bet · H901CU1 · 2021-11-26 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utskottet tillstyrker ett förslag om anslag för utgiftsområde 18 som har lagts fram gemensamt av , och som är baserat på dessa partiers budgetmotioner. De föreslagna anslagen uppgår till sammanlagt ca . Utskottets förslag motsvarar det förslag för utgiftsområde 18 som regeringen har lagt fram i budgetpropositionen men med den ändringen att investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande samt stödet för energieffektivisering av flerbostadshus ska avvecklas /22. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag i budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 18 i alla delar utom de delar som gäller investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande samt stödet för energieffektivisering av flerbostadshus. När det gäller dessa stöd tillstyrker utskottet i stället det förslag om anslag och anslagsvillkor som har lagts fram gemensamt av M, SD och KD, och som bygger på förslag i dessa partiers budgetmotioner. Utskottet avstyrker övriga motionsförslag. I betänkandet finns två reservationer (V, L) och fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads-försörjning och byggande samt konsumentpolitik. 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 18 Statens budget inom utgiftsområde 18 1.Bostadspolitiskt mål, punkt 2 (V) 2.Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (L) 1.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 18 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 18 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 18 punkt 2 och motionerna 2021/22:3886 av m.fl. (SD), 2021/22:4023 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:3271 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3961 av m.fl. (L), 2021/22:4023 av m.fl. (M) yrkandena 2–4, 2021/22:4122 av m.fl. (C), 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkandena 15, 23, 37, 44, 45 och 47. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ställa ut kreditgarantier för nybyggnad och ändringar av bostäder, avlösen av kommunala borgensåtaganden och lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativa hyresrätter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 , 2. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 18 punkterna 1 och 3 samt avslår motion 2021/22:4023 av m.fl. (M) yrkande 5. 2021/22:2602 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4000 av m.fl. (L) yrkande 18. Reservation 2 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP)*, (KD), (S)*, (M), (S)*, (SD), (S)*, (C)*, Momodou (V)*, (M), (SD), (S)*, (S)*, (L)*, (SD), (M) och (M). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. Ledamöterna från M, SD och KD har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som M, SD, C, V, KD och L föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslag . Under beredningen av ärendet har tjänstemän från informerat utskottet när det gäller anslagen 1:7 och 1:8 inom utgiftsområde 18 och beställningsbemyndiganden kopplade till dessa anslag. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). beslutade att fastställa utgiftsramar för statens budget enligt ett förslag som lagts fram gemensamt av , (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). För utgiftsområde 18 innebär det att ramen har bestämts till 5 . Det är inom denna utgiftsområdesram som civilutskottet ska föreslå för hur anslagen för utgiftsområde 18 ska fördelas. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 18 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 18. I det avsnittet tar utskottet också upp de tillkännagivanden som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområdet. Slutligen behandlas motionsförslag om målen för utgiftsområdet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 18 bedrivs ett utvecklingsarbete inom för att resultatredovisningen i budgetpropositionen ska ha en enhetlig struktur, vara mer ändamålsenlig och bättre motivera regeringens budgetförslag. Utgångspunkten för arbetet har varit budgetlagens krav på regeringen att i budgetpropositionen redovisa resultat i förhållande till de mål som fattat beslut om och att redovisningen ska vara anpassad till de olika utgiftsområdena. Arbetet har bl.a. resulterat i förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexter. Enligt de nya riktlinjerna bör resultatredovisningen visa de mest centrala resultaten inom respektive område och disponeras efter de centrala resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna. Utvecklingen bör redovisas i tabeller och diagram med minst tioåriga tidsserier om möjligt. De centrala statliga åtgärder som vidtagits i syfte att påverka måluppfyllelsen bör återges. Vidare bör en samlad bedömning av måluppfyllelsen redovisas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder bör väljas med hänsyn till kontinuitet . Sammantaget syftar riktlinjerna till att resultatinformationen bör framträda tydligare. De nya riktlinjerna tillämpades i budgetpropositionen . I årets budgetproposition anför regeringen att utvecklingsarbetet har fortsatt inom . Från och med denna budgetproposition har avsnittet Analys och slutsatser bytt namn till Regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Syftet är att rubriken tydligare ska återspegla det avsedda innehållet i avsnittet. Utgiftsområde 18 är uppdelat i två områden: samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet samt konsumentpolitik. har beslutat om mål för utgiftsområdet. Målet för området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Målet för området bostadsmarknad är även långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Årets resultatredovisning har samma struktur som och görs med utgångspunkt från målen på området. Redovisningen finns i avsnitt 3.3 och är uppdelad i fyra delavsnitt där regeringen redovisar resultaten med koppling till olika delar av målen. De fyra delavsnitten är strukturerade på ett enhetligt sätt. Regeringen anger inledningsvis vilken del av målet redovisningen avser samt redogör för sitt val av resultatindikatorer och bedömningsgrunder. I själva resultatredovisningen använder regeringen genomgående informativa rubriker. När det gäller de valda indikatorerna och bedömningsgrunderna presenteras resultaten i flera fall i tabeller eller diagram. I redovisningen pekar regeringen på att det finns mål inom andra utgiftsområden, t.ex. klimatmål och miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (utg.omr. 20) som måste beaktas. Vissa avsnitt i redovisningen innehåller också relativt omfattande redogörelser för statliga insatser inom andra utgiftsområden. I avsnitt 3.3.1 Goda förutsättningar för hushållning med naturresurser och ekonomisk utveckling redovisas resultat med koppling till den del av målet som handlar om att underlätta ekonomisk utveckling och främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser genom samhällsbyggnadsprocessen. Som resultatindikatorer används antalet antagna översiktsplaner och detaljplaner samt handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten. I avsnittet redovisar regeringen vidare antalet beviljade bygglov. Regeringen redogör också bl.a. för kompetensinsatser som genomfört för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av , insatser för en ökad digitalisering i samhällsbyggnadsprocessen samt insatser för att se över områden av riksintresse. I avsnitt 3.3.2 Goda och hållbara livsmiljöer redovisas resultat med koppling till den del av målet som handlar om att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö, där en långsiktigt god hushållning med naturresurser främjas. Målet bedöms bl.a. utifrån resultatindikatorn antal kommuner som integrerar stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. Som bedömningsgrund används insatser som genomförts för att främja goda och hållbara livsmiljöer. saknades det indikatorer för sociala värden. I årets proposition inför regeringen en ny indikator för sociala värden i den byggda miljön, upplevd otrygghet vid utevistelser i det egna bostadsområdet. I denna del redogör regeringen för Brottsförebyggande rådets årliga nationella trygghetsundersökning (2020:8). Därutöver redogör regeringen för vissa insatser med anknytning till andra utgiftsområden, bl.a. stadsmiljöavtalen, Rådet för hållbara städer och . I avsnitt 3.3.3 Hållbarhet i byggande och förvaltning redovisas resultat med koppling till den del av målet som handlar om långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi inom byggandet. Uppfyllelse av delmålet långsiktig hållbarhet i byggandet redovisas utifrån resultatindikatorn produktionskostnader för bostäder och uppfyllelsen av delmålet god hushållning med energi redovisas utifrån indikatorn genomsnittlig energiprestanda. I avsnittet redogör regeringen även bl.a. för uppdrag att identifiera och utreda systematiska fel, brister och skador i byggnadsbeståndet. Regeringen tar även upp statistik om byggsektorns klimatpåverkan och ny lagstiftning som bedöms ha betydelse för måluppfyllelsen. Vidare redogör regeringen för utfallet av stödet för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden och stödet för innovativt och hållbart byggande som båda är under avveckling samt för radonbidraget. I avsnitt 3.3.4 En väl fungerande bostadsmarknad och ekonomisk utveckling redovisas resultat med koppling till den del av målet som handlar om att underlätta bostadsbyggande och ekonomisk utveckling samt till målet om att skapa långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Förändringar i bostadsbyggandet redovisas utifrån indikatorerna färdigställda och påbörjade bostäder i förhållande till befolkningsutvecklingen. Som bedömningsgrund används de kommunala bedömningarna av bostadsmarknaden. Dessa bedömningar kompletteras av beräkningar av bostadsbristen. Regeringen redovisar även utfallet av stödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande, utfärdade kreditgarantier, hyresgarantier och stödet för omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Regeringen framhåller att flera faktorer påverkar bostadsbyggandet och utvecklingen på bostadsmarknaderna. Kommunernas agerande och omvärldsfaktorer, som t.ex. den allmänna ekonomiska utvecklingen, gör att effekterna av statliga insatser kan vara svåra att bedöma. Avsnitt 3.4 med den nya rubriken av måluppfyllelsen är indelat i sex delavsnitt där regeringen bedömer måluppfyllelsen för olika delar av målen för området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet. Regeringen bedömer att olika statliga insatser och lagändringar på olika sätt bidrar till att uppfylla delar av målen för området. Regeringen redovisar inte någon samlad bedömning av måluppfyllelsen. Årets resultatredovisning har samma struktur som och görs med utgångspunkt från målet på området. Redovisningen finns i avsnitt 4.3 och är uppdelad i sex delavsnitt där regeringen redovisar resultat som har anknytning till de delar av målet som avser väl fungerande konsumentmarknader och hållbar konsumtion. I det sista delavsnittet redovisar regeringen sin bedömning av måluppfyllelsen. Resultatet för området konsumentpolitik bedöms utifrån indikatorer och bedömningsgrunder som avser upprätthållandet av det konsumentskyddande regelverket, tvistlösning utanför domstol, information och vägledning för konsumenter samt insatser för att främja hållbar konsumtion. De centrala indikatorer som används vid resultatbedömningen inom området är följande: som frivilligt rättat sig efter tillsynsbeslut i marknadsrättsliga ärenden som frivilligt rättat sig efter tillsynsbeslut i produktsäkerhetsärenden som följt () rekommendationer Antalet besökare på konsumentupplysningstjänsten Hallå konsuments webbplats. Dessa resultat redovisas i avsnitt 4.3.1 Insatser har motverkat affärsmetoder som skadar konsumenter, avsnitt 4.3.2 Reglerna på produktsäkerhetsområdet följs i hög utsträckning, avsnitt 4.3.3 En trovärdig och effektiv tvistlösning utanför domstol och avsnitt 3.4.3 Ett välanvänt och effektivt konsumentstöd. Enligt regeringen kan en heltäckande resultatbedömning inte göras utifrån en begränsad uppsättning kvantitativa indikatorer. Regeringen använder därför även andra indikatorer och bedömningsgrunder vid sidan av de centrala resultatindikatorerna. Det gäller särskilt insatserna som är avsedda att bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Regeringen pekar också på att många andra faktorer utöver själva insatserna inom konsumentpolitiken påverkar utvecklingen på konsumentmarknaderna. I avsnitt 4.3.5 Insatser för att främja hållbar konsumtion redovisar regeringen bl.a. insatser som genomförts för att motverka felaktiga påståenden om produkters miljöegenskaper, uppgifter om jämförelsetjänsten Money from , det nordiska miljömärket Svanen och det statsbidrag som förmedlar till organisationer verksamma på konsumentområdet. Regeringen gör en samlad bedömning av måluppfyllelsen och anför att målet för konsumentpolitiken till stor del har uppnåtts, särskilt den del av målet som rör väl fungerande konsumentmarknader. Det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Som redovisas ovan pågår också ett utvecklingsarbete inom för att förbättra resultatredovisningen i budgetpropositionen. Utskottet ser positivt på detta arbete och anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet och dialogen mellan och regeringen om den ekonomiska styrningen fortsätter. Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. En klar och tydlig struktur i regeringens resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de ger i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet har framhållit (senast i bet. 2020/21:CU1) att det är önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambandet mellan mål, resultat och de beslutade anslagen tydligt framgår. nya riktlinjer fick genomslag fr.o.m. förra årets budgetproposition. Utskottet konstaterar att regeringens redovisning inom utgiftsområde 18 numera görs med utgångspunkt i de mål som fattat beslut om och att redovisningen sker utifrån centrala resultatindikatorer och bedömningsgrunder. Det är en förbättring och något som utskottet efterfrågat. Utskottet noterar vidare att det finns en kontinuitet när det gäller resultatindikatorer och bedömningsgrunder samt att fler tabeller och diagram har längre tidsserier, även om det fortfarande finns tabeller med relativt korta tidsserier. Som utskottet påpekade är tidsserier som går längre tillbaka i tiden att föredra, om sådana uppgifter finns att tillgå, eftersom det ger en tydligare bild av utvecklingen. Utskottet vill även understryka vikten av att arbetet med att utveckla resultatredovisningen inom utgiftsområdet fortsätter, t.ex. när det gäller att utveckla och formulera uppföljningsbara indikatorer och bedömningsgrunder. Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av det fortsatta utvecklingsarbetet. Utskottet övergår nu till bedömningen av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen i de delar som gäller utgiftsområde 18. Området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet När det gäller området för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet har resultatredovisningen fr.o.m. förra årets budgetproposition fått en tydligare struktur än tidigare genom att redovisningen görs med utgångspunkt från de riksdagsbundna målen med tonvikt på att redovisa resultat i förhållande till målen. Som framgår ovan är resultatredovisningen uppdelad i fyra delavsnitt där resultat med koppling till olika delar av målet redovisas. I de flesta fallen motiverar regeringen sitt val av indikatorer och bedömningsgrunder, vilket underlättar förståelsen av redovisningen. Utskottet ser positivt på att regeringen har tagit fram en ny indikator för sociala värden i den byggda miljön. Som utskottet påpekar ovan är det viktigt att arbetet med att ta fram lämpliga indikatorer och bedömningsgrunder fortsätter. Utskottet ser positivt på att regeringen i själva resultatredovisningen genomgående använder informativa rubriker. Detta underlättar möjligheten för en läsare att ta till sig resultatet. Utskottet konstaterar vidare med tillfredsställelse att tidsserierna i flera av diagrammen och tabellerna närmar sig , vilket är i linje med de nya riktlinjerna. I tabell 3.1, som avser Genomsnittlig handläggningstid hos Lantmäteriet, framgår emellertid endast två av de sju ärendekategorier som följs upp inom myndigheten. Eftersom handläggningstiderna inom fastighetsbildningsverksamheten är en central resultatindikator hade utskottet gärna sett en fylligare redovisning i denna del, något som utskottet också påpekade . Utskottet noterar också att regeringen inte heller redovisar något resultat när det gäller inskrivningsverksamheten, vilket hade varit önskvärt. Däremot har regeringen hörsammat utskottets önskemål från om en fylligare redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att skapa fler arbetstillfällen i . Det välkomnar utskottet. Utskottet har i flera tidigare budgetbetänkanden understrukit vikten av att regeringen tydligt redovisar hur medel används och vilket resultat som uppnåtts. I det avseendet noterar utskottet bl.a. följande i årets budgetproposition. Liksom innehåller regeringens resultatredovisning en del redogörelser för insatser som har bekostats med medel från andra utgiftsområden, t.ex. stadsmiljöavtalen (utg.omr. 22) och bidraget för grönare städer (utg.omr. För att ännu tydligare kunna fokusera på medelsanvändningen inom utgiftsområde 18 skulle det i dessa delar möjligen vara tillräckligt med en hänvisning till det aktuella utgiftsområdet. När det gäller stödet för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden och stödet för innovativt och hållbart byggande, som avvecklades efter beslut om statens budget , redovisar regeringen hur stora stöd som totalt har beviljats. Regeringen anför också att stödet för innovativt och hållbart byggande ska utvärderas av . Som utskottet tidigare uttalat hade det varit önskvärt med en tydligare bedömning av det resultat som uppnåtts genom dessa stöd och i vilken utsträckning regeringen anser att stöden har bidragit till att uppfylla någon del av de riksdagsbundna målen. Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av pågående utvärdering av stödet för innovativt och hållbart byggande. När det gäller bidraget mot radon i bostäder noterar utskottet att regeringen inte gör någon bedömning av resultatet i avsnittet om regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Det hade vidare enligt utskottet kunnat framgå tydligare att bidraget avvecklas . När det gäller investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande är det positivt att det även lämnas en något mer utförlig redogörelse för hur stödet har använts. Avsnitt 3.4 Regeringens bedömning av måluppfyllelsen följer i stort sett resultatredovisningens disposition. Avsnittet har dock något fler delavsnitt, och delavsnitten har inte samma rubriker som motsvarande avsnitt i resultatredovisningen. Utskottet anser, liksom , att läsbarheten hade underlättats om regeringens bedömningar av måluppfyllelsen hade redovisats i direkt anslutning till det aktuella avsnittet i resultatredovisningen. Generellt anser utskottet vidare att förståelsen för regeringens bedömning av måluppfyllelsen skulle tjäna på en mer enhetlig struktur som gör att redovisningen av vilka centrala insatser, stöd eller övriga åtgärder som regeringen anser bidrar till måluppfyllelsen i en viss del framträder tydligare. Utskottet noterar att regeringen i något fall inte hänvisar till den exakta målformuleringen utan till en förkortad variant som används som underrubrik i resultatredovisningen, vilket kan skapa oklarhet. I avsnitt 3.4.2 anger regeringen således att de statliga insatserna bedöms som helhet stödja ”målet om goda och hållbara livsmiljöer.”