bet · H801UbU11 · 2021-03-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om lärare och elever med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och aviserade och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. läraryrket, fortbildning, rektorer och skolledare, resursskolor och särskilda undervisningsgrupper, elever med skolfrånvaro, nyanlända elever samt elevers hälsa. I betänkandet finns 23 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 200 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Elever med särskilda behov Motioner som bereds förenklat 1.Läraryrket, punkt 1 (M) 2.Läraryrket, punkt 1 (L) 3.Fortbildning, punkt 2 (V) 4.Fortbildning, punkt 2 (KD) 5.Fortbildning på akademisk nivå, punkt 3 (KD, L) 6.Rektorer och skolledare, punkt 4 (M) 7.Rektorer och skolledare, punkt 4 (KD) 8.Särskola, resursskola och särskild undervisningsgrupp, punkt 5 (M) 9.Särskola, resursskola och särskild undervisningsgrupp, punkt 5 (KD, L) 10.Inkluderingstanken i skolan, punkt 6 (SD, KD) 11.Utredning om mottagande i särskola, punkt 7 (KD) 12.Elever med särskilda behov, punkt 8 (SD) 13.Elever med särskilda behov, punkt 8 (KD) 14.Elever med skolfrånvaro, punkt 9 (KD) 15.Elever med skolfrånvaro, punkt 9 (L) 16.Undervisning för nyanlända, punkt 10 (C) 17.Undervisning för nyanlända, punkt 10 (V) 18.Elevers hälsa, punkt 11 (KD, L) 19.Elevers hälsa, punkt 11 (V) 20.Skolpsykologers förebyggande arbete, punkt 12 (M, KD) 21.Fysisk aktivitet, punkt 13 (M, KD) 22.Skolgårdar som stimulerar till fysisk aktivitet, punkt 14 (KD) 23.Skolmåltider, punkt 15 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:3053 av (MP), 2020/21:3224 av m.fl. (L) yrkandena 1, 5 och 6, 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 4, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 11 samt 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 1 (M) Reservation 2 (L) 2020/21:181 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:854 av (S) yrkande 4, 2020/21:1308 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:3052 av och (båda MP) yrkande 3 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 37, 47, 48, 50 och 51. Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Fortbildning på akademisk nivå 2020/21:3224 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 5 (KD, L) 2020/21:3325 av m.fl. (M) yrkandena 2–6, 9 och 10 samt 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 55–58. Reservation 6 (M) Reservation 7 (KD) Särskola, resursskola och särskild undervisningsgrupp 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 8 (M) Reservation 9 (KD, L) 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 74 och 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 49. Reservation 10 (SD, KD) Utredning om mottagande i särskola 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 11 (KD) Elever med särskilda behov 2020/21:1882 av och (båda S), 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 50 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 19, 24, 25, 29 och 31. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (KD) 2020/21:792 av (C) yrkande 1, 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 14 (KD) Reservation 15 (L) 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 10, 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 3, 6 och 8 samt 2020/21:2770 av (M) yrkandena 1 och 3. Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 13, 2020/21:396 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:1178 av (M), 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2020/21:3065 av och (båda MP) yrkande 2, 2020/21:3226 av m.fl. (L) yrkande 4, 2020/21:3274 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 6 samt 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 18 (KD, L) Reservation 19 (V) 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 25. Reservation 20 (M, KD) 2020/21:2580 av (M), 2020/21:2734 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3515 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 21 (M, KD) Skolgårdar som stimulerar till fysisk aktivitet 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 34. Reservation 22 (KD) 2020/21:1933 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:2897 av (SD) yrkande 1. Reservation 23 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 199 motionsyrkanden om lärare och elever från allmänna motionstiden /21. Av dessa bereds 127 motions-yrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. läraryrket, fortbildning, rektorer och skolledare, resursskolor och särskilda undervisningsgrupper, elever med skolfrånvaro och elever med särskilda behov, nyanlända elever samt elevers hälsa. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. lämnade (statsrådet ) information till utskottet bl.a. om åtgärder för att lätta på lärares och skolledares arbetsbörda under pandemin. informerade om åtgärder för att lätta på lärares och skolledares arbetsbörda under pandemin. informerade Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) utskottet om stöd i skolan och problematisk skolfrånvaro. lämnade information om resursskolor. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst frågor om lärare och elever i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden om frågor inom utbildningsväsendet i två andra betänkanden: 2020/21:UbU10 Övergripande skolfrågor och 2020/21:UbU12 Grundläggande frågor om utbildning. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. arbetsmiljön i skolan, lärares arbetsvillkor, trygghet och studiero samt karriärstegsreformen. Jämför reservation 1 (M) och 2 (L). I kommittémotion 2020/21:3320 av m.fl. (M) yrkande 13 föreslås att förskolan ska inkluderas i den karriärstegsreform för lärare som syftar till att göra yrket mer attraktivt bl.a. genom höjda löner. I partimotion 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslår motionärerna att skolledare och lärare ska få de förutsättningar och mandat som krävs för att på ett framgångsrikt sätt kunna främja trygghet och studiero i skolan. Motionärerna föreslår bl.a. ett ordningslyft för skolan, ett reformerat anmälningssystem och att det ska införas konsekvenstrappor och förväntansdokument. Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 11. I kommittémotion 2020/21:3224 av m.fl. (L) lämnas förslag om ett mer attraktivt läraryrke med goda arbetsvillkor och hög lön som inger respekt och status såväl i klassrummet som i det omgivande samhället. I yrkande 5 föreslås att skollagen och läroplanen ska förtydligas i syfte att stärka lärarnas mandat i klassrummet. Enligt motionärerna bör lagstiftningen även förtydligas när det gäller elevernas inflytande över skolans verksamhet. Exempelvis måste det framgå att det är lärarna som beslutar om undervisningsmetoder och läxor. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om en vidareutveckling av lärarlegitimationsreformen. Syftet är att stärka läraryrkets attraktivitet så att fler väljer läraryrket och så att legitimerade lärare som gått över till andra yrken lockas att återgå till lärarrollen. I kommittémotion 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslår motionärerna åtgärder för att stävja den pedagogiska segregationen, bl.a. genom satsningar på att skapa bättre arbetsvillkor för lärare i utsatta områden. I motion 2020/21:3053 av (MP) föreslås att alla skolor och alla elevers studiemiljö återkommande ska utvärderas för att få fart på arbetsmiljöarbetet. Vidare framförs att det är viktigt att elever och elevskyddsombud utses och involveras i skolans arbetsmiljöarbete. I 5 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser bl.a. om arbetsmiljö och ordningsregler. Av 5 kap. 3 § framgår att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 5 kap. 4 § hänvisas till arbetsmiljölagens (1977:1160) bestämmelser om krav på en god arbetsmiljö. Vidare framgår det av 5 kap. 5 § bl.a. att ordningsregler ska finnas för varje skolenhet. De ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. Det är rektorn som beslutar om ordningsregler. I 5 kap. 6 § första stycket anges att rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Enligt 5 kap. 7–23 §§ får det beslutas om utvisning ur klassrummet, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning samt omhändertagande av föremål. Vidare framkommer av 10 kap. 30 § andra stycket att elever i kommunala skolor kan flyttas till en annan skola om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. När det gäller barns och elevers inflytande över utbildningen framgår av 4 kap. 9 § skollagen att de fortlöpande ska stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Vidare ska informationen och formerna för barnens och elevernas inflytande anpassas efter deras ålder och mognad och eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas ansvar och inflytande betonas även i läroplanerna. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 310) anges att det vid varje förskole- och skolenhet ska bedrivas ett systematiskt arbete med barnens och elevernas inflytande. Skolväsendet ska enligt förarbetena bidra till fostran av demokratiska medborgare och har därmed ett viktigt socialisationsuppdrag. Detta förutsätter att barn redan från förskoleåldern har en viss grad av inflytande genom att kunna påverka sin egen situation och verksamhetens innehåll. Möjligheterna till inflytande för barn och elever kan i vissa avseenden behöva utvecklas och förbättras och hinder för deltagande och inflytande undanröjas. Barn och elever ska ges inflytande över undervisningen, förskole- och skolmiljön och verksamheten i övrigt. När det gäller elevernas möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen framgår vidare att skolorna bör ha rutiner för hur frågor slussas från t.ex. klassnivå till ett forum för samråd (prop. 2009/10:165 s. 311). På individ- och gruppnivå bör barns och elevers inflytande över undervisningen ges en vid tolkning och innefatta alla frågor som rör dem. Det finns enligt förarbetena ingen motsättning mellan barns och elevers rätt till inflytande och att rektorn och förskolechefen har ansvaret för det pedagogiska arbetet eller att lärare och förskollärare har ansvaret för undervisningen. I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller för både elever och skolpersonal i fr.o.m. förskoleklassen och i gymnasieskolan. Av 6 kap. 17 § arbetsmiljölagen framgår att huvudmannen ska ge de som genomgår en utbildning tillfälle att medverka i arbetsmiljöarbetet på arbetsstället, om det är rimligt med hänsyn till utbildningens art och utbildningsperiodens längd. Omfattningen och utformningen av elevernas deltagande i skolans arbetsmiljöarbete ska anpassas efter deras ålder, mognad och övriga förutsättningar när det gäller elever i förskoleklassen och elever i årskurserna 1 till 6 i , specialskolan och i motsvarande utbildningar samt i sameskolan samt elever i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och motsvarande utbildningar. Elever i årskurs 7–9, specialskolans årskurs 7–10 och gymnasieskolan samt motsvarande utbildningar företräds i arbetsmiljöarbetet av elevskyddsombud. Legitimationssystemet för lärare och förskollärare regleras dels i skollagen, dels genom kompletterande bestämmelser i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (behörighetsförordningen) och dels i föreskrifter från . Enligt huvudregeln i 2 kap. 13 § skollagen får endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning bedriva undervisning i skolväsendet. Vidare får i huvudsak endast legitimerade lärare eller förskollärare anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 §). Det är endast lärare eller förskollärare som har en behörighetsgivande examen enligt behörighetsförordningen som efter ansökan kan beviljas legitimation av (2 kap. 16 § skollagen). Det ska anges på legitimationen vilken behörighet läraren eller förskolläraren har att bedriva undervisning i skolväsendet, dvs. vilken eller vilka skolformer eller fritidshem, årskurser eller motsvarande, ämnen eller ämnesområden som behörigheten avser (2 kap. 16 § fjärde stycket skollagen och 4 kap. 4 § behörighetsförordningen). Det är alltså inte legitimationen i sig utan behörigheten som styr var i skolväsendet läraren eller förskolläraren får undervisa. I skollagen finns även vissa undantag från kraven på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 17 §). Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven enligt 2 kap. 13 § eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. En sådan person får undervisa under högst i sänder. Detta gäller dock inte om undervisningen avser modersmål, ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå eller avser individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning (2 kap. 18 §). Enligt 3 kap 16 § skollagen ska beslut om betyg fattas av den eller de lärare som bedriver undervisningen. Om läraren eller lärarna inte är legitimerade, ska beslutet fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. Kompletterande bestämmelser om betygsättning finns i 6 kap. 3–6 §§ skolförordningen (2011:185). Läroplansändringar för trygghet och studiero och en god arbetsmiljö fattade regeringen beslut om ändringar i läroplanen för förskoleklassen, och fritidshemmet, i läroplanen för sameskolan och i läroplanen för gymnasieskolan. Läroplanerna kompletterades bl.a. så att de markerar att elever ska visa respekt för, och hänsyn mot, skolans personal och andra elever. Vikten av att eleven genom egen ansträngning och delaktighet tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god arbetsmiljö betonas också. I läroplanerna förtydligades även rektorns ansvar när det gäller trygghet och studiero. Ändringarna bygger på förslag i betänkandet Samling för skolan (SOU 2017:35). Ändringarna trädde i kraft . Av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet, läroplanen för sameskolan och läroplanen för gymnasieskolan framgår när det gäller elevernas ansvar och inflytande att eleverna ska ges inflytande över utbildningen och att de fortlöpande ska stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Skolans mål är bl.a. att varje elev tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god arbetsmiljö, visar respekt för och hänsyn mot skolans personal och andra elever som en del av det gemensamma ansvaret för arbetsmiljön på skolan. När det gäller ansvar och inflytande ska läraren bl.a. svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och undervisningens innehåll, tillsammans med eleverna planera och utvärdera undervisningen och förbereda eleverna för delaktighet och medansvar för de rättigheter och skyldigheter som präglar ett demokratiskt samhälle. Bakgrund och pågående arbete Särskilt om förbättrad arbetsmiljö och ökad arbetsro Ett flertal åtgärder har vidtagits och pågår som syftar till att minska lärarnas administrativa arbete och höja läraryrkets attraktivitet. I det följande redovisas ett urval av det arbete och de insatser som pågår. Pågående arbete för att minska lärarnas administrativa arbete beslutade att resultaten från de nationella proven ska ha en särskild betydelse i betygsättningen och att uppsatser och andra uppgifter som prövar skriftlig framställning bör få genomföras på dator. Ett av syftena med förändringarna var att minska den tid som lärare lägger på administration (prop. 2017/18:14, bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44). Arbetet med att införa digitala nationella prov pågår inom . gav regeringen i uppdrag att, inom ramen för sitt kvalitetsgranskningsuppdrag, följa upp och utvärdera garantin för tidiga stödinsatser (U2018/03700/S [delvis] och U2018/03704/S). Myndigheten ska i utvärderingen också analysera om och i så fall hur lärarnas administrativa arbete påverkas av garantin. Uppdraget ska slutredovisas till () . Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76 och 2017:11) överlämnade slutbetänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). När det gäller lärares administrativa arbete lämnade utredningen bl.a. förslag om att ska göra återkommande lärartidsstudier och erbjuda huvudmännen stöd för analys och utvecklingsarbete för att arbeta systematiskt med frågan om hur lärares och skolledares arbetstid används med kärnuppdraget i centrum. När det gäller hur karriärstegsreformen och lärarlönesatsningen bör utvecklas menade utredningen att båda satsningarna tar sikte på att bidra till att stärka yrkets attraktionskraft och leda till att kvaliteten i skolväsendet höjs och att elevernas resultat förbättras. Utredningen föreslog att statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare skulle kopplas till professionsprogrammet. Några ändringar föreslogs inte i fråga om Lärarlönelyftet. Utredningens förslag bereds inom (). Samling för fler lärare Inom ramen för regeringens initiativ Samling för fler lärare har regeringen bjudit in nyckelaktörer för diskussioner om hur fler lärare kan utbildas, hur lärarbristen kan hanteras och hur läraryrkets attraktivitet kan fortsätta att höjas. Initiativet innehåller även satsningar på ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare, på fler lärarassistenter, på en utbyggnad och reformering av lärarutbildningarna och för fler vägar in i läraryrket (Reformer för en jämlik kunskapsskola, , ). Statsbidrag för anställning av lärarassistenter I vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) föreslog regeringen ett nytt riktat statsbidrag för anställning av lärarassistenter. Bakgrunden är att prognoser visar att det kommer att saknas ett stort antal lärare 2030 samt att lärare utför ett stort antal arbetsuppgifter som skulle kunna utföras av andra personalkategorier. Genom att avlasta lärarna från sådana arbetsuppgifter kan de i högre grad fokusera på sitt kärnuppdrag, dvs. På så sätt kan kvaliteten i undervisningen stärkas och studieron i skolorna öka. I sitt yttrande till finansutskottet delade utbildningsutskottet denna uppfattning (yttr. 2018/19:UbU3y). beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Enligt förordningen (2019:551) om statsbidrag för anställning av lärarassistenter lämnas statsbidrag till en huvudman för kostnader för att utöka antalet eller behålla ett utökat antal lärarassistenter hos huvudmannen. Kommunala och fristående huvudmän för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola kan söka statsbidraget. ska följa upp hur statsbidraget har använts. Stödmaterial för pedagogisk personal har på regeringens uppdrag tagit fram stödmaterial för hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärare (/02106/GV). Inom ramen för uppdraget har bl.a. utrett vilka arbetsuppgifter som enligt skolförfattningarna kan utföras av andra än lärare. har identifierat sex områden: – trygghet och studiero – praktiskt arbete i anslutning till undervisning – hantering av förbrukningsmaterial och läromedel – mentorskap och extra anpassningar – särskilt stöd. I stödmaterialet identifierar uppgifter som enligt skolförfattningarna behöver utföras av lärare, t.ex. att planera och genomföra undervisningen, samt redogör för de områden där lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper kan avlasta lärare. Stödmaterial för att främja en god arbetsmiljö har på sin webbplats samlat stödmaterial till rektorer och huvudmän för att hantera lärarbristen på lokal nivå. Lärarförsörjningen är ett av de prioriterade områdena inom myndighetens arbete med intern styrning. Stödmaterialet syftar bl.a. till att underlätta och inspirera i det strategiska arbetet med kompetensförsörjning, främja en god arbetsmiljö och ökad kvalitet i undervisningen, samt att strukturera arbetet när det gäller introduktion, kompetensutveckling, kollegialt lärande och verksamhetsutveckling (webbplats, Lärarförsörjningen, hämtad ). Särskilt om trygghet och studiero Utskottsinitiativ om trygghet och studiero i skolan m.m. Under /18 föreslog utbildningsutskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen ett tillkännagivande till regeringen om att den ska låta utreda regelverket för trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:UbU19 punkt 17, rskr. 2017/18:221). Regeringen angav i skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (skr. 2020/21:75 s. 225). Uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero tillsatte regeringen en utredare att biträda att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero (U2020/00707/S). Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna.