bet · H801NU22 · 2021-06-16 00:00:00 — Vidare ska samråd ske med olika aktörer som kan ha intressen i frågan, inklusive kommuner och länsstyrelser. Även berörda fastighetsägare, närboende, ytterligare intressenter och allmänheten ska få möjlighet att tycka till. De 21 länsstyrelserna har ett gemensamt uppdrag och bedriver verksamhet inom många olika områden. är länsstyrelserna fristående myndigheter med var sin länsledning. granskade 2019 regeringens styrning av länsstyrelserna och den övergripande slutsatsen var att regeringen inte har ett tillräckligt utvecklat helhetsperspektiv på styrningen av länsstyrelserna, samt att den kan bli mer ändamålsenlig (RiR 2019:2). Oaktat bedömning anser utskottet att det inte framkommit skäl för att förorda något tillkännagivande om samnätskoncessioner och länsstyrelsernas roll i tillståndsprocessen. Tilläggas kan även att regeringen i propositionen som behandlas i detta betänkande bedömt att vissa av förslagen i propositionen kommer minska arbetsbelastningen hos länsstyrelserna (prop. 2020/21:188 s. 67 och 69). Motionsyrkandet avstyrks därmed. Övrigt om tillstånd och handläggningstider I flera motioner finns yrkanden om förkortade led- och handläggningstider av tillstånd och vid olika processer. Utskottet vill påminna om att det i förvaltningslagen (2017:900), förkortad FL, finns generella regler om handläggning av ärenden hos förvaltningsmyndigheter och där anges också grunderna för god förvaltning. Av 9 § FL framgår att ett ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. I 5 § första och andra stycket FL regleras principerna om legalitet och saklighet. Av tredje stycket samma bestämmelse framgår att proportionalitet ska råda, dvs. myndigheten får ingripa i ett enskilt intresse endast om åtgärden kan antas leda till det avsedda resultatet. Åtgärden får vidare aldrig vara mer långtgående än vad som behövs och får vidtas endast om det avsedda resultatet står i rimligt förhållande till de olägenheter som kan antas uppstå för den som åtgärden riktas mot. I 8 § FL anges en skyldighet för myndigheter att inom sitt verksamhetsområde samverka med andra myndigheter. När det gäller energiområdet, uppger regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 s. 29) att tillståndsprocesserna ska bli snabbare och vara proportionerliga, i linje med syftet med förslagen i betänkandet Moderna tillståndsprocesser för elnät (SOU 2019:30) och den utredning som regeringen tillsatte om en modern och effektiv miljöprövning (dir. 2020:86). I budgetpropositionen anges vidare att arbetade vidare med effektivare hantering av koncessionsprövningar för nya kraftledningar. fattades det fler beslut om ansökningar om ny nätkoncession för linje jämfört med . utgående balans för dessa ärenden ökade dock med och handläggningstiderna var i snitt , jämfört 2018 (prop. 2021/21:1 utg.omr. 21 s. 14). Utskottet behandlar i detta betänkande en proposition som innehåller förslag från det ovan angivna betänkandet Moderna tillståndsprocesser för elnät. Utskottet noterar också att regeringen i propositionen har angett att övriga förslag, dvs. förslag som förs fram i betänkandet men som inte omfattas av propositionen, bereds vidare inom . Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att det, som redovisats ovan, förordat ett tillkännagivande om att bestämmelser om tidsfrister och kontaktpunkt som ska genomföras i som en följd av EU:s omarbetade förnybartdirektiv även ska gälla koncessionspliktiga elnät. Utskottet anser sammantaget mot bakgrund av det som anförts att det nu inte finns anledning att förorda sådana tillkännagivanden, eller bifalla sådana yrkanden, som förts fram inom ramen för detta betänkande om tillstånd och handläggningstider. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Elmarknadens utformning och funktion Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elmarknadens utformning och funktion. Motionsyrkandena handlar om frågor om ökad sammanlänkning av ett fossilfritt energisystem, sammanlänkningsmål för EU, export av fossilfri el, framtida elnätsreglering, ny modell för elmarknaden, den elhandlarcentriska modellen, anvisningsavtal, stöd till havsbaserad vindkraft, kostnader för anslutning till elnäten och övrigt om elmarknadens utformning och funktion. Jämför reservation 12 (M, KD), motivreservation 13 (SD) och reservation 14 (M), 15 (M, KD), 16 (M, SD), 17 (M, SD, KD), 18 (M, SD), 19 (M, SD, KD), 20 (SD, KD), 21 (V), 22 (SD, L), 23 (M), 24 (SD), 25 (C), 26 (V), 27 (KD) och 28 (L). I motion 2020/21:756 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att verka för säkrad energiförsörjning samt om behovet av samordning. Motionärerna anför att bättre samordning skulle underlätta för företagen och bidra till ökad tillväxt. I motion 2020/21:1176 av m.fl. (S) förordas ett tillkännagivande om vikten av en kraftledning till och tillkännager detta för regeringen. Den nya tekniken Hybrit (Hydrogen Breakthrough Ironmaking Tecknology) innebär att i kommer att behöva använda betydligt mer el. Därför planeras nu för en helt ny kraftledning. Det är mycket viktigt att den nya kraftledningen byggs utan förseningar. I motion 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 4 begär motionärerna ett tillkännagivande om att överväga att vidta åtgärder för att säkra tillgången på grön el i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna anger att i takt med att landet elektrifieras behövs bra tillgång till grön el och ett välutbyggt distributionsnät. I motion 2020/21:2393 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över elmarknadens funktionssätt och effekterna av avregleringen och tillkännager detta för regeringen. Avregleringen som genomfördes motiverades med att energibranschen skulle bli effektivare och elen billigare och att valfriheten skulle öka för konsumenterna. Resultatet har i stället blivit att elnätspriserna har rusat, underhållet försämrats, arbetsplatsolyckorna ökat och anställningstryggheten försvagats. I motion 2020/21:2394 yrkar (S) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör se över möjligheten att skaffa sig egen personal eller se till att det finns kompetens i landet för underhåll och tillsyn av och investeringar i deras anläggningar och tillkännager detta för regeringen. har ingen egen personal som utför underhåll och investeringar av deras egna anläggningar utan är beroende av upphandlade entreprenörer. Vid krislägen blir därför oerhört sårbart. I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 33 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att sammanlänkningsmålet för elnäten i höjs till 2030 och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna anger bl.a. att EU har ställt kvar på att medlemsländerna ska ha en sammanlänkning av elnäten på till 2030. anser att ambitionsnivån i EU måste höjas och att sammalänkningsmålet i EU bör sättas till till 2030. I yrkande 34 begär motionärerna att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska exportera mer fossilfri el för att minska de totala utsläppen i EU och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att ska exportera mer fossilfri el för att minska de totala utsläppen i EU. har visat att en politik som ökar den svenska nettoexporten av fossilfri el och tränger undan fossilbaserad elproduktion i andra länder leder till att mängden utsläpp i EU minskar. I yrkande 34 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för en ökad sammanlänkning av elnäten i EU och att målet för den europeiska energipolitiken ska vara ett fossilfritt energisystem och tillkännager detta för regeringen. Genom den europeiska energiunionen länkas samman. Detta är en viktig process som binder ihop marknader, ökar handeln med el och bidrar till att trygga elförsörjningen även i , anför motionärerna. I kommittémotion 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag på en framtida långsiktig modell för elnätsreglering. Motionärerna anför att har haft en ryckighet i elnätsregleringen. Överklaganden, domstolsprocesser och kraftigt ökade kostnader har kantat nätregleringen det . Kvar på regeringens bord ligger elnätsregleringens utformning den kommande reglerperioden. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om en ökad sammanlänkning av elsystemen mellan länder. Motionärerna anför bl.a. att en god sammanlänkning mellan och våra grannländer är viktig. Det gör att kan få ett mer stabilt elsystem samt att svensk el med väldigt låga utsläpp av växthusgaser kan exporteras och göra nytta i andra länder. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att utreda en ny marknadsmodell för elmarknaden som säkrar en trygg elförsörjning. Motionärerna anför att centrala delar i elmarknaden behöver kompletteras och utvecklas. Ett mål för leveranssäkerhet bör, som krävt, införas och till det bör ett tydligt ansvar pekas ut. Analysförmågan bör utvecklas och villkoren för stödtjänster likaså. Handläggningstiderna bör förkortas rejält. En tydlighet i elnätsregleringen bör finnas. Stöd och subventioner ska fasas ut. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att möjliggöra omedelbar avläsning av elmätare och tillkännager detta för regeringen. Enligt motionärerna är elmätarna en nyckel eftersom de är en nod för att kunna styra exempelvis när en bil ska laddas. Det är viktigt att de nya elmätarna är i teknikens framkant och kan läsas av . I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att utvärdera den s.k. elhandlarcentriska modellen samt vid behov vidta åtgärder. Motionärerna anför bl.a. att de första besluten om en ny elhandlarcentrisk modell med en gemensam slutkundsmarknad fattades sedan. I debatten har dock frågor om reformens lämplighet väckts och det är rimligt att stanna upp och utvärdera den föreslagna reformen. I motion 2020/21:984 yrkar (M) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att byta ut fler luftledningar mot markkabel och tillkännager detta för regeringen. bör enligt motionären, överväga att öka takten på att bytet av luftledningar mot markkabel och bör vara mycket restriktiv med att ge tillstånd till nya luftledningar. I motion 2020/21:1156 av och (båda M) yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att övergripande säkra elinfrastrukturen för att klara omställningen till ett mer hållbart samhälle och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna framhåller att behovet av en lyckad omställning till förnybar energi är en ödesfråga för klimatet och även för svensk konkurrenskraft. (M) yrkar i motion 2020/21:2167 att ställer sig bakom det som anförs om att trygga elförsörjningen på ett långsiktigt, men även kortsiktigt, och hållbart sätt och tillkännager detta för regeringen. Motionären anger att det i en del regioner redan är så fullt i elnäten att överföringsförmågan inte räcker. Det krävs därför snabba och framför allt kraftfulla åtgärder för att trygga elförsörjningen. I motion 2020/21:2178 av (M) begärs ett tillkännagivande om att konkreta åtgärder för hur effektbalansen ska säkras i det svenska elsystemet måste tas fram parallellt med att andelen intermittent el ökar. En utmaning är att andelen väderberoende el i systemet vissa tider är mycket stort. Det behövs ett elsystem som garanterar effektbalansen alla timmar , året om. I motion 2020/21:2255 av och Kopparklint (båda M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att se över befintliga och nya styrmedel så att de inte indirekt styr mot ökad elanvändning för att ge större nytta. Motionärerna anger bl.a. att beslutade styrmedel som införs inte i sig bör styra och gynnas av ökad och oplanerad elanvändning. I motion 2020/21:3440 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att en kriskommission bör tillsättas för att hantera frågorna om framtida elförsörjning. För ett välfärdsland som som traditionellt varit självförsörjande med relativt billig och miljövänlig el är det enligt motionärerna helt orimligt att det ens ska behöva diskuteras allvarliga problem med elförsörjningen. Motionärerna föreslår därför att en kriskommission tillsätts för att hantera frågorna om framtida elförsörjning. I kommittémotion 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om att regeringen måste återkomma till med en utvecklad nätreglering med fokus på innovation, funktion och tillförlitlighet I yrkande 36 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av effektcertifikat och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att säkerställa att det finns erforderlig produktionskapacitet i händelse av extrema förhållanden och att skapa förutsättningar för att driva fram marknadsbaserade investeringar i sådan elproduktion. Med anledning av det behöver införandet av effektcertifikat utredas. I yrkande 38 föreslås att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort anvisningsavtal. Till stöd för yrkandet anförs bl.a. att alltsedan omregleringen av den svenska elmarknaden har en relativt stor andel av elkunderna inte gjort något aktivt val för sina energileveranser och i stället fått ett anvisat elavtal. Problemet med dessa elavtal är att de i de flesta fall är dyrare än genomsnittet. I kommittémotion 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att ellagen och elnätsregleringen bör ses över för att underlätta för ny teknik och nya affärsmodeller samt att timmätning bör införas för samtliga kunder i det svenska elsystemet . I motion 2020/21:454 av och (båda C) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att teknikval och vägval vid beslut om kraftledningar ska bygga på en samhällsekonomisk bedömning och ske i en transparent process. I yrkande 5 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge statliga myndigheter och bolag riktlinjer för att värna gemensamma mark- och skogsresurser och tillkännager detta för regeringen. I motion 2020/21:470 av (C) begärs ett tillkännagivande om kostnadsförslag vid nya kraftledningar. Regeringen bör utreda hur presenterar sina lösningar med olika alternativ vid planering av nya ledningar så att man alltid presenterar en rad olika förslag när ledningar ska byggas. I motion 2020/21:3159 av och (båda C) yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa kommuners och regioners möjligheter att medverka i långsiktig planering av elnätsinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. Möjligheterna för regionerna och kommuner i och norra att medverka i långsiktig planering av elnätsinfrastrukturen bör förstärkas för att säkerställa att kommunala och regionala utvecklingsplaner beaktas i planeringen av elnätsinfrastruktur. I kommittémotion 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur man går till väga för att avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft. Motionärerna anför att anslutningsavgiften är kostnaden för att dra elen från vindkraftverkens kraftstation och sammankoppla den med det gemensamma elnätet. står elproducenterna för den kostnaden men ett annat alternativ är att står för kostnaden. Detta skulle öka möjligheterna till investeringar och vara en tydlig satsning mot mer havsbaserad vindkraft. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag åt berörda myndigheter att utreda potentialen för svensk vattenkraft att tillgodose effektbalansen. El kan inte lagras i någon större utsträckning. Det kan däremot vatten, vilket ger goda förutsättningar för en jämn elproduktion året om. Genom att lagra vatten i stora magasin som fylls på av snösmältning och regn kan man , när efterfrågan på energi är som störst, successivt släppa iväg den mängd vatten som efterfrågas. Vattenkraften spelar därmed en stor roll för effektbalansen. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att göra det svenska elnätet samhällsägt. I kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen att planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på 2045 och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna anför att elbehov kommer att öka betydligt om ska fortsätta utveckla samhället, minska oljeberoendet och klara klimatmålen. Om vi ska uppfylla klimatlagens krav på nollutsläpp av växthusgaser är det nödvändigt att vi livstidsförlänger och bygger ny kärnkraft i vårt land. Planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på 2045 om alla åtaganden ska kunna uppfyllas. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla elmarknadsmodellen. Marknadens utformning bör ses över så att den bättre styr mot leveranssäkerhet. betalar marknaden för energi, men det saknas incitament att tillhandahålla kvalitet eller effekt, det vill säga tillräckligt med energi vid ett givet ögonblick. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att havsbaserad vindkraft inte ska få riktade subventioner. Enligt motionärerna har havbaserad vindkraft en roll att spela i framtidens energiförsörjning och kan konstatera att tekniken har mognat. Subventioner till havsbaserad vindkraft anser de dock skulle ge oönskade effekter som inte svarar mot systembehovet. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att och bör ges i uppdrag att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runt om i och vilken beredskap de lokala nätägarna bör ha om det sker oförutsedda händelser. I motion 2020/21:277 av (KD) yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeln om att inte producera mer solel än vad man förbrukar bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. I yrkande 2 begärs även att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gränsen för säkringen i anslutningspunkten för företag och privatpersoner bör ligga kvar på och tillkännager detta för regeringen. I partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 7 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om i hamnar och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna anger bl.a. att elnätsinfrastruktur ska planeras så att svenska hamnar ska kunna förse de fartyg som angör med . I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att utifrån målet om ett fossilfritt elsystem ta fram en plan för hur elsystemet ska kunna expanderas i tillräcklig omfattning utan att leveranssäkerheten riskeras som kostnadseffektiviteten garanteras. I yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att elproduktion som ansluts till elnäten lever upp till anslutningskraven i nätkoderna. I yrkande 33 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om synliggörande av kostnader som uppstår i kraftsystemet och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna anför bl.a. att om kostnaderna inte synliggörs och fördelas kommer den samhällsekonomiska kostnaden för elsystemet att bli onödigt hög genom att balansen mellan olika energislag inte blir optimal och genom att samhällets kostnader för fel som uppstår i elnätet blir högre än de skulle behöva vara. I yrkande 34 samma motion begärs ett tillkännagivande om tariffer för anslutning av lagringsanläggningar till elnäten. Enligt motionärerna har lagringsanläggningarna en tuff konkurrenssituation gentemot planerbar elproduktion. Nätägarna behöver ta fram specifika tariffer för lagringsanläggningar som komplement till de tariffer som finns för producenter och konsumenter. I yrkande 35 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all flexibilitet i elanvändningen ska vara frivillig och tillkännager detta för regeringen. Enligt motionärerna är det oavsett energisystemens utformning och oavsett sammansättning av energislag på produktionssidan rationellt att bygga in en viss flexibilitet i efterfrågan genom att flytta konsumenten i tiden eller genom att användaren väljer att inte använda energin alls. I yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om att kraftsystemet ska utformas så att människor har råd att använda den el de behöver och företag har konkurrenskraftiga villkor. I motionen argumenteras för att inte får låta människor hamna i energifattigdom. Energisystemet behöver anpassas efter människors och företags behov. I yrkande 37 samma motion begärs ett tillkännagivande om att stora variationer i elpriset ska motverkas. Motionärerna anför bl.a. att prisvariationer har en viktig funktion men att systemet också måste vara utformat så att marknadskrafterna har möjlighet att agera för att jämna ut priset. I kommittémotion 2020/21:3242 av m.fl. (L) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att ska planera för att för överskådlig framtid kommer att ha ett kraftsystem med stora inslag av både kärnkraft, vattenkraft och väderberoende produktion. Motionärerna anför att forskning ska inkludera kärnkraften. Trots att vi inom överskådlig framtid kommer att ha ett kraftsystem i med stora inslag av både kärnkraft, vattenkraft och väderberoende produktion är det alldeles för dåligt känt hur ett sådant kraftsystem ska utformas för att bli så samhällsekonomiskt effektivt som möjligt som leveranssäkerheten och elkvaliteten garanteras. Särskilt behövs det studier av systemintegration och sektorkopplingar där befintlig och ny kärnkraft samverkar med väderberoende elproduktion. Det behövs också analyser och forskningsinsatser kring hur kärnkraftens tillämpningar utöver elproduktion effektivt ska kunna tas till vara i en svensk kontext. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att arbete ska samordnas bättre med . Målet för det två myndigheterna ska vara att åstadkomma ett leveranssäkert, samhällsekonomiskt effektivt energisystem utan klimatpåverkan och med en acceptabel miljöpåverkan i övrigt. I kommittémotion 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en punktinsats för att utvärdera hur väl elnätsägarna har omhändertagit sitt ansvar för den fysiska leveransen av el i alla elnätet driftstillstånd. Motionärerna anger bl.a. att som systemansvarig myndighet har ett ansvar för att tydliggöra kraftsystemets utveckling och ge förutsättningar och incitament för systemets aktörer att vidta de åtgärder som krävs för att kraftsystemet fortsatt ska vara tillförlitligt och för att dess delar ska kunna samverka driftsäkert. För att kraftsystemets alla aktörer ska ha förutsättningar att tillsammans bygga ett kostnadseffektivt system behövs information om var i elnäten aktiva och reaktiva resurser skulle göra störst nytta. I yrkande 2 samma motion som ovan begärs ett tillkännagivande om att i egenskap av systemansvarig myndighet i samråd med andra aktörer ska föreslå var i elnäten fossilfri planerbar elproduktion ska placeras för att minska investeringsbehoven, stärka leveranssäkerheten och förbättra elkvaliteten. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att elproduktion som ansluts till elnäten lever upp till anslutningskraven i nätkoderna. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att bistå kraftsystemets aktörer med handledning och tolkning av ren energi–paket. Enligt motionärerna är den lagstiftning som behövs på plats. Inte minst har ren energi–paketet tydliggjort sådant som var otydligt. Det behövs en del handledning från myndigheterna kring hur aktörerna ska tolka de gällande regelverken, men några regeländringar behövs inte i det här läget. Det viktiga är i stället att aktörerna, med myndigheterna i spetsen, blir bättre på att arbeta enligt de regelverk som gäller. I yrkande 5 samma motion som ovan begärs ett tillkännagivande om att strukturerat och metodiskt ska inventera, analysera och kvantifiera de samhällsekonomiska risker som är förknippade med fel eller brister i kraftsystemet. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att Svenska kraftnäts prioritering mellan olika investeringar tydligt ska koppla till den samhällsekonomiska riskanalysen.