bet · H901KU1 · 2021-11-26 00:00:00 — Utskottet ställer sig bakom ett gemensamt förslag från ledamöterna från , om anslagen inom utgiftsområde 1. Totalt uppgår anslagen inom utgiftsområdet till ca . Utskottets förslag avviker från budgetpropositionen när det gäller följande anslag: m.m., Länsstyrelserna m.m. och Allmänna val och demokrati. I fråga om övriga anslag inom utgiftsområdet finns det inga avvikelser mellan utskottets förslag och förslagen i budgetpropositionen. Detta innebär att utskottet delvis tillstyrker regeringens förslag om anslag i budgetpropositionen och delvis motionsyrkanden om anslag från och . Övriga yrkanden i motioner med alternativa budgetförslag avstyrks. Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) och förslag om anslag inom utgiftsområdet. Utskottet tillstyrker också förslagen i budgetpropositionen om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, om att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet samt om godkännande av en investeringsplan. Utskottet föreslår att lägger redogörelsen om årsredovisning för till handlingarna. Utskottet avstyrker motionsyrkanden om organisationen av och utrikesförvaltningen. I betänkandet finns tio särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 1 . Redogörelse /21:RS1 årsredovisning för . Cirka 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 1 Statens budget inom utgiftsområde 1 1.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (L) 5.Regeringskansliet, punkt 2 (M) 6.Regeringskansliet, punkt 2 (SD) 7.Utrikesförvaltningen, punkt 3 (SD) 8.Utrikesförvaltningen, punkt 3 (C) 9.Utrikesförvaltningen, punkt 3 (V) 10.Utrikesförvaltningen, punkt 3 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) och samt motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 yttrande 2021/22:UU1y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 1 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 1 i enlighet med utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 1 punkterna 6, 8 och 10, bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 1 punkt 1 och motionerna 2021/22:4056 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4186 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:3269 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3907 av m.fl. (SD), 2021/22:3939 av m.fl. (L), 2021/22:4056 av m.fl. (M) yrkandena 2–7 och 2021/22:4141 av Per Schöldberg m.fl. (C). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår, att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst , att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 2 , att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 1 punkterna 2, 3, 5 och 9. c) Godkännande av en investeringsplan godkänner investeringsplanen för 2022-2024 för anslaget 2:3 fastighetsanslag som en riktlinje för fastighetsinvesteringar. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 1 punkt 4. d) Godkännande av anslagsfinaniering av anläggningstillgångar beslutar att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 1 punkt 7. 2021/22:643 av (SD) yrkande 2, 2021/22:1364 av (M), 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 11, 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 16. 2021/22:65 av (SD) yrkande 2, 2021/22:94 av och (båda SD), 2021/22:97 av (SD) yrkande 2, 2021/22:237 av (SD) yrkande 1, 2021/22:449 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:648 av (SD), 2021/22:736 av (KD), 2021/22:798 av (KD), 2021/22:1876 av (M), 2021/22:2137 av (KD), 2021/22:2280 av (L), 2021/22:2567 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2569 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2793 av och (båda KD) yrkande 2, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 132, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 39 och 46. lägger redogörelse /21:RS1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (S)*, (M), (S)*, Per Schöldberg (C)*, (V)*, (SD), (S)*, Skånberg (KD), (S)*, (L)*, (SD), (MP)*, (M), (M) och (SD). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 1 och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Dessutom behandlas årsredovisning för . Förslagen i propositionen och redogörelsen finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av förslagen i propositionen om anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 3 finns en sammanställning över de beställningsbemyndiganden som föreslås i propositionen. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner till ett gemensamt förslag om anslagen inom utgiftsområde 1. Under beredningen av ärendet har riksdagsdirektören informerat utskottet om årsredovisning för och budgetförslag. Vidare har under beredningen företrädare för lämnat information om konsekvenserna av olika budgetalternativ. Utskottet har gett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och motionerna i de delar som rör utrikesförvaltningen. yttrande finns i bilaga 5. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). föreslog att skulle fastställa , och gemensamma förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena (bet. 2021/22:FiU1). har bifallit detta förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 1 till 17 (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). I detta betänkande föreslår för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 1 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp ett tillkännagivande som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 1. Därefter behandlar utskottet förslagen i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 1. Utskottet behandlar sedan årsredovisning för . Slutligen behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /22. Förslagen i dessa motioner gäller och utrikesförvaltningen. Regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 1 Inom utgiftsområde 1 har beslutat om mål för och samepolitiken, demokratipolitiken och mänskliga rättigheter, nationella minoriteter och medier. Resultat för utgiftsområdet redovisas i budgetpropositionen på delområdesnivå. För avsnittet medier redovisas resultatet samlat inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. För avsnittet och samepolitiken redovisas resultat om rennäring och andra näringar inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Målen för övriga delområden inom utgiftsområde 1 är inte bundna av . Resultaten för dessa redovisas kortfattat i avsnittet Statens budget inom utgiftsområde 1 nedan. och del av samepolitiken Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2005/06:1 utg.omr. 23, bet 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). I propositionen anförs att resultatredovisningen inom och samepolitiken utgår från följande bedömningsgrunder: – insatser för samiskt inflytande och delaktighet – insatser för utveckling av det samiska språkets användning och ställning – insatser för att ta del av och utöva ett mångfaldigt samiskt kulturliv. I propositionen redogör regeringen för de insatser som gjorts inom området. Bland annat har totalt –2021 tilldelats för fördelning av extra krisstöd till samiska kulturverksamheter och samiska kulturutövare för att motverka de negativa ekonomiska konsekvenserna av sjukdomen covid-19. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts inom området bidrar till att målet uppfylls men att många utmaningar kvarstår. Det gäller inte minst inom språkområdet där en stor utmaning är att motverka att de samiska språken dör ut. Krisstödet till den samiska kultursektorn bedöms ha haft stor betydelse för att mildra negativa ekonomiska konsekvenser för samiska kulturskapare till följd av spridningen av covid-19 och de restriktioner som införts med anledning av sjukdomen. Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati som är uthållig, kännetecknas av delaktighet och där möjligheterna till inflytande är jämlika (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1, bet. 2017/18:KU1, rskr. 2017/18:74). Resultatredovisningen inom demokratipolitiken utgår från följande bedömningsgrunder: – utvecklingen av valdeltagandet i det senaste allmänna valet – omfattningen av medborgerligt engagemang i demokratiska processer och intresset för att engagera sig i och påverka samhällets utveckling – förtroendet för demokratin i allmänhet och för demokratins institutioner, såsom regering, riksdag och EU:s institutioner – omfattning och konsekvenser av hot, våld och trakasserier mot centrala aktörer i det demokratiska samtalet, t.ex. förtroendevalda, journalister och opinionsbildare. I propositionen redogör regeringen för olika insatser som har gjorts inom området. Bland annat har det gjorts en nationell satsning för att uppmärksamma att demokratin i fyller . Regeringen genomförde en nationell kraftsamling för att säkerställa en levande och uthållig demokrati för framtiden. Som en del i satsningen har regeringen beslutat om uppdrag till 13 myndigheter att genomföra demokratistärkande insatser . Vidare anförs i propositionen att utvecklingen av valdeltagandet är fortsatt positiv. Andelen röstande ökade i de nationella allmänna valen 2018 och i Europaparlamentsvalet jämfört med val. Regeringen bedömer att de insatser som har genomförts för ett högt och mer jämlikt valdeltagande har aktualiserat valens och rösträttens betydelse, vilket bör ha bidragit till en ökad vilja hos olika grupper av röstberättigade att rösta i 2018 och allmänna val. I propositionen anför regeringen också att flera av insatserna i den nationella satsningen för att stärka demokratin har anpassats till nya förutsättningar med anledning av pandemin. Satsningen genomförs dock i stort sett enligt planerna. Sammantaget bedömer regeringen att satsningen genom bl.a. ökad kunskap bidrar till att främja människors förutsättningar att delta och vara delaktiga i demokratiska processer. Inte minst viktiga är de kunskapshöjande uppdrag och projekt som riktar sig till unga i olika livssituationer och på olika arenor. Vidare anförs i propositionen att Forum för levande historia har utvecklat den digitala tillgängligheten genom bl.a. webbinarier, fortbildningsinsatser och annat stöd för att bidra till en mer uthållig demokrati. Regeringen framhåller också att de insatser som den gör för att förebygga och hantera hot och hat i det offentliga samtalet utgår från handlingsplanen Till det fria ordets försvar som beslutades . Regeringen bedömer att de uppdrag och insatser som genomförs inom ramen för handlingsplanen bidrar till ökad kunskap om utsattheten för förtroendevalda, journalister och företrädare för det civila samhället. Regeringen bedömer även att insatserna bidrar till ökat stöd för de som utsätts för hot och hat samt en ökad medvetenhet om frågan både lokalt och regionalt. Målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:62). Målet är sektorsövergripande och ska genomsyra all politik. I propositionen anförs att bedömningen av utvecklingen och redovisningen av resultatet av arbetet med att uppnå målet görs utifrån strukturen i regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29). Resultatet redovisas utifrån en bedömning av – synpunkter och rekommendationer som får i internationella granskningar – uppdragsredovisningar och utredningsbetänkanden – andra rapporter och initiativ. Även politiken för mänskliga rättigheter är en viktig del i regeringens arbete med att nå de globala målen för hållbar utveckling, enligt propositionen. Regeringen anför vidare att till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) genomförde sitt sjätte besök i den 18–. Kommitténs observationer och rekommendationer överlämnades i en rapport till . Vidare anförs att beslutade ett antal rekommendationer om efterlevnad av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Bland annat rekommenderades att inrätta språkcentrum för finska, jiddisch, meänkieli och chib. Det anförs också att återkommande har fått rekommendationer från internationella granskningsorgan om att inrätta en oberoende rättigheter i enlighet med Parisprinciperna. biföll propositionen (prop. 2020/21:143, bet. 2020/21:KU33, rskr. 2020/21:356). Syftet med institutet är att främja och skydda de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. I propositionen redovisas ett antal ytterligare åtgärder som vidtagits inom området. När det gäller regeringens bedömning av måluppfyllelsen anförs att det är av stor vikt för arbetet med mänskliga rättigheter att inrättas 2022. Institutet kommer att spela en viktig roll i det fortsatta systematiska arbetet med mänskliga rättigheter genom att utifrån ett helhetsperspektiv kunna följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras. Regeringens bedömning är att övriga insatser som har vidtagits inom ramen för regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter bidrar till att uppfylla målet att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Pandemin har i många avseenden inneburit ett större fokus på frågor om mänskliga rättigheter exempelvis genom en analys av hur pandemin kan påverka grundläggande fri- och rättigheter, t.ex. rätten till liv och hälsa. I vissa fall har pandemin dock medfört att arbetet med mänskliga rättigheter har haft ett mindre genomslag, t.ex. genom att färre har haft möjlighet att delta i utbildningsinsatser. Insatserna har bl.a. resulterat i en ökad kunskap och kompetens om mänskliga rättigheter hos framför allt statligt anställda och bidragit till ett mer samordnat och systematiskt arbete för mänskliga rättigheter på regional och lokal nivå. visar enligt propositionen olika rapporter och granskningar att det krävs fortsatt arbete för att nå målet om att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Det finns bl.a. ett fortsatt behov av kompetenshöjande åtgärder om de mänskliga rättigheterna och av att integrera dessa i ordinarie verksamheter. Målet för området nationella minoriteter är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt att stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). De nationella minoriteterna är judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar och de nationella minoritetsspråken är finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Målet ska följas upp inom följande delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272): – diskriminering och utsatthet – inflytande och delaktighet – språk och kulturell identitet. Resultatredovisningen inom nationella minoriteter utgår från följande bedömningsgrunder: – kommuners, regioners och myndigheters efterlevnad av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk (minoritetslagen) och internationella åtaganden inom området – informations- och kunskapshöjande insatser för att förstärka efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter – arbete mot diskriminering och utsatthet – utvecklingen av samråd med och inflytande för de nationella minoriteterna – språk- och kulturaktiviteter för och av de nationella minoriteterna – insatser för att stärka de nationella minoritetsspråken. Regeringen bedömer att kommuner, regioner och statliga myndigheter bidrar till uppfyllelse av målet för området. Den sammantagna bilden är dock att kommuner och regioner, såväl i som utanför förvaltningsområden, behöver vara mer aktiva för att uppfylla minoritetslagens krav. Pandemin har medfört negativa effekter för området, bl.a. eftersom insatser har fått ställas in. har kommuner och regioner inom förvaltningsområdena generellt kommit längre i arbetet än kommuner och regioner utanför förvaltningsområdena. Flest åtgärder vidtas inom området språk och kultur. Arbete återstår dock för att de nationella minoritetsspråken ska kunna revitaliseras och de nationella minoriteternas kultur fortleva. Tillkännagivande om arbete mot antiziganism och för romsk inkludering har på förslag av tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om fortsatt arbete mot antiziganism och för romsk inkludering (bet. 2014/15:KU16 punkt 1, rskr. 2014/15:156). Utskottet anförde bl.a. följande: Det behövs fortsatta satsningar för att bekämpa antiziganism och diskriminering. Skolorna är centrala i arbetet mot olika former av intolerans, såsom antiziganism, och samhället måste också reagera kraftfullt mot hatbrott. om övergreppen mot romerna måste fortsätta att spridas till olika delar av samhället. Uppdraget till kommissionen mot antiziganism att ta fram skolmaterial baserat på och sprida detta är centralt. I samband med att strategin för romsk inkludering antogs utsåg den tidigare regeringen fem pilotkommuner som –2015 får statsbidrag för att arbeta med frågor om romsk inkludering. Spridningen av de metoder och arbetssätt för romsk inkludering som utarbetats av dessa kommuner, liksom av myndigheter inom ramen för arbetet med strategin, måste säkerställas så att satsningarna blir långsiktiga. Metoden med brobyggare, som har romsk språk- och kulturkompetens, har visat sig fungera och verksamheten bör utvecklas vidare och spridas till fler kommuner och myndigheter. Fortsatta jämställdhetsåtgärder och konkreta insatser som är relevanta för jämställdheten mellan romska kvinnor och män samt flickor och pojkar bör vidtas. Utbildning är en av de viktigaste faktorerna för att nå bättre levnadsvillkor för den romska befolkningen. Utveckling och produktion av lärverktyg på samtliga språkliga variationer av chib för barn, unga och vuxna bör därför främjas. läromedelssupplement om romsk kultur, språk, religion och historia bör spridas och tillgängliggöras i större utsträckning. bör vidare, vid sidan om pågående insatser, de åtgärder som vidtagits inom ramen för strategin för romsk inkludering utvärderas och ett gediget tankearbete för insatser och åtgärder ta vid. Med bifall till motion 2014/15:1719 yrkandena 1–4, 6, 7 och 9 bör tillkännage detta för regeringen. I propositionen anförs att regeringen efter tillkännagivande har genomfört ett flertal åtgärder mot antiziganism och för romsk inkludering. Åtgärderna har bl.a. omfattat uppdrag till att öka kunskapen i skolan om de nationella minoriteterna med fokus på romer och att sprida läromedelsupplement om romsk kultur, språk, religion och historia. Vidare har kommuner fått statsbidrag för att anställa romska brobyggare i skolan och inom . Uppdrag har även lämnats till i att sprida information om arbetet med romsk inkludering, bl.a. via webbplatsen . Vidare redovisas i propositionen ytterligare åtgärder som genomförts inom ramen för strategin för romsk inkludering och regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Det handlar bl.a. om åtgärder för att motverka diskriminering av romer på bostadsmarknaden och förbättrade förutsättningar för romska ungdomsorganisationers deltagande i samhällslivet. Vidare har i –2023 fått ett uppdrag att samordna, följa upp och genomföra insatser inom ramen för strategin för romsk inkludering. I uppdraget ingår att genomföra insatser för att öka kunskapen om romsk historia, romers nuvarande livsvillkor och ställning som nationell minoritet, genom exempelvis spridning av utbildningsmaterialet Antiziganismen i (Ku2019/02101). Uppdraget har redovisats i regeringens skrivelse 2020/21:75. Regeringen avser att fortsätta arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering men bedömer att den förstärkning för att genomföra strategin för romsk inkludering som föreslås i denna proposition, tillsammans med genomförda åtgärder, tillgodoser tillkännagivande. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Vid budgetbehandlingen konstaterade utskottet att och regeringen har en dialog om utvecklingen av den ekonomiska styrningen (bet. 2019/20:KU1 s. 17 f.). Utskottet ansåg att det är viktigt att den ekonomiska styrningen fortsätter att utvecklas. Vidare ansåg utskottet att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. När det gällde strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser ansåg utskottet att den i stort var bra. Utskottet såg positivt på att regeringen redovisade resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. betonade utskottet vikten av att indikatorerna och bedömningsgrunderna är väl motiverade och att samma indikatorer och bedömningsgrunder i så stor utsträckning som möjligt används .