bet · H801TU8 · 2021-03-17 00:00:00 — Staten har enligt min mening ett ansvar för en utveckling som stärker kostnadseffektiviteten i resandeökningen inom den lokala och regionala kollektivtrafiken för att nå fördubblingsmålet. Detta kan göras genom exempelvis förändringar i trafikplanering samt lagstiftning som berör kollektivtrafiken. Dessa åtgärder måste enligt min mening ske parallellt med att rätt till kollektivavtal och anställningstrygghet blir en självklarhet inom branschen genom dialog mellan arbetsmarknadens parter. Åtgärder för en mer kostnadseffektiv kollektivtrafik kan aldrig motiveras genom pressade marginaler och sämre arbetsmiljö för de anställda eller försämrad tillgänglighet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ökad kollektivtrafik, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 61 och 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2020/21:1662 av (S), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2020/21:2695 av (MP) yrkande 3, 2020/21:2713 av och (båda MP), 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkande 3.1, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 4, 5, 10 och 11, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 12. Jag vill inledningsvis framhålla att en väl fungerande och tillgänglig kollektivtrafik är av stor vikt för att minska transportsektorns miljöpåverkan och för att öka tillgängligheten till arbetspendling. Det ska vara enkelt och smidigt att kunna ta sig till jobbet eller skolan. Jag vill även framhålla att goda kommunikationer är en förutsättning för att vårt avlånga land ska ha en tillväxt som utvecklar välståndet och sysselsättningen. som det ställs ökade krav på rörlighet mellan stad och landsbygd är effektiva kommunikationer och transporter viktiga för att företag ska kunna etablera sig på mindre orter runtom i landet. Jag vill därför understryka vikten av investeringar i kollektivtrafik på landsbygden. Jag anser att kollektivtrafiken i första hand är kommunernas och regionernas ansvar men att staten också bör bidra till att öka förutsättningarna att åka kollektivt, såväl i städerna som på landsbygden. Jag anser även att man bör prioritera och ställa krav på miljövänligare transporter inom skattefinansierad kollektivtrafik och upphandlad trafik. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ökad kollektivtrafik, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 12, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 10 samt 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2020/21:1662 av (S), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2020/21:2695 av (MP) yrkande 3, 2020/21:2713 av och (båda MP), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 61, 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkande 3.1 och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 11. Jag vill betona att en välfungerande kollektivtrafik lägger grunden för att transportsystemet i hela ska fungera på ett tillfredsställande sätt. Den pågående covid-19-pandemin har inneburit ett hårt slag mot trafikföretagens ekonomi. Trafikföretagens intäkter har uteblivit när resandet har minskat som myndigheterna har ställt krav på att inte dra ned på utbudet för att säkerställa den fysiska distansen i kollektivtrafiken för dem som ändå måste resa. Resande med buss, spårväg, tunnelbana och pendeltåg reducerar utsläppen och minskar trängseln på vägarna. En välfungerande kollektivtrafik är även centralt för att människor enkelt ska kunna ta sig till jobb och skola. Jag kan konstatera att ett ökat kollektivt resande även bidrar till att uppfylla de transportpolitiska mål som har beslutat om. Därför vill jag att kollektivtrafiken fortsätter att byggas ut på ett ansvarsfullt sätt i hela landet. Digitaliseringslösningar ger oss möjlighet till klimatsmarta val i trafiken. Därför anser jag också att det är viktigt att regelverken för kollektivtrafiken underlättar inkluderingen av nya och effektiva transportmedel i framtidens kollektivtrafik. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa regionala kollektivtrafikfrågor, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2020/21:2043 av m.fl. (S). Jag anser att en översyn av den regionala kollektivtrafiken behöver göras för att utveckla det regionala huvudmannaskapet eftersom de nuvarande länsgränserna skapar inlåsningseffekter. Därtill ska det vara betydligt enklare att resa kollektivt i hela landet och därför föreslår jag att kort med reskassa ska kunna användas över hela landet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kollektivtrafik på vatten, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18 samt 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 42. Vi kan konstatera att av kollektivtrafik består av båttrafik, trots att en stor del av befolkning bor intill kusten. ökar belastningen på kollektivtrafiken på land. Det finns enligt vår mening en stor potential att utveckla kollektivtrafiken till sjöss. Varje stad har sina problem och möjligheter. En utmaning i är exempelvis vädret med mycket regn och kalla vintrar som kräver skydd på hållplatserna och påverkar båtarnas kapacitet. En annan utmaning är förhållandena i skärgården. Många permanentboende bor utspridda på flera öar, och turister och fritidsboende har sina behov och önskemål när det gäller båttrafiken. Vi anser att det är viktigt att arbeta för att ge så många som möjligt en välfungerande kollektivtrafik, inte minst med tanke på trängseln i städerna. För att få fram mer kollektivtrafik på vatten kan man t.ex. se över upphandlingsreglerna, som ofta är problematiska för mindre trafikföretag och göra en översyn av fastighetsägares möjlighet att bygga hållplatser vid sina fastigheter. Vi efterfrågar även en översyn av regleringsbrev för att kunna öka trafiken med Färjerederiet. Trafik med gång- och cykelfärjor behöver möjliggöras där det är samhällsekonomiskt och miljömässigt klokt och där man inte konkurrerar med befintlig trafik. Färjerederi trafikerar 40 linjer i hela med sina 70 vägfärjor. Dessa färjor gör det möjligt att bo i kustnära områden och i skärgården, och färjorna skapar även attraktiva lösningar för trafikproblemen och öppnar upp genvägar i storstadsområden. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kollektivtrafik på vatten, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18. Det är angeläget med goda förbindelser mellan öar och fastlandet. Pendlingsmöjligheterna på vatten behöver stärkas så att hela skärgården kan leva. Sjötrafik orsakar mindre koldioxidutsläpp och är ett miljövänligt och effektivt transportmedel som kan transportera många resenärer i storstäderna. Kollektivtrafik på vatten kan dessutom ofta avlasta kommuners och regioners trafikleder. Jag kan notera att vattenvägarna är underutnyttjade och har potential att möjliggöra framtida bostads- och arbetsmarknadsområden. För att möjliggöra detta är det viktigt att ha med båtpendling i planeringen av den framtida infrastrukturen och att tillgängliggöra kajer. Det är också viktigt att ha ett biljettsystem som inkluderar både upphandlade offentliga och enskilda aktörers persontrafik på vatten. Jag föreslår mot denna bakgrund att får i uppdrag att samverka med kommuner och regioner för att stödja utbyggnaden av kollektivtrafiken på vatten. Därtill behöver det statliga bidraget till färjetrafik i enskild eller regi bestå. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Marktransporter till , punkt 4 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 4. Kollektivt resande till och från behöver underlättas. Fler reser med taxi och privata bilar till och från jämfört med hur man reser till och från flygplatser i våra nordiska grannländer. En bidragande orsak till detta, menar vi, är avtalet med . Avtalet leder till att det helt enkelt är billigare att samåka med taxi eller resa med privat bil inklusive parkering än att åka tåg. Detta menar vi är orimligt ur ett miljöperspektiv, och regeringen bör därför initiera en översyn för att stärka det kollektiva resandet till och från . Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biljett- och betalsystem, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 64 och 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:2322 av Boriana (M), 2020/21:2992 av (M) och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 6–8. Vi kan konstatera att vissa äldre och personer med funktionshinder, t.ex. synskadade, kan ha stora svårigheter att genomföra ett biljettköp för kollektivtrafikresande. Vi menar därför att biljettsystem och säljkanaler i så stor utsträckning som möjligt bör anpassas för att personer med olika funktionshinder ska kunna genomföra biljettköp utan assistans. Kontantköp bör även erbjudas. Vi anser att det är av största vikt att applikationer och biljettautomater utformas i samråd med brukarorganisationer så att så många som möjligt kan köpa biljett utan svårigheter. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biljett- och betalsystem, punkt 5 (C, L) av (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 6–8 och 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 64, 2020/21:2322 av Boriana (M) och 2020/21:2992 av (M). Vi vill införa ett nationellt biljettsystem med digital infrastruktur i enlighet med slutsatserna från utredningen 2020:25, Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Den digitala infrastruktur som utredningen föreslår, för att utveckla det nationella biljettsystemet, kommer att underlätta kollektiv- och regionaltrafiken i landet. Utredningen lyfter även fram behovet av att införa en konkurrensneutral nationell biljettplattform. Vi delar utredningens förslag för ökad tillgänglighet av kollektivtrafikens biljetter, främjad innovation och branschens framtida investeringsbehov. Vi anser att både en nationell åtkomstpunkt för mobilitetstjänster och tredjepartsförsäljning av kollektivtrafikens biljetter behöver införas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biljett- och betalsystem, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:2322 av Boriana (M) och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 64, 2020/21:2992 av (M) och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8. har drivit krav på att ett nationellt biljettsystem ska införas för all kollektivtrafik i . Regeringen har tillsatt en utredning som presenterat ett förslag som remitterades . Av regeringens klimathandlingsplan framgår att regeringen anser att ett nationellt biljettsystem bör införas . Jag anser dock att det brådskar att genomföra denna åtgärd för att underlätta för resenärerna och öka andelen kollektivtrafikresenärer. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik bör därför införas . Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Säkerhet samt åtgärder mot plankning och klotter, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3472 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2020/21:339 av (C) och 2020/21:350 av (KD). Vi anser att arbetet mot fusket med att åka med spårbunden trafik utan att betala avgift måste intensifieras. Vi ser hur människor bryter mot detta, hur vakter blir hotade och slagna och att människor trotsar förbud mot tiggeri inne i vagnarna. Detta visar på att arbetet med att beivra fusk och annan brottslighet måste intensifieras. Vi uppmanar därför regeringen att skyndsamt utreda fler åtgärder för att beivra fusk och hot. En översyn i syfte att minska fusket med biljetter behöver göras. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Säkerhet samt åtgärder mot plankning och klotter, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 62, 2020/21:3472 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:339 av (C) och 2020/21:350 av (KD). Jag anser att fuskåkning är ett stort problem . För att kunna utveckla kollektivtrafiken behövs intäkter. Den som plankar låter andra ta kostnaden för sin resa och försämrar förutsättningarna för att bussen ska kunna komma och vara ren och trygg att åka med. Biljettkontrollanterna spelar en viktig roll för en fungerande kollektivtrafik. Jag menar att lagen på flera sätt är utformad till fuskarnas fördel. Därför vill jag göra flera förändringar så att rättvisa, lag och ordning får råda. Jag framhåller att kontrollanterna behöver ges lagliga befogenheter att gripa, omhänderta eller hålla kvar fuskare tills polisen kommer till platsen om fuskåkaren inte visar upp en giltig legitimation. Resenärer bör också vara skyldiga att visa upp färdbevis vid biljettkontroll. Dessutom anser jag att trafikhuvudmannen ska kunna ta ut en högre avgift. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Färdtjänst, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:228 av (SD), 2020/21:1254 av (M), 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 35–38 och 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 108 och 109, 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:305 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:1996 av (S), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 63, 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 36. En fungerande färdtjänst medför att personer med funktionsnedsättning kan leva ett rörligare och rikare liv. Vi menar att det därmed är mycket angeläget att färdtjänsten fungerar på ett bra sätt. Vi efterfrågar därför en översyn av färdtjänsten där frågan om sanktioner för oseriösa utförare utreds och hur utsatta resenärer ska kunna kompenseras. Översynen bör vidare omfatta frågan om det är tillräckligt med ändrade regelverk och stöd till kommuner och regioner för att få en fungerande färdtjänst eller om en central tillsynsmyndighet bör utses. reglerades färdtjänsten i socialtjänstlagen men 1997 valde regeringen att föra över färdtjänsten till en trafiklagstiftning. Vi anser att skiftet har inneburit att färdtjänsten inte längre tar hänsyn till behov och önskemål ur ett individperspektiv, utan snarare ses som ett komplement till allmän kollektivtrafik, vilket begränsar människors resande. Därför menar vi att färdtjänstlagen måste kompletteras med ett syfte där det tydligt framgår att färdtjänsten ska göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att precis som alla andra fritt få bosätta sig, arbeta, studera och ha en aktiv fritid. Lagen bör också möjliggöra för resenären att kunna göra korta uppehåll under resan för att exempelvis lämna och hämta barn i förskola och skola. Ytterligare ett sätt att stärka rättighetsperspektivet är att lagstadga rätten till s.k. färdtjänst i annan kommun. Enligt den nuvarande lagen om färdtjänst kan kommunen bevilja färdtjänst i annan kommun än den egna, men är alltså inte skyldig att göra det. När färdtjänsten var en del av socialtjänstlagen hade vistelsekommunen ansvaret för att färdtjänsten fungerade. Vi anser att rätten till färdtjänst i annan kommun måste skrivas in i färdtjänstlagen samt att regleringarna om färdtjänst bör återföras till socialtjänstlagen. Vi tycker att det är hög tid att se över systemet med färdtjänst och sjuktransporter. Regelverket tolkas olika på regional nivå och det leder till stora regionala skillnader. För brukare blir det därför olika tolkningar beroende på var denne bor, och det menar vi är orimligt. Alla medborgare bör ha tillgång till samma samhällsfunktioner oavsett bostadsort. Regioner och kommuner måste lösa problemet så att det blir både enklare och billigare för alla parter. Brukare ska kunna ta sig från plats A till plats B utan att tvingas byta mellan färdtjänst och sjuktransport. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Färdtjänst, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:305 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:1996 av (S), 2020/21:1254 av (M), 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 35 och 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 108 och 2020/21:228 av (SD), 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 36–38, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 109, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 63, 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 36. Sedan lagen (1997:736) om färdtjänst infördes blev regelverket kring vem som är berättigad till färdtjänst betydligt striktare. Enligt Trafikanalys har antalet färdtjänsttillstånd minskat trots en växande befolkning, inte minst ett ökat antal äldre. Det är enligt min mening uppenbart att vi hamnat på en miniminivå för vem som beviljas färdtjänst. De som trots allt beviljas färdtjänst får inte sällan se den förmånen begränsad av lokala restriktioner. Detta utan att det behöver göras en analys av om det är förenligt med regeringens handikappolitiska mål och trots att det innebär omfattande risk för att syftet med färdtjänsten förfelas. Rätten till färdtjänst har gått från en insats för personer med en funktionsnedsättning i syfte att ge skäliga levnadsvillkor till en trafikpolitisk lösning. Jag anser att regeringen bör ta initiativ till bättre lagstiftning om särskilda persontransporter och en ny färdtjänstlag som tydligare tar avstamp i de handikappolitiska målen och återinför rättighetsperspektivet i bedömningen av vem som ska ha rätt till tillstånd och hur färdtjänsten ska vara ordnad för bättre hållbarhet, samordning och kvalitet. Det finns många brister inom färdtjänsten som gör att kvaliteten varierar från plats till plats och från gång till gång. Utövare av parasport lyfter exempelvis fram att större idrottsutrustning inte alltid tillåts i färdtjänsten och riksfärdtjänst eftersom möjligheten att medta hjälpmedel på resan inte regleras i lagen. Rätten att ta med hjälpmedel gäller bara för det som behövs på själva resan, inte för det som bara ska användas vid ankomsten. Jag menar att denna osäkerhet gör att tröskeln till att börja med idrott och motion blir högre. Därför anser jag att regeringen måste säkerställa att färdtjänsten inte får neka medtagande av idrottsutrustning. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), gällande , var ett stort framsteg för att personer med funktionsnedsättningar skulle ges stärkta rättigheter och ökad jämlikhet i förhållande till andra. Att kunna delta i idrottslivet är grundläggande för att kunna uppnå den likvärdigheten. tycker att det är viktigt att alla idrottsutövare ska kunna delta i sin idrott fullt ut och att detta inte får falla på enskilda handläggares bedömning. Jag anser därför att den som är beviljad färdtjänst har rätt till riksresor för tävlingar, läger och träningar. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Färdtjänst, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 63 och 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2020/21:228 av (SD), 2020/21:305 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:1254 av (M), 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:1996 av (S), 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 35–38, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 108 och 109 samt 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 36. Jag vill betona att färdtjänsten måste värnas, vara av god kvalitet och vara så flexibel som möjligt för den enskilde. Genom färdtjänsten kan den som inte kan nyttja kollektivtrafiken eller själv köra bil, ändå delta i samhällslivet på samma sätt som andra. För äldre kan det handla om besök hos närstående eller goda vänner, handla mat eller besöka en utställning eller . Jag vill också betona att de resor som görs med färdtjänst ska vara trygga. Det är därför avgörande att utföraren av färdtjänsten säkerställer att förarna har ändamålsenlig kompetens inom bemötande av personer med funktionsnedsättning. Om kompetens, färdigheter i svenska språket och förståelse saknas för de behov som exempelvis personer inom autismspektrumet har, kan förarens beteende skapa en stress som gör att personen med funktionsnedsättning försämras i sitt hälsotillstånd. Detta måste undvikas. Behovet av kompetens inkluderar också de hjälpmedel som resenären har. En rullstol kan tyckas stryktålig, men fel hantering av bromsreglage kan ändå lätt leda till att den går sönder. På samma sätt som hanteringen av hjälpmedel är viktig, är det också angeläget att bälteslagen tillämpas så att hjälpmedel spänns fast på ett korrekt sätt. Jag anser därtill att det behövs strukturer för att sprida befintlig forskning till berörda verksamheter om hur ett gott bemötande mot personer med funktionsnedsättning ska vara. Det behövs ett ramverk som säkerställer kompetensen hos utförarna trafiksäkerhetsmässigt och för att ge ett individuellt anpassat bemötande, både hos de tjänstemän som bedömer behovet av insatser och hos de som utför insatserna. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Färdtjänst, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 36 och 2020/21:228 av (SD), 2020/21:305 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:1254 av (M), 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:1996 av (S), 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 35–38, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 108 och 109, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 63 och 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 4. Jag kan konstatera att de nordiska länderna har olika nationella färdtjänstsystem för personer med funktionsnedsättning.