bet · H801JuU23 · 2021-06-07 00:00:00 — skapades en beredskapspolisorganisation som förstärkning till polisen vid höjd beredskap och krig, vilken bemannades av civilpliktiga som lämnat krigsplaceringen vid Försvarsmakten. utökades beredskapspolisen och delades in i två delar: den allmänna och den särskilda beredskapspolisen. Den allmänna beredskapspolisens huvudsakliga uppgift var bevakning och skydd av viktiga totalförsvarsobjekt. De särskilda beredskapspoliserna hade genomgått en särskild utbildning och hade tillgång till tyngre utrustning, i syfte att kunna vara en kvalificerad resurs till polisen vid insatser mot sabotageförband. trädde förordningen (2008:1097) om beredskapspolisen i kraft, vilket i praktiken innebar att den allmänna beredskapspolisen avskaffades. Från och med denna tidpunkt bestod beredskapspolisen alltså endast av den del som tidigare benämnts den särskilda beredskapspolisen. Enligt förordningen skulle beredskapspoliser kallas in till polismyndigheterna under höjd beredskap eller när regeringen hade beslutat om tjänstgöring enligt 4 kap. 8 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Beredskapspoliser som hade ingått avtal med om tjänstgöring fick också kallas in till en polismyndighet vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället från ordnings- eller säkerhetssynpunkt eller vid risk för sådana störningar. Efter att framfört att beredskapspolisen inte längre behövdes gjorde regeringen i budgetpropositionen bedömningen att organisationen borde avvecklas under budgetåret. I budgetpropositionen anges att detta inte hindrar att regeringen, vid höjd beredskap eller när regeringen beslutat om beredskapstjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt, vid behov återinför organisationen. Beredskapspolisen avvecklades genom att förordningen om beredskapspolisen upphävdes . Frågan om beredskapspolis berörs i regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30 s. 136). Regeringen konstaterar att kraven på polisiär verksamhet kommer att öka inför och under ett krig. Ett försämrat säkerhetspolitiskt läge, höjd beredskap och krig kommer också att kräva resurser för bevakning av skyddsobjekt och annan samhällsviktig verksamhet. Regeringen noterar att det är mot denna bakgrund Försvarsberedningen har föreslagit att en förstärkningsresurs till polisen ska upprättas (Ds 2017:66 s. 156 f.). Regeringen bedömer att det skulle krävas ytterligare överväganden för att identifiera de eventuella behov av skydd och förstärkningsresurser som kan finnas i en situation av höjd beredskap och ytterst krig utifrån ett helhetsperspektiv samt hur de på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till bästa möjliga försvarsförmåga utifrån ett totalförsvarsperspektiv. Enligt regeringen är det angeläget att göra en översyn av personalförsörjningen inom det civila försvaret som helhet, vilket inkluderar det eventuella behovet av förstärkningsresurser, även innefattat en beredskapspolisorganisation. I det sammanhanget bör även övervägas om en förstärkningsresurs kan bygga på plikt för t.ex. pensionerade poliser eller sådana som övergått till annan karriär. I sitt svar på två skriftliga frågor om att återinföra beredskapspolisen anförde inrikesministern bl.a. följande (fr. 2020/21:1484 och 2020/21:1485): har frågat mig om jag avser att agera för att återinrätta den särskilda beredskapspolisen som en förstärkningsresurs vid extraordinära händelser och på så sätt öka robustheten i den svenska krisberedskapen. har frågat mig om jag anser att beredskapspolisen kan spela en viktig roll för gränsövervakning och inresekontroll vid fredstida extraordinära händelser såsom en pandemi och under höjd beredskap och ytterst krig och om så är fallet, avser statsrådet att verka för att beredskapspolisen återinförs. Inledningsvis vill jag understryka att det har funnits så många poliser i som det gör . har antalet poliser ökat i samtliga polisregioner. Även det totala antalet anställda poliser och civilanställda är uppe i rekordnivåer och arbetet med att nå regeringens mål med 10 000 fler polisanställda fortsätter med full kraft, vi är nu mer än halvvägs. Myndigheten har en sammanhållen nationell organisation och en väl fungerande intern förstärkningsorganisation vilket gör det möjligt att flexibelt leda, förflytta och kraftsamla resurser över hela landet. Regeringen konstaterar i totalförsvarspropositionen att det är angeläget att göra en översyn av personalförsörjningen inom det civila försvaret som helhet, vilket inkluderar det eventuella behovet av förstärkningsresurser, såsom en beredskapspolisorganisation. Det bör övervägas om en sådan översyn av personalförsörjningen även bör omfatta en bredare hotbild, de hybrida hoten och allvarliga fredstida kriser. Ambitionsnivån för detta område behöver anpassas efter de finansiella förstärkningar som regeringen har aviserat att fördela inom det civila försvaret. ombildades polisen till en sammanhållen myndighet, . består av sju polisregioner, fem gemensamma avdelningar, Nationella operativa avdelningen (), Nationellt forensiskt centrum (NFC) och särskilda utredningar. De sju polisregionerna har ett helhetsansvar för polisverksamheten inom ett angivet geografiskt område. Ansvaret omfattar bl.a. utredningsverksamhet, brottsförebyggande verksamhet och service. Förundersökningar om skadegörelse, t.ex. i form av klotter, utreds vanligtvis av i den polisregion där brottet begicks. Om åtal ska väckas handläggs ärendet av den av landets 32 allmänna åklagarkammare som hör till området. arbete är inte organiserat på så sätt att en viss polisman är knuten till en viss skola. I regleringsbrev anges att samverkan med andra berörda aktörer, som skola och socialtjänst, är av stor vikt. I regeringens skrivelse Redovisning av åtgärder i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott anges bl.a. följande om pågående arbete hos när det gäller samverkan mellan polis och skola (skr. 2020/21:63 s. 25): har fått flera regeringsuppdrag som syftar till att utveckla insatser till barn och unga som riskerar att utveckla ett kriminellt beteende. –2019 hade myndigheten i uppdrag att främja kompetens- och kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården. Som en del av uppdraget färdigställde ett omfattande stödpaket för arbete med barn och unga som begår brott eller uppvisar annat normbrytande beteende. Stödpaketet omfattar en handbok, ett kunskapsstöd samt uppdaterade föreskrifter och allmänna råd. Uppdraget har förnyats för perioden –2022 och kompletterats med ett uttalat brottsförebyggande fokus genom att utvidgas till att omfatta åtgärder för stärkt samverkan mellan socialtjänst, polis och andra relevanta aktörer i det brottsförebyggande arbetet. Uppdraget ska slutredovisas senast . Med anledning av uppdraget har tagit initiativ till arbetsgrupper för strategisk och operativ samverkan med och kring lokalt brottsförebyggande arbete. Med utgångspunkt i uppdraget arbetar vidare med ett kunskapsstöd om insatser i öppen- och slutenvård för barn och unga med hög risk för fortsatt brottsligt eller annat normbrytande beteende samt en kartläggning av bästa tillgängliga kunskap om metoder inom socialt arbete, polis och skola för att motverka att barn och unga begår brott. Kartläggningen beräknas vara klar och ska sedan spridas till berörda verksamheter. Från är polisens fjällräddning en nationell resurs och ianspråktas efter begäran till polisregion regionledningscentral. Polisens fjällräddning omfattar 400 uppdragsanställda fjällräddare placerade på ett 30-tal orter i fjällänen. I polisens fjällräddning finns även specialräddningsgrupper med kompetens för höghöjdsräddningar i samverkan med helikopter samt grotträddningsgruppen. I en nyhet på webbplats anges att 336 fjällräddningar genomfördes . har totalt nio helikoptrar. För att förflytta polisens medarbetare och fjällräddare anlitas även privata aktörer enligt ramavtal för civila helikoptertjänster som upphandlas av . Utskottet har tidigare behandlat förslag om att återinföra beredskapspolisen (se bl.a. bet. 2014/15:JuU1 s. 32 f.). Utskottet anförde i betänkandet att det inte gjorde någon annan bedömning än vad försvarsutskottet gjort när det behandlade ett motionsyrkande med samma lydelse under det föregående . anförde då att det i avvägningen mellan behov, nyttjandegrad och kostnader inte gjorde någon annan bedömning än regeringen gjorde när den beslutade att det med dagens situation inte fanns tillräckliga skäl att upprätthålla beredskapspolisen (bet. 2013/14:FöU9 s. 22). påminde vidare om att det finns en möjlighet att återinföra organisationen vid höjd beredskap. avstyrkte motionsyrkandet och följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). har vidhållit sin uppfattning vid behandlingen av liknande motionsyrkanden senare år (se bl.a. bet. 2019/20:JuU1 s. 82 f., rskr. 2019/20:103). Det kan noteras att försvarsutskottet i ett yttrande (bet. 2017/18:FöU6y) föreslog att justitieutskottet skulle tillstyrka ett motionsyrkande om att inrätta en förstärkningsresurs till . ansåg emellertid att det inte framkommit något som gav anledning att ta ett utskottsinitiativ, bl.a. mot bakgrund av att frågan redan hade uppmärksammats av Försvarsberedningen (bet. 2017/18:JuU13 s. 98 f.). avstyrkte motionsyrkandet och följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:254). Ett motionsyrkande om att återinföra den särskilda beredskapspolisen behandlades av försvarsutskottet i samband med behandlingen av regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). bereddes tillfälle att yttra sig och anförde följande (bet. 2020/21:JuU3y s. 5 f.): Utskottet konstaterar att den styrka som tidigare kallades den särskilda beredskapspolisen avvecklades , efter att endast ha använts i mycket begränsad utsträckning. Även med beaktande av att det säkerhets-politiska läget har förändrats anser utskottet att en avvägning mellan behov, nyttjandegrad och kostnader resulterar i att det inte finns tillräckliga skäl att nu återinföra den särskilda beredskapspolisen. Som framgår ovan har frågan om en förstärkningsresurs till polisen uppmärksammats av Försvarsberedningen och kan förutses bli föremål för vidare överväganden. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att motionärernas förslag – att den särskilda beredskapspolisen ska kunna användas även i fredstid – är mer långtgående än Försvarsberedningens förslag, som utgår från situationer då beslut om beredskapshöjningar eller höjd beredskap har fattats. uttalade att utskottet inte var av någon annan uppfattning än regeringen och justitieutskottet samt avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till att utskottet inte ville föregripa en kommande översyn (bet. 2020/21:FöU4 s. 42). följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:135). Utskottet behandlade ett motionsyrkande om att återinföra tunnelbanepolisen och poliser med specialkompetens när det gäller klotter för att säkra tryggheten i kollektivtrafiken (bet. 2018/19:JuU10 s. 44 f.). Utskottet var inte berett att ställa sig bakom yrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Beredskapspolisen avvecklades 2012 efter att endast ha använts i begränsad omfattning. Utskottet konstaterar att det säkerhetspolitiska läget i har försämrats , den organiserade brottsligheten har ökat och landet har ställts inför flera samhällskriser. Mot denna bakgrund anser utskottet att det är motiverat att på nytt inrätta en beredskapspolis. Utskottet noterar att Försvarsberedningen föreslog att en sådan förstärkningsresurs till polisen skulle utformas för situationer då beslut om beredskapshöjningar eller höjd beredskap har fattats. Utskottet anser är det är angeläget att detta arbete inte längre fördröjs utan skyndsamt påbörjas. Vidare anser utskottet att det finns goda skäl för att beredskapspolisen även ska kunna användas i fredstid och det bör därför utredas hur beredskapspolisen kan fungera som en förstärkningsresurs till polisen i fler situationer, t.ex. vid olyckor, störningar av allmän ordning och säkerhet, gränskontroller och trafikkontroller. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därför motionerna 2020/21:639 (SD) yrkande 27, 2020/21:3307 (KD) yrkande 19 och 2020/21:3447 (M) yrkande 12 samt tillstyrker delvis motionerna 2020/21:2957 (C) yrkande 18 och 2020/21:3272 (L) yrkande 12. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det är en fråga för att inrätta eventuella specialenheter och fördela arbetet inom myndigheten utifrån verksamhetens behov. Detsamma gäller givetvis verksamhet. Mot den bakgrunden är utskottet, som har avstyrkt ett liknande yrkande, inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2020/21:1966 (M) yrkande 2 om att återinföra poliser och åklagare som är specialiserade på klotter. Utskottet delar uppfattningen i motion 2020/21:3405 (KD) yrkande 33 att det är viktigt att det finns ett nära samarbete mellan polisen och skolan. Utskottet konstaterar att förutsättningarna för att knyta en polis till varje skola är en fråga som rör polisens inre organisation. Införandet av ett sådant samarbete skulle ha påverkan på såväl fördelning av arbetsuppgifter som personella resurser inom myndigheten. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att ta något initiativ i frågan och avstyrker motionsyrkandet. Vidare anser utskottet att de krav som uppställs i upphandlingar bör styras av myndigheten utifrån verksamhetens behov. Utskottet finner därför ingen anledning att ta något initiativ i frågan om den geografiska omfattningen av avtal om helikoptertjänster för polisens fjällräddning. Motion 2020/21:1819 (S) yrkande 2 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utredning om att inrätta en tillsynsmyndighet för och Kriminalvården. Jämför reservation 11 (L). I kommittémotion 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 5 efterfrågas en utredning om inrättandet av en tillsynsmyndighet för och Kriminalvården. hade bl.a. till uppgift att utreda behovet av ett fristående organ som ska granska såväl polisens verksamhet, inklusive den verksamhet som Säkerhetspolisen bedriver, som Kriminalvårdens verksamhet. Kommittén redovisade uppdraget om granskning av polisen i betänkandet Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). I betänkandet föreslogs att en fristående tillsynsmyndighet skulle kontrollera att polisens verksamhet uppfyller de krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter. Kommittén föreslog sedan i sitt slutbetänkande Tillsyn över polisen och Kriminalvården (SOU 2015:57), som överlämnades till regeringen , att den nya myndigheten även skulle ha tillsyn över Kriminalvården. Betänkandet bereds fortfarande inom . I budgetpropositionen anförde regeringen bl.a. följande om tillsynen över , Säkerhetspolisen och Kriminalvården (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 49): Polisens och Kriminalvårdens långtgående befogenheter att ingripa i enskildas liv förutsätter en effektiv och kontinuerlig tillsyn av myndigheternas verksamhet, såväl intern som extern. Delar av den statliga tillsynen behandlas av Tillitsdelegationen (dir. 2016:51) och i ett uppdrag till Statskontoret (Fi2015/00132/SFÖ). Regeringen kommer därutöver att i särskild ordning, i samband med en bred översyn, att analysera hur tillsynen inom rättsväsendet bäst kan bedrivas. Regeringen avsätter, i avvaktan på en samlad bedömning av tillsynens utformning, medel för att förstärka såväl den interna som den externa tillsynen. Vid , Säkerhetspolisen och Kriminalvården inrättas tillsynsorgan direkt under myndighetsledningen. Vidare ges Justitiekanslern () möjlighet att utöka sin extraordinära tillsyn, vilket kommer att kunna innebära att tillsynen över bl.a. polisen och Kriminalvården ökar. Regeringen föreslår därför att JK tillförs medel för att myndigheten ska kunna öka sina personella resurser. Vid behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2016/17:JuU1 s. 75 f.) avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att inrätta en tillsynsmyndighet för och Kriminalvården. Utskottet noterade att regeringen hade för avsikt att i särskild ordning, i samband med en bred översyn, analysera hur tillsynen över rättsväsendet bäst kan bedrivas. Enligt utskottet borde beredningen och arbetet som sker på detta område inte föregripas. Utskottet noterade också att regeringen i avvaktan på en samlad bedömning av tillsynens utformning avsatt medel för att förstärka den interna och den externa tillsynen. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:90). Frågan om tillsyn över rättsväsendet är omfattande och arbetet i pågår alltjämt. Trots att ytterligare tid har förflutit sedan slutbetänkandet Tillsyn över polisen och Kriminalvården överlämnades till regeringen vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att det inte finns anledning att föregripa detta arbete. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2020/21:3272 (L) yrkande 5 om att tillsätta en ny utredning om en tillsynsmyndighet för och Kriminalvården. Polisutbildningen, rekrytering och anställningsvillkor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om polisutbildningen, rekrytering till och anställningsvillkor. Jämför reservation 12 (V), 13 (SD), 14 (SD), 15 (C), 16 (L), 17 (L), 18 (C, KD), 19 (SD) och 20 (L). I kommittémotion 2020/21:178 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att utvärdera psykologintervjuerna och antalet orter för prövningarna. (SD) begär i motion 2020/21:558 en översyn av antagningskrav för personer med neuropsykiatrisk diagnos (yrkande 1). Vidare anför motionären att antagningskraven ska baseras på vetenskapliga grunder (yrkande 2) och att möjligheten till individuella bedömningar av sökanden bör utredas (yrkande 3). I kommittémotion 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 7 begärs att antalet utbildningsplatser ska utökas och löpande revideras i enlighet med rikttalet för antalet poliser, i syfte att svara mot framtida rekryteringsbehov. I samma motion föreslås även att studenter vid ska erhålla månadslön (yrkande 3). I kommittémotion 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 20 anförs att det akademiska inslaget i polisutbildningen ska öka. I kommittémotion 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 13 anförs att det är positivt att de studerande vid flera utbildningsplatser kan tillgodoräkna sig akademiska poäng för de teoretiska utbildningsmomenten och därmed ta ut högskoleexamen, men att ytterligare akademisera polisyrket genom att göra om utbildningen till en ren högskoleutbildning skulle riskera att driva på en utveckling där alltför många poliser hamnar bakom skrivbord i stället för att synas ute i människors vardag. Både det inre och det yttre polisarbetet behöver värdesättas vid utformningen av en ny polisutbildning. (L) föreslår i motion 2020/21:2682 att en försöksverksamhet med en kortare polisutbildning, liknande väktarutbildningen, ska inrättas. (S) föreslår i motion 2020/21:2011 att delar av polisutbildningen ska förläggas i . I kommittémotion 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 14 framhålls att ytterligare åtgärder behövs för att den funktionsinriktade utbildningen ska få större genomslag. I kommittémotion 2020/21:3307 av m.fl. (KD) framställs ett yrkande om att rekrytera fler polisstödsassistenter (yrkande 4) och kvalificerade civila utredare (yrkande 5). I samma motion yrkande 3 föreslås att norska poliser ska anställas, antingen inom ramen för ett utvidgat nordiskt polissamarbete eller genom ett särskilt snabbspår till svenskt medborgarskap. Ett liknande yrkande finns i motion 2020/21:1861 av (M). I kommittémotion 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 8 begärs en riktad lönesatsning mot anställda i yttre tjänst. I kommittémotion 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 2 anförs att arbetet i yttre tjänst måste uppvärderas av arbetsgivaren. Polisutbildningen omfattar fyra terminers heltidsstudier och sex månaders aspiranttjänstgöring i en polisregion. finns utbildningen på fem platser i : , i utanför , , Linnéuniversitetet i och . I årsredovisning anges bl.a. följande (s. 117 f.). antogs 1 400 studenter till polisutbildningen. Antalet erbjudna platser var 2 040, varav 391 var distansplatser. inrättades den funktionsinriktade polisutbildningen, som är en komprimerad grundutbildning till polis för prioriterade funktioner i verksamheten. Utbildningen omfattar studier och sex månaders aspiranttjänstgöring. Den första utbildningsomgången startade och omfattade anställda som är verksamma inom det brottsutredande området, exempelvis utredare, förundersökningsledare samt it-forensiker. I årsredovisningen anges att den funktionsriktade utbildningen är ett viktigt komplement för att öka antalet medarbetare med polisiär kompetens. Arbete pågår med fortsatt vidareutveckling av den funktionsinriktade polisutbildningen både när det gäller potentiella målgrupper och ett utökat antal utbildningsplatser. Utbildningen utgår från de behov av specialistkompetens som identifieras i verksamheten utifrån strategisk kompetensförsörjning och en tillväxt som motsvarar mål. Ansökan till polisutbildningen kan göras när som helst , till skillnad från tidigare då ansökningsprocessen endast var öppen under vissa perioder. Ansökan till polisutbildningen görs elektroniskt på webbplatsen för , som tidigare hette . , som är en myndighet som lyder under Försvarsdepartementet, genomför testerna och undersökningarna under den medicinska och psykologiska prövningen. Prövningarna görs i och . Sökanden som är folkbokförda utanför och kommun har möjlighet att ansöka om ersättning för resa och boende under prövningen. I regleringsbrevet anges att myndigheten ska kunna göra 8 500 prövningar i syfte att kunna fylla 1 020 utbildningsplatser till polisutbildningen varje termin, och att ett tredje prövningskontor ska etableras. På anges följande om antagningskraven till polisutbildningen och neuropsykiatriska diagnoser: Om du har eller har haft ADHD eller annan neuropsykiatrisk diagnos kan du inte bli polis. Polisarbetet innebär många speciella och oförutsägbara situationer, i många olika miljöer, där det ställs höga krav på vilka beslut som ska fattas och hur man agerar. Poliser får därför inte ha medicinska hälsotillstånd eller sjukdomar som kan utlösas eller förvärras av arbetet, till exempel på grund av att man behöver ta mediciner regelbundet. Poliser får inte heller ha någon sjukdom eller något medicinskt tillstånd som kan utgöra en fara för personen själv, för kollegor eller allmänheten. Regeringen tillsatte en utredning som skulle föreslå hur polisutbildningen kan utformas till en högskoleutbildning. Utredningen överlämnade betänkandet Polis – polisutbildningen som högskole-utbildning (SOU 2016:39) . Enligt utredningens förslag ska grundutbildningen till polis omformas till en högskoleutbildning som leder till en yrkesexamen med namnet polisexamen. Omfattningen ska vara 180 högskolepoäng, motsvarande heltidsstudier. Studenterna ska genomföra en verksamhetsförlagd del av utbildningen som ska vara lika lång som den nuvarande aspiranttjänstgöringen och omfatta 37,5 högskolepoäng, vilket motsvarar 25 veckors studier. Betänkandet bereds i . I årsredovisning anges följande sammanfattande bedömning av myndighetens arbete med kompetensförsörjning (s. 15): Den samlade bedömningen av arbete med kompetensförsörjningen är att myndigheten har en fortsatt stark ställning som attraktiv arbetsgivare på arbetsmarknaden vilket bland annat syns på förmågan att attrahera och rekrytera personal, förmågan att behålla personal och förmågan att återanställa tidigare anställda. Antalet anställda poliser har aldrig varit fler. Sökande till civila anställningar har ökat och antalet sökande till grundutbildningen till polisman ligger fortsatt på höga nivåer. Dessutom har personalavgångarna minskat, och återanställningar av poliser ökade jämfört med året innan. har antalet studenter som antagits till grundutbildningen varit färre än antalet utbildningsplatser. bedömning är att vårens prövningsstopp till grundutbildning till polisman och konsekvenserna av coronapandemin påverkade antagningsomgångarna med utbildningsstart och .