bet · H801CU13 · 2021-04-23 00:00:00 — I delbetänkandet anfördes att bl.a. frågan om huruvida det borde införas krav på en bullerdeklaration för nya bostäder som byggs i bullerutsatta miljöer hade väckts i utredningen. En sådan deklaration skulle innehålla några grundläggande uppgifter om beräknade bullernivåer i och vid bostäderna. Den skulle vara riktad till köpare av bostäderna, dvs. Utredaren ansåg dock att ett sådant krav inte var nödvändigt för ett samordnat regelverk enligt utredningens direktiv. Utredningens förslag låg till grund för regeringens proposition Samordnad prövning av buller enligt och PBL (prop. 2013/14:128). I propositionen lämnade regeringen ett antal förslag som syftade till att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Propositionen innehöll inte något krav på bullerdeklaration. På förslag av utskottet biföll propositionen (bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). Lagändringarna, som trädde i kraft , innebar bl.a. nya krav i PBL på att förebygga olägenheter för människors hälsa i fråga om omgivningsbuller vid lokalisering, utformning och placering av bostadsbyggnader. arbetar med vägledningar för bl.a. akustisk design som hjälpmedel för att begränsa oönskade ljud och förstärka positiva ljud. Enligt finns det åtgärder som kan vidtas både vid planering av ny bebyggelse och vid förbättring av befintliga miljöer. nämner att akustisk design t.ex. kan vara att planera in olika slags ”gröna” åtgärder som bygger på ekosystemtjänster eller att använda absorberande material eller ljudinstallationer för att förbättra ljudmiljön så att den blir en tillgång och inte ett hinder i planeringen. byggregler har haft i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av bl.a. 8 kap. PBL, 3 kap. PBF och BBR. I sitt slutbetänkande Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68) konstaterar kommittén att trafikbullerförordningen inte är ändamålsenligt utformad och uttalar följande: Trafikbullerförordningens bestämmelser om placering av minst hälften av bostadsrummen mot tyst sida vid vissa ljudnivåer kan ha negativa effekter för bostadsförsörjningen. För att främja ett mer diversifierat bostadsutbud och för att möjliggöra anpassningar av bostäder behövs större möjlighet till utformning av olika planlösningar för bostäder och förändring av dessa. I trafikbullersituationer finns fler möjliga kompensationsåtgärder, varav hälften av bostadsrummen mot tyst sida är en. Konsekvenser om nuvarande bestämmelser tolkas ordagrant är att regleringen av bostäder med ett jämnt antal rum och kök regleras annorlunda än bostäder med ett ojämnt antal rum, där kraven blir högre. Bestämmelserna i trafikbullerförordningen aktualiseras redan vid detaljplaneskedet och skapar förutsättningar och begränsningar för planlösningsfrågor och andra frågor som har med bostadsutformning att göra. En avvägning mellan olika intressen och en samlad bedömning motverkas därför av reglerna i trafikbullerförordningen. Bestämmelser om skydd mot trafikbuller i bostäder behövs. Valet av reglering är dock inte ändamålsenlig, då den påverkar möjligheterna att utforma bra planlösningar och ställer hårdare krav på bostäder med ett ojämnt antal rum än bostäder med ett jämnt antal rum. I stället borde de primära åtgärderna vara att kräva kompensationsåtgärder för att minska bullret där det överskrids alternativt öppna för olika byggnadsutformnings- och byggnadstekniska lösningar för att nå innemiljökraven. Det kan gälla krav vid detaljplanering och bygglov. Det krävs ytterligare utredning för att klarlägga vilka kompensationsåtgärder som är de mest ändamålsenliga. Betänkandet bereds inom . Utskottet har behandlat motionsyrkanden om reglering av buller. avstyrktes yrkandena, som handlade bl.a. om höjda gränsvärden för utomhusbuller och mätning av buller, med hänvisning till pågående arbete (bet. 2018/19:CU12). behandlade och avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att införa krav på bullerdeklaration med hänvisning till bl.a. överväganden (bet. 2019/20:CU16). Som redovisas ovan har frågan om bullerdeklaration övervägts av , som inte fann skäl för att föreslå ett sådant krav. I stället föreslog utredningen andra ändringar i regelverket som syftade till att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Utskottet anser inte att det som anförs i motionerna 2020/21:1237 (M) yrkande 4 och 2020/21:3102 (M) yrkande 20 utgör skäl för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandena bör därför avslås. Regeringen har, efter tillkännagivanden från , beslutat att höja de riktvärden för buller från spår- och vägtrafik som gäller vid en bostadsbyggnads fasad. Syftet med tillkännagivanden var att underlätta bostadsbyggande i närheten av spårtrafik och vägar. byggregler har i sin översyn konstaterat att trafikbullerförordningen inte är ändamålsenligt utformad eftersom regleringen påverkar möjligheterna att utforma bra planlösningar och ställer hårdare krav på bostäder med ett ojämnt antal rum än bostäder med ett jämnt antal rum. I stället borde de primära åtgärderna enligt kommittén vara att kräva kompensationsåtgärder för att minska bullret där det överskrids alternativt öppna för olika byggnadsutformnings- och byggnadstekniska lösningar för att nå innemiljökraven. Det kan gälla krav vid detaljplanering och bygglov. Kommitténs förslag bereds inom . arbetar dessutom med vägledningar som ska begränsa oönskade ljud och förstärka positiva ljud. Med hänsyn till den åtgärd som vidtagits för att underlätta bostadsbyggandet och det pågående arbetet med bullerfrågor anser utskottet att det inte finns anledning att föreslå någon åtgärd från med anledning av vad som framförs i övriga motioner. Samtliga motionsyrkanden bör därför avslås. Regler för bygglov och anmälningsärenden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om reglerna för bygglov och anmälningsärenden. Utskottet hänvisar till bl.a. pågående arbete. Jämför reservation 36 (M), 37 (SD), 38 (C), 39 (KD) och 40 (L) samt det särskilda yttrandet (C). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om skärpta regler för tillfälliga bygglov. Motionärerna framhåller att reglerna om tillfälliga bygglov missbrukas för att upprätta långvariga lösningar för asylboenden, trots att åtgärderna inte avser ett tillfälligt behov. Motionärerna begär även ett tillkännagivande om att ta bort bestämmelsen om tidsbegränsade bygglov för bostäder (yrkande 33). Enligt motionärerna medför bestämmelsen ett hinder mot en långsiktig samhällsplanering och mot bostadsbyggande. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:2927 yrkande 1 ett tillkännagivande om att möjligheterna att förändra fastigheters verksamhetssyfte i händelse av kris bör utredas. I syfte att öka byggandet av nya bostäder begär motionärerna även ett tillkännagivande om en kartläggning och översyn av myndighetskrav som påverkar byggandet (yrkande 3). Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa en försöksverksamhet för att förkorta och förenkla byggprocesser (yrkande 5). I denna del anför motionärerna bl.a. att planmonopolet har utvecklingspotential eftersom det innebär att kommunerna har goda möjligheter att vara drivande i frågor om att utveckla och driva plan- och byggprocesser, och genom att låta kommunerna testa olika lokalt anpassade modeller kan nya, effektiva arbetssätt uppstå som förkortar ledtider och möjliggör snabbare byggande av bostäder. För att underlätta byggande i hela landet föreslår motionärerna avslutningsvis ett tillkännagivande om att kravet på bygglov bör ersättas med anmälningsplikt utanför detaljplanelagt område (yrkande 26). I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att möjligheten att införa tjänstegarantier för alla tillståndsprocesser kopplade till PBL bör utredas. Enligt motionärerna bör det exempelvis utredas om ansökningsavgiften bör utgå om handläggningstiden överskrids. Ett anknytande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 9, i vilket motionärerna begär ett tillkännagivande om att införa en viss reduktion av avgiften i syfte att skapa incitament för kommunerna att snabbare handlägga bygglovs- och anmälningsärenden. Motionärerna framhåller att flera kommuner inte klarar den lagstadgade fristen, vilket leder till att privatpersoner och företag får vänta väldigt länge på besked om sina ansökningar om lov och anmälningsärenden. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:3585 yrkande 12 ett tillkännagivande om att lovfrågor som avser lägenheter för årsrika och studentbostäder bör handläggas i ett snabbspår och att handläggningen av sådana ärenden ska kunna prioriteras. Motionärerna anför vidare att det finns många enfamiljshus i äldre områden som inte är förenliga med den detaljplan som gäller för området. Eftersom byggnaderna är planstridiga finns det begränsade möjligheter att bygga om dem. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna ett tillkännagivande om ett ökat utrymme för att betrakta äldre, lagligen tillkomna byggnader som planenliga (yrkande 36). (KD) begär i motion 2020/21:527 ett tillkännagivande om att lagstiftningen bör ses över för att möjliggöra godkännande av tillbyggnad av en befintlig byggnad och nybyggnation av ett attefallshus. I motion 2020/21:573 av och (båda C) begär motionärerna ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att utreda hur PBL kan ändras så att avvikelser från äldre detaljplaner kan medges i större utsträckning, i syfte att förenkla för och möjliggöra mer byggnation på gamla detaljplaner. Motionärerna föreslår också att frågor om omgivningspåverkan och synpunkter från berörda fastighetsägare ska kunna hanteras i ett utökat bygglovsförfarande. (M) föreslår i motion 2020/21:1296 ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att se över PBL och andra bestämmelser i syfte att underlätta användandet av tillfälliga byggbodar och moduler. Enligt motionären är det vanligt att det ställs krav på att nybyggnadsregler ska tillämpas så snart en byggnad flyttas till en temporär plats, vilket är orimligt för de som tillhandahåller flyttbara enheter i form av moduler för tillfälliga behov och för de som ska bruka dessa. I motion 2020/21:1862 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda och återkomma till med förslag som gör det möjligt att bevilja förlängning av bygglov (yrkande 1). Motionärerna anser även att det behövs ett förtydligande av hur begreppet ”påbörjats” i 9 kap. 42 § PBL ska uttolkas, och begär därför ett tillkännagivande om detta (yrkande 2). I motion 2020/21:2308 av (M) yrkande 4 begärs en översyn av bestämmelserna om prickad mark så att det blir enklare att bygga på sådan mark. Allmänt om regelverket för lov och dess förhållande till plansystemet Markanvändning är främst en angelägenhet. Kommunerna kan styra och planera bebyggelseutveckling och markanvändning genom plansystemet. Detta görs övergripande genom översiktsplaner som sedan ger vägledning för fortsatta planprocesser. I detaljplaner bestämmer kommunerna var och hur man får bygga i en tätort. Genom en detaljplan kan kommunen förutsättningslöst pröva markens lämplighet för bebyggelse och utifrån det reglera storlek och läge på de byggnader som får uppföras. Bygglovspliktens omfattning är inte en gång för alla bestämd i lagen utan kan variera till följd av kommunala beslut. Systemet är uppbyggt så att kommunerna genom detaljplan och områdesbestämmelser under vissa förutsättningar kan både utöka och minska bygglovspliktens omfattning i förhållande till vad som annars följer av lag (9 kap. 7 § PBL). Meningen är att kommunerna ska kunna anpassa de i lag generellt utformade kraven på lov utifrån den bedömning som kommunerna gör i fråga om markanvändning, omgivningskaraktär och inverkan för grannar m.m. Reglerna om lov- och anmälningsplikt finns i PBL och dess övergångsbestämmelser, PBF samt detaljplaner och områdesbestämmelser. Av plan- och byggregelverket framgår vilka åtgärder som kräver bygglov, rivningslov eller marklov. Det framgår även vilka åtgärder som kräver att en anmälan görs och vilka åtgärder som varken kräver lov eller anmälan. Syftet med prövningen av de åtgärder som kräver lov är att kunna bedöma om en åtgärd är lämplig i det aktuella området och om den är förenlig med bestämmelser om enskilda och allmänna intressen i fråga om åtgärdens lokalisering, placering, utformning, användning och påverkan på omgivningen. När det gäller bygglov är utgångspunkten att ett sådant lov krävs för nybyggnad, tillbyggnad och vissa andra ändringar av en byggnad (9 kap. 2 §). För en åtgärd som ska vidtas inom detaljplanelagt område är huvudregeln att bygglov beviljas om den sökta åtgärden är förenlig med detaljplanen. Om den sökta åtgärden inte är förenlig med en detaljplan får bygglov ändå beviljas under vissa omständigheter. Det gäller bl.a. om avvikelsen är liten eller om åtgärden är av begränsad omfattning och nödvändig för att området ska kunna användas eller bebyggas på ett ändamålsenligt sätt (9 kap. 30 §). Ett bygglov upphör att gälla om den åtgärd som lovet avser inte har påbörjats och avslutats från den dag då beslutet vann laga kraft (9 kap. 43 §). Från de generella kraven på bygglov finns också flera undantag i lag. Det krävs t.ex. inte bygglov för att i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus uppföra eller bygga till en komplementbyggnad som inte får större byggnadsarea än (9 kap. 4 §). Det krävs inte heller bygglov för att i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus uppföra eller bygga till byggnader som utgör antingen en särskild bostad (komplementbostadshus) eller en komplementbyggnad, dvs. ett fristående uthus, garage eller annan mindre byggnad, om byggnaden tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av 9 kap. 4 a § får en viss största byggnadsarea. Såväl komplementbostadshus som komplementbyggnader får ha en största byggnadsarea om . Att en åtgärd kräver anmälan innebär att åtgärden inte får påbörjas innan har gett ett startbesked (10 kap. 3 § PBL samt 6 kap. 5 § första stycket 9 och 10 PBF). I startbeskedet ska ta ställning till om åtgärden kan antas komma att uppfylla vissa krav som gäller enligt PBL eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen (10 kap. 23 § PBL). Handläggningen av lov m.m. Bestämmelserna om handläggning av ärenden om lov finns i 9 kap. 20–29 §§ PBL. Här anges bl.a. vad en ansökan om lov ska innehålla och hur den ska hanteras av . prövar om det finns förutsättningar att bevilja lovansökan på grundval av de handlingar som sökanden har lämnat in. Bygglov ska ges om kraven i lag är uppfyllda. Om det saknas underlag som nämnden behöver för att pröva om bygglov ska beviljas ska nämnden be sökanden att lämna in nödvändiga kompletteringar. Nämnden ska även redogöra för skälen till beslutet. Bygglov ska beviljas bl.a. om en åtgärd är förenlig med bestämmelserna i en detaljplan. För åtgärder utanför en detaljplan ska bygglov beviljas bl.a. om åtgärden inte strider mot områdesbestämmelser, inte förutsätter detaljplan samt uppfyller vissa lagkrav. gäller ett system med avgiftsreduktion när tidsfrister för beslut i ärenden om lov och förhandsbesked samt startbesked efter anmälan överskrids. [2] Avgiften för lov, förhandsbesked och anmälan ska reduceras med en femtedel per påbörjad överskriden vecka (12 kap. 8 a § PBL). Dessutom ska nämnden meddela sitt beslut om lov eller förhandsbesked från den dag ansökan kom in till nämnden eller från den dag då ytterligare underlag kom in till nämnden från sökanden på hans eller hennes initiativ. Om nämnden från den dag ansökan kom in eller den senare dag då ytterligare underlag kom in har förelagt sökanden att avhjälpa en brist i ansökan, räknas tidsfristen från den dag då bristen avhjälptes. Om det är nödvändigt på grund av handläggningen eller utredningen i ärendet får den ursprungliga tidsfristen förlängas en gång med högst (9 kap. 27 § PBL). I 9 kap. 33 § PBL finns en bestämmelse om tidsbegränsade bygglov som omfattar alla typer av bygglovspliktiga åtgärder. Ett tidsbegränsat bygglov ska ges om det finns bestämmelser i en detaljplan om tillfällig användning av byggnader eller mark. Detta gäller under förutsättning att åtgärden överensstämmer med planbestämmelserna. Ett tidsbegränsat bygglov får ges om åtgärden är avsedd att pågå , sökanden har ansökt om ett tidsbegränsat bygglov och någon eller några, men inte alla, förutsättningar för bygglov är uppfyllda. Till följd av förslagen i propositionen Tidsbegränsade bygglov för bostäder (prop. 2016/17:137, bet. 2016/17:CU21, rskr. 2016/17:207) infördes en bestämmelse i 9 kap. 33 a § PBL om tidsbegränsade bygglov för byggnader för bostadsändamål. Den nya bestämmelsen trädde i kraft och upphör att gälla . Syftet med bestämmelsen var att göra det möjligt att använda tillfälliga bostäder som ett komplement till permanent byggande när bostadsbehovet inte fullt ut kan tillgodoses genom ordinarie plan- och byggprocesser. En bedömning ska göras av om platsen kan återställas och inte, som enligt 9 kap. 33 §, av om behovet av åtgärden är tillfälligt. Ett tidsbegränsat bygglov får enligt båda bestämmelserna ges för sammanlagt högst . beslutade regeringen om kommittédirektiv om ett förenklat och effektivt regelverk för bl.a. bygglov (dir. 2020:4). Beslutet bygger på januariavtalet. Enligt direktiven ska en särskild utredare göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov. Syftet med översynen är att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk som säkerställer angelägna allmänna och enskilda intressen och ett långsiktigt hållbart byggande av bl.a. bostäder. I uppdraget ingår att föreslå när lovplikt respektive anmälningsplikt bör inträda för olika typer av åtgärder. • analysera behovet av lovplikt (bygglov, marklov och rivningslov), förhandsbesked, tidsbegränsade lov och anmälningsplikt samt föreslå i vilken utsträckning som lovplikt respektive anmälningsplikt bör gälla för olika typer av åtgärder och i vilka fall förhandsbesked och andra tillstånd enligt 9 kap. PBL ska vara möjliga att söka, utan att kravet på lov och anmälan sätts högre än vad som är motiverat med hänsyn till vad som framkommit i analysen • redovisa de principer och avvägningar som ligger till grund för förslagen • ta ställning till om det finns starka skäl för att återinföra lovplikt för vissa åtgärder, med utgångspunkten att sådana åtgärder som tillåts få strida mot detaljplan och områdesbestämmelser även fortsättningsvis ska få göra det • ta ställning till på vilken nivå som författningsförslag om lov- och anmälningsplikt bör regleras för att systemet ska vara ändamålsenligt och tydligt • vid behov lämna förslag om den lovplikt som följer av gällande detaljplaner och områdesbestämmelser. Utredaren ska vidare bl.a. lämna de förslag till ändringar och följdändringar i och i annan reglering som bedöms motiverade utifrån utredarens analyser och ställningstaganden. Utredningen har tagit namnet och uppdraget ska redovisas . Utskottet har behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om tidsbegränsade bygglov. hänvisade utskottet till sitt tidigare ställningstagande vid behandlingen av propositionen Tidsbegränsade bygglov för bostäder (bet. 2018/19:CU12). I samma betänkande avstyrktes motionsyrkanden om reduktion av avgifter för lov m.m., en översyn av bestämmelserna om prickad mark och effektivare handläggning av bygglov eftersom utskottet inte fann anledning att vidta någon åtgärd till följd av förslagen, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Ett motionsyrkande om bygglov för åtgärder utanför detaljplanelagt område avstyrktes med hänvisning till att det enligt januariavtalet ska införas enklare regler för byggnation utanför detaljplanelagt område. behandlade och avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att göra det enklare att förändra fastigheters verksamhetssyfte och att införa en försöksverksamhet för att förkorta och förenkla byggprocesser. Utskottet hänvisade till pågående arbete (bet. 2019/20:CU16). Genom lagstiftningsärendet Tidsbegränsade bygglov för bostäder infördes särskilda bestämmelser om tidsbegränsade bygglov för bostadsändamål. Utskottet är fortfarande av uppfattningen att det finns behov av dessa bestämmelser för att i större utsträckning kunna uppföra byggnader för bostadsändamål. I propositionen anförde regeringen att det var svårt att bedöma hur länge behovet av bestämmelsen kommer att finnas kvar men att framstod som en lämplig giltighetstid. Regeringen betonade dock att utgångspunkten är att bostadsbristen ska lösas genom permanent byggande. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som regeringen redovisade. Utskottet anser inte heller att det finns anledning att skärpa reglerna för tillfälliga bygglov. Motion 2020/21:1615 (SD) yrkandena 32 och 33 bör därför avslås. När det gäller förslagen om reduktion av avgifter för lov m.m. konstaterar utskottet att det genom lagstiftningsärendet Reduktion av avgifter för lov, förhandsbesked och anmälan infördes en viss reduktion. Utskottet finner inte anledning att vidta någon åtgärd med anledning av förslagen. Motionerna 2020/21:3102 (M) yrkande 22 och 2020/21:3408 (KD) yrkande 9 bör därför avslås. När det gäller förslaget om effektivare handläggning av bygglov för årsrika och studentbostäder noterar utskottet att det finns en bestämmelse om när en tidsfrist börjar löpa, när den upphör och vilka förutsättningar som finns för att förlänga tidsfristen. Utskottet anser inte att det finns skäl att införa någon särskild reglering för dessa bostadstyper. Utskottet anser inte heller att det framkommit några skäl som talar för att det bör införas en möjlighet att förlänga giltighetstiden för bygglov eller göra någon annan förändring av regelverket i denna del. Motionerna 2020/21:1862 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3585 (L) yrkande 12 bör därför avslås. Det finns inte heller anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2020/21:2308 (M) yrkande 4, som därför bör avslås. Vad gäller övriga motionsyrkanden är det enligt utskottets mening viktigt att reglerna om lov- och anmälningsplikt är enkla, förutsebara och effektiva. Det är viktigt att regelverket säkerställer angelägna allmänna och enskilda intressen och ett långsiktigt hållbart byggande av bostäder. Som utskottet redovisat ovan pågår en utredning som syftar till att göra en systematisk översyn av regelverket. Översynen kommer bl.a. att beröra frågan om när lovplikt respektive anmälningsplikt bör inträda, hur systemet bör vara utformat för att det ska vara ändamålsenligt och vilka förslag till ändringar och följdändringar som med hänsyn till detta bedöms vara motiverade. Utskottet finner inte anledning att föregripa resultatet av översynen och anser därför att samtliga motionsyrkanden bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bygglovsbefriade åtgärder. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 41 (M), 42 (C), 43 (KD) och 44 (L). m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:2927 yrkande 18 ett tillkännagivande om att utöka arean för bygglovsbefriade komplementbostadshus , för att ytterligare öka möjligheterna att skapa nya, bra bostäder genom småskalig förtätning. Motionärerna begär även ett tillkännagivande om att de s.k. attefallsreglerna bör justeras så att det endast krävs bygganmälan vid installation av takfönster (yrkande 19). Enligt motionärerna är det en inkonsekvens i regelverket att det är tillåtet att bygga takkupor efter endast bygganmälan, medan takfönster kräver bygglov. Avslutningsvis föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att avskaffa kravet på bygglov för , husbilar och villavagnar som står uppställda på campingplatser (yrkande 27). I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 44 begärs ett tillkännagivande om att fler åtgärder för att anpassa bostäder för uthyrning bör bygglovsbefrias.