bet · H801NU23 · 2021-05-27 00:00:00 — När det gäller det som framförs i motion 2020/21:2596 (M) i yrkandena 1 och 2, om att skapa ett system för registrering av upphovsrättsskyddat material, vill utskottet framhålla att principen om formlöst skydd är helt central inom upphovsrätten och har sin grund i . Utskottet har, som redovisats, avstyrkt identiska motionsyrkanden vid tidigare tillfällen och då bl.a. framhållit att lagstiftning om t.ex. registreringskrav eller liknande för skydd mot denna bakgrund inte är möjlig. Detsamma gäller för krav på registrering för handel med upphovsrätt. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det saknas rättsliga förutsättningar att genomföra de förslag som framförs i den nämnda motionen. Utskottet vill dock framhålla att det inte finns något som hindrar att marknaden utvecklar affärsmodeller där t.ex. upphovsrätt registreras för att underlätta handel med immateriella rättigheter m.m. Avslutningsvis framhålls det i motion 2020/21:3397 (SD) att det civilrättsliga sanktionsdirektivet bör rivas upp. Som redovisats har identiska motionsyrkanden avstyrkts tidigare och utskottet kan konstatera att detta förslag inte heller har något stöd i utskottet. Samtliga motionsyrkanden avstyrks härmed. Upphovsrättsskyddade konstverk på offentliga platser I motionerna 2020/21:667 (SD) yrkande 8 och 2020/21:2921 (C) yrkande 30 framförs att upphovsrättslagen behöver moderniseras och bli teknikneutral så att bilder på offentlig konst fritt kan delas online utan restriktioner. Sådan argumentation har, såvitt utskottet förstår, sin bakgrund i olika domstolsavgöranden som pekar i motsatt riktning. Utskottet har, som redovisats, avstyrkt identiska motionsyrkanden vid tidigare tillfällen men vill åter framhålla att i en dom slagit fast att rätten att fritt avbilda upphovsrättsligt skyddade konstverk på offentlig plats inte innefattar en rätt för en ideell organisation att även publicera sådana avbildningar digitalt i en databas. Patent- och har därefter i en dom uttalat att inte heller privatpersoner har rätt att publicera bilder av upphovsrättsligt skyddade konstverk på offentlig plats. Den sistnämnda domen är dock ett underrättsavgörande med ett begränsat prejudikatvärde, och utskottet avser inte att förorda några tillkännagivanden i linje med vad motionärerna föreslår. De nämnda motionsyrkandena avstyrks härmed. Frågor som rör patent Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör patent. De handlar om olika åtgärder för att begränsa kostnader i mål om patent och om behovet av nya regler för åtalsprövning. Utskottet hänvisar bl.a. till den genomförda domstolsreformen och nya regler om skärpta straff för immaterialrättsintrång. Jämför reservation 6 (M, L), 7 (SD) och 8 (M, L) samt särskilt yttrande 1 (V) och 2 (KD). m.fl. (M) anför i motion 2020/21:3483 yrkande 13 att regeringen bör se över processrätten i patenträttsliga mål och därefter analysera vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med problemen. Problem som bör analyseras är exempelvis tider och kostnader i civilrättsliga mål om patent samt villkoren för att åklagare ska kunna väcka straffrättsligt åtal för patentintrång. I kommittémotion 2020/21:717 skriver m.fl. (SD) att har relativt få patenttvister som avgörs i domstol och att detta troligen beror på att den svagare parten tar en stor risk genom att eventuellt få betala stora rättegångskostnader. I yrkandena 3 och 4 anförs därför att regeringen bör utreda dels en försäkringslösning för den som hamnar i en tvist om intrång, dels ett tak för rättegångskostnader vid patenttvister. För kapitalsvaga nystartade svenska företag eller enskilda forskare är det viktigt att det finns ett regelverk som på ett bättre sätt än skyddar dem vid patentintrång. Det skriver m.fl. (L) i kommittémotion 2020/21:3262. Av yrkande 6 framgår att motionärerna vill att det ska finnas regler som håller nere eller begränsar processkostnaderna för mindre företag i patenttvister samt att regeringen bör se över hur åklagare i större omfattning kan väcka åtal för patentintrång. Patent skyddar tekniska lösningar och uppfinningar. Genom ett patent får patenthavaren en ensamrätt att använda uppfinningen yrkesmässigt. Det innebär att ingen annan har rätt att använda den vid t.ex. tillverkning eller försäljning. Tanken med patentsystemet är att den tekniska utvecklingen ska stimuleras. Uppfinnaren får patent mot att staten offentliggör uppfinningen. I och med att uppfinningen offentliggörs får allmänheten ny kunskap som kan användas för ytterligare utveckling. De bestämmelser som reglerar patenträtten finns framför allt i patentlagen (1967:837). I mål om patentintrång i domstol är det normalt enskilda som tvistar i en civilprocess. Patentintrång kan dock även behandlas i straffprocess där den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har begått ett patentintrång kan dömas till böter eller fängelse. I propositionen Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång (prop. 2019/20:149) föreslogs bl.a. nya regler som rör möjligheterna för åklagare att väcka åtal för patentintrång. Utskottets behandling av denna proposition har redovisats ovan. Lagändringarna, som trädde i kraft , innebär för patentintrångens del att kraven för att väcka allmänt åtal sänkts. krävdes målsägandeangivelse och att åtalet av särskilda skäl var påkallat från allmän synpunkt. har i och med de nya reglerna getts ökade möjligheter att väcka åtal för patentbrott. biföll en proposition om att inrätta två specialdomstolar (Patent- och och Patent- och marknadsöverdomstolen) som ska handlägga i princip samtliga landets immaterialrättsliga, konkurrensrättsliga och marknadsföringsrättsliga mål och ärenden (prop. 2015/16:57, bet. 2015/16:JuU10, rskr. 2015/16:159). Avsikten med domstolarna är att öka kvaliteten i dömandet och att uppnå en effektivare rättsprocess för immaterialrättsmålen. Enligt uppgift från har detta resulterat i förkortade handläggningstider för immaterialrättsliga mål, vilket i sin tur skapar möjlighet till begränsade rättegångskostnader. Patent- och egna uppgifter tyder på att antalet inneliggande patentmål äldre än hade minskat från sedan domstolsreformen trädde i kraft, att av de allmänna immaterialrättsliga tvistemålen hade avgjorts (motsvarande siffra från innan domstolsreformen var ) samt att antalet patentmål i balans hade sjunkit med nära en fjärdedel (från 58 till 45 stycken). är antalet öppna patentmål i samma domstol 36 stycken. Av årsredovisning framgår vidare att Patent- och under samtliga år efter inrättandet 2016 har avgjort fler mål och ärenden än vad som inkommit, vilket har inneburit att balanserna stadigt har minskat. Sedan utgången av 2017 har balansen minskat med . När det gäller frågan om att begränsa eller införa ett tak för kostnader i patenttvister kan det inledningsvis nämnas att utskottet i betänkandet Ett enhetligt patentskydd i EU (bet. 2013/14:NU21) framhöll att det enhetliga patentsystemet kommer att innebära att sökande enklare, snabbare och billigare kan få patentskydd med stor utbredning. En patenthavare som vill försvara sitt patent kommer i det nya systemet att kunna väcka talan i en enda domstol i stället för att som behöva göra det i olika länder. För patenthavarna innebär det en ökad förutsebarhet och minskade kostnader. Det enhetliga patentsystemet har dock ännu inte tagits i bruk. uppger att den svenska inställningen under förhandlingarna om det enhetliga patentsystemet när det gäller att begränsa kostnader i patenttvister var mycket restriktiv. Skälen till det var bl.a. att det för svensk del skulle innebära att man frångår det redan etablerade systemet med generella begränsningsregler för alla former av civilrättsliga ”småmål” och den därutöver grundläggande principen om att den vinnande parten ska få ersättning för sina skäligen påkallade rättegångskostnader. Vidare skulle det kunna skapa incitament för oseriösa företag att starta ogrundade processer utan någon större risk och som skulle vara till skada för patenthavare. Enligt uppgift från var även flera remissinstanser kritiska till den här typen av särlösningar, och en sådan särlösning i nationell rätt för just patenthavare (men inte för t.ex. konsumenter) skulle kunna bli svår att motivera. Vidare kan nämnas att tidigare utredningar av flera olika skäl har ifrågasatt lämpligheten av att staten går in med stöd i försäkringslösningar som syftar till att begränsa små innovatörers kostnadsansvar vid domstolstvist. Ett skäl som framförts är att staten genom sådana lösningar kan hämma konkurrensen och att staten varken direkt eller indirekt bör involvera sig den i ena sidan i en civilrättslig process, där båda parter kan ha goda skäl för sina ståndpunkter. Det senare skulle kunna ifrågasättas utifrån principerna om likabehandling och objektivitet. Slutsatsen har därför varit att detta är en fråga för den privata marknaden att lösa. uppger dock att regeringen har arbetat för att försöka hitta en europeisk försäkringslösning, eftersom ett bredare underlag av företag skulle kunna skapa bättre förutsättningar för en fungerande ekonomi kring den här typen av försäkringar. Tanken är att ett sådant system ska kunna kopplas ihop med det enhetliga patentsystemet. Utskottet har , (bet. 2019/20:NU18), avstyrkt motionsyrkanden om att tillsätta en utredning om i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder, om villkoren för att åklagare ska kunna väcka straffrättsligt åtal för patentintrång och om att se över tider och kostnader för civilrättsliga mål om patent. Utskottet hänvisade då bl.a. till tidigare utredningar och pågående arbete. företrädare i utskottet reserverade sig mot utskottets förslag till beslut. Det gjorde även företrädaren för Liberalerna i utskottet när det gäller en översyn av tider och kostnader i patentmål. behandlade utbildningsutskottet regeringens proposition Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation (prop. 2020/21:60, bet. 2020/21:UbU16). I motioner som väcktes med anledning av propositionen fanns två yrkanden (V, KD) där det begärdes en översyn med syftet att komma tillrätta med ekonomiska obalanser mellan parterna i patentmål och hur dessa obalanser påverkar nyttogörandet av forskning och innovation. förordade att skulle avslå yrkandena och hänvisade bl.a. till näringsutskottets yttrande över propositionen (yttr. 2020/21:NU3y). framhöll i yttrandet bl.a. att den svenska inställningen till tak för rättegångskostnader under förhandlingar om patentsystemet har varit mycket restriktiv oaktat regering och att det pågår ett arbete om den strategiska hanteringen av immateriella tillgångar. beslutade i enlighet med utbildningsutskottets förslag (rskr. 2020/21:254). Företrädarna i utbildningsutskottet för och följde upp de nämnda yrkandena i en reservation. Vidare kan nämnas att företrädarna för och framförde var sin avvikande mening i näringsutskottets yttrande. När det gäller de nämnda yrkandena om kostnader i patentmål framförde respektive företrädare att man har liknande motionsyrkanden som kommer att behandlas i näringsutskottet och att man inte såg någon anledning att skulle gå vidare med dessa frågor i detta sammanhang. tillstyrkte ett enigt utskott regeringens proposition Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång (prop. 2019/20:149, bet. 2019/20:NU18). I propositionen föreslog regeringen bl.a. att åtalsprövningsreglerna i de immaterialrättsliga lagarna ska ensas så att åklagare får väcka allmänt åtal för brott när det är motiverat från allmän synpunkt. För patentintrångens del innebär det att kraven för att väcka allmänt åtal sänkts något i förhållande till vad som dittills krävts (dels en målsägandeangivelse, dels att åtalet av särskilda skäl motiveras från allmän synpunkt). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2019/20:312) och de nya reglerna trädde i kraft . Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Kostnader i mål om patent – Åtalsprövning vid patentintrång. Kostnader i mål om patent Utskottet vill först och främst framhålla att patentskyddet och möjligheterna att värna patent är avgörande för det svenska näringslivet och den svenska innovationskraften. De skapar viktiga förutsättningar för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. Ett väl fungerande patenträttsligt skydd är därmed grundläggande för svenska företags konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. I motionerna 2020/21:3262 (L) yrkande 6 och 2020/21:3483 (M) yrkande 13 anförs att regeringen bör se över processkostnader och tider för patenträttsliga mål. I motion 2020/21:717 (SD) yrkandena 3 och 4 anförs att regeringen bör se över möjligheterna att införa dels ett tak för rättegångskostnader i patentmål, dels en försäkringslösning för att täcka kostnader för den som hamnar i en patenttvist. Här vill utskottet påminna om att det har genomförts förändringar som enligt utskottets uppfattning bör leda till att handläggningstiderna förkortas och processkostnaderna minskar. Det har t.ex. inrättats särskilda patent- och marknadsdomstolar som innebär ökad förutsebarhet och minskade kostnader för patenthavarna. Som redovisats i det föregående finns tydliga indikationer från domstolarna på att handläggningstiderna förkortas allt mer och därmed bidrar till att minska rättegångskostnaderna. Motionsyrkandena avstyrks härmed. I motionerna 2020/21:3262 (L) yrkande 6 och 2020/21:3483 (M) yrkande 13 anförs dessutom att regeringen bör se över åtalsprövningsreglerna när det gäller mål om patent. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden påminna om att – på förslag av ett enigt utskott – antog en proposition om skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång. Propositionen innebar bl.a. att åtalsprövningsreglerna i de immaterialrättsliga lagarna ändrades så att åklagare numera får väcka allmänt åtal för brott när det är motiverat från allmän synpunkt. För patentintrångens del innebär det att kraven för att väcka allmänt åtal sänkts något i förhållande till vad som dittills krävts. Reglerna trädde i kraft och utskottet avser inte att förorda något riksdagsuttalande i frågan. Motionsyrkandena avstyrks härmed. Övriga frågor om immaterialrätt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa övriga frågor som rör immaterialrätt. De handlar bl.a. om att en immaterialrättsstrategi bör införas, att ett kunskapscenter för immaterialrättsfrågor bör inrättas och att reglerna för mönsterskydd bör ses över. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete på såväl nationell nivå som EU-nivå. Jämför reservation 9 (M) och 10 (SD). (S) förordar i motion 2020/21:2107 att regeringen ser över förutsättningarna att inrätta ett nationellt för immaterialrätt för att öka kunskapen om patent och andra immaterialrättsfrågor. Ett sådant centrum skulle enligt motionären kunna koppla samman PRV:s resurser med de forskare som finns på immaterialrättsområdet. På så vis skulle kunskapsutvecklingen på området säkerställas som alla aktörer har tillgång till en tydlig ingång för stöd i immaterialrättsfrågor. (S) skriver i motion 2020/21:2108 att den svenska musikbranschen är under stark tillväxt som digitaliseringen innebär ändrade förutsättningar för branschen. Motionären förordar därför att regeringen tar fram en nationell immaterialrättsstrategi för de kulturella och kreativa näringarna. m.fl. (M) skriver i motion 2020/21:3483 att ett första steg för att stärka arbete på immaterialrättsområdet vore att inrätta en nationell strategi för immaterialrättsfrågor. Detta förordas i yrkande 12. Motionärerna anför att området, som har ett tydligt juridiskt fokus, måste bli en integrerad del av näringspolitiken med syfte att stärka det immaterialrättsliga skyddet och skapa möjligheter för förtag att växa, bidra till nya innovationer och affärsidéer När det vidare gäller mönsterskydd förordar motionärerna i yrkande 14 att de regler som gäller bör ses över. Motionärerna framhåller att enklare regler för mönsterskydd och design behövs exempelvis när det gäller ansöknings- och förnyelseförfaranden. I kommittémotion 2020/21:667 anför m.fl. (SD) i yrkande 6 att regeringen bör utvärdera straffskärpningarna som genomfördes i och med antagandet av propositionen om skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång (prop. 2019/20:149). Utvärderingen bör göras för att för att undvika att reglerna i praktiken kommer att leda till att enskilda jagas i stället för att omfattande organiserad brottslig verksamhet bekämpas. I kommittémotion 2020/21:717 anför m.fl. (SD) att ett kunskapscenter för immaterialrättsliga frågor bör inrättas. Det framgår av yrkande 1. Motionärerna framhåller att ett sådant kunskapscenter bör samla och knyta ihop kompetenser inom patent och övriga immaterialrättsliga områden. I motionen anförs vidare att staten behöver bli betydligt mer behjälplig när det bl.a. gäller att skydda svenska patent och hjälpa till i patenttvister. I yrkande 2 förordas därför att regeringen ska utse en myndighet som assisterar svenska företag och uppfinnare vid immaterialrättsliga intrång. I motion 2020/21:3344 framhåller (KD) att det är ett problem att det samiska kulturarvet emellanåt utnyttjas av större företag som plockar mönster och trycker upp dem på billigare tyger, vilket i sig skadar det samiska konsthantverket. I yrkande 6 förordas därför ett tillkännagivande om att regeringen bör se över om det finns möjligheter att stärka samernas immateriella rättigheter till deras eget kulturarv. Kunskapshöjande insatser på immaterialrättsområdet gav regeringen och i uppdrag att arbeta kunskapshöjande inom området immateriella tillgångar (för åren 2016–2019). Enligt PRV:s årsredovisning fortsatte myndigheten arbetet för en ökad förståelse för immateriella tillgångar och rättigheter och minskade intrång i förhållande till allmänheten, näringslivet och offentliga aktörer. PRV uppger vidare att man även arbetar för att kunskapshöja, utbilda och informera inom myndighetens samtliga ansvarsområden. Arbetet med kunskapshöjning har främst riktat sig till de utpekade målgrupperna små och medelstora företag, universitet och högskolor, andra myndigheter och professionella IP-användare. PRV uppger att fler samarbeten därigenom har skapats vilket ökat spridningen och nyttan av insatserna. Av propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) framgår att regeringen ska inrätta en arena för innovationsupphandling med syftet att öka och stimulera innovationsupphandlingar i . Av propositionen framgår även att pengar har avsatts till för denna satsning och att det inom ramen för detta arbete att höja kunskapen hos berörda aktörer om vikten av strategisk hantering av immateriella tillgångar – så att bl.a. onödiga inlåsningseffekter av immateriella tillgångar kan undvikas. antog propositionen (bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254). I finns vidare en struktur med innovationskontor på ett antal lärosäten, som till del har en rådgivande uppgift när det gäller immaterialrätt. pågår ett arbete för att utveckla denna struktur och göra den mer ändamålsenlig. fick en särskild utredare (, före detta statssekreterare) i uppdrag av regeringen att föreslå en utvecklad struktur för innovationsstödet vid statliga universitet och högskolor (dir. 2019:72). Syftet var att innovationsstödet vid lärosätena, som bl.a. består av holdingbolag och innovationskontor, mer ändamålsenligt ska kunna bidra till att stärka innovationskraft och därmed landets konkurrenskraft, sysselsättning och ekonomiska utveckling. överlämnade utredaren betänkandet Ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor (SOU 2020:59) till regeringen. I betänkandet finns flera förslag om hur det strategiska arbetet bör utformas när det gäller kunskapshöjande insatser om immateriella tillgångar av högskolor, PRV och arbetsgivare. Betänkandet är remitterat och kommer tillsammans med remissvaren att beredas vidare inom . Utöver detta kan nämnas att det på EU-nivå, inom ramen för för immateriella tillgångar, kommer att inrättas ett europeiskt informationscenter, som ska fungera som en s.k. one stop-shop för information om immaterialrätt. Enligt uppgift från kommer detta center att samverka med de nationella initiativ som redan finns på området. presenterade och utveckling () rapporten och piratkopiering och den svenska ekonomin – säkerställande att ”Made in ” alltid är det. I rapporten uppskattas både effekterna av import av piratkopierade produkter till och effekterna av den globala handeln med piratkopierade produkter där innehavarna av de immateriella rättigheterna är i grunden svenska före-tag. Det är första gången som konsekvenserna av förfalskning och piratkopiering för just och svenska företag har undersökts. Rapporten togs fram på uppdrag av PRV och finns tillgänglig på PRV:s webbplats. Utskottet har , (bet. 2019/20:NU18) avstyrkt motionsyrkanden om att det behövs en undersökning av omfattningen av intrång i svenska patent i utlandet. Utskottet hänvisade dels till den nämnda rapporten, dels till det arbete som Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter utför, dels till att det enhetliga europeiska patentsystemet kommer att innebära ökade möjligheter att framöver samla in statistik om konstaterade intrång i enhetliga patent. Företrädare för i utskottet hade en annan uppfattning och uttryckte den i en reservation. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Ett mönsterskydd skyddar utseende och form men inte en produkts funktion eller den bakomliggande idén. Ett mönsterskydd innebär att ingen annan får tillverka, sälja eller importera kopior av den skyddade designen. Ett mönsterskydd gäller och kan förlängas upp till . All formgivning går dock inte att mönsterskydda. För att en produkt ska kunna mönsterskyddas så krävs att designen skiljer sig från all tidigare offentliggjord design. Det räcker t.ex. inte att byta färg på ett redan existerande mönster. Designen måste vidare ha särprägel, vilket betyder att den inte får vara så enkel att den räknas som en form alla ska kunna använda, som en cirkel eller triangel. Design kan inte heller skyddas om den utan tillstånd innehåller någon annans varumärke, skyddade firma, porträtt, släktnamn eller konstnärsnamn eller ett upphovsrättsligt skyddat verk. Den får inte heller innehålla ett statsvapen eller statsflagga eller strida mot god sed. Bestämmelserna i svensk rätt som reglerar mönsterskydd finns framför allt i mönsterskyddslagen (1970:485). Ett arbete om en översyn av reglerna om mönsterskydd pågår på EU-nivå. Mönsterrätten är harmoniserad inom EU och regleras i ett EU-direktiv – vilket införlivats i svensk rätt – och en förordning. Översynen på innefattar direktivet och förordningen och kommer enligt uppgifter från att sannolikt medföra ändringar i svensk rätt. Översynen omfattar bl.a. frågor som rör registrering av mönsterrättsansökningar, anpassning till nya teknologier (exempelvis 3D-utskrifter och skydd för användargränssnitt), reglering av intrångsgörande varor som passerar unionen (transit) och en eventuell reglering av frågan om reservdelar. Enligt uppgift från väntas ett förslag från presenteras tidigast . Vissa frågor om sanktioner på immaterialrättens område. Som tidigare nämnts antog , på förslag av ett enigt utskott, regeringens proposition om skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång (prop. 2019/20:149, bet. 2019/20:NU18, rskr. 2019/20:312). I propositionen framhöll regeringen att samhället har utvecklats sedan straffskalorna för immaterialrättsintrång fick sin nuvarande utformning. Betydelsen av immateriella rättigheter har ökat väsentligt som en storskalig och industriellt bedriven intrångsverksamhet har utvecklats. Regeringen anförde att det får allvarliga konsekvenser för hela samhället och att det är angeläget att strafflagstiftningen är utformad så att denna typ av brottslighet kan mötas med påföljder som står i proportion till brottens allvar.