bet · H801KrU7 · 2021-06-14 00:00:00 — 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 4. Den digitala utvecklingen ställer höga krav på att medborgare utan god teknikvana blir inkluderade för att skiftet ska få en bred folklig acceptans. gör en undersökning om svenskarnas internetvanor. Deras delrapport visar att medborgare som står utanför oftare är äldre, lever på landsbygden och tillhör hushåll med låga inkomster. Ska vi få fullt genomslag för teknikskiftet är det därför oerhört viktigt att dessa individer inte glöms bort. Vi anser därför att biblioteken ska få i uppdrag att stödja äldre eller medborgare med lågt tekniskt kunnande i hur man använder ny teknik. E-böcker, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 4. Antalet fysiska besök på folkbiblioteken har varit relativt medan den fysiska bokutlåningen tydligt minskat, enligt statistik från Kungl. På de offentligt finansierade biblioteken som helhet ökar antalet nedladdningar av e-medier, medan såväl fysiska lån som fysiska besök minskar, enligt den nationella biblioteksstatistiken . Den digitala utvecklingen innebär både utmaningar och möjligheter för biblioteken, kanske särskilt för de kommunala biblioteken. Till exempel skapar tekniken nya vägar till lärande och interaktion. Det finns möjlighet att nå människor dygnet runt, överallt. har det blivit svårare att locka besökare till de faktiska biblioteken och den verksamhet som finns där. Kostnaden för den digitala utlåningen ökar ständigt, och många kommuner har därför tvingats begränsa möjligheten till digital utlåning. Vi värnar de kommunala bibliotekens arbete med digitalisering, bl.a. som ett viktigt redskap för att nå nya grupper. Vad vi anfört om att stödja bibliotekens digitaliseringsarbete bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. E-böcker, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 5. På platser där, och i tider när, biblioteksmiljön är mindre tillgänglig fyller digitaliseringen en viktig roll. Digitalisering av samtliga svenska verk skulle öka tillgängligheten till litteratur, inte minst för barn och unga. värnas och säkras tillgängligheten till litteraturen , något som dagens och framtidens barn och unga skulle gynnas av. Det här kräver naturligtvis en nationell åtgärdsplan, vilket påpekats i den nationella biblioteksstrategin. Våra nordiska grannländer har i flera avseenden gjort fler framsteg vad gäller digitaliseringen av bibliotekstjänster och visat på fler möjligheter att utveckla biblioteken såväl i storstäder som på landsbygden. bör se över samordningsmöjligheterna med de andra nordiska länderna i biblioteksfrågor och hur vi kan utbyta erfarenheter och synergieffekter av digitaliseringens möjligheter. Vad vi anfört om digitalisering av all litteratur som getts ut i bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skrivelsen , punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Att tillgängliggöra kultur är en del av övergripande arbete mot det växande utanförskapet. En stor del av vårt fokus ligger på alla barns och ungdomars rätt till kultur, och vi prioriterar särskilt barn och ungdomar från socioekonomiskt utsatta miljöer. Vi ser att kulturen behöver arbeta med att nå barn och unga från grupper som i lägre grad tar del av olika kulturyttringar. Ofta är det som människors intresse för kultur och konstnärligt skapande bäst kan tillvaratas och stimuleras. Ett levande kulturliv breddar möjligheterna till livslångt lärande och livslånga bildningsresor. Biblioteken har i detta sammanhang en nyckelroll genom sitt samarbete med skolan där alla barn och ungdomar befinner sig. Vi ser med oro på den bristande läsförmågan bland barn och unga och att allt färre ägnar sig åt nöjesläsning. Enligt Pisa- och Pirlsundersökningarna är barn och unga i också mer negativa till läsning än i andra länder. Vi välkomnar därför förslagen om att öka läsningen i skolan. Vi instämmer även i att både fritidshem och bibliotek har en stor potential att öka läsförmågan hos barn och unga. Svenska språket är grunden för en lyckad skolgång. Det är därför viktigt att generellt i skolan stärka det svenska språket, läskunskapen och kunskapen om hur man söker fakta. Vi ser att det är viktigt med samarbete mellan förskola, skola och fritidshem och bibliotek. Vi vill påminna om att i sina budgetar föreslagit i ökat anslag –2021 för bibliotekens arbete för att nå ungdomar från socioekonomiskt svaga miljöer. Skrivelsen , punkt 1 (V) (V) anför: Det finns många positiva insatser för att gynna barns läsning som lyfts i skrivelsen. gjorde tillsammans med regeringen flera viktiga satsningar under den förra mandatperioden för att öka tillgängligheten till biblioteksverksamhet. I skrivelsen nämns t.ex. satsningen om för att få fler skolbibliotekarier och Stärkta bibliotek, en flerårig reform om . Tyvärr har regeringen och samarbetspartierna, Liberalerna och , successivt sänkt anslaget trots att Stärkta bibliotek varit uppskattat och lett till ökade möjligheter för biblioteks-verksamhet i hela landet. Kommande år kommer så lite som att finnas kvar. har länge drivit på för att skärpa regelverket kring skolbiblioteken. Det var mycket positivt att man skrev in i skollagen att alla barn ska ha tillgång till ett skolbibliotek, men då inget krav funnits på bemanning har verksamheten haltat och tyvärr inte blivit den pedagogiska resurs som forskningen visar att den kan vara. Vi har i vår senaste budget också föreslagit att man snabbt ska utöka antalet utbildningsplatser med tanke på att det tar att utbilda fler skolbibliotekarier. Regeringen har agerat alltför saktfärdigt och skjutit frågan framför sig genom långa utredningar av en mycket enkel fråga. Vill vi förbättra barns läsförmåga och deras läslust är förstås skolan den bästa arenan för att sätta in insatser. Här når man alla, och med rätt kompentens och tillgång till en inspirerande biblioteksmiljö kan fler barn få en positiv och läsfrämjande vardag. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:95 Barns och ungas läsning. 2020/21:3985 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om främjande av barns och ungas läsning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av den fria läsningen under skoltid och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en klassikerlista och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortbildning och kompetensutveckling för lärare och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bibliotek i utanförskapsområden och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3987 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna och vårda språket i all offentlig verksamhet, samt genom att vårda de institutioner som har i uppdrag att främja språk, läsning och bildning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om värdet av en klassikerlista för utvecklandet av språkfärdigheter, bildning och läsglädje och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om punktskriften och rätten till läsförmåga för barn och unga och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om digitalisering av all litteratur som getts ut i och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella lånemöjligheter på biblioteken och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om modersmål och litteratur och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utröna vilka andra faktorer som hindrar människor från att ägna sin tid åt det de vill, exempelvis läsning, och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:427 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:428 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillkännagivandet av () permanent bör ske i och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2003 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra biblioteken till centrum för livslångt lärande och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2117 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge berörda aktörer och institutioner i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan för hur biblioteken som studiemiljö ska kunna säkras från grupper som söker använda biblioteken till annat än det tilltänkta syftet, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn och revidering av bibliotekslagen i syfte att stärka svenska språkets ställning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2258 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länder och språk ska vara sökbara under den begynnelsebokstav som anger landet och språket och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3249 av m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdatera bibliotekslagen med skrivningar om trygga bibliotek och ge biblioteken möjlighet att utfärda tillträdesförbud och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med läsfrämjande insatser och prioritera åtgärder som stärker läsförståelsen med särskilt fokus på barn och unga i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3339 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om läsfrämjande åtgärder för barn och unga och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja bibliotekens digitaliseringsarbete och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3479 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge biblioteken i uppdrag att stödja äldre och medborgare med lågt tekniskt kunnande i hur man använder ny teknik och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3638 av m.fl. (MP): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bibliotek och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2020/21:UbU7y Barns och ungas läsning Jag får ofta höra från föräldrar och vänner att de oroar sig för att de inte lyckas få sina barn att läsa. En del inför regler om skärmtid. Några vill att skolan ska hjälpa till. En del frågar mig och andra människor som är intresserade av böcker om de kan få tips på någon roman eller bok som fångar en åttaåring, en tolvåring eller en sextonåring. Jag hamnar i sådana diskussioner och samtal. Sedan säger föräldrarna ofta att de själva skulle vilja läsa lite mer. De tycker att de ägnar för mycket tid åt mobilen eller sociala medier och för lite tid åt böcker. Kanske finns det ett samband mellan föräldrarnas egen prioritering och barnens. Det positiva är att det är så många som faktiskt inser att läsning är viktigt, att de vill läsa mer och att de vill att deras barn ska läsa mer. Det finns skäl att tycka så. Förutom att läsning ger en härlig avkoppling finns en lång rad positiva följder av att vara en bokläsare. Därför är jag stolt, fru talman, över att vi nu som en följd av januariavtalet mellan regeringen, och Liberalerna tar ett nytt grepp för att främja barns och ungas läsning. Jag tror att vi underskattar vikten av att vara ett läsande folk. Det får konsekvenser om färre läser, och det får konsekvenser om läsklyftan växer. Det blir konsekvenser för både den enskilde och för samhället. Enligt hjärnforskare kan man se att de som ofta läser böcker har bättre minne, bättre uppmärksamhet, bättre faktaförståelse och bättre förmåga till kritiskt tänkande. Eller låt mig återge den just avlidne litteraturvetaren : Det är svårt att förstå hur en människa ska kunna tänka självständigt och fatta självständiga beslut om hon inte fortsätter att läsa. Tänk om de har rätt. Tänk om det är så att färre läser, som det ibland framgår av statistiken, och tänk om klyftorna mellan dem som läser mycket och dem som inte läser alls faktiskt ökar. Vad vi kommer att ångra att vi inte ansträngde oss mer för att främja läsningen, att vi inte ansträngde oss mer för att fler ska få uppleva det som böcker och berättelser kan ge i form av fantastiska världar och även bieffekter. har det tagits en rad initiativ runt om i landet, och det har startats många projekt för att främja läsning och läslust. Många av dem är bra, och en hel del av dem är riktigt bra. har det varit svårt att få de riktigt bra projekten att spridas över landet. Det är ofta så att man inte lär av varandra och att man försöker uppfinna hjulet på sitt eget sätt. hoppas jag att vi får en bred, långsiktig och strategisk nystart för läsfrämjandet i hela landet. införs till exempel ett läsråd. Det ska samla och samordna aktörer och insatser inom kultur, skola, myndigheter och civilsamhälle, företag, folkbildning, bokhandel, förlag och andra delar av näringslivet. Det ska ansvara för kunskapsinsamling, följa relevant forskning, identifiera utvecklingsbehov och sprida goda idéer. Jag hoppas och tror att detta kan bli en nystart för ett mer strukturerat och långsiktigt strategiskt arbete för att främja läsning i . stärks också uppföljning av läsfrämjande insatser, nu utvecklas Bokstart ytterligare och förlängs satsningen på att öka nyfikenheten för läsning av böcker också i förskolan. Bibliotek är en fantastisk uppfinning. Det är lite grann som Google fast på riktigt - mycket mer än Google. som man har tillgång till det digitala, Google, har man också tillgång till det fysiska och det mänskliga. I den lässatsning som partierna bakom januariavtalet gör har naturligtvis biblioteken en central roll. Till exempel finns ett läsfrämjandelyft för bibliotekarier. Vidare finns det en satsning på läsfrämjande och folkbildning om läsfrämjande för folkbibliotekarier som gör att fler kan hjälpa unga människor att hitta den bok som kan locka deras fantasi och stärka deras läslust. Särskilt viktiga är naturligtvis skolbiblioteken. Det är stor skillnad mellan kommuner, och det är ibland stor skillnad inom kommuner. Skolbiblioteken har en särskilt viktig roll i läsfrämjandet. Satsningen på att stärka biblioteken fortsätter också. Biblioteken har förstås en särskild roll i mitt liberala hjärta. Jag tänker på biblioteken som någon form av finmaskigt nätverk av mötesplatser för läsning, bildning, berättelser och fördjupade samtal. Jag tänker att det kan bli mer av uppsökande verksamhet, att samarbete med andra mötesplatser kan öka, och det kan ge fler möjligheter att nå dem som inte söker upp biblioteken. Därför är biblioteken en central och vital del av demokratin, och de är också en central del i människors strävanden efter förståelse och makt över det egna livet och friheten. Jag är stolt och glad över de satsningar som görs. är det viktigt att påminna om att detta inte är något som enbart kan lösas av ett statligt läsråd eller offentliga arrangemang. Vi har alla ett ansvar. Det är ett fint och rimligt ställningstagande och en levnadsregel att tänka att det man vill ha mer av i samhället ska man också försöka bidra med själv. Det är sannolikt bättre om en vuxen som vill se fler barn läsa själv lägger bort telefonen och läser en bok. Vi behöver fler läsande förebilder. Det skulle vara kul om fler politiker och näringslivsledare, idrottsmän, mammor, pappor och många fler blev läsande förebilder. Kanske vi kan få några boktips från svenska fotbollslandslaget . Kommer partiledarna, fru talman, att ha en bok i handen - ni vet som hade ibland? Han gick från ett möte till ett annat med ett finger instucket mitt i en roman. Han kunde inte hålla sig förrän han kunde öppna boken igen och fortsätta att läsa. Det gör mycket för läsningen och läsfrämjandet att ha den typen av förebilder. Slutligen vill jag påminna om en helt avgörande sak som delvis ligger utanför dagens ämne. Det är bra med läsfrämjande, det är bra med projekt, det är bra med läsråd och det är bra med stärkta bibliotek, men man får inte glömma författarna. Få saker är bättre läsfrämjare än en riktigt bra bok som många vill läsa. Det kan vara en bok om främsta fotbollsspelare eller en påhittad berättelse om mystiska händelser i Valleby. behöver bra villkor för dem som skapar litteratur och berättelser, och vi behöver riktigt bra villkor för läsning. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 10 om trygga bibliotek. Litteratur och läsning har alltid varit en viktig del av mitt liv, och många med mig. Så har det varit sedan barnsben och sagostunderna med mormor framför brasan eller morfar på sängkanten. Vilken atmosfär det var när man strök runt i i den stora prästgården och förundrades över hyllmeter efter hyllmeter av kända och okända verk. Min kusin och jag fastnade ofta framför indianhjälten äventyr på de nedre hyllorna. De lockade till läsning. Som barn skrev jag brev till och bad henne vänligt att skriva en fortsättning på , närmare bestämt om Nangilima. Man ville ju veta hur det skulle gå. Jag var väldigt nyfiken. Framför tv:n lyssnade jag, precis som tidigare generationer och därpå följande, till , och när de i Fem myror är fler än fyra elefanter skapade fullständigt lysande pedagogiska kreationer och sånger kring alfabetet och läsandet. Inte undra på att serien har repriserats för generation efter generation och även står till buds genom SVT Play. Jag anser att samhället ska visa att läsning och bildning är viktigt. Det går att göra genom ett läsråd, som berörs i betänkandet, men det kan också ske via de värderingar som sänds ut i det offentliga om språk och läsning. Det görs genom att värna och vårda språket i all offentlig kommunikation och verksamhet samt genom att vårda de institutioner, till exempel bibliotek, som har till uppgift att främja språk, läsning och bildning. I vårt förslag till en kulturkanon, som omnämns i betänkandet, ingår framtagandet av en klassikerlista över litteratur. Med hjälp av en klassikerlista skulle det bli tydligare vad man bör få med sig för att stå , för att förstå och föra vidare vårt kollektiva minne, och för den enskilda eleven bli lättare att ta del av den svenska litteraturskatten genom några av våra mest kända verk. En bred läsning av klassiker i skolan leder också, tror jag, till att man utvecklar sitt språk och sin förståelse för vår omvärld, för vår närmiljö och för vår egen kulturs utveckling. En klassikerlista visar också att vi värdesätter vårt språk. Unga som får läsa klassiker får goda förutsättningar att också själva få läsglädje, språkfärdigheter och uppskatta ett rikt och vackert språk. Förkovran i klassiker i skolvärlden och den pedagogiska idén är alldeles för beroende av den enskilda läraren, och den nationella likvärdigheten är svag. Gällande tillgången till språket och litteraturskatten är det fortfarande anmärkningsvärt att det inte är en rättighet för en synskadad att lära sig svensk punktskrift. Dessutom är det märkligt att regeringen fortsätter att ignorera att språklagen så som den är utformad inte garanterar synskadades rätt till svenska språket i form av punktskrift. Så är fallet , och år för år avfärdas frågan från bordet i brist på politisk vilja från övriga partier. Mot bakgrund av vår mening i frågan anser vi att mer kan och måste göras. Därför har vi en reservation i betänkandet. Vi framför vidare i betänkandet att vår mening är att regeringen i högre grad bör utreda om det går att åtgärda några faktorer som gör att unga läser allt mindre, även om det skiftar. Det är mycket som konkurrerar om vår uppmärksamhet och tid i dagens informationsflöde. kommer fler och fler rapporter om att de stora techbolagen skickligt utformar algoritmer som får oss att spendera mer och mer tid på deras plattformar än vad vi egentligen vill. Genom maskininlärning utnyttjar man våra hjärnors belöningssystem. Det påverkar naturligtvis fler delar av livet än läsning, men när det ändå ofrivilligt hämmar beteenden och leder bort vår energi från att uppnå mål och språkfärdigheter och läsande blir det problematiskt. Vi delar inte regeringens inställning till modersmålsundervisning. Således delar vi inte heller regeringens uppfattning om modersmålspolitiken i språk- och litteraturfrågorna. Vi ifrågasätter på från vår sida sett goda grunder argumentet att modersmålsundervisning underlättar tillgodogörandet av svenska. Om modersmålsundervisning vore nyckeln till inlärning i den utsträckning man hävdar skulle detta tillämpas i fler länder. I har man slutat med modersmålsundervisning eftersom studier visar att den inte gynnar inlärningen av danska och inte heller inlärning av andra ämnen. Det finns ingen anledning att tro att situationen i skulle vara radikalt annorlunda än den i . har som land ett särskilt ansvar för litteratur på svenska, för de nationella minoritetsspråken och för personer med funktionsnedsättning i de litterära målen. Bibliotekslagen specificerar att biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt några prioriterade grupper. Dessa grupper är personer med funktionsnedsättning, personer som tillhör någon av de nationella minoriteterna och personer med annat modersmål än svenska utöver de nationella minoritetsspråken. Hur resurser ska fördelas är alltid en prioriteringsfråga, så också inom biblioteksväsendet. Vi stöder till fullo att särskild uppmärksamhet riktas mot de nationella minoritetsspråken och mot personer med särskilda behov med anledning av funktionsnedsättning. Däremot anser vi det både principiellt och långsiktigt orimligt att personer med annat modersmål än svenska utöver de nationella minoritetsspråken ska vara en prioritet för det svenska biblioteksväsendet, för det är det vi talar om här. Låt oss vara noggranna med det. Har man utrymme, ekonomi och samsyn om att internationella språk kan tas in i samma utsträckning är det ofta ett lokalt och oproblematiskt beslut. Men att i lag tilldela främmande språk samma status som svenskan i prioriteringsordningen är i min värld absurt. Vi kan enkelt konstatera att gruppen övriga språk är väldigt omfattande och växande och att det av både principiella, kulturella och ekonomiska skäl vore kostsamt och ansträngande för biblioteken att på ett trovärdigt sätt uppnå en sådan målsättning som den lagstiftande församlingen stipulerar. Litteratur på andra språk än svenska och de nationella minoritetsspråken bör vara aktuell att prioritera primärt i utbildningssyfte och i de fall en svensk upplaga av boken inte finns tillgänglig. Men kravet på prioritering menar vi borde strykas ur bibliotekslagen. är det viktigt att understryka att denna förändring skulle handla om vad som bör prioriteras och inte, inte om någon av de samlingar som finns eller om att i den mån man har möjlighet fortsätta med de inköp man har planerat. Men det bör vara en fråga för och huvudmannen. Förslaget till nationell biblioteksstrategi understryker betydelsen av ett nationellt bibliotekskort som gäller på landets alla bibliotek och leder till sökordsoptimering, länkade data, användning av och anknytning till existerande söktjänster och andra lösningar. Vi anser att de nationella lånemöjligheterna kan bli bättre genom till exempel ett nationellt lånekort, vilket vi uttrycker i betänkandet. Där och då biblioteksmiljön är mindre tillgänglig fyller digitaliseringen en avgörande roll.