bet · H901NU1 · 2021-12-09 00:00:00 — Till Specialfastigheter överläts i samband med bildandet fastigheter av ändamålskaraktär som hyrdes ut till vissa statliga verksamheter, t.ex. kriminalvårdsfastigheter, vissa försvarsfastigheter, räddningsskolor, specialskolor och sameskolor (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252). Regeringen anförde bl.a. att skälen till att staten äger vissa ändamålsfastigheter t.ex. är att byggnaden är symbolen för den primära verksamhet som bedrivs och att fastigheterna ägs av säkerhetsskäl. Ett självklart mål bör vara att optimera kundnyttan, dvs. att till en given hyresnivå erbjuda maximal nytta i form av t.ex. funktionella lokaler, hög standard och god service. har genom sitt beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Förutsättningen för den fortsatta beredningen är därmed att ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv har fastställts till 9 . Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningarna att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. I det följande redovisas utskottets ställningstagande till de olika förslagen till anslag och inriktning inom utgiftsområdet i propositionen och motstående förslag i motioner. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottets majoritet anför i betänkande 2021/22:FiU1 (s. 56 f.) om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för näringsutskottets ställningstagande i detta betänkande. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller utgiftsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än det som återges i budgetpropositionen och stödjer det förslag till anslagsfördelning och bemyndiganden som ledamöter från , har presenterat i utskottet. Enligt utskottets uppfattning är en aktiv närings- och handelspolitik viktiga hörnstenar i en ekonomisk politik som kan lösa akuta samhällsproblem i . Den politik som förs bör ta fasta på möjligheter så att svenska folket åter kan känna hoppfullhet . Återhämningen i världsekonomin har tagit kraftig fart efter pandemin. Hävda restriktioner har medfört att konjunkturläget växer sig starkare , och såväl den globala som den svenska ekonomin befinner sig i en stark återhämtningsfas. Den näringslivspolitik som beslutar om bör därför värna och utveckla det svenska näringslivet som den främjar export och lägger en grund för nya affärsmöjligheter för svenska företag. Det är dock ännu för tidigt att avfärda riskerna för en ny våg av smittspridningen i och att nya pandemirelaterade stöd kan komma att behövas. Utskottet vill därför peka på vikten av den utvärdering av de pandemirelaterade stöden som Tillväxtanalys arbetar med. Trots den starka återhämtningen generellt i ekonomin är det dock många företag som inte tagit sig tillbaka till produktionsnivåerna före pandemin. Det är därför viktigt att nu tar tydliga steg för att skapa bättre förutsättningar för att såväl små och mellanstora företag som basindustri ska kunna växa och skapa nya jobb. Ett problemområde som länge hämmat det svenska näringslivets utveckling och som utskottet särskilt vill belysa är allt för många och krångligt utformade lagar och regler tillsammans med svenska myndigheters ofta helt orimligt långa handläggningstider och tillståndsprocesser. Utskottet noterar att regeringen har lämnat en skrivelse till om nya mål på regelförenklingsområdet men vill understryka att takten i regelförenklingsarbetet behöver öka väsentligt framöver. Utskottet vill vidare framhålla att det tillkommit andra problem för näringslivet som är direkt kopplade till den omställning som många företag nu genomgår när fossila tillverkningsprocesser ska bli fossilfria. Utskottet kan konstatera att många svenska företag har gjort minskade utsläpp till sin prioritet och valt att investera miljarder för att kunna fasa ut fossila produktionsprocesser. Utskottet ser också glädjande nyheter i hur flera nya företag väljer att etablera sig i norra just på grund av tillgången till ren el. Omställningen och nyetableringen av dessa industriföretag är något positivt som bör välkomnas, men det ställer också krav på politiken att skapa långsiktiga förutsättningar för att denna trend ska hålla i sig. Till exempel behövs grundläggande säkra elleveranser samt en stabil och fossilfri elproduktion, vilket inte är fallet . Allt fler företag upplever t.ex. att elen inte räcker till för att de ska kunna ställa om och kommuner tvingas säga nej till nyetableringar för att kapaciteten att förse dessa företag med el inte finns. Den gröna omställning som företag nu gör behöver enligt utskottets uppfattning stöttas av politiken inom många olika områden och insatser som direkt eller indirekt stärker företag och den svenska konkurrenskraften omfattar således fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 24 Näringsliv. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 24 och de övriga anslagsanknutna förslag som läggs fram i budgetpropositionen vill utskottet anföra följande. Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Näringslivsutveckling. Anslagsnivån motiveras med att utskottet förordar att anslaget minskas med 2022 i förhållande till regeringens förslag till följd av att utskottet avvisar regeringens förslag om att anslaget ska ökas med för insatser för näringslivets omställning. De som utskottet inte avvisar ska användas för det s.k. Jobbsprånget. Utöver det som utskottet nu framfört om anslagen gäller det som sägs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden . Utskottet har heller inte något att invända mot regeringens förslag att får ett nytt uppdrag. Utskottet ställer sig därmed bakom det gemensamma anslagsförslaget från , och föreslår således att anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 i enlighet med tabellen i bilaga 4. Utskottet beräknar att liknande prioriteringar inom utgiftsområdet Näringsliv och för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling bör göras även , vilket skulle innebära att ramen för utgiftsområdet skulle vara lägre än regeringen preliminära utgiftsramar. Sammantaget innebär det att utskottet delvis tillstyrker propositionen och två motionsyrkanden. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Mål för turismpolitiken, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till mål för turismpolitiken. 2021/22:4133 av m.fl. (C) yrkande 2 och avslår proposition 2021/22:1 utgiftsområde 24 punkt 1. Besöksnäringen är mycket viktig för . Den skapar tillväxt och arbetstillfällen både på landsbygden och i staden. Den erbjuder också många unga och nyanlända ett första jobb. Trots att besöksnäringen växer finns det ett antal flaskhalsar som gör att näringen inte når sin fulla potential. En sådan flaskhals är alla onödigt krångliga regler som drabbar besöksnäringen. Att driva företag inom besöksnäringen medför återkommande kontakter med många olika myndigheter och ett omfattande uppgiftslämnande. Vi menar att detta är ett djupgående problem som måste komma till rätta med. Vidare har coronapandemin påverkat resandet över hela världen och mycket utländsk turism har ersatts av hemmasemestrande. kommer dock människor att vilja resa över landsgränserna igen och upptäcka nya kulturer och miljöer. Det är därför av stor vikt att behåller och stärker sin attraktionskraft utomlands, och vi ser därför att det är angeläget att Visit roll stärks. Regeringen anför att avsikten med det föreslagna målet för turismpolitiken är att stärka förutsättningarna för en hållbar och konkurrenskraftig turism och besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning i hela landet. Dessvärre adresserar det föreslagna målet inte vare sig de grundläggande problem som hindrar besöksnäringen från att växa eller de förutsättningar som måste skapas för att näringen ska kunna erbjuda såväl arbetstillfällen i hela landet som ett första jobb till unga och nyanlända. bör därför avslå regeringens förslag till nytt mål för turismpolitiken. Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (S, MP) (S), (S), (S), (MP), (S) och (S) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv inte får överstiga 9 2022 (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Eftersom ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som regeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Med anledning av det förslag som , har presenterat för utskottet under beredningen av utgiftsområde 24 Näringsliv vill vi inledningsvis anföra följande. Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Vi kan konstatera att regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag under pandemin. Som framhålls i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Vi vill stärka utvecklingskraften i städer, tätorter samt gles- och landsbygder och förbättra möjligheterna att bo, leva och verka i hela landet. Energipolitiken behöver utvecklas och ta höjd för den ökade efterfrågan på el genom åtgärder bl.a. för effektiv användning, ny infrastruktur och säkrad tillförsel. Genom att främja ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv och underlätta för den som vill bli, verka och lyckas som företagare, stärks ekonomi. För att förbättra förutsättningarna för näringslivets omställning behöver också ett fortsatt fokus på samverkan och innovation. Med regeringens förslag skulle kunna ta avsevärda kliv mot att bli världens första fossilfria välfärdsland och inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. De stora utmaningar samhället står inför kräver en såväl mångsidig som fördjupad samverkan mellan näringsliv, universitet och högskola, civilsamhälle och offentliga aktörer. Behoven av grön omställning, digital strukturomvandling och långsiktig kompetensförsörjning har ökat och måste enligt vår uppfattning vara strategiskt viktiga områden i näringspolitiken. Detta är också fallet med den inriktning av näringspolitiken som regeringen presenterat i budgetpropositionen. Vi instämmer också i det som regeringen anför i propositionen om att har en stark industri som bidrar till lösningar för grön omställning, vilket både skapar jobb i hela landet och stärker förutsättningarna för svenskt näringsliv att lyckas på globala marknader. Vi kan konstatera att det i budgetpropositionen dessutom föreslås en omfattande och nödvändig satsning på näringslivets gröna omställning. Enligt vår mening är det mot bakgrund av de utmaningar som näringslivet nu står inför helt obegripligt att utskottet föreslår att ska avvisa denna satsning. Det innebär att inte kan driva vidare och fullfölja viktiga projekt som Kompetens.nu, Robotlyftet och Digitaliseringslyftet. Utskottsmajoritetens ansvarslösa neddragning av anslaget kommer att drabba tusentals företag som går miste om viktig kompetenshöjning som kan vara avgörande i näringslivets gröna omställning. Det går inte ihop med att majoritetspartierna säger sig vara måna om att skapa bättre förutsättningar för det svenska näringslivet för att företag ska kunna växa och skapa nya jobb. När det gäller området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande vill vi framhålla att vi delar regeringens bedömning att en globaliserad världshandel har varit bra för och att det även fortsättningsvis kommer att vara en viktig byggsten för ekonomi och konkurrenskraft som bygger på en öppenhet för handel. Vi kan konstatera att utskottet inte föreslår några ändringar i denna del av utgiftsområdet. Sammantaget innebär det gemensamma förslaget från , att mindre anvisas till utgiftsområde 24 Näringsliv än vad regeringen föreslår. Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (C) (C) och (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vill däremot i det här särskilda yttrandet redovisa vår uppfattning om politikens inriktning och budgetförslag som avvisats. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4121 (C). Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. I den motionen finns också vårt förslag till ram för utgiftsområde 24. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 24 läggs fram i kommittémotion 2021/22:4133 (C). är ett av världens bästa länder att leva i men är i behov av reformer. När pandemin nu förhoppningsvis snart är över vill vi att ekonomin ska återstartas fullt ut. Många delar av ekonomin saknar dock de förutsättningar som krävs för att bl.a. småföretagande och jobbskapande ska kunna blomma ut i hela landet, utsatta grupper ska kunna integreras och klimatmålen ska kunna nås. Vi menar att värdefull tid har gått förlorad med långtidsarbetslöshet, utanförskap och för höga klimatutsläpp som följd. Den ekonomiska politiken behöver därför inriktas på viktiga och kloka liberala reformer så att bl.a. arbetslösheten och utanförskapet kan bekämpas, det kan skapas en hållbar tillväxt i hela landet med fler och växande företag och klimatomställningen kan genomföras. budgetalternativ innehåller ett flertal sådana reformförslag som hade kunnat sätta på rätt kurs igen. När det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24 hade vi föredragit att beslutat i enlighet med förslaget i motion 2021/22:4133 (C). Där föreslår vi t.ex. flera viktiga satsningar på forskning som testbäddar som är nödvändiga för att ny miljövänlig teknik ska kunna tas fram. Till exempel menar vi att anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling borde ha ökats i jämförelse med regeringens förslag för att förstärka forskningen om grönt flyg som bedrivs inom Innovair samt att anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel borde ha ökats dels till förmån för en förstärkt satsning på testbäddar och bioraffinaderier, dels för att för återvinning av kritiska material ska kunna inrättas i Rises regi. Ett område som dessvärre har stor negativ inverkan på det svenska näringslivet är den orimliga svenska regelbördan. Det är vår bestämda uppfattning att regelkrånglet för företag konsekvent och systematiskt måste pressas tillbaka, så att fler företag kan växa och anställa. Betydande näringar som t.ex. besöksnäringen når inte sin fulla potential på grund av betungande regler. Enklare regler, kortare handläggningstider och effektivare tillståndsprocesser skulle kunna skapa långt fler arbetstillfällen både på landsbygden och i staden än vad som är fallet som fler unga och nyanlända lättare skulle kunna få ett första jobb. För att på allvar få bukt med regelkrånglet menar vi att anslaget 1:4 borde ha ökats i förhållande till vad regeringen föreslagit till förmån för ett omfattande regelförenklingspaket. I detta paket borde ingå bl.a. en förstärkning av , fler utbildningssatsningar riktade mot relevanta myndigheter samt en systematisk översyn av det svenska regelförenklingsarbetet. Vi vill även framhålla att vårt regelförenklingspaket även innehåller satsningar inom andra utgiftsområden. Avslutningsvis vill vi framhålla att vi anser att borde ha avvisat regeringens höjning av anslaget 1:5 Näringslivsutveckling med och att de anslag som omfattas av pris- och löneomräkning borde ha sänkts i förhållande till regeringens förslag. Dessa anslag omfattar 1:1 Verket för innovationssystem, 1:4 , 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, 1:8 geologiska undersökning, 1:13 , 1:21 , 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet och 2:2 . Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 inte får överstiga 9 2022 (bet. 2021/22:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik när det gäller utgiftsområdet. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278 (V). Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och partiets samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 24 läggs fram i partimotion 2021/22:3194 (V). I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen lämnade företrädare för , ett gemensamt budgetförslag, vilket jag anser har försvårat budgetprocessen. har slutit en överenskommelse med regeringen om framtida samarbetsformer, kraftigt höjda pensioner för de pensionärerna som har det sämst ställt, förbättringar i sjukförsäkringen som den s.k. Arnepensionen, höjda ersättningar och borttagen s.k. funkisskatt. Därför stödde i andra hand, efter att vårt eget förslag till budget fallit, regeringens budgetförslag i kammaren framför förslaget från , . Jag anser att regeringens förslag i sin helhet är bättre för eftersom det har andra utgångspunkter än de nationalkonservativa värderingar som förslaget från , innehåller. behöver en grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. För detta krävs en röd politik för en grön omställning samt reformer för att både återstarta och ställa om den svenska ekonomin efter coronapandemin. Satsningar behövs för jobben, klimatet och ökad jämlikhet i stället för nyliberala reformer som bl.a. privatiseringen av arbetsförmedlingen. För mig står det nu klart att den nyliberala ekonomiska politiken inte bara drabbar jämlikheten och välfärden utan också tillväxten. I stället för skattesänkningar förordar jag därför omfattande investeringar som syftar till att påskynda den gröna omställningen, stärka landsbygden och kommunsektorn samt rusta upp trygghetssystemen och sjukvården. Med en sådan politik får bl.a. småföretagare bättre förutsättningar och infrastrukturen och transportsektorn byggs ut. När det gäller utgiftsområde 24 i statsbudgeten som rör det svenska näringslivet menar jag att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde ha ökats med totalt i jämförelse med regeringens förslag. Denna markanta ökning innefattar flera viktiga satsningar. Forskning som genomfördes före coronapandemin har visat att handeln minskat i 130 av 290 kommuner, och 26 av de 30 kommuner som haft sämst handelsutveckling är landsbygdskommuner. Därför borde vissa kommuner få stöd för att gynna den lokala handeln. Vidare borde anslagsökningen ha innefattat ett riktat stöd till kvinnors företagande som ska utgöras av två delar. Den ena delen skulle syfta till att underlätta yrkesnätverkande mellan kvinnor och den andra till att stödja kvinnors innovation. Jag anser även att fler företag bör få möjlighet att ta ytterligare steg i sin förädlingsprocess fram till en slutgiltig produkt. Det skulle kunna innebära utvecklingsmöjligheter för de små och medelstora industrierna, som är de som genererar flest jobb, särskilt på landsbygden. av anslagsökningen borde därför ha gått till detta ändamål. En del av satsningen ska vidare gå till kooperativ företagsverksamhet både genom direkt stöd och via främjandeverksamhet. Vidare anser jag att ett riktat stöd genom borde ha införts genom att anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation ökas med . Anslagsökningen skulle ha gått dels till att lösa skulder, dels till lån för startkapital för personalgrupper som genom att starta kooperativ vill rädda företag som hotats av nedläggning. Avslutningsvis menar jag att ett nytt anslag borde ha införts inom utgiftsområdet där tilldelas ett treårigt program för grön omställning av pappersindustrin. Över treårsperioden skulle totalt ha satsats. Anledningen är att den svenska pappersindustrin har stora möjligheter att bidra ytterligare till produktionen av förnybar energi. Därför behövs investeringar som innebär energieffektivisering och ökad produktion av förnybara bränslen. Avslutningsvis vill jag understryka att utskottsmajoritetens förslag om att minska anslaget 1:5 Näringslivsutveckling med innebär inte kan driva vidare och fullfölja viktiga projekt som Kompetens.nu, Robotlyftet och Digitaliseringslyftet. Utskottsmajoritetens neddragning av anslaget kommer dessvärre att drabba tusentals företag som går miste om viktig kompetenshöjning som kan vara avgörande i näringslivets gröna omställning. Det går inte ihop med att majoritetspartierna säger sig vara måna om att skapa bättre förutsättningar för det svenska näringslivet för att företag ska kunna växa och skapa nya jobb. Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (L) (L) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vill däremot redovisa min uppfattning om politikens inriktning och det budgetförslag som avvisats i det här särskilda yttrandet. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4181 (L). Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och Liberalernas samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 24. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 24 läggs fram i kommittémotion 2021/22:3955 (L). För mig är det tydligt att det behövs en ny start för . behöver en liberal ekonomisk politik som fokuserar på att återställa tillväxten och hålla uppe sysselsättningen och på att människor får tillbaka framtidstron. Sedan coronapandemin utbröt har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Återhämtningen är på gång och det är positivt att det svenska näringslivet i grunden står starkt. har dock många av strukturella problem med t.ex. en hög arbetslöshet förstärkts genom krisen. För att ska kunna få en ny start som bygger på en hållbar tillväxt och komma till rätta med problemen behöver viktiga liberala reformer genomföras. Liberalernas budgetalternativ innehåller många sådana förslag som bl.a. innebär ökade möjligheter för företagande, bättre förutsättningar för industrins omställning, säkrade elleveranser och en god tillgång till fossilfri energi. Utöver detta vill jag framhålla att företagande är fundamentet för välstånd. Att vi lever i en välfärdsnation får aldrig tas för givet. Välståndet är frukten av alla de ögonblick då människor vågat bestämma sig för att försöka förverkliga sina idéer i företagandets form. har fyra av fem nya jobb skapats i företag med färre än 200 anställda. Dessa viktiga företag måste ges rätt förutsättningar att växa – det är en avgörande pusselbit i att klara integrationen, jobben och välfärden. Det är med goda förutsättningar för entreprenörskap, investeringar, innovationer, företagsamhet och en fri och öppen handel med omvärlden som vi bygger ett starkt . Entreprenörskap och egenföretagande måste ses som en naturlig väg till egen försörjning. Så ser det inte ut . Studier visar att det finns fler potentiella företagare än vad det faktiskt finns företagare.