bet · H901AU6 · 2021-12-09 00:00:00 — När det gäller kommittémotionerna 2021/22:2565 (SD) yrkande 1, 2021/22:3986 (L) yrkandena 1 och 2 och 2021/22:4198 (KD) yrkande 21 samt motionerna 2021/22:566 (M), 2021/22:3325 (M) yrkande 2 och 2021/22:3573 (M) noterar utskottet att samtliga yrkanden är inriktade på att förändra utformningen av arbetslöshetsförsäkringen. Det handlar dels om förslag om att arbetslöshetsförsäkringen ska finansieras på ett visst sätt och göras obligatorisk, dels om förslag om att effektivisera dess roll som omställningsförsäkring. Utskottet konstaterar att frågan om den framtida utformningen av arbetslöshetsförsäkringen är något som är och har varit föremål för stort intresse från flera håll . Ett exempel på det är Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler som redovisade sitt omfattande uppdrag på området till regeringen . Utskottet noterar att utredningens förslag bereds inom . Av intresse är också den pågående utredningen som arbetar med att se över förutsättningarna för en kollektivavtalad försäkring enligt det förslag som parterna förhandlat fram. Även i budgetpropositionen får arbetslöshetsförsäkringen stort utrymme där regeringen bl.a. framhåller att den framtida utvecklingen bör leda till att arbetslöshetsförsäkringen blir mer ändamålsenlig och effektiv. Enligt regeringen behöver arbetslöshetsförsäkringen reformeras för att omfatta fler. Utskottet anser att det inte finns skäl att förekomma det omfattande arbete som pågår på området. Det finns därför inte skäl till något initiativ med anledning av yrkandena, som därför bör avslås. Vidare vill motionärerna i kommittémotion 2021/22:2565 (SD) yrkande 2 se en höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringens inkomstrelaterade ersättning. Även i motion 2021/22:1415 (S) finns förslag om ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet noterar att även ersättningsperiodens längd och storleken på ersättningen är frågor som har varit föremål för överväganden av Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler. Utskottet noterar också att det inte finns någon större skillnad mellan budgetpropositionen och det gemensamma budgetförslaget från , i fråga om resurser till anslaget som finansierar arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet behandlar dessa förslag i betänkande 2021/22:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Mot bakgrund av att arbete pågår även på detta område ser inte utskottet skäl till något tillkännagivande i frågan. Yrkandena bör därför avslås. I kommittémotion 2021/22:3226 (C) yrkande 14 finns förslag om att arbetssökande ska kunna få arbetslöshetsersättning som de fortsätter påbörjade deltidsstudier. Även i motion 2021/22:4090 (M) lyfts situationen för studenter fram. Som framgått på flera ställen i detta betänkande är utskottet positivt till både kompetensutveckling och studier i olika delar av arbetslivet. Regelverket för arbetslöshetsförsäkringen bör också vara utformat så att det fokuserar på omställning och gynnar just denna typ av insatser. Till skillnad från motionärerna anser utskottet dock att regelverket är väl avvägt i den del som pekas ut i de aktuella yrkandena. Utskottet vill också uppmärksamma att frågan om möjligheten till arbetslöshetsersättning för sökande som studerar behandlas i Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler. Det finns därför inte skäl till något initiativ på området, varför yrkandena bör avslås. När det gäller kravet på att ersätta arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen med ett inkomstvillkor, som tas upp i kommittémotion 2021/22:3986 (L) yrkande 3, noterar utskottet att Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler som ett av många förslag förordar att dagens arbetsvillkor ersätts av ett inkomstvillkor. Inte heller när det gäller denna frågan menar utskottet att det finns skäl att förekomma den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Yrkandet bör därför avslås. I kommittémotion 2021/22:3986 (L) yrkande 4 och motion 2021/22:1160 (KD) lyfts olika aspekter av att stärka tryggheten för företagare. Även i detta sammanhang noterar utskottet att frågan har varit föremål för överväganden av Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler. Det gäller t.ex. möjligheten till ersättning för sökande som är företagare. Utskottet utgår därför från att olika frågor om företagares roll inom den framtida arbetslöshetsförsäkringen kommer att vara en del av det fortsatta beredningsarbetet. Utskottet noterar också att regeringen i budgetpropositionen föreslår en förlängning av möjligheten till undantag från den s.k. femårsregeln vilket innebär en ökad trygghet för företagare. Utskottet ser inte skäl till något tillkännagivande på området, varför yrkandena bör avslås. Inte heller kommittémotion 2021/22:3986 (L) yrkande 5 bör enligt utskottet leda till någon vidare åtgärd. Utskottet kan visserligen dela uppfattningen som där framförs att det finns goda skäl för att det ska finnas ett samband mellan förmåner och inbetalade i våra trygghetssystem. Till skillnad från motionärerna menar dock utskottet att dagens regelverk redan möjliggör en både öppen och transparent administration av arbetslöshetsförsäkringen. Yrkandet bör därför avslås. När det gäller motion 2021/22:2294 (L) och kravet på att utreda hur arbetslöshetsförsäkringen ska kunna användas för att pröva att starta eget företag delar inte utskottet motionärens syn på att det gällande regelverket skulle vara otillräckligt. Arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring ska ses tillsammans med det regelverk som finns i form av bl.a. stöd till start av näringsverksamhet och rådgivning via Arbetsförmedlingen. Utskottet menar att dagens system är ändamålsenligt utformat på området. Det finns därför inte skäl till något initiativ med anledning av yrkandet, som därför bör avslås. När det gäller kommittémotionerna 2021/22:4036 (M) yrkande 3 om att tidsbegränsa aktivitetsstödet och 2021/22:3321 (M) yrkande 10 om enmansföretagare samt motionerna 2021/22:1795 (S) om att se över reglerna vid studier, 2021/22:3325 (M) yrkande 3 om att tidsbegränsa aktivitetsstödet och 2021/22:3673 (C) yrkande 7 om gränspendlare konstaterar utskottet att det i samtliga fall är fråga om likalydande förslag som behandlats under innevarande mandatperiod. Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor utan anser av samma skäl som tidigare att det inte finns skäl för något tillkännagivande till regeringen på dessa områden. Yrkandena bör därför avslås. Fler vägar till jobb, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2021/22:431 av och (M, KD), 2021/22:1628 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:1838 av (M), 2021/22:2161 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 13, 2021/22:3334 av m.fl. (S), 2021/22:3570 av (M) och 2021/22:4048 av (M) yrkande 3. Vi har påtalat vikten av att öppna för möjligheten att anställa nyanlända och personer som står långt ifrån arbetsmarknaden för att de ska kunna kombinera arbete och utbildning till en lägre lön. Fler vägar till jobb har varit av stor vikt , inte minst för att möta den stora asylinvandringen . Vi anser att det är djupt beklagligt att regeringen ännu inte har genomfört parternas egen lösning med etableringsjobb. Regeringens tidigare löften om att jobbformen skulle vara på plats har visat sig vara tomma ord. Coronakrisen har förvärrat situationen ytterligare för nyanlända och personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det brådskar därför med att införa etableringsjobb som en väg in på arbetsmarknaden. I likhet med utskottet noterar vi att regeringen i budgetpropositionen uppger att arbete pågår med att införa etableringsjobb. Den tidsram som anges där är . I förra årets budgetproposition uppgav regeringen i stället att etableringsjobben skulle genomföras . Vi noterar således att regeringen har ändrat tidsplanen och anser att åtgärder är nödvändiga för att få etableringsjobben på plats. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att skyndsamt införa etableringsjobben. Fler vägar till jobb, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 13 och 2021/22:431 av och (M, KD), 2021/22:1628 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:1838 av (M), 2021/22:2161 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3334 av m.fl. (S), 2021/22:3570 av (M), 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2021/22:4048 av (M) yrkande 3. Jag anser att det är av stor vikt att politiken ser möjligheterna med gigekonomin och de s.k. gigjobben. Arbete som utförs i denna form kan för många vara ett viktigt steg in på arbetsmarknaden. Precis som utskottet noterar jag den utredning på skatteområdet som presenterades och som var ett resultat av de överenskommelser som gjordes inom ramen för det s.k. januariavtalet. Det var ett viktigt första steg för att uppmärksamma situationen för gigjobbare. Till skillnad från vad utskottet tycks göra menar jag att ytterligare steg nu måste tas när det gäller situationen för gigjobbare. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att underlätta skapandet av gigjobb och för att öka gigarbetares inkludering i socialförsäkringssystemet. När det gäller etableringsjobben vill jag hänvisa till budgetförslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Av utgiftområdesmotion /22:4129 (C) framgår bl.a. att vill att etableringsjobben ska breddas till företag utan kollektivavtal och till bemanningsföretag. Eftersom utskottet behandlar förslaget i betänkande 2021/22:AU2 har jag inte möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för förslagen. Jag står dock naturligtvis bakom budgetförslag och hänvisar till vårt särskilda yttrande i nämnda betänkande. Fler vägar till jobb, punkt 1 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:431 av och (M, KD), 2021/22:1628 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:1838 av (M), 2021/22:2161 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 13, 2021/22:3334 av m.fl. (S), 2021/22:3570 av (M), 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2021/22:4048 av (M) yrkande 3. På ett övergripande plan är det glädjande att utskottet också ser den roll som snabbspåren har på arbetsmarknaden för att få vissa grupper i arbete. Det är också välkommet att utskottet noterar den tydliga minskning av antalet deltagare som har skett och att det behöver göras något åt detta. Till skillnad från utskottet menar jag dock att det inte går att nöja sig med att peka ut vissa generella budgetsatsningar och förlita sig på att dessa ska lösa de utmaningar som finns för snabbspåren . Ytterligare åtgärder behövs för att öka tillgängligheten till snabbspår för nyanlända med utbildning eller erfarenhet inom bristyrken. Jag anser att såväl reguljär utbildning som upphandlad uppdragsutbildning inom högre utbildning behöver skalas upp och tillgängliggöras för att svara emot behov som finns, inte minst hos långtidsarbetslösa. Inom högre utbildning finns exempel på kompletterande utbildningar där det inte finns behöriga sökande för att fylla platserna. Fler anvisningar till utbildningar inom ramen för arbetsmarknadspolitiken kan hjälpa till att fylla de tomma platserna. Behörighetskraven och bristen på språkstöd, mentorer och mindre studiegrupper är faktorer som gör det svårare för personer med utländsk examen och svagare svenskkunskaper att delta. För att bättre svara mot behoven av omställning och livslångt lärande är det viktigt att utbildningsanordnare har god beredskap för att på ett flexibelt sätt anpassa och dimensionera utbildningar efter konjunkturen och olika gruppers behov. Jag anser därför att regeringen bör verka för att öka tillgängligheten till snabbspår för nyanlända med utbildning eller erfarenhet inom bristyrken i enlighet med vad som anförts ovan. Självförsörjningsmål, punkt 2 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2021/22:1145 av (KD), 2021/22:1438 av Boriana (M), 2021/22:3812 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4051 av (M) yrkandena 1 och 2. En central utgångspunkt är att alla som är arbetsföra också ska förväntas försörja sig själva. Individens självständighet och frihet att själv styra sitt liv bygger på att hon kan försörja sig själv. saknar dessvärre många egen försörjning. Särskilt tydligt är detta i utsatta områden där en lägre andel av de boende förvärvsarbetar jämfört med övriga , med en extra alarmerande situation för utrikes födda kvinnor. Vi menar att det är viktigt att ha tydliga mål om att öka egenförsörjningen då det innebär tydliga mål om att öka samhällets välstånd och individens självständighet. Genom att införa ett egenförsörjningsmål skulle det vara möjligt att koncentrera det offentligas ofta spretiga agerande. Det skulle också kunna verka som ett inriktningsmål för bl.a. arbetsmarknads- och integrationspolitiken. bör egenförsörjningsgraden vara i hela den vuxna befolkningen. Vi anser att egenförsörjningsmålet ska vara baserat på den andel som försörjer sig genom eget arbete och företagande. Det ska jämföras med antalet som helt och delvis försörjs av bidrag och andra transfereringar från staten eller kommunerna och de som deltar i andra typer av arbetsmarknadsåtgärder eller utbildningar. För att målen ska gå att följa upp och få effekt i de policyförslag som presenteras ska relevanta data tas fram av SCB. Att en individ har sysselsättning innebär inte att hon även har inkomster som är tillräckliga att försörja sig på. Vi menar att det är olyckligt att utskottet inte fullt ut inser allvaret av detta och därför inte ser värdet i att införa ett egenförsörjningsmål. Vi anser därför att regeringen bör införa ett egenförsörjningsmål som verkar som inriktningsmål för finans-, arbetsmarknads-, socialförsäkrings- och integrationspolitiken. Omställning och kompetensutveckling, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2754 av m.fl. (S), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17, 2021/22:3847 av m.fl. (S), 2021/22:3872 av Lawen Redar (S) och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 14. Att karriärväxla mitt i livet är ett stort beslut som kan kräva att individen får stöd för att våga ta steget och fatta ett välinformerat beslut. Vi konstaterar att det dessvärre finns få möjligheter att få rådgivning om jobb och studier för dem som har ett arbete. Även ungdomar kan behöva ett bättre stöd att i högre utsträckning fatta beslut om utbildningsval utifrån arbetsmarknadens behov. Det är olyckligt att utskottet inte kan se de behov som finns på området. För att underlätta rörligheten och matchningen på arbetsmarknaden anser vi att en nationell studie- och jobbrådgivning bör inrättas. Den skulle kunna utformas som en digital plattform där individen kan söka både jobb och utbildning samt få information om i vilken grad olika utbildningar leder till jobb. Plattformen kan också kombineras med rådgivning, t.ex. via chatt eller över telefon. Vi anser därför att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder för att inrätta en nationell studie- och jobbrådgivning. Omställning och kompetensutveckling, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:2754 av m.fl. (S), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17, 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3847 av m.fl. (S), 2021/22:3872 av Lawen Redar (S) och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 14. På dagens snabbt föränderliga arbetsmarknad behövs ett bättre stöd för löntagare som väljer att skola om sig för att fortsätta att vara gångbara, eller öka sin anställningsbarhet på arbetsmarknaden. Behovet av möjligheter till om-skolning kommer med största sannolikhet att öka i spåren av covid-19-pandemin. Arbetsförmedlingen och övriga aktörer inom arbetsmarknadspolitiken har till stor del förlorat sin omställningskraft. Dessutom har inte det reguljära utbildningssystemet, inklusive studiefinansieringen, anpassats till yrkesverk-samma vuxna. För att ge denna grupp möjlighet att delta i utbildning i omställningssyfte behövs fler möjligheter till kortare utbildningsinsatser och påbyggnadsutbildningar. Det behövs också en ny form av studiefinansiering där ersättningen är på en sådan nivå att redan yrkesverksamma vuxna får möjlighet att studera. Utifrån detta behöver förutsättningarna för ett nytt system som ökar incitamenten och möjligheterna till omställning för yrkesverksamma vuxna utredas. Den viktigaste tillgången för den svenska industrin är arbetskraften, och det är därför viktigt att prioritera den framtida kompetensförsörjningen. Detta görs främst genom att vi utbildar vår egen arbetskraft och ser till att den matchas mot de behov som finns på den svenska arbetsmarknaden. Utöver inhemsk arbetskraft kommer det alltid att finnas behov av att rekrytera viss högkompetent arbetskraft utifrån. För kompetenser som inte finns att tillgå på den svenska arbetsmarknaden är det viktigt att luckorna fylls på ett strukturerat sätt. Arbetsgivarna måste dock respektera svenska villkor i enlighet med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Till skillnad från utskottet är vi inte tillfreds med regeringens inriktning av politiken på området. För att stärka kompetensförsörjningen av utbildad arbetskraft har vi inte tid att vänta, utan åtgärder behöver sättas in omgående. Vi anser därmed att regeringen dels skyndsamt bör vidta åtgärder för att få på plats ett nytt system för omställning för yrkesverksamma vuxna, dels bör verka för bättre kompetensförsörjning inom den svenska industrin. Omställning och kompetensutveckling, punkt 3 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17 och 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2754 av m.fl. (S), 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3847 av m.fl. (S), 2021/22:3872 av Lawen Redar (S) och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 14. En massiv grön klimatomställning kommer att skapa åtskilliga nya arbetstillfällen. Men en strukturomvandling från fossilindustri och fossilberoende kommer även att innebära att arbetstillfällen försvinner. kan arbetslöshetsförsäkring, omställningsstöd och en aktiv arbetsmarknadspolitik underlätta övergången för den enskilde som drabbas av strukturomvandlingen. En mycket viktig uppgift för samhället är att se till att klimatomställningen och den omstrukturering av arbetsmarknad och ekonomi som den medför går så smidigt som möjligt genom en aktiv arbetsmarknadspolitik och trygghet i övergången för de enskilda. Jag beklagar att utskottet inte tar tillfället i akt och ser det behov som finns av att se över hur stödet för de samhällen och individer som påverkas negativt av omställningen kan stärkas för att i stället bli en del av klimatlösningarna. Jag anser därför att regeringen bör ges i uppdrag att utreda utformningen av ett extra stöd eller en garanti för de arbetstagare som förlorar sin sysselsättning på grund av klimatomställningen. Omställning och kompetensutveckling, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2754 av m.fl. (S), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17, 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3847 av m.fl. (S) och 2021/22:3872 av Lawen Redar (S). krävs digital kompetens för nästan vilket arbete som helst och för kontakten med både privata företag och offentliga verksamheter. Jag anser att det finns skäl att se över möjligheten att göra ett digitalt kunskapslyft. skulle kunna inbegripa en grundutbildning i hantering av de vanligaste dataprogrammen för personer som inte har den kompetensen och som står till arbetsmarknadens förfogande. Ju längre man står utan arbete, desto mindre kompetensutvecklingsinsatser finns att tillgå, vilket ökar gapet mellan redan anställda och arbetslösa ytterligare. Det är olyckligt att utskottet inte ser det behov av kompetenshöjande åtgärder som finns på detta område. Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till ett digitalt kunskapslyft i enlighet med vad jag anfört ovan. Arbetsförmedlingen, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2021/22:1224 av (S), 2021/22:1406 av m.fl. (S), 2021/22:1701 av och (båda M), 2021/22:1764 av m.fl. (S), 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2021/22:3848 av m.fl. (S). Arbetsförmedlingens långvariga dysfunktionalitet och ineffektivitet kommer långsiktigt att bli än tydligare. Allt för många långtidsarbetslösa står utan insatser och stödet till ungdomar brister. Vi konstaterar att den svenska arbetsmarknaden kännetecknas av stora matchningsproblem där fler än någonsin behöver hjälp för att komma in på arbetsmarknaden som arbetsgivarna har stora rekryteringsproblem. En väl fungerande matchning, och förmågan att ge den arbetslöse rätt insats och aktivitet, kommer att spela en central roll för att hantera den utmaning som står inför. En dåligt fungerande arbetsförmedling är naturligtvis inte orsaken till hela matchningsproblematiken, men regeringen har haft på sig att vända den negativa utvecklingen utan att lyckas. Även om det är välkommet att regeringen vill reformera myndigheten har fel väg valts i vissa avseenden. Vi vill se en ordning där Arbetsförmedlingen läggs ned till förmån för en struktur där andra aktörer på arbetsmarknaden spelar en betydligt större roll. Vi föreslår ett mer renodlat system med en ny statlig myndighet som ansvarar för funktioner som myndighetsutövning, kontroll och uppföljning. Myndigheten ska även bedöma omfattningen av den arbetssökandes behov. Vidare ska matchningsfunktionen öppnas för ett begränsat antal fristående aktörer. De får ett helhetsansvar för sina arbetssökande och för att dessa får rätt insatser. Matchningsaktören ersätts i allt väsentligt efter hur väl den lyckas med att hjälpa den arbetssökande in i arbete. En central del i reformen är en tydlig uppföljning och kontroll samt ett system där den som kan uppvisa goda resultat premieras. Vi förespråkar således en reformering utifrån en modell byggd på ett begränsat antal aktörer med tydlig kravställning och tydliga förutsättningar. Vi konstaterar också att det finns människor som varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen som varken får insatser eller sysselsättning.