bet · H801KU29 · 2021-06-04 00:00:00 — om granskning av public service Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottet anser att det är värdefullt att har granskat ändamålsenligheten i och tv:s granskning av public service och förutsätter att regeringen följer Myndigheten för press, radio och tv:s arbete med de rekommendationer som har lämnat. En följdmotion har väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet föreslår att avslår yrkandet i följdmotionen. I betänkandet finns en reservation (SD). Skrivelse 2020/21:116 om granskning av public service. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning granskning av public service granskning av public service (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 yttrande 2020/21:KrU6y Utskottets förslag till riksdagsbeslut granskning av public service 2020/21:3904 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2020/21:116 till handlingarna. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (L), (SD), (MP), (M), (S), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:116 om granskning av public service. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer i granskningsrapporten förtroendets skull – granskning av public service (RiR 2020:26). Vid utskottets sammanträde presenterade riksrevisor med medarbetare granskningsrapporten. En följdmotion har lämnats in med anledning av regeringens skrivelse. har gett kulturutskottet möjlighet att yttra sig över regeringens skrivelse. yttrande finns i bilaga 2. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer i granskningsrapporten. I och med skrivelsen anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. granskning av public service Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna och avslår ett motionsyrkande om att vidareutveckla system. Jämför reservationen (SD). har i sin granskning undersökt och tv:s granskning av programföretagen (), () och (). Syftet med granskningen har varit att bedöma om granskning fungerar på ett ändamålsenligt sätt. Med ändamålsenlighet avses i rapporten att granskningen lever upp till höga krav på effektivitet och öppenhet. Vidare ska granskningen bidra till god regelefterlevnad hos programföretagen. granskning har avsett det granskningsuppdrag som haft –2019. trädde vissa ändringar i radio- och tv-lagen (2010:696) i kraft (SFS 2020:875). har i sin rapport utgått från lagtexten i dess tidigare lydelse. Som underlag för sin granskning har bl.a. analyserat styrdokument hos Myndigheten för press, radio och tv samt statistik från . Vidare har analyserat drygt 280 av nämndens beslut –2019. har även genomfört intervjuer med ledamöter i och företrädare för samt med företrädare för , Myndigheten för press, radio och tv och de tre programföretagen. och tv är ett särskilt beslutsorgan inom Myndigheten för press, radio och tv som syftar till att tillgodose allmänhetens behov av insyn och kontroll utan att äventyra programföretagens oberoende. består av en ordförande och sex andra ledamöter vilka utses av regeringen. Nämndens ordförande ska vara, eller ha varit, domare. Myndigheten för press, radio och tv har tre verksamhetsgrenar – tillstånd och registrering, tillsyn och press- och mediestöd. Vid myndigheten ansvarar enheten för tillsyn för beredningen av två huvudsakliga ärendetyper: granskningsärenden där fattar beslut och tillsynsärenden där Myndigheten för press, radio och tv fattar beslut. har i uppdrag att, genom granskning i efterhand, övervaka om innehållet i radio- och tv-program som har sänts på annat sätt än genom tråd följer de föreskrifter och andra villkor som finns för sändningarna. Granskningen kan antingen göras till följd av anmälningar från tittare eller lyssnare eller på myndighetens eget initiativ. Ärenden som är av större vikt eller av principiell betydelse ska avgöras genom s.k. sammanträdesbeslut i nämnden. Ärenden som uppenbart inte är av större vikt eller av principiell betydelse får avgöras av nämndens ordförande eller vice ordförande. Utöver innehållsgranskningen har till uppgift att i efterhand och utifrån redovisningar från public service-företagen bedöma om företagen har uppfyllt sina uppdrag. Bedömningen görs med utgångspunkt i de villkor som reglerar public service-företagens verksamheter och som anges i sändningstillstånden, villkoren för medelstilldelning och andra beslut av regeringen som meddelats med stöd av radio- och tv-lagen. Av rapporten framgår att en kritik som har riktats mot är att handläggningen av ärenden tar . konstaterar att nämnden har haft svårt att nå sina interna mål för handläggningstider. granskning visar även att handläggningstiderna har ökat i de ärenden som leder till en prövning i sak. konstaterar i rapporten att rutiner för ärendehantering är levande och väl efterföljda både vid kansliet och i själva nämnden. Det finns en tydlig ordning för hur inkommande anmälningar ska hanteras. I denna ordning ingår en tydlig rutin för hur anmälningar övergår i att bli ärenden och en tidig sortering av ärenden beroende på om de ska bli föremål för prövning eller inte eller skrivas av. Enligt har flera olika åtgärder vidtagits för att effektivisera ärendehantering och korta ned handläggningstiderna för att hantera ett ökat ärendeinflöde. Exempel på ändringar som införts i syfte att effektivisera handläggningsprocessen är att anonyma anmälningar inte behandlas, att den tidigare sexmånadersfristen för anmälan har kortats ned och att yttrandetiden för samtliga programföretag har dragits ned . Myndigheten för press, radio och tv har inte genomfört någon fullständig fördjupande analys eller utvärdering av handläggningsprocessen. Den som vill anmäla ett program till kan enkelt göra det på Myndigheten för press, radio och tv:s webbplats. Det går även att lämna in en anmälan på annat sätt, t.ex. genom att skicka e-post till myndigheten. har vid sin genomgång av ett urval av beslut –2019 funnit att de följer en tydlig struktur. Det är emellertid vanligt att friande beslut som har meddelats av en ensam ordförande, dvs. utan nämndsammanträde, saknar motivering. konstaterar även att de friande besluten överlag är mer standardiserade och mindre omfattande. I rapporten framhåller att det skulle kunna leda till ökad öppenhet i nämndens arbete och en ökad förståelse för nämndens beslut om motiveringar redovisades genomgående. bedömning är att programföretagen tar beslut på stort allvar. De gör det genom att sprida kunskap om besluten i sina organisationer och genom att efter varje fällande beslut hålla särskilda möten, där utgångspunkten är att diskutera vad som har gått fel och hur företaget kan lära sig av detta för framtiden. Programföretagen sätter stort värde på praxissamlingar Granskat och klart, men uttrycker också viss frustration över att de uppdateras alltför sällan. bedömer att arbete med de årliga bedömningarna av public service-redovisningarna är effektivt givet uppdragets förutsättningar. Det finns tydliga rutiner för hur arbetet ska genomföras. konstaterar att programföretagen lägger ned ett stort arbete på att producera så genomarbetade och tydliga public service-redovisningar som möjligt. De arbetar också för att utveckla redovisningarna, särskilt på de punkter där i tidigare års bedömningar har kritiserat företagen. övergripande slutsats är att granskning av public service fungerar väl, även om det finns delar av verksamheten som behöver utvecklas. Enligt finns det en, i stort sett, fungerande balans mellan effektivitet och öppenhet i nämndens ärendehantering. bedömer också att granskning av programinnehållet bidrar till god regelefterlevnad. En viktig förklaring till att granskningen får effekt är att systemet med programrelaterade tillståndsvillkor och en särskild granskningsnämnd har hög legitimitet hos programföretagen. granskning har emellertid också visat på vissa brister när det gäller uppföljningen av handläggningstider och vissa utvecklingsbehov i fråga om motiveringen av de beslut som fattas av ordföranden utan sammanträde i nämnden. En förklaring till bristerna kan enligt vara att nämnden har blivit allt hårdare belastad . Det handlar både om en ökad ärendemängd och fler uppdrag. lämnar följande rekommendationer till Myndigheten för press, radio och tv: • Ta fram en plan med en tydlig beskrivning av mål och medel för att korta ned handläggningstider. Planen bör utgå från en systematisk analys av de faktorer som påverkar handläggningstiderna under handläggningsprocessens olika faser. • Utveckla motiveringarna i de beslut som fattas av en ordförande, utan nämndsammanträde, för att öka förståelsen för nämndens beslut hos anmälare och allmänhet. • Uppdatera praxissamlingarna oftare, för att göra det lättare för programföretagen att göra rätt. Regeringen delar utgångspunkt att och tv vid Myndigheten för press, radio och tv fyller en viktig funktion i det svenska public service-systemet och att det därför är av stor betydelse att verksamheten fungerar ändamålsenligt. Genom kan public service-verksamheten granskas och följas upp som programföretagens oberoende upprätthålls. Regeringen vill särskilt understryka betydelsen av såväl årliga bedömningar av programföretagens public service-redovisningar som de prövningar som görs i efterhand av om innehållet i sändningarna uppfyller villkoren för verksamheten. De olika typerna av granskning fyller delvis olika syften och bidrar gemensamt till att upprätthålla förtroendet för public service-företagens verksamhet. Regeringen instämmer i övergripande slutsats att granskningen av public service fungerar bra, även om det finns delar av verksamheten som kan utvecklas. Regeringen instämmer även i konstaterande att granskningen lever upp till höga krav på effektivitet och öppenhet. Mot bakgrund av iakttagelse att det inte fullt ut går att förstå skälen bakom den ökade handläggningstiden instämmer regeringen i att Myndigheten för press, radio och tv löpande bör analysera detta och att en plan för att korta ned handläggningstiderna bör tas fram. Som framhåller är det viktigt för allmänhetens förtroende för nämnden, och i förlängningen för public service-systemet som helhet, att det inte går från anmälan till beslut. Regeringen konstaterar att granskningen delvis är tidskrävande och att det kraftigt ökande antalet granskningsärenden har inneburit en allt högre belastning på nämnden. Regeringen noterar att funnit att granskningen präglas av öppenhet, men att nämnden med enkla medel, genom att dokumentera den bedömning som görs i samband med att besluten fattas, skulle kunna öka transparensen även i dessa beslut. Regeringen vill understryka att alla myndigheter bör sträva efter att redovisa de omständigheter som är avgörande för myndighetens beslut på ett så logiskt och lättillgängligt sätt som möjligt. Motiveringarna ska vara klargörande, jämför 32 § förvaltningslagen (2017:900). Regeringen vill framhålla intresset av att ärenden handläggs så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt. När det gäller rekommendationen som avser behovet av uppdaterade praxissamlingar noterar regeringen att myndigheten gjort en sådan uppdatering. vill regeringen framhålla att konstaterar att granskning av programinnehållet bidrar till god regelefterlevnad hos programföretagen. Åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen avser att följa Myndigheten för press, radio och tv:s arbete med de rekommendationer som har lämnat. har inte lämnat några rekommendationer till regeringen, och regeringen avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av iakttagelser. Regeringen anser att är slutbehandlad. I kommittémotion 2020/21:3904 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att system bör vidareutvecklas som helhet, särskilt med hänsyn till saklighetsprövningarna. Motionärerna anför att granskning är utförd enligt rådande styrdokument och att de därför inte har något att invända mot regeringens bedömning i sig. Motionärerna vill dock att systemet ses över och utvecklas utifrån de problem som motionärerna menar har identifierats i fråga om funktion, främst att programföretagen och gemene man har olika definitioner av begreppet saklighet. har yttrat sig över regeringens skrivelse 2020/21:116 och motion 2020/21:3904 (SD). I sitt yttrande anför kulturutskottet bl.a. följande: Utskottet välkomnar […] initiativ till en revision av ändamålsenligheten i verksamhet. Själva granskningen av public service-verksamheten bör balansera programföretagens oberoende med allmänhetens och det offentligas behov av insyn och kontroll (bet. 2018/19:KrU2). Revisionens slutsats, att granskningen av radio och tv i allmänhetens tjänst bedrivs med hög effektivitet och öppenhet samt bidrar till god regelefterlevnad hos de tre programföretagen som bedöms ta besluten på stort allvar, är därför glädjande och stärker systemets legitimitet. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att programföretagens public service-redovisningar fyller en viktig pedagogisk funktion för att förmedla hur programföretagen utvecklar sin verksamhet utifrån sina sändningstillstånd och anslagsvillkor. Utskottet vill understryka vikten av en granskning som fortsätter att leva upp till höga krav på effektivitet och öppenhet även i en eventuell framtida teknikneutral reglering av innehåll. Detta är inte minst viktigt i ljuset av den konsumtionsökning av on-linetjänster som etablerats under covid-19-pandemin. Utskottet kommer därför att med stort intresse följa pågående utredningarbete om bl.a. innehållsvillkor för public service på internet (dir. 2021:19). Från de utgångspunkter kulturutskottet ska beakta, delar utskottet regeringens bedömningar och föreslår att avstyrker motion 2020/21:3904 (SD). Det är värdefullt att har granskat ändamålsenligheten i verksamhet. Utskottet noterar att övergripande slutsats är att granskning av radio och tv i allmänhetens tjänst bedrivs med hög effektivitet och öppenhet samt bidrar till god regelefterlevnad hos de tre programföretagen som bedöms ta besluten på stort allvar. Detta är positivt och stärker systemets legitimitet. Utskottet förutsätter att regeringen följer Myndigheten för press, radio och tv:s arbete med de rekommendationer som har lämnat. Med det anförda föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionsyrkandet. granskning av public service (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3904 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2020/21:116 till handlingarna. Public service, tillsammans med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, är grundbultar i vårt mediesystem och i förlängningen i vår demokrati. Legitimiteten för public service bygger på att innehållet är sakligt och opartiskt, ett förhållande som blivit än viktigare sedan avgiftsfinansieringen flyttat över till skattsedeln. fanns det möjlighet att välja att inte inneha viss utrustning för att inte behöva betala avgift. Genom denna möjlighet kunde den enskilde visa sitt missnöje med systemet och inte delta i finansieringen. Även om mycket av public services innehåll lever upp till dess uppdrag, menar vi att det finns förbättringspotential för att säkra dess oberoende, opartiskhet och saklighet. Vi påtalade före övergången till finansiering via skattsedeln att det, för att säkra systemets legitimitet, behövs en översyn av hur mekanismerna för att främja saklighet och opartiskhet inom public service kan stärkas, en hållning som avvisades av övriga riksdagspartier. Vi vill att utgångspunkten för hela systemet ska vara transparens. Allmänheten ska kunna följa olika bedömningar i alla steg. På så vis kan den enskilde bilda sig en uppfattning om bedömningarnas rimlighet. Vi vill även att programföretagen i högre grad uppmuntrar anmälningar och på ett tydligare sätt förmedlar till allmänheten hur man anmäler innehåll till . Vi föreslår därmed att bifaller motion 2020/21:3904 (SD) och lägger skrivelse 2020/21:116 till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:116 om granskning av public service. 2020/21:3904 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att system bör vidareutvecklas som helhet, särskilt med hänsyn till saklighetsprövningarna, och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2020/21:KrU6y debatterar vi om granskning av public service. I det här betänkandet har vi en reservation som jag givetvis står bakom och yrkar bifall till. Låt oss börja med lite bakgrundsfakta. är det organ dit vi tittare, publiken, och programbolagen själva kan anmäla program som man anser strider mot sändningstillståndens innehåll. Det är uppdrag att granska. Men granskar man varken sakfel eller innehåll med vänster- eller högerpolitisk slagsida eller, för den delen, inslag som tar ställning genom sin rapportering om ett visst ämne. Det är fel, anser vi. Ett granskningsorgan borde även kunna granska sakfel och inslag som lutar mer åt den ena sidan. Det finns även en tro bland befolkningen att granskar just sakfel och lutningar i rapportering i inslag eller program. Men detta stämmer som sagt inte. kan enbart fälla ett inslag eller program som bryter mot sändningstillståndet. Vi anser att uppdraget till ska utvidgas och även omfatta granskning av just sakfel och det jag nämnt. Detta är inte mer än rimligt, enligt oss. För denna hållning, att även sakfel bör granskas, har vi fått mycket kritik. Man anser att vi närmar oss en princip som bryter mot principen om armlängds avstånd och att det visst ingår i dagens uppdrag. Vi menar att det inte gör det men faktiskt bör ingå i uppdrag. I kan vi läsa att handläggningstiderna för ärendena är för lång. Man får in fler anmälningar än tidigare, och en del friande beslut saknar motivering. Detta är kritik som bör beakta, och den bör omgående göra reformer för att upprätthålla förtroendet. Nämnden har även fått en ökad ärendemängd. Om personalresurserna inte räcker till för de uppdrag man fått borde även detta ses över av huvudmannen. Det är bra att programföretagen sätter stort värde på beslut och tar dem på allvar; något annat vore märkligt. Det gör de, enligt rapporten, genom att sprida kunskap om besluten i sina respektive organisationer och genom att efter varje fällande beslut hålla särskilda möten, där utgångspunkten är att diskutera vad som har gått fel och hur företaget eller företagen kan lära sig av detta för framtiden. uttrycker man frustation över att praxissamlingen Granskat och klart uppdateras alltför sällan. Det är bra att programbolagen inte tar lätt på fällande granskningar. Debatten i samhället om public service pågår flitigt från alla håll och kanter. Det kan givetvis vara en faktor som bidragit till det ökande antalet anmälningar, det vill säga att när en debatt pågår om exempelvis vänstervridet public service ser man innehåll ur nya perspektiv, perspektiv man tidigare inte uppmärksammat. Jag säger inte att det är så, men det kan vara en bidragande faktor. Eller så har anmälningsbenägenheten ökat eftersom man känner missnöje mot innehållet. Eller så är det för enkelt att anmäla ett program, likt skuldsaneringsansökningarna som gick upp när ansökningsformuläret drastiskt förenklades. Det vore intressant att titta vidare på varför anmälningarna blivit fler, men det får bli nästa projekt att ta sig an. Avslutningsvis: Legitimiteten för public service bygger på att innehållet är sakligt och opartiskt, ett förhållande som blivit än viktigare efter att avgiftsfinansieringen flyttat över till skattsedeln. Genom denna möjlighet kunde den enskilde visa sitt missnöje med systemet och inte delta i finansieringen. Även om mycket av public services innehåll lever upp till dess uppdrag menar vi att det finns förbättringspotential för att säkra dess oberoende, opartiskhet och saklighet. Allmänheten ska kunna följa olika bedömningar i alla steg. På så vis kan den enskilde bilda sig en egen uppfattning om bedömningarnas rimlighet. Här är en viktig del, anser vi, men det är vi tyvärr ensamma om att tycka. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen från . gäller det att hålla tungan rätt i mun, för vi ska prata om granskning av i den här debatten. Det gäller närmare bestämt granskning av radio- och tv i allmänhetens tjänst, mer känt som public service. För en demokrati har radio och tv i allmänhetens tjänst en särskild betydelse som oberoende medier med förpliktelser gentemot allmänheten som är reglerade genom avtal med staten. Förpliktelserna handlar om att vi, hela folk, ska få opartiska och sakliga nyheter om vad som händer i landet och världen och inte bara bilden som statsmakten eller storföretagen vill förmedla. Människor ska kunna lita på att det som sägs är ett resultat av journalistikens etiska principer och inte har en dold agenda. I en värld där desinformation sprids snabbt, och vi snart inte vågar lita på någonting, blir public services roll viktigare . Men det handlar inte bara om nyheter. Genom det breda uppdraget får vi ta del av berättelser från hela , inte bara från storstaden och inte bara från de välbeställda. Bredden handlar om att barn och seniorer, minoriteter och funktionsnedsatta har ett radio- och tv-utbud att ta del av. Public service är till för alla och väljer inte bort målgrupper för att de inte är tillräckligt kommersiellt intressanta. Ett brett och legitimt public service ger också trovärdighet som granskare. Fristående, kritisk granskning av politik, myndigheter, näringsliv och andra makthavare bidrar till att stärka demokratin och samhällsutvecklingen. Det är vad public service gör. Det är också därför förtroendet för radio och tv i allmänhetens tjänst står sig starkt och har en djup folklig förankring. Vårens två nya förtroendemätningar visar på stabilt och högt förtroende för svenska medier överlag, men högst är förtroendet för public service-företagen. SVT ligger högst av alla medier, och förtroendet stärks i årliga undersökning. Coronapandemin har gjort att människor söker sig till information som är oberoende och tillförlitlig. En av garanterna för att vi känner förtroende för public service är verksamhet. har i uppdrag att, genom granskning i efterhand, övervaka om innehållet i radio och tv-program följer de föreskrifter och andra villkor som finns för sändningarna, bland annat saklighet och opartiskhet. Granskningen kan antingen göras till följd av anmälningar från tittare eller lyssnare eller på nämndens eget initiativ. Allt innehåll kan anmälas av vem som helst för granskning. Det är mycket enkelt, precis som också föregående talare var inne på, och bidrar till insyn i verksamheten. Det stärker legitimiteten. Hur ändamålsenlig är då granskning av programföretagen , och ? Det har undersökt, fru talman. har analyserat drygt 280 av nämndens beslut år 2015-2019 samt intervjuat ledamöter, kansli och medarbetare, företrädare från , Myndigheten för press, radio och tv samt de tre programföretagen. Vad har då kommit fram till? Den övergripande slutsatsen är att granskning av public service fungerar väl. lämnar dock några rekommendationer: Man bör korta handläggningstiderna. konstaterar att rutiner för ärendehantering är väl efterföljda men att handläggningen av ärendena tar . Man bör utveckla motiveringarna i de beslut som fattas av enbart ordföranden. Man bör oftare uppdatera praxissamlingarna för att göra det lättare för programföretagen att göra rätt. I betänkandet konstaterar att det är värdefullt att har granskat ändamålsenligheten i verksamhet.