ges i förvaltningsplanen. Utskottet påminner om att Havs- och vattenmyndigheten lämnade författningsförslag om hur det i fiskeförordningen skulle kunna införas ett generellt förbud mot bottentrålning i skyddade områden innanför trålgränsen. Myndigheten har även lämnat förslag om hur begränsade undantag kan ges i förvaltningsplanen. Förslagen har remitterats och beredning pågår inom . I fråga om kontroll av fisket i skyddade områden påminner utskottet om att Havs- och vattenmyndigheten och tagit fram ett antal förslag till hur fiskerikontrollen kan förbättras och effektiviseras som den administrativa bördan för företagen inte ökas. Förslagen har remitterats och beredning pågår inom även i denna fråga. Med hänvisning till redovisningen ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3352 (M) yrkande 12, 2020/21:3257 (L) yrkande 11 samt 2020/21:2711 (MP) yrkande 13. I likhet med regeringen anser utskottet att fritidsfisket spelar en viktig roll i bevarandet av en levande kust och skärgård. Fritidsfisket utgör vidare en viktig möjlighet till rekreation och skapar möjligheter för nysatsningar inom fisketurismen. Utskottet noterar att kunskapsunderlaget om fritidsfiskets uttag och påverkan är bristfälligt. Utskottet ser därför positivt på att Havs- och vattenmyndigheten arbetar med att ta fram en nationell plan för kunskapsförsörjning i frågan. Utskottet ser även positivt på att regeringen gett ansvariga myndigheter i uppdrag att ta fram en gemensam strategi för yrkesfisket, vattenbruket, fritidsfisket och fisketurismen samt nya sektorsspecifika handlingsplaner. Uppdraget innebär att det strategiska arbetet inom yrkesfiske, fritidsfiske och fisketurism samt vattenbruk samordnas. Utskottet kan vidare konstatera att det på EU-nivå pågår förhandlingar om huruvida medlemsstaterna ska vara skyldiga att ha ett system för kontroll av deltagare i fritidsfiske genom registrering eller licensförfarande samt att samla in fångstinformation. Utskottet noterar dessutom att Miljömålsberedningen lämnat ett antal bedömningar och förslag om regleringar av fritidsfisket och om dess roll i miljöövervakningen. Med beaktande av det arbete som pågår inom med att ta hand om dels de förslag som förhandlas i rådet, dels de förslag som lämnats av Miljömålsberedningen är utskottet inte redo att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2020/21:3257 (L) yrkande 13, 2020/21:3352 (M) yrkandena 24 och 25 samt 2020/21:3668 (SD) yrkande 4. När det gäller mått för minsta bevarandestorlek för havskräftor kan utskottet konstatera att det inte är upp till självt att besluta i denna fråga, utan storleken fastställs gemensamt på EU-nivå. Utskottet ser inget skäl att driva frågan om att regeringen ska återuppta förhandlingarna. Utskottet avstyrker därför motion 2020/21:3352 (M) yrkande 5. I fråga om reglering av räkfisket vill utskottet påminna om att detta arbete främst bedrivs inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Utskottet vill därtill påminna om vikten av att utveckla selektiva redskap för att på så sätt minimera oönskad fångst. För har anvisat till arbetet med selektiva fiskeredskap. Ett av de fisken som prioriteras i arbetet är räkfisket. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2020/21:924 (KD). Fredningsområden och andra fiskevårdande åtgärder Utskottet är väl medvetet om att det krävs åtgärder för att flera fiskbestånd i kustområden, både i och , ska kunna återhämta sig. När det gäller fredningsområden konstaterar utskottet att det finns flera hundra områden inrättade både i havet och i inlandsvatten, och att det pågår ett löpande arbete vid ansvariga myndigheter för att identifiera ytterligare viktiga områden för lek och lekvandring och för att stänga dessa under lämpliga perioder. I fråga om våtmarker påminner utskottet om att den satsning på lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) som regeringen beslutade om 2018 har fått till följd att vattenflöden balanserats och den biologiska mångfalden gynnats. Utskottet påminner även om att anvisat betydande medel för återställande och underhåll av våtmarker. När det gäller Östersjötorskens hälsotillstånd noterar utskottet att regeringen framför allt arbetar med att förbättra sammantagna miljöstatus. Därtill har Havs- och vattenmyndigheten tagit fram underlag för möjliga fiskevårdande åtgärder för Östersjötorsken som inte är fiskereglerande. Även när det gäller övervakning av fiskdöd bedömer utskottet att den ansvariga myndigheten arbetar aktivt med att följa hälsoläget för vild fisk genom att kartlägga sjuklighet och dödlighet. Utskottets sammantagna bedömning är att ansvariga myndigheter bedriver ett aktivt arbete för att säkerställa att fortsatta fiskevårdande åtgärder vidtas där de har som störst nytta. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:2806 (KD) yrkande 1, 2020/21:3257 (L) yrkandena 6, 14 och 15 samt 2020/21:731 (SD) yrkandena 5–7. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V), 6 (KD) och 7 (L). I motioner från allmänna motionstiden /21 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /19:MJU3 Fiskeripolitik, 2018/19:MJU12 Livsmedelspolitik och 2019/20:MJU11 Fiskeripolitik. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu återigen pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Stöd till nyföretagande inom vattenbruk, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 32 samt 2020/21:777 av och (båda C), 2020/21:1974 av (M) yrkandena 5 och 6, 2020/21:1975 av (M) yrkande 3, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 12. I vårt parti ser vi en stor potential i vattenbruket i . kan vi dock se att flera svenska fiskodlingar i öppet vatten väljer att flytta sin verksamhet till . Det är olyckligt, och skälen till detta måste analyseras och vid behov åtgärdas så att vi inte tvingar fiskodlare att flytta sin verksamhet till andra länder. Vi anser därför att ska få i uppdrag att utreda skälen till att flera fiskodlingar väljer att flytta sin verksamhet till andra länder. Det är också viktigt att företagare som ansöker om medel för att starta fiskodling har möjlighet att söka stöd för denna typ av regional utveckling hos . hänvisas de till eftersom deras beskrivning av verksamhet klassas som jordbruk. saknar dock anslag att fördela för detta ändamål. Detta måste granskas och klargöras så att inte byråkratiska irrgångar hindrar regional utveckling. Det ska tydliggöras vilken myndighet som har till uppgift att stödja nyföretagande inom vattenbruk. Stöd till nyföretagande inom vattenbruk, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2020/21:777 av och (båda C), 2020/21:1974 av (M) yrkandena 5 och 6, 2020/21:1975 av (M) yrkande 3, 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 32. har med sin stora tillgång på vatten goda förutsättningar för att öka och utveckla det hållbara vattenbruket och det småskaliga fisket. Fisk är ett livsmedel som innehåller många näringsämnen som vi människor behöver för att må bra, och när den fiskas ur havet sker ett önskvärt uttag av kväve och fosfor. Det behövs kraftfulla och långsiktiga åtgärder för att säkra och öka konkurrenskraften för svensk livsmedelsproduktion. Regeringen bör se över möjligheterna att öka investeringsstödet för landbaserade fiskodlingar. Stöd till nyföretagande inom vattenbruk, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2020/21:777 av och (båda C), 2020/21:1974 av (M) yrkandena 5 och 6, 2020/21:1975 av (M) yrkande 3, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 32. Vattenbruket är en framtidsbransch som kan bidra till både jobb och tillväxt i hela landet, till att de nationella miljömålen nås och till förbättrad tillgång på fisk och skaldjur. Det svenska vattenbruket har en stor utvecklingspotential som bör tas till vara. Forskning och kunskap om vattenbruk, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 43 samt 2020/21:1975 av (M) yrkande 1. Landbaserade fiskodlingar har stor potential att växa i . Jämfört med i nordiska grannländer är fiskodling mindre vanligt i . För att möta hoten om att världens hav utarmas på fisk kan vattenodling vara en lösning. Med utgångspunkt i ett miljövänligt produktionstänk, i form av slutna kretslopp och vegetarisk föda i stället för fiskmjöl, kan fiskodling bli ett hållbart sätt att producera fisk. För att ta vara på potentialen i denna produktionsgren behövs det mer forskning som kan bidra till nya innovationer och verka kunskapshöjande. Det finns även behov av att höja kunskapen hos handläggare som handlägger ärenden om vattenbruk, exempelvis landbaserad fiskodling. Lättnader för och ekonomiskt stöd till utsatta fiskare och vattenbruksföretagare, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 33 samt 2020/21:923 av (KD). Det småskaliga kustfisket är mycket utsatt och har svårt att nå lönsamhet i sin verksamhet. Akuta fiskestopp är förvisso nödvändiga åtgärder av miljöförsummelser men är mycket ekonomiskt belastande för dagens yrkesfiskare. Vi anser därför att de ekonomiska förutsättningarna för yrkesfiskare bör utredas, däribland grunderna för a-kassa och reglerna för utbetalning av stilleståndsersättning mot bakgrund av ingripande politiska beslut på EU-nivå som tillfälligt stänger fisket . Vidare känner vi stor besvikelse över att regeringen inte tar itu med de många hinder som kringgärdar den viktiga framtids- och näringsgren som vattenbruket utgör. Miljötillståndens nuvarande längd är en fråga som har lyfts av näringen. Den upplevs som alltför kort för att möjliggöra relevanta investeringar i ny och förbättrad teknik. Med tanke på att regeringens åtgärder dröjer anser vi att alla nu gällande miljötillstånd för vattenbruk som löper ska förlängas med för de vattenbrukare som inte belastas med anmärkningar. Syftet är att inte fler företagare ska lämna näringen. Anpassning av det svenska spårbarhetssystemet till europeisk procedur, punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 32 och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 21. Som enda land införde 2019 ett spårbarhetssystem som innebär att vi inte bara ska veta var och av vilken fiskare den fisk som säljs har fångats och landats, utan därutöver har vi förbundit oss att dela informationen i realtid mellan alla aktörer i livsmedelskedjan och att informationen ska omfatta all fisk som säljs i landet. Eftersom av fisken som säljs i är importerad skapar detta onödig byråkrati och kräver omfattande informationsinhämtning från företagarna. Det finns t.o.m. exempel på livsmedelskedjor som har valt bort försäljning av svenskfångad fisk med tanke på de problem detta kan medföra. Det svenska spårbarhetssystemet för ursprung av fiskeriprodukter har därmed kommit att bli en konkurrensnackdel gentemot omvärlden. Vi anser att spårbarheten bör säkerställas på det sätt som görs i övriga länder i . Spårbarhetssystemet ska endast ska gälla fisk som fångats eller landats i och inte innebära att samtliga aktörer inom livsmedelskedjan måste vara informerade i realtid. Spårbarhet genom företagens egna affärsmodeller, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 33. Det spårbarhetssystem för ursprung av fisk som livsmedelsprodukter är belagda med har i sedan det infördes kommit att bli en konkurrensnackdel gentemot omvärlden. Där övriga länder i kräver spårbarhet av fångst och landning samt ett steg framåt och ett steg bakåt i värdekedjan kräver svensk tillämpning att information ska samlas in, registreras och flöda i realtid mellan alla aktörer i hela livsmedelskedjan, också för fisk som inte fångats eller landats i . Systemet är tungt dokumentsmässigt, kräver it-konsultstöd och kostar för alla inblandade. Jag anser att spårbarheten bör säkerställas på det sätt som görs i övriga länder i och anser att detta bäst upprätthålls genom företagens egna affärssystem vilket var fallet . Den ansvariga myndighetens roll begränsas då till tillsyn. Det småskaliga fiskets betydelse för livsmedelsproduktionen, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 16–18 och 2020/21:2508 av och (båda S) och 2020/21:3668 av (SD) yrkande 5. Det småskaliga kustfisket är särskilt utsatt och har svårt att nå lönsamhet i sin verksamhet. Vidare antog 2017 en livsmedelsstrategi i vilken yrkesfiskets och beredningsindustrins utmaningar påtalas. Vi anser att systematiskt bör följa och uppmärksamma hur det lokala fisket bidrar till att öka svensk livsmedelsproduktion i enlighet med livsmedelsstrategins målsättning. Vi föreslår även att delar av en EU-beslutad bifångstkvot av någon fiskart ska kunna tilldelas småskaliga fiskare på platser där arten i fråga har god beståndstillväxt och storlek. Vi föreslår även att ägare till enskilt fiskevatten ska ha rätt till del i bifångstkvoter. Detta är beslut som fattas nationellt och som skulle gynna det småskaliga kustfisket. Det småskaliga fiskets betydelse för livsmedelsproduktionen, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3668 av (SD) yrkande 5 och 2020/21:2508 av och (båda S) och 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 16–18. Genomtänkta strategier med en helhetssyn, som omfattar alla de nordiska länderna och fiskets olika värden, har möjlighet att skapa synergieffekter mellan långsiktig näringsverksamhet, kulturarv och miljö. Regeringen bör därför ta initiativ till en dialog med de andra nordiska länderna för att utveckla gemensamma miljöstandarder och utveckla förvaltningssystemen i de olika länderna så att de harmonierar med varandra. Målsättningen bör vara att optimera den långsiktiga nyttan och att säkerställa livskraftiga fiskbestånd och möjliggöra ett levande kustfiske. Att främja och stärka det nordiska fisket går också i linje med strategiska prioriteringen Ett grönt inom ramen för . Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:394 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 52 och 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkandena 5, 25 och 26. Vårt parti har länge drivit frågan om att fiskekvoter ska baseras på vetenskapliga fakta som säkrar långsiktigt hållbara bestånd. Det är därför positivt att tilliten till ICES rekommendationer synes ha ökat . En hållbar fiskeripolitik förutsätter att det finns tillförlitliga data om fiskbeståndens livskraft. Men det är ett återkommande problem att det saknas säkra data för beståndens skick, bl.a. för torsken i . Dessutom skulle det vara välkommet med nya vetenskapliga kriterier för att kunna bedöma storleken även på mer lokala bestånd. Vi anser vidare att fiskekvoterna ska baseras på vetenskapliga fakta, och att ska verka för att EU tilldelar vetenskapliga organ de förutsättningar som krävs för att kunna skaffa nödvändiga data om fiskebestånden, helst också uppdelat på mer lokal nivå. Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:394 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 52, 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkandena 5, 25 och 26 samt 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Torskbeståndet i är i mycket dåligt skick. Det gäller i synnerhet det östra beståndet öster om . Detta innebär att fisket behöver regleras mycket kraftigt, vilket också sker. Situationen kan variera mellan olika bestånd. Kvoterna bör anpassas till vad vetenskapen anser vara försvarbart, vilket i praktiken kan innebära just ett temporärt stopp för torskfisket i vissa bestånd. Det är av största vikt att rätt kompetens kan reglera exakt hur långt restriktionerna behöver gå och hur länge de behöver vara i kraft. Svensk fiskeripolitik ska utgå från forskningens rekommendationer. Vetenskapliga underlag för hållbara fiskekvoter, punkt 7 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 52 och 2020/21:394 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkandena 5, 25 och 26 samt 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Fiskeripolitiken styrs av den gemensamma havs- och fiskeripolitiken i EU. Många vatten gränsar till många stater, och gränsöverskridande samarbete är därför en förutsättning för att kunna ha en bra fiskförvaltning.