bet · H801NU21 · 2021-04-30 00:00:00 — Utredaren lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2018:76) och föreslog i detta flera åtgärder för ökad energieffektivisering. Utredningens förslag bereds enligt uppgift från tillsammans med remissvaren inom . Energieffektiviseringsstöd till företag – Energisteget Energisteget var ett investerings- och projektstöd som skulle fungera som en hävstång för ökad energianvändning i industrin med syfte att nå målet om en effektivare energianvändning till 2030. Programmet omfattade företag som hade genomfört en energikartläggning enligt lagen (2014:266) om energikartläggning i stora företag. Satsningen pågick 2018–2020 och finansierades via anslaget 1:2 Energieffektivisering inom statsbudgetens utgiftsområde 21 Energi. Utskottet har beskrivit stödet närmare i ett tidigare betänkande (bet. 2019/20:NU14). Enligt Energimyndigheten (Årsredovisning ), som ansvarade för stödet har det ökat företagens kunskap om möjligheter med investeringar i energieffektiva lösningar, vilket bedöms ge en potentiell energibesparing på år. Stödet till investeringar förväntas enligt myndigheten ge effekter i form av minskad energianvändning från /år. Myndigheten framhåller att det därtill kommer mervärden som minskade utsläpp av växthusgaser, ökad produktivitet och förbättrad arbetsmiljö m.m. Av Energimyndighetens årsredovisning framgår vidare att det har genomförts en kvalitativ utvärdering av Energisteget . Utvärderaren rekommenderar en förlängning efter 2020. Enligt utvärderaren är programmets additionalitet hög då det bidrar till att svensk industri undersöker och genomför fler energieffektiva åtgärder än tidigare, och i snabbare takt än utan stödet. Enligt utvärderaren är det också vanligt att projekten även bidrar med nya idéer om ytterligare energieffektiva åtgärder. genomför en analys av kostnadseffektiviteten och samhällsekonomiska konsekvenser för Energisteget som ska redovisas till . I budgetpropositionen framgår att regeringens bedömning är att de projekteringar och effektiviseringsåtgärder som gjorts med stöd från Energisteget bidragit till en effektivare energianvändning inom industrin och visat på en potential för ytterligare effektiviseringar som kan realiseras framöver. Det framgår vidare att det varit ett högt söktryck och att alla medel inom programmet intecknats . hade stöd motsvarande beviljats varav utgjorde projekteringsstöd och investeringsstöd fördelat på ca 100 projekt. fick i uppdrag av regeringen att i samråd med berörda myndigheter och tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Syftet med strategierna är att få till stånd en dialog mellan , branscher och berörda myndigheter om lämpliga vägledande målsättningar och åtgärder inom varje sektor för att kostnadseffektivt bidra till att de nationella miljö- och klimatmålen nås. uppdrag pågår tills vidare. En första avrapportering gjordes där myndigheten redovisade att nationella strategier ska arbetas fram inom följande fem sektorer: produktion i världsklass, framtidens handel och konsumtion, resurseffektiv bebyggelse, flexibelt och robust energisystem samt fossila transporter (ER 2018:04). Den överenskommelse som på uppdrag av regeringen träffade med berörda aktörer om sektorsstrategierna innebär att 22 strategiska områden har valts ut för de fem ingående sektorerna och 67 avgörande frågor identifierats. inleddes fas 3 i arbetet med sektorsstrategierna. Denna fas innebär att åtgärder för att åstadkomma effektivisering ska genomföras, med de framtagna strategierna som ledstjärna. Utskottet behandlade förslag om energieffektivisering (bet. 2019/20:NU14). Däribland ett förslag likalydande med det i motion 2020/21:662 yrkande 28 om energieffektivisering. Utskottet avstyrkte motionerna och hänvisade till pågående insatser som exempelvis det s.k. Energisteget och till utarbetandet och tillämpningen av sektorsstrategier för energieffektivisering. Utskottet påminde därtill om att regeringen aviserat att den avsåg att överlämna en proposition till som syftar till att genomföra EU:s omarbetade energieffektiviseringsdirektiv. Förslag liknande det i motionerna 2020/21:388 (V) yrkande 14, 2020/21:2724 yrkandena 1 och 2 och 2020/21:3679 (L) yrkande 40 har inte tidigare behandlats av utskottet. Utskottet vill i likhet med tidigare då det behandlat förslag om energieffektivisering inledningsvis framhålla att det är positivt för och för svenska företags konkurrenskraft att energi används på ett effektivt sätt. En effektiv energianvändning bidrar dessutom till minskad klimat- och miljöpåverkan samt energiförsörjningstryggheten. Utskottet noterar att regeringens bedömning är att det är svårt att nå energiintensitetsmålet till 2030 och att den pågående pandemin har försvårat detta ytterligare. Utskottet vill därför framhålla vikten av insatser på området. Som framgår av det föregående pågår det flera olika insatser som syftar till ökad energieffektivisering, däribland programmet för energieffektivisering av industriföretag, det s.k. Energisteget, och sektorsstrategier för energieffektivisering som tagits fram av i samråd med berörda myndigheter och branscher. Därutöver bereder förslag från en utredning som bl.a. har undersökt eventuella hinder som hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter i samband med energieffektivisering. Vidare har regeringen aviserat att den kommer att överlämna en proposition till som syftar till att genomföra EU:s omarbetade energieffektiviseringsdirektiv. Utskottet anser att detta sammantaget gör att det inte finns skäl för att vidta några åtgärder med anledning av förslagen i motionerna. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att det ska ställas krav på teknik såsom störningsfria optimerare i stället för att totalförbjuda solceller. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående myndighetsuppdrag. avslår även ett motionsyrkande om ett planeringsmål för solel och solvärme. Utskottet ser inte något behov av ett sådant mål. avslår även andra förslag som rör solenergi. Jämför reservation 23 (C) och 24 (V). I kommittémotion 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 25 förordas ett tillkännagivande om att det ska ställas tekniska krav i stället för att totalförbjuda solceller. Motionärerna anför att Försvarsmakten och i flera fall satt stopp för utbyggnaden av förnybar elproduktion, vilket motionärerna menar är olyckligt eftersom det finns tekniska lösningar tillgängliga för att tillmötesgå anledningarna till att projekten hindras. Motionärerna vill därför se krav på tekniken i stället för förbud och tungrodda utredningar. I motion 2020/21:570 av och (båda C) slås det inledningsvis fast att vill ha ett helt förnybart energisystem till 2040. En viktig beståndsdel kommer att vara lokal och småskalig produktion av förnybar el. För att bättre kunna nyttja möjligheterna för solenergi förordar motionärerna i yrkande 1 att det ska bli tillåtet att dra elledningar mellan husen. Om inget tak i kvarteret lämpar sig för solceller ska man dessutom kunna göra gemensam sak och investera i en solpark med solenergiproduktion, som man sedan gemensamt konsumerar, framför motionärerna i yrkande 2. Slutligen föreslår motionärerna i yrkande 3 ett tillkännagivande om att gränsen för när elen från solceller är för eget bruk och när man räknas som producent bör ses över för en ökad flexibilitet. Regeringen bör enligt vad som förordas i kommittémotion 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 10 inrätta nationella planeringsmål för solel och solvärme. Motionärerna ser stora möjligheter för en kraftfull utbyggnad av solenergin och med ett planeringsmål skulle branschen och hushållen få en tydlig signal om att solenergi är värt att satsa på. Politikens inriktning i budgetpropositionerna för budgetåren 2021 och 2022 I budgetpropositionen föreslog regeringen ett grönt avdrag för privatpersoner för installation av grön teknik. Syftet är att det ska bli enklare och lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk. Regeringen framhöll vidare sin bedömning att det inte finns något långsiktigt behov av stöd till solceller för andra än privatpersoner. För att underlätta för branschen att anpassa sig till de nya förutsättningarna föreslog dock regeringen en förlängning av stödet i stödnivå, för kommuner och företag . Regeringen konstaterade vidare att riksdagsmålen för förnybar elproduktion inom ramen för elcertifikatssystemet hade passerats, tidigare än enligt systemets utformning. I vårändringsbudgeten (prop. 2020/21:99) anför regeringen att intresset för att installera solceller har varit större än regeringen bedömde. För att möjliggöra att fler av de privatpersoner som har installerat och ansökt om solcellsstöd kan få ta del av stödet anför regeringen att det behöver tas fram en lösning, om det är möjligt givet frågans komplexitet. Regeringen föreslår som en följd av detta att anslaget 1:7 Energiteknik inom utgiftsområde 21 Energi ska tillföras . vårproposition (prop. 2020/21:100) föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser elsäkerhet och som finansieras från anslaget 4:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap flyttas till utgiftsområde 21 Energi. I skälen till förslaget anger regeringen att elsäkerhetsfrågor och arbete med elektromagnetisk kompatibilitet, dvs. att utrustningar (såväl apparater som fasta installationer) ska fungera tillsammans utan att påverka varandra negativt, är en integrerad del av energipolitiken. Regeringen framhåller att det därför är av vikt att frågor om elsäkerhet och elektromagnetisk kompatibilitet inkluderas i energipolitiska sammanhang. Regeringen bedömer att mängden elektrisk utrustning, som t.ex. fordon och solcellsanläggningar, kommer att öka framöver som en följd av klimat- och energipolitiska mål. Det här innebär enligt regeringen i sin tur att kopplingen mellan elsäkerhetsområdet och energipolitiken stärks ytterligare. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser elsäkerhet och som finansieras från anslaget 4:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap flyttas till utgiftsområde 21 Energi. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap med motsvarande belopp. Skriftlig fråga om förbud mot solceller riktade (C) en skriftlig fråga till statsrådet om och solceller (fr. 2019/20:1480). Ledamoten undrade om statsrådet hade för avsikt att agera för att kraven från på att förbjuda solceller inom en viss radie från flygledning, oavsett vilken teknik som används, skulle ändras. I sitt svar anförde statsrådet att ledamotens fråga berörde bedömning av verksamhetens närmare utförande och därmed inte är en fråga för regeringen. Solcellsanläggningar och elektromagnetisk kompatibilitet Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) innebär att olika elektriska produkter och elinstallationer kan fungera tillsammans utan att störa varandra. I lagen (1992:1512) om elektromagnetisk kompatibilitet (EMC-lagen) finns bl.a. bestämmelser om skyldigheter i fråga om EMC, och radiomiljön skyddas genom EMC-direktivet (2004/108/EG) som hänvisar vidare till harmoniserade standarder. Standarderna anger mätmetoder och kravnivåer för att avgöra om skyddskravet i EMC-direktivet uppfylls. fick och Försvarsmakten i uppdrag av regeringen att utreda elektromagnetiska störningar på totalförsvarets verksamheter. I uppdraget ingick att undersöka om och under vilka omständigheter åtgärder och anläggningar som kan omfattas av plan- och byggregelverket, däribland t.ex. solenergianläggningar, kan orsaka elektromagnetiska störningar på verksamheter inom eller i anslutning till områden för riksintresset för totalförsvaret. Vidare ingick i uppdraget att analysera risken för att sådana störningar påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av totalförsvarets anläggningar eller på annat sätt vara oförenligt med riksintresset för totalförsvaret. Uppdraget redovisades till regeringen . Myndigheternas utredning visar bl.a. att solcellsanläggningar kan störa mottagning av rundradio, radiosamband, flygradio och signalspaning. bekräftar mätningar som gjorts inom ramen för uppdraget att det finns solcellsanläggningar som har lägre störningsnivåer och därmed inte stör annan utrustning. Myndigheterna pekar på att en viktig slutsats därför är att det finns produkter och utrustning på marknaden som har bättre EMC-egenskaper än andra. För att dessa produkter ska bli norm på marknaden krävs enligt mer kunskap om EMC-störningar hos både tillverkare och leverantörer. I den rapport som rör del av uppdraget listas även ett antal andra åtgärder som myndigheten anser bör genomföras. Dessa gäller behovet av att komplettera och utveckla standarder, återkommande tillsyn och marknadskontroll och behovet av att komplettera regelverken för EMC. har i regleringsbrevet bl.a. fått i uppdrag att verka för att harmoniserade EU-standarder, som är tillämpliga på produkter som ingår i solenergianläggningar, utformas så att risken för problem med elektromagnetiska störningar minskar. I propositionen 2002/21:181 Tidsfrister och kontaktpunkt för att främja tillförsel av förnybar energi framgår vidare att ser behov av att ändra i EMC-lagen och höja ambitionsnivån för att möta de utmaningar som ökar när det gäller EMC. Myndigheten uppger att den håller på att ta fram en EMC-strategi för det fortsatta arbetet. Vidare bedömer myndigheten att det kommer att krävas insatser med tillsyn av anläggningar, marknadskontroll av produkter och mycket information både till de som tillverkar produkter, de som installerar dem och till slutanvändarna. Regeringen uppger i propositionen att begäran om att lagens syfte och ändamålsbeskrivning ska tydliggöras bereds vidare i . Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el Regeringen överlämnade till proposition 2020/21:113 Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el. I propositionen föreslår regeringen att undantaget från skatteplikt för egenproducerad el utvidgas genom höjda effektgränser. Regeringen föreslår också att den befintliga skattenedsättningen i form av avdrag i deklarationen för egenproducerad förnybar el, inklusive solel, utvidgas till fullständig skattebefrielse. Effektgränserna för skattenedsättning i form av avdrag föreslås höjas på motsvarande sätt som effektgränserna för undantaget från skatteplikt. Regeringen anför att förslagen ligger i linje med regeringens ambition att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslagen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Propositionen har hänvisats till skatteutskottet för beredning, och planerad justering för skatteutskottets betänkande är . Förslag liknande de i motion 2020/21:570 (C) yrkandena 1–3 behandlades (bet. 2019/20:NU14). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till den pågående beredningen inom av förslag från . Förslag liknande det i motion 2020/21:388 (V) yrkande 10 avstyrktes av utskottet (bet. 2017/18:NU22) med hänvisning till den pågående beredningen av solelsstrategi. Förslag liknande det i motion 2020/21:922 (C) yrkande 25 har inte i närtid behandlats av utskottet. I motion 2020/21:2922 (C) yrkande 25 förordas att det ska ställas krav på teknik såsom att endast störningsfria optimerare får användas i stället för att totalförbjuda solceller. Motionärerna hänvisar till att Försvarsmakten och i flera fall satt stopp för utbyggnaden av förnybar elproduktion. Utskottet noterar att statsrådet i svaret på en skriftlig fråga anfört att frågor som rör bedömning av verksamhetens närmare utförande inte är en fråga för regeringen. Utskottet gör ingen annan bedömning än statsrådet i det avseendet. Utskottet vill framhålla vikten av att inkludera frågor om elsäkerhet och elektromagnetisk kompatibilitet i ett energipolitiskt sammanhang. Utskottet noterar också att regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100) föreslagit att de frågor som avser elsäkerhet som finansieras av anslaget 4:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ska flyttas till utgiftsområde 21 Energi. I skälen för förslaget anför regeringen att mängden elektrisk utrustning som en följd av klimat- och energipolitiska mål förväntas öka framöver och nämner bl.a. solcellsanläggningar. Regeringen ser därför ett behov av att stärka kopplingen mellan elsäkerhetsområdet och energipolitiken ytterligare. Som framgår i det föregående regleras frågor som rör elektromagnetisk kompatibilitet bl.a. i ett EU-direktiv. Utskottet konstaterar vidare att det pågår ett arbete på när det gäller dessa frågor och att myndigheten bl.a. ska verka för att harmoniserade EU-standarder, som är tillämpliga på produkter som ingår i solenergianläggningar, utformas så att risken för problem med elektromagnetiska störningar minskar. Utskottet menar att kan lämna det aktuella motionsyrkandet utan åtgärd. Ett planeringsmål för solel och solvärme efterfrågas vidare i motion 2020/21:388 (V) yrkande 10. Motionärerna menar att det skulle ge branschen och hushållen en tydlig signal om att det är värt att satsa på solenergi. Som framgår i det föregående är regeringens bedömning att det inte finns något långsiktigt behov av stöd till solceller för andra än privatpersoner och stödet till företag och kommuner kommer att fasas ut. Vidare har riksdagsmålen för förnybar elproduktion inom ramen för elcertifikatssystemet passerat före utsatt tid. Utskottet ser inte något behov av ett planeringsmål i enlighet med det som föreslås och bör därför avslå förslaget. När det avslutningsvis gäller motion 2020/21:570 (C) yrkandena 1–3 om vissa regleringar kring solceller anser utskottet att kan avslå förslagen med hänvisning till det ställningstagande utskottet gjorde (bet. 2019/20:NU14) eftersom regeringen avser att lämna den tidigare aviserade propositionen om moderna tillståndsprocesser för elnäten . Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vindkraft. Utskottet hänvisar bl.a. till att och tagit fram en gemensam nationell strategi för en hållbar vindkraftsutbyggnad. När det gäller förslag som rör verksamhet hänvisar utskottet till de nya ekonomiska mål som beslutats om för och påminner om att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Jämför reservation 25 (V). I motion 2020/21:941 anför (M) att enskilda planeringsmål för vindkraften på 2020, som innebär en fördubbling av nuvarande vindkraftsproduktion, inte är helt genomtänkt. Målet för den framtida vindkraftsproduktionen verkar enligt motionären något överdimensionerat, och en helhetssyn på samhällsnyttan saknas. Enligt vad som förordas i yrkande 1 bör det därför göras en översyn av möjligheten till en utvärdering av kostnader och samhällsnytta av vindkraftsutbyggnaden i . Vidare menar motionären i yrkande 2 att det är underligt att det inte finns några siffror på vad den planerade vindkraftsutbyggnaden kommer att kosta eller vad den har kostat. Motionären förordar därför att möjligheterna både att redovisa kostnaderna för den vindkraftsutbyggnad som har gjorts och den totalkostnaden för när det är färdigbyggt ses över. I kommittémotion 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 6 förordas att regeringen bör ge i uppdrag att bygga mer vindkraft även om detta görs på bekostnad av avkastningskravet. Motionärerna framhåller att som ett av de största energibolagen och statligt ägt bör gå i bräschen för omställningen till förnybar energi men att ägardirektiven är formulerade på ett sådant sätt att det inte är möjligt. För att underlätta investeringar i svensk vindkraft bör vidare enligt vad som anförs i yrkande 7 uppmana regeringen att återkomma med förslag om hur avkastningskrav kan sänkas. I motion 2020/21:2722 av (MP) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska underlätta för myndigheternas planering av vindkraftsetableringar så att dessa sker så strategiskt som möjligt. Utbyggnaden av vindkraft i fortsätter att öka. fanns totalt ca 3 976 vindkraftverk och den installerade effekten var ca 8 681 MW. I samtliga län och i 180 av 290 kommuner finns det vindkraftsanläggningar. I drygt 60 av dessa 180 kommuner består utbyggnaden av ett fåtal vindkraftverk. De tio kommuner som hade störst installerad effekt i slutet på 2019 står för av den totala installerade kraften i . Elproduktionen från vindkraft var , vilket var drygt högre än 2018. Ökningen i total installerad effekt 2019 var det dubbla innan (1 381 MW). Vindkraften svarade 2019 för av elproduktion. Enligt Energimyndighetens kortsiktsprognos förväntas elproduktionen från vindkraft fördubblas till . Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Som har nämnts tidigare presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse . Punkt 24 i överenskommelsen handlar om att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme, eller i vindkraft till havs eller på land (regeringen överlämnade proposition 2020/21:113 Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el till ). publicerade generaldirektörerna för och en gemensam nationell strategi för en hållbar vindkraftsutbyggnad. Strategin tar sin utgångspunkt i de båda myndigheternas uppdrag av regering och riksdag inom vindkraftsområdet, och myndigheterna anför att de med strategin vill starta arbetet för att vindkraftsutbyggnaden framöver ska genomföras med ett större mått av långsiktighet, samsyn och förutsebarhet. Syftet med strategin är att bidra till energiomställningen genom att skapa förutsättningar för att den framtida utbyggnaden av vindkraften görs på ett hållbart sätt. Det handlar bl.a. om att den fördelas på ett lämpligt sätt över hela landet, både utifrån elförsörjningsperspektiv och med hänsyn till andra markanvändningsintressen. Målet med strategin har varit att nå en bred samsyn på ett nationellt plan om hur staten kan bidra till att skapa förutsättningar för en hållbar vindkraftsutbyggnad, att visa vägen för hur olika intressen och målkonflikter kan hanteras och att bidra till energiomställningen. Strategins fokus ligger på att utveckla planeringsprocessen för vindkraft. Myndigheterna framhåller att en viktig fråga för en hållbar vindkraftsutbyggnad handlar om att utbyggnaden i allt större grad fördelas på ett lämpligt sätt över hela landet, bl.a. utifrån ett elförsörjningsperspektiv och med hänsyn till andra markanvändnings- och samhällsintressen. Med utgångspunkt i behovet av förnybar energi i tidigare gjorda scenarioanalyser har myndigheterna antagit ett totalt nationellt utbyggnadsbehov av vindkraft som motsvarar , varav på land. Det motsvarar av dagens elanvändning. Utgångspunkten kan behöva justeras efter hand, t.ex. kan den ökade elektrifieringen i samhället inom bl.a. industrin medföra att utbyggnadsbehovet ökar markant. Myndigheterna föreslår att regeringen ska ge länsstyrelserna i uppdrag att genomföra regionala analyser i nära samverkan med kommuner och andra relevanta aktörer. Uppdraget är tänkt att resultera i ett regionalt planeringsunderlag som visar potentiella områden och utbyggnadsmöjligheterna för vindkraften i respektive län. Länsstyrelserna ska enligt förslaget även undersöka och redovisa förutsättningar för att nå det regionala utbyggnadsbehovet för respektive län. Strategin innehåller även en plan för det fortsatta arbetet och en beskrivning av andra insatser som kan bidra med värdefulla underlag och erfarenheter till det fortsatta arbetet för en hållbar utbyggnad av vindkraft. Strategin beaktar endast den landbaserade vindkraften. Den havsbaserade vindkraften hanteras inom Havs- och vattenmyndighetens förslag till havsplaner som regeringen uppges fatta beslut om . Förslag liknande de i motion 2020/21:941 (M) yrkandena 1 och 2 behandlades av utskottet (bet. 2019/20:NU14).