bet · H901MJU5 · 2021-09-16 00:00:00 — Dessa har inte direkt haft att göra med några lagändringar som har föreslagits och som därmed skulle påverka beredningar, utan det har mer varit utpekande av riktningar i de utskottsinitiativ som är lagda. Jag föreslår dock att vi faktiskt håller oss till förslaget om ramdirektiv. Förresten, jag glömde en sak, fru talman. undrade nämligen vad det spelar för roll - det kommer ju förmodligen inte att ge någon effekt alls. Och det är väl precis detta som det handlar om: ondgör sig över att det finns tillkännagivanden . Men faktum är att regeringen inte har levererat på dem, och det är därför som vi tar till det här verktyget en gång till. Jag har ett litet fönster för att ändå ställa en fråga. Under hearingen fick vi höra att man efterlyser politisk tydlighet i vattenförvaltningen och i vem som har ansvar för vad. Det finns en utredning som har legat på regeringens bord . När kommer den? Jag får väl ändå artigt tacka för icke-svaren från . Jag önskar att vi kan hålla oss till praxis och arbetsordningar i . Jag vill som socialdemokrat se genomarbetade och avvägda förslag, det vill säga arbete för fler jobb, en rättvis klimatomställning som alla kan vara med på, hållbara vattendrag, smart energi och livsmedelsproduktion. har dock valt att komplettera med ett tillägg, ett så kallat särskilt yttrande. I detta tillägg levererar följande avslutande rader: "Det innebär inte att kvaliteten på svenskt vatten ska sänkas men att åtgärder ska prioriteras till de områden där de gör störst nytta i relation till miljö och samhällsekonomi." För min del är detta floskler! De är direkt motsägelsefulla. Av 16 miljökvalitetsmål handlar hälften på ett eller annat sätt om vårt vatten, och vi har haft bred uppslutning i riksdag angående dessa mål. Många statliga och offentliga utredningar i har berört vattnets förvaltning och dess organisation, och arbete pågår just . Bland alla aktörer, skickliga myndigheter, regeringen med flera - vad är det för magiskt trollspö har? borde kunna ge ett hyfsat svar om detta. Vad är det som borde prioriteras enligt utan att sänka kvaliteten på svenskt vatten? Faktum är att miljö- och jordbruksutskottet gjorde ett tillkännagivande där utskottet sa att vattendirektivet bör förenas med arbetstillfällen i hela landet, med konkurrenskraftigt jordbruk och med andra miljömål samt att samhällsekonomiska kostnader förknippade med åtgärdsprogrammet bör analyseras. Detta står i betänkandet, och det är ett faktum. Redan då efterlyste miljö- och jordbruksutskottet att vi skulle göra mer av samhällsekonomiska analyser. Det är något som faktiskt inte sker. När kommissionen till viss del kritiserar åtgärdsprogram visar det sig att man gör det därför att det saknas motiv. Det saknas argument för varför man i något läge har gjort undantag från vissa miljökrav. Det här är ett jätteproblem. Det stora problemet är att vi saknar uppföljning och utvärdering. Det är ett instrument som vi alldeles för sällan använder oss av. Men detta visar också att när till miljödomstolen skriver att de krav som ligger på verksamheten, ett vattenreningsverk, inte går att förverkliga raseras all tilltro till att vi ska leva upp till målet Rent vatten. säger att det inte finns någon samhällsekonomisk analys eller miljömässig analys. Det är illa, . Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Debatten handlar om EU:s vattendirektiv och införlivningen av dessa EU-bestämmelser i . Det handlar om vattenmiljö och vattenkvalitet. Konkret handlar det om ett utskottsinitiativ som ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet har rest med anledning av åtgärdsprogram framtagna av vattenmyndigheterna. Det handlar alltså om det praktiska införlivandet av EU-direktivets bestämmelser. välkomnar att har lagt fram förslaget till utskottsinitiativ och att det ska leda till att regeringen ska ompröva dessa åtgärdsprogram på ett sätt som gör att åtgärderna ska få bättre balans. Vi ställer oss bakom initiativet. Vi välkomnar också att initiativtagarna och utskottet har hörsammat önskan om att inkludera kulturarvsfrågorna i hanteringen och att höra . Även kulturarvet hotas av den nuvarande svenska tillämpningen av EU:s vattendirektiv. Det blev tydligt i föredragningarna. Men varför är vi negativa till åtgärdsprogrammen och så positiva till en omprövning? Jo, vattenmyndigheternas åtgärdsprogram är ensidiga och klarar inte av att tillräckligt beakta värden som står i konflikt med vattenkvaliteten. Därmed ser programmen ut att få stora negativa konsekvenser för bland annat jordbruk, vattenkraft och kulturvärden samt i förlängningen för landsbygden. En regeringsprövning som väger av mellan dessa värden är alltså av nöden tvungen. Detta är ingen ny företeelse. Även vid den förra förvaltningscykeln för ett halvdussin år sedan var vattenmyndigheternas åtgärdsprogram obalanserade, och en regeringsprövning var nödvändig. Den gången var det som reste krav på en regeringsprövning. Denna prövning ändrade sedan utfallet på ett positivt sätt. Det var bra. När utskottet hörde berörda myndigheter bekräftades uppfattning att systemet för avgörande av åtgärder i under EU:s ramdirektiv för vatten inte fungerar väl för att göra just politiska avvägningar. Vi kan alltså inte bara skylla på myndigheterna. Inte heller fungerar anpassningen av åtgärder för det enskilda fallet tillfredsställande. Det har vi hört tidigare. Hela systemet bör alltså ändras. Det blir ju tokigt varenda gång. har alltså skapat ett system för införlivande av EU-direktivets regler som fungerar mycket dåligt för avvägningar, och detta var en återkommande kritik från flera av de myndigheter som vi hade bjudit in till utskottet. Tänk om man skulle göra likadant hemma, till exempel när man köper en bil. Normalt sett sitter man kanske vid köksbordet och resonerar om vilken bil man ska ha. Jo, den ska hålla bra, vara ganska snabb och stark. Den ska förstås vara krocksäker. Lastutrymmet får inte vara för litet. Bilen ska hålla bra, gärna dra lite bränsle och inte rosta för fort, vara någorlunda rymlig och inte för dyr. Man gör en kompromiss mellan alla dessa parametrar. Man gör, helt naturligt, en avvägning. Tänk om man skulle köpa bil på samma sätt som vattenregler fungerar . Ja, vi ska ha en snabb bil. Allt annat får vi anpassa efter hand. Hur blir det för familjen? De får ta tåget eftersom det ryms bara en person i bilen. Det får bli takboxen. Bilen drar så mycket bensin att vi inte har råd att köra den. Och bilen är dyr att köpa, så vi får sälja huset. Inte heller går det att sova i bilen. Skämt åsido - vi får nog inse att vi får ta in lite köksbordsrealism i våra vattenregler. anser att en utredning och en rejäl genomgång behövs när det gäller såväl vattenregler som mycket annan miljölagstiftning. Det är ju väldigt viktigt att vi ser till att vi kan få fungerande avvägningar mellan olika värden. Detta är helt centralt - annars får vi oväntade effekter, som i det nu aktuella exemplet med Cementa. Det finns en aspekt till i detta. Visst finns det vissa vattenmiljöproblem i , men EU:s vattendirektiv är skapat främst mot bakgrund av de större problem som finns i kontinentala . Trots detta har man just där använt sig av undantag som det finns möjligheter till i direktivet. Men har inte alls använt undantag som har att göra med jordbruk och kulturvärden. Det är ju rena rama snurren. Låt oss lyfta blicken. Vad lär vi oss av detta? Jo, vi ska inte alltid vara som överimplementerar EU-regler. Det är det första vi lär oss. Det andra är att vi kanske inte behöver så många EU-direktiv. Ofta blir det bättre om reglerna anpassas till de mycket skilda förhållanden som råder i olika medlemsstater. Ofta skiljer sig också förhållandena just i mycket från den genomsnittliga EU-medlemsstaten; det ska man vara medveten om. Mot bakgrund av detta borde vi dra i handbromsen i EU-samarbetet. Aldrig har det funnits fler EU-direktiv. Aldrig har EU heller haft så mycket makt över och andra medlemsstater, och mer blir det . Det är som ett självspelande piano. Jag har tidigare jobbat med EU-regler för jordbruksfrågor. Detta har varit ett av de områden som har harmoniserats mest. Där har det länge funnits likriktade regler som inte riktigt passar svenska förhållanden. Men likriktningen sprider sig till andra områden. driver en jättekampanj där det med hänvisning till klimat och miljö tas många initiativ som kommer att likrikta miljöarbetet. Eftersom klimat- och miljöpåverkan kan ske i snart sagt alla verksamheter dras de verksamheterna in bakvägen i EU:s detaljreglering. Vattendirektivet och dess införlivande är i sig ett problem som måste lösas, men detta kan alltså även tjäna som ett exempel som pekar på två andra övergripande problem: den svenska överimplementeringen och att det finns för många EU-direktiv. Dra i handbromsen i EU-samarbetet! Vi ska inte ha fler absurda situationer. har jag hört ropa efter handbroms mot EU, men det är en annan debatt. Jag noterar att stöder utskottsinitiativ om genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Då vattenförvaltningen är kritisk och tämligen komplicerad tänkte jag inleda med principiella frågor. fastslog konstitutionsutskott att syftet med utskottsinitiativ i är att rätta till mindre saker i regeringens arbete eller att ha mycket bred majoritet för att göra något som är tidskritiskt. Inget av detta, fru talman, ryms i utskottsinitiativ om vatten. Det spär också på den rasande mängd utskottsinitiativ vi just nu ser i vår riksdag. Jag kan förstå att utskottsinitiativ kan vara kortsiktigt fräsiga och fiffiga för enskilda ledamöter och partier, men långsiktigt undergräver det här tilltron till arbete. Inledningsvis, fru talman, har jag därför ett par principiella frågor till . Vad tänker om att flera frågor i utskottsinitiativet inte ens berör miljö- och jordbruksutskottets primära ansvarsområden? Och hur tänker kring att verktyget med utskottsinitiativ nu används så fladdrigt i , som det inte var tänkt? Tack, , för frågan! är det ju så att regelverket i vattendirektivet förutsätter att någon begär omprövning. Det är detta som utskottsinitiativet går ut på. Det som krävs är att det ska bli en balanserad bedömning, att man ska ta hänsyn till alla undantagsmöjligheter som finns och att det ska göras lokala platsbedömningar. Detta gör att flera viktiga principer i svensk lagstiftning vidmakthålls. Jag tror att utskottsinitiativen ska ses som ett kvitto på regeringens oförmåga. Det som krävs i initiativen är det som saknas hos regeringen och i det regeringen gör. är överordnad regeringen. Det är något som vi vet, men jag undrar om regeringen vet det. Det finns flera exempel på att Socialdemokraterna inte har insett detta. Man regerar gärna i minoritet. Man vill göra överenskommelser och dealar och frysa ut vissa partier för att sätta den demokratiska ordningen ur spel. En annan av frågor handlade om att flera utskott är inblandade i detta. Det är helt naturligt att flera utskott är inblandade, för verkligheten ser ut så. Det är ju därför man måste kunna göra avvägningar mellan olika värden, och det är detta som är kärnan i initiativ. Jag är faktiskt ganska less på de stuprör som finns i den här och på att man inte kan få frågor att leva även i andra utskott så att man får väl balanserade beslut. Jag välkomnar verkligen detta initiativ. Det var ett tämligen otydligt svar. Jag har noterat att stöder utskottsinitiativ. syn på EU är nu väl dokumenterad. I budgetmotion inför ville man däremot kraftigt skära bort medel som på ett eller annat sätt värnar vårt vatten. Bland annat ville man ta bort från . Man ville ta bort från åtgärder för värdefull natur. Man ville ta bort miljoner från . Man ville ta bort som har avsatts till skydd av värdefull natur. har valt att komplettera detta betänkande med ett tillägg - ett så kallat särskilt yttrande - på en knapp sida. De avslutande raderna i detta särskilda yttrande lyder: "Vi anser därför att systemet för avgöranden av åtgärder under EU:s ramdirektiv för vatten bör revideras." Efter att ha jämfört viljeyttring med medlen i budgeten inför - viljan att revidera hela systemet för avgöranden av åtgärder under EU:s ramdirektiv för vatten - undrar jag vad har för ambitioner för och EU:s vatten över huvud taget. Av 16 miljökvalitetsmål handlar hälften på ett eller annat sätt om vårt vatten. Dessa mål har vi - eller har åtminstone haft - bred uppslutning bakom. Stöder över huvud taget dessa mål? Vi stöder en förbättring av vattenkvaliteten och vattenmiljön, men det ska ske i balans med alla andra värden som är värda att bevara. Det handlar om förutsättningar för jordbruk, om vårt gemensamma kulturarv, om elförsörjning och vattenkraft och om landsbygdens förutsättningar i vid bemärkelse. blev det en liten omväg i debatten - omvägen togs över budgeten. Men jag ska ändå kommentera detta lite grann. tog upp vissa budgetposter. Posterna i budgeten är inte så många; de är väldigt breda. Det går därför inte att på det viset, utifrån en budgetpost, dra en slutsats om ambitionen för vattenkvaliteten. För att prata om hur vi tänker i budgeten ser vi att nuvarande regering lägger massor av pengar på ineffektiva saker. Vi har inga problem med att skära bort det som är ineffektivt. Men vi lägger i stället fram egna förslag, som visserligen är billigare men som i slutändan är mer effektiva än de förslag som regeringen lägger fram. Vår budget kostar alltså mindre men gör mer nytta för miljön. Vattenmiljön och förbättrande av de svenska vattnen är en oerhört viktig fråga. Säkrandet av dricks- och grundvatten till medborgare och verksamheter är vitalt. Det är viktigt såväl ur miljösynpunkt som för biologisk mångfald och säkrande av liv och hälsa. Vattenresurserna är också viktiga för många verksamheter och för att få vårt samhälle att fungera. Det är också därför som det är så otroligt viktigt med väl avvägd lagstiftning. I samband med energiöverenskommelsen 2016 enades därför , , om en ny lagstiftning kring vattenkraft och vattenmiljö generellt. Det var faktiskt bara som röstade emot den i . Det gör det desto mer uppseendeväckande att när lagstiftningen och överenskommelsen nu ska levas upp till är det inte längre bara som motsätter sig detta. Varken L eller regeringen själv står längre bakom intentionerna. Vi i har länge sett att något behöver göras. Vi har haft flera samtal med regeringen. Vi har personligen diskuterat genomförandet av lagstiftningen med tre olika miljöministrar. Ingen av dem var intresserad av att leva upp till det som vi hade beslutat om. Det är ytterst anmärkningsvärt. Det fanns därför ingen annan lösning än att gå till , då vi vet att det brådskar eftersom det ska beslutas om vattenmyndigheternas åtgärdsprogram . Det finns inte tid att vänta. Här behöver någonting göras. Det var därför som vi lade fram utskottsinitiativet, och det är inget konstigt. Det har låtit i talarstolen som att det handlar om att förstöra och försämra. Det handlar bara om att leva upp till den lagstiftning som vi redan har. Vi kräver inget annat. Vi kräver att regeringen lyssnar på sina myndigheter, som har uttalat kritik. Vi kräver också en lagstiftning som ligger i linje med den proposition om vattenmiljö och vattenkraft och de mål i livsmedelsstrategin som vi har beslutat om. Vi kräver att man säkerställer att vattenmyndigheterna tar hänsyn till alla nyttor som finns i vattenmiljön och till kulturmiljö, jordbruk och de vattenförekomster som inte kan hanteras på annat sätt än med undantag. Det står också i energiöverenskommelsen att vi ska se till att effekten ökar i befintlig vattenkraft. Det är också något som behöver tas hänsyn till. När man sysslar med lagstiftning och normsättning som påverkar enskilda verksamheter har man självklart rätt att få sin enskilda sak prövad, inte skrivbordsbedömningar. Det är en självklarhet för oss i men uppenbarligen inte för regeringen. säger att vi pratar om alternativa fakta. Det är under den här talarstolens värdighet att säga det, speciellt när utskottsinitiativet citerar exempelvis Havs- och vattenmyndigheten, den egna expertmyndigheten, som säger att vägledningar inte har följts och att klassningar av kraftigt modifierade vatten, KMV, och mindre stränga krav behövs för att inte slå ut ett stort antal verksamheter. Det är inte alternativa fakta. Det är dagens sanning. understryker man att sådana undantag och mindre stränga krav inte innebär att ingenting ska göras. Det innebär att allt ska göras som är hanterbart och relevant för den enskilda verksamheten. Annars skulle ett mycket stort antal verksamheter slås ut. Det är inte heller ett alternativt faktum att säger att ett genomförande av klassning av kraftigt modifierade vatten behövs. Det behövs eftersom över hälften av jordbruksmark är beroende av markavvattningsanläggningar för att kunna brukas. Det är till och med osäkert hur mycket av det här som skulle påverkas. Man pratar om någonstans mellan 5 000 och , enligt de modeller som finns. Det är betydande arealer som skulle påverkas. Hur det går ihop med målen om ökad produktion i livsmedelsstrategin och regeringens önskemål om minskade utsläpp från konsumtionen finns det heller inga svar på. Sanningen är att vattenförvaltningen och vattenmyndigheterna är ensidigt inriktade på att uppnå förbättringar i vattenmiljön och brister i avvägningar mot andra miljömål och andra viktiga samhällsmål. Vi som riksdag uppmanar regeringen att ta hand om detta, att se till helheten. Det har ingen av tidigare talare från regeringspartierna klarat av. Vi behöver nyttja länsstyrelsernas hela bredd i det här arbetet, alla kompetenser, inte bara de ensidiga. Låt mig ta ett exempel på vad som skulle kunna bli effekten om vattenmyndigheternas åtgärdsprogram går igenom. kommun och är helt överens om att bästa teknik används i det nya reningsverket. En ökande befolkning leder ändå till ökade utsläpp, så bedömer att möjligheten att nå vattenkvalitetsnormen god ekologisk status äventyras. Det betyder i praktiken att man antingen får införa ett stopp för inflyttning till eller kanske möjligtvis någon form av ettbarnspolitik, alternativt behöver andra verksamheter läggas ned eller åläggas förändringar inom det tillstånd som man har fått. Inget av detta är vare sig rättssäkert eller rimligt. Vi har vattenmyndigheter som inte tar hänsyn till verkligheten och inte bryr sig om att göra specifika bedömningar av vattendragen, utan de utgår från schabloner och skrivbordsbedömningar. Energiöverenskommelsen kom fram till att gränsen för betydande negativ påverkan på vattenkraften går vid eller för hela . Det skrev Socialdemokraterna under på. Det skrev under på och så klart också , . Det byggde på siffror från bland annat och . Nivån är inte bindande, men vi är politiskt eniga om att det är den nivå som ska uppnås. Havs- och vattenmyndigheten, HaV, har därefter fördelat de på huvudavrinningsområden och angett riktvärden. Vi har en del synpunkter på riktvärdena. Men det som vattenmyndigheterna nu gör är att helt strunta i riktvärdena. Man tar inte hänsyn till dem, utan de normer som har beslutats leder till en produktionsförlust som kan bli högre än gränsen för betydande negativ påverkan. Vi kan ta exemplet . Där var riktvärdet . Då pratar vi om många vattenkraftverk som är klass 1, alltså de absolut viktigaste för den svenska energiförsörjningen. Havs- och vattenmyndigheten sa och vattenmyndigheterna sa . har de justerat några av delarna men på ett sådant sätt att nyttan av åtgärderna nästan är obefintlig. Men kostnaderna är 80 gånger större. Det här är helt orimligt. Initiativet som vi tar upp är inget konstigt. Vi kräver att regeringen lever upp till den egna lagstiftningen - det är inte mycket begärt. Det är en lagstiftning som vi tidigare enats om. Och att använda undantag när det är motiverat är precis så som ska nyttjas. Undantag kan göras under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda och att man följer regelverket. granskar såklart detta också, och då är det viktigt att följa rapporteringskrav och redovisningsmetoder. Och medlemsstaterna har möjlighet att definiera och motivera mindre stränga krav, exempelvis när det är tekniskt omöjligt att klara kraven, som i fallet , eller om det är orimligt dyrt, som i fallet med mycket småskalig vattenkraft. Det är alltså helt i sin ordning och inskrivet i EU-direktivet att man ska göra på det här sättet. Till de partiföreträdare som talat före mig, och som vill avslå initiativet, har jag ett par frågor. Till Socialdemokraterna: I er reservation skriver ni och att den redan utbyggda vattenkraftens betydelse för det svenska energisystemet är fundamental, och jag håller med om det. Men hur ser då Socialdemokraterna och regeringen på att vattenmyndigheternas förslag går så otroligt långt utöver det som vi är överens om, så att konsekvenserna skulle bli oöverstigliga för det svenska energisystemet? De höga elpriser vi nu ser skulle ju i ett slag dramatiskt öka om vi plockade bort av elförsörjningen en kall vinterdag i . Till : är ju själv från . Hur ser på det faktum att inte kan växa med den nuvarande lagstiftningen om inte undantag tillämpas? Det Liberalerna jag känner värnar kulturen. När säger att vattenmyndigheternas förslag är det största hotet mot kulturmiljön vi sett på mycket länge reagerar jag. Det finns inga undantag beslutade av kulturmiljöhänsyn. Varför reagerar inte Liberalerna? har inte talat här men har skrivit i sin reservation att rapporten från FN:s klimatpanel IPCC likaväl som de senaste somrarnas väderhändelser med all önskvärd tydlighet visar att extremväder i form av kraftigt regn, värmeböljor och torka kommer att bli allt vanligare. Ja, jag håller med. Att ha dammar i landskapet skyddar mot översvämningar, stoppar en del av övergödningsproblematiken när sediment sjunker till botten och bromsar upp vatten så att grundvattennivåer kan öka. Med dammar undviker vi under stora delar av året torrfåror som hotar djurlivet, och de skapar stabilitet i vattenförsörjningen. Fler extrema väderhändelser är ju ett argument för att behålla dammar och nyttja de samhällsnyttor som de medför. Hur kan då vilja avslå detta initiativ? Hela den här soppan är ett typexempel på när myndigheter jobbar i stuprör och inte ser helheten. Det är svårt även i riksdag eftersom vi också är uppdelade i stuprör. Någonstans måste vi ta denna diskussion, och var ska den tas om inte i miljö- och jordbruksutskottet? Det behöver självklart jobbas med vattenmiljö och åtgärder för biologisk mångfald. Men de åtgärder som görs måste vara effektiva, motiverade och kostnadseffektiva. har olika myndigheter helt disparata bilder av verkligheten och verksamhetsutövare får inte sin sak prövad på ett lämpligt sätt. Det är inte värdigt en rättsstat som . Regeringen måste överpröva programmen och säkerställa att alla får en rättvis och enskild prövning och säkerställa att andra samhällsmål inte hotas. Detta är självklart för oss i men uppenbarligen inte för regeringen, och Liberalerna. Denna process är ytterligare att bevis på att regeringen behöver arbeta med tillståndsprocesser, myndighetsbeslut och myndighetskulturer på ett sätt som inte görs. När statens myndigheter talar med så disparata röster är något fundamentalt fel. behöver ses över, myndighetskulturen måste bli mer serviceinriktad och måste sluta övertolka EU-lagstiftning. Jag är glad att en majoritet i riksdag har insett detta och ställer sig bakom initiativ, som jag härmed yrkar bifall till. Vi kan inte offra vår jordbruksmark, vårt energisystem och vår samhällsutveckling genom att övertolka EU-lagstiftning och inte tillämpa den lagstiftning som sju av åtta partier ställt sig bakom. Vi var överens om den när den klubbades, så låt oss fullfölja den. Regeringen måste agera även om kammaren i delar är ovilliga. Det handlar om stora delar av framtid. I finns cirka 1 900 småskaliga vattenkraftverk i drift. Dessa producerar el , vilket motsvarar 860 000 hushålls elanvändning .