bet · H801SoU27 · 2021-05-28 00:00:00 — om granskning av statens styrning av äldreomsorgen Utskottet anser att bör lägga skrivelsen till handlingarna. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och de åtgärder som vidtagits eller planeras med anledning av rapporten om statens styrning av äldreomsorgen. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om samordnade digitala system för journalföring och dokumentation. Utskottets förslag grundas på ett motionsyrkande. Utskottet föreslår att avslår de övriga motionsyrkandena. I betänkandet finns fyra reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (M). I en av reservationerna (S, C, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande. Skrivelse 2020/21:89 om granskning av statens styrning av äldreomsorgen. Fem yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om granskning av statens styrning av äldreomsorgen 1.Nationell handlingsplan, punkt 1 (SD, KD, L) 2.Framtida överenskommelser med SKR, punkt 2 (SD) 3.Uppdrag till , punkt 3 (M, C, V, KD, L) 4.Samordnade digitala system, punkt 4 (S, C, MP) Särskilt yttrande (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:3873 av m.fl. (L) och 2020/21:3877 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD, KD, L) Framtida överenskommelser med SKR 2020/21:3877 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) 2020/21:3876 av m.fl. (C). Reservation 3 (M, C, V, KD, L) ställer sig bakom det som utskottet anför om samordnade digitala system för journalföring och dokumentation och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3874 av Acko Ankarberg m.fl. (KD). Reservation 4 (S, C, MP) lägger skrivelse 2020/21:89 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (M), (S), (C), (SD), (S), (S), (SD), (MP), (KD), (S), (M), (SD), (V) och (L). överlämnade – effektiviteten i statens satsning på kvalitetsregister i äldreomsorgen (RiR 2020:19) till regeringen . Regeringen återkom till med skrivelse 2020/21:89 om granskning av statens styrning av äldreomsorgen. I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse och fem motionsyrkanden i fyra motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. om granskning av statens styrning av äldreomsorgen Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om samordnade digitala system för journalföring och dokumentation och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om en nationell handlingsplan, framtida överenskommelser med SKR och uppdrag till . Jämför reservation 1 (SD, KD, L), 2 (SD), 3 (M, C, V, KD, L) och 4 (S, C, MP). har granskat om staten har bidragit till en varaktig förbättring av äldreomsorgen genom den s.k. Äldresatsningen. Äldresatsningen pågick och omfattade riktade statsbidrag på totalt . Som en central del av satsningen beslutade regeringen att s.k. kvalitetsregister skulle införas i kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. Regeringens avsikt var att kvalitetsregister skulle användas som underlag för systematiskt förbättringsarbete i vården och omsorgen om äldre. övergripande slutsats är att Äldresatsningen har bidragit till ett välbehövligt fokus på arbetssätten i äldreomsorgen, men att det huvudsakliga syftet med regeringens satsning på kvalitetsregister i äldreomsorgen inte har uppnåtts: att få till stånd ett systematiskt förbättringsarbete som kommer alla till del. Att införa kvalitetsregister i äldreomsorgen har enligt bidragit till en bättre vård och omsorg för dem som bor i särskilt boende och registreras i kvalitetsregister. De som registreras får en bättre äldreomsorg och det tycks inte vara på bekostnad av de äldre som inte registreras. Dessa positiva effekter skapar enligt ett dilemma för staten, eftersom användningen av beslutsstöd förbättrar verksamheten för de registrerade men också bidrar till ojämlik vård och skapar likvärdighetsproblem. De personer som inte blir registrerade går miste om en förbättrad vård och omsorg som följer med en registrering i form av uppmärksamhet och strukturerad uppföljning från personalens sida. Riksrevisonen bedömer vidare att användning av kvalitetsregister som stöd för beslut om vård kan strida mot patientdatalagens (2008:355) bestämmelser om tillåtna ändamål för kvalitetsregister. Det finns vidare enligt även en rad kvarstående hinder för att få till ett systematiskt förbättringsarbete bland personalgrupper på lokal nivå. De främsta hindren är den höga personalomsättningen i äldreomsorgen, den låga utbildningsnivån, bristen på legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal och svårigheten att hitta tid för att tillsammans analysera data och förändra verksamheten. lyfter även fram att mycket tyder på att staten inte har lyckats förvalta de positiva resultat som hade uppnåtts vid Äldresatsningens avslut och att regeringen saknade en plan för att förvalta resultaten. begränsade roll under satsningen har enligt försvårat den långsiktiga förvaltningen av satsningens resultat. bedömning är att regeringen kunde gjort mer för att växla över satsningen i verksamhet och på så sätt utvecklat det långsiktiga stödet till kunskapsutvecklingen i kommunerna redan under satsningen. anser att regeringen behöver ta ställning till hur de positiva effekterna av Äldresatsningens kvalitetsregister kan tas tillvara utan att det bidrar till en ojämlik vård och skapar onödig administration i en redan pressad vård och omsorg. bedömer att ett krav på obligatorisk registrering troligen skulle bidra till ökad administration och problem med datakvalitet. Mer realistiskt vore därför att utveckla kommunernas journalsystem till fullgoda underlag för beslut på individnivå. Då kan användningen av kvalitetsregister enligt avgränsas till systematiskt förbättringsarbete. anser att statens insatser inte har gett tillräckligt stöd till kommunerna för det systematiska förbättringsarbetet och att kommunerna behöver ett tydligare stöd för hur förbättringsarbetet ska bedrivas. Statens kunskapsstyrning till kommunalt finansierad hälso- och sjukvård behöver enligt utvecklas. – Säkerställ att det inför framtida överenskommelser med Kommuner och Regioner (SKR) finns en plan för hur den ansvariga förvaltningsmyndigheten långsiktigt ska förvalta uppnådda resultat. – Ge i uppdrag att tillsammans med SKR ta fram ett förslag för hur kommunernas journalsystem kan utvecklas så att de utgör ett fullgott stöd för beslut om vård på individnivå. – Utveckla vägledning till kommunerna om hur kvalitetsregister ska användas i förbättringsarbete i enlighet med patientdatalagen. – Gör sambearbetningar i syfte att validera kvaliteten i både kvalitetsregister och myndigheternas egna register. Regeringen välkomnar granskning och instämmer i den rekommendation som handlar om att säkerställa att det vid överenskommelser med SKR finns en plan för långsiktig förvaltning av uppnådda resultat och att den ansvariga förvaltningsmyndigheten involveras. Regeringen avser att följa upp hur detta kan åstadkommas. Regeringen instämmer delvis i bedömning att informationsöverföringen mellan myndigheterna behöver utvecklas. Med anledning av rekommendation att ge i uppdrag att tillsammans med SKR ta fram ett förslag för hur kommunernas journalsystem kan utvecklas så att de utgör ett fullgott stöd för beslut om vård på individnivå vill regeringen framhålla att flera åtgärder har vidtagits och sedan tiden för granskningsperiod för att förbättra och utveckla kommunernas journalsystem. Som exempel nämns en utredning (dir. 2019:37) som tillsattes för att se över den rättsliga regleringen för informationsutbyte såväl inom som mellan hälso- och sjukvården och . lämnade utredningen ett delbetänkande (SOU 2021:4). Vidare nämns regeringens och SKR:s samverkan kring e-hälsofrågorna inom ramen för arbetet med Vision e-hälsa. När det gäller bedömning att regeringen behöver ta ställning till hur de positiva effekterna av kvalitetsregister kan tas tillvara utan att det bidrar till ojämlik vård och onödig administration anför regeringen att könsuppdelade data möjliggör en utveckling mot en vård där medicinska könsskillnader beaktas som ovidkommande föreställningar, t.ex. om kvinnligt och manligt, inte påverkar diagnoser och behandlingar. På så sätt kan kvalitetsregisterdata enligt regeringen användas för att följa upp indikationer på att vården inte är jämställd. För att öka användningen av kvalitetsregister har regeringen bl.a. ingått en överenskommelse med SKR om sammanhållen, jämlik och säker vård 2021. Regeringen delar bedömning att användningen av kvalitetsregister primärt handlar om systematiskt förbättringsarbete och att valet av vilka uppgifter som registreras i journal respektive register måste vara förenligt med gällande regelverk. Regeringen har redan tidigare uppmärksammat den höga personalomsättningen i äldreomsorgen, den låga utbildningsnivån, bristen på legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal och svårigheten att hitta tid för att tillsammans analysera data och förändra verksamheten. Efter det att inlett sin granskning har regeringen tillsatt en utredning med uppdraget att ta fram en äldreomsorgslag (dir. 2020:142). Regeringen pekar vidare på satsningen Äldreomsorgslyftet som möjliggör för personer med fast anställning att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde på betald arbetstid liksom att regeringen har tillsatt en utredning om en fast omsorgskontakt i (dir. 2019:52). Regeringen anför slutligen att den undersöker möjligheten att gå fram med förslagen i promemorian Ds 2020:15 Reglering av undersköterskeyrket – kompetenskrav och övergångsbestämmelser. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. I kommittémotion 2020/21:3877 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell åtgärdsplan för att stärka kvaliteten inom äldreomsorgen. Motionärerna anför att en sådan åtgärdsplan bl.a. bör innehålla en tydlig riktning för hur kompetensen kan stärkas inom många olika områden kopplat till äldreomsorgen och hur kompetensförsörjningen ska kunna stärkas samt frågor om personal-kontinuitet. Vidare bör frågan om läkare knutna till äldreboendena ingå i planen. Även i kommittémotion 2020/21:3873 av m.fl. (L) föreslås ett tillkännagivande om en nationell åtgärdsplan för att stärka kvaliteten inom äldreomsorgen. Motionärerna anför att en sådan plan bör ha inriktning mot stärkta arbetsvillkor för personal, eget hemtjänstteam för varje omsorgstagare, en strategi mot den ofrivilliga ensamheten, införande av språkkrav för personal inom äldreomsorgen och möjlighet för äldreboenden att anställa läkare. Framtida överenskommelser med SKR I kommittémotion 2020/21:3877 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska ta fram en plan som säkerställer framtida överenskommelser med SKR om hur den ansvariga förvaltningsmyndigheten långsiktigt ska förvalta uppnådda resultat. Motionärerna efterfrågar upplysning om hur regeringen avser att åstadkomma uppföljningen av rekommendation och en tidsplan för densamma. I kommittémotion 2020/21:3876 av m.fl. (C) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att stärka arbetet med analys, uppföljning och användning av kvalitetsregistren i äldreomsorgen, bl.a. genom de åtgärder som rekommenderar. Motionärerna anser att bör få ett bredare uppdrag som inkluderar också rekommendationer till att utveckla en vägledning till kommunerna om hur kvalitetsregister ska användas i förbättringsarbetet i enlighet med patientdatalagen samt göra sambearbetningar i syfte att validera kvaliteten i både kvalitetsregister och myndighetens egna register. I kommittémotion 2020/21:3874 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om samordnade digitala system för journalföring och dokumentation för en patients insatser utifrån såväl hälso- och sjukvårdslagen som socialtjänstlagen. Motionärerna anför att förslagen i betänkandet SOU 2021:4 om att en myndighet med hälso- och sjukvårdsverksamhet får lämna uppgifter till en enskild aktör inom hälso- och sjukvårdsenhet som myndigheten anlitat om uppgifterna behövs i den individinriktade hälso- och sjukvården inte är tillräckligt för att säkerställa patientsäkerheten och beslut på individuell nivå. Enligt motionärerna behövs det en starkare samordning mellan journalföring och dokumentation för en patients insatser utifrån såväl hälso- och sjukvårdslagen som socialtjänstlagen. Regeringen bör ta fram lagförslag, som är på plats senast , för att säkerställa att personal inom äldreomsorgen får tillgång till samordnade digitala system för journalföring och dokumentation för en patients insatser utifrån dessa båda lagar. Regeringen beslutade att ett äldreomsorgslyft ska genomföras. Syftet är att stärka kompetensen inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre genom att ge ny och befintlig personal möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska på betald arbetstid. Staten kommer att finansiera kostnaden för den tid den anställde är frånvarande på grund av studier. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9) föreslog regeringen en ökning av anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet med 3 2021 för detta ändamål. Vidare föreslog regeringen ett riktat långsiktigt resurstillskott till kommunerna på 4 . I budgetpropositionen avsattes även till en återhämtningsbonus inom äldreomsorgen. Syftet med denna är att förbättra arbetssituationen för de anställda. Regeringen föreslog att sammanlagt 9 skulle anvisas till anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet . Regeringen föreslog även att bemyndigar regeringen att för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2022–2023. ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156, prot. 2020/21:56). har gått igenom regeringens resultatredovisning för området omsorg om äldre inom utgiftsområde 9 i budgetpropositionerna (bet. 2019/20:SoU1 och bet. 2020/21:SoU1). Utskottet har bl.a. betonat att det är angeläget att användningen av statliga medel följs upp löpande kopplat till resultatet. Ändring i statens budget beslutade finansutskottet att föreslå följande ändringar i statens budget (bet. 2020/21:FiU46). Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg föreslås att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökas med totalt 4 . I förslaget avsätts medel i syfte att minska antalet timanställningar och för att öka personalkontinuiteten inom äldreomsorgen. Enligt förslaget bör avsättas för detta ändamål. Stödet ska vara prestationsbaserat. Vidare avsätts medel för ökad medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. För att utöka läkarkompetensen inom äldreomsorgen avsätts . Vidare avsätts i ett nytt prestationsbaserat stöd för att utöka sjuksköterskebemanningen inom äldreomsorgen. För att göra det möjligt för fler undersköterskor att utbilda sig till specialistundersköterskor föreslås att totalt avsätts. Utskottet föreslår ett höjt beställningsbemyndigande för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Slutligen avsätts medel för att öka möjligheterna till trygga boenden för äldre. Enligt förslaget bör avsättas till investeringsstöd för att stimulera ombyggnation och nybyggnation av särskilt boende samt bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden som riktar sig till personer . Beställningsbemyndigandet bör enligt förslaget utökas proportionerligt för att ökade ekonomiska åtaganden inom anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ska kunna ingås. Förslaget förväntas öka utgifterna i statens budget och försvaga det finansiella sparandet och öka det statliga lånebehovet med . Detta anser utskottet är motiverat i den krissituation som befinner sig i. yttrade sig socialutskottet till finansutskottet (yttr. 2020/21:SoU5y Förslag till ändring i statens budget – Resurser till ökad personalkontinuitet och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen samt fler boenden för äldre). begränsade sitt yttrande till de delar som rör anslaget 4:5 Stimulansåtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och föreslog att finansutskottet skulle ta ett initiativ i enlighet med förslaget i dessa delar. biföll finansutskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:237–239, prot. 2020/21:103). Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen föreslog socialutskottet ett tillkännagivande till regeringen om uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen (bet. 2020/21:SoU28). I utskottets ställningstagande anförde socialutskottet bl.a. att det är mycket viktigt att säkerställa att medel som är avsedda för äldreomsorgen går till den verksamheten. Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslog utskottet därför ett tillkännagivande om att regeringen ska göra en noggrann uppföljning och utvärdering av Äldreomsorgslyftet samt det årliga resurstillskott på 4 som kommunerna kommer att tilldelas för att skapa ökade förutsättningar att stärka äldreomsorgen. I de fall medlen inte har använts till äldreomsorgen ska de återbetalas (s. 9). biföll socialutskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:210, prot. 2020/21:87). Delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin överlämnade delbetänkandet Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) . Kommissionen gör följande övergripande bedömning: – Den allmänna smittspridningen i samhället är högst sannolikt den enskilt viktigaste faktorn bakom den stora smittspridningen i äldreboendena. – När pandemin slog till stod den svenska äldreomsorgen oförberedd. Äldreomsorgens institutionella struktur var inte för en pandemi, och anställda i äldreomsorgen lämnades i stor utsträckning ensamma att hantera denna krissituation. – De åtgärder som regeringen och statliga myndigheter vidtog för att minska riskerna för smittspridning i äldreomsorgen var sena och i flera avseenden även otillräckliga. Kommissionen gör bedömningen att äldreomsorgen har strukturella och välkända problem som måste åtgärdas (s. 250). Kommissionen pekar på ett behov av högre bemanning, ökad kompetens och rimliga arbetsförhållanden och anför bl.a. följande: – Arbetsgivarna i äldreomsorgen måste förbättra anställningstryggheten och personalkontinuiten samt kraftigt minska andelen personal med timanställning. – Den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen bör förstärkas genom exempelvis krav på minimiutbildningar för olika yrkeskategorier. Behovet av statliga utbildningssatsningar behöver i samband med det övervägas. – Sjuksköterskekompetens bör som huvudregel finnas på plats på varje särskilt boende dygnet runt under veckans . Enligt uppgift från är ärendet under beredning. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdraget att föreslå en äldreomsorgslag (dir. 2020:142). Enligt direktivet behöver begreppet äldreomsorg definieras och verksamheten ges ett tydligare uppdrag och innehåll. Utredaren ska vidare överväga och lämna förslag på hur medicinsk kompetens kan stärkas i verksamheten och – om det behövs – inom den kommunala ledningen. Målet är att få till stånd långsiktiga förutsättningar för äldreomsorgen, tydliggöra äldreomsorgens uppdrag och innehåll samt säkerställa tillgången till god hälso- och sjukvård och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. – föreslå en äldreomsorgslag som kompletterar socialtjänstlagen (2001:453) med särskilda bestämmelser om vård och omsorg om äldre och som innehåller bestämmelser om en nationell omsorgsplan, – överväga och vid behov lämna förslag som stärker tillgången till medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. Uppdraget ska redovisas . Personalkontinuitet och språkkrav i äldreomsorgen I betänkande 2020/21:SoU9 Äldrefrågor föreslog utskottet att skulle rikta två tillkännagivanden till regeringen om personalkontinuitet inom äldreomsorgen och kunskapskrav i det svenska språket. följde utskottet (rskr. 2020/21:216). Utskottet anförde följande (s. 42 – 43: I första delredovisning Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) görs bl.a. bedömningen att personalkontinuiteten inom äldreomsorgen måste förbättras. Utskottet delar denna uppfattning. Kontinuitet skapar trygghet för vårdtagaren och bidrar till en god arbetsmiljö för personalen. Utskottet anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att förbättra personalkontinuiteten inom äldreomsorgen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. Motionerna […] bör bifallas delvis. Enligt utskottet är det viktigt att äldreomsorgens personal behärskar det svenska språket. Detta är en säkerhetsaspekt så att föreskrifter, dokumentation, vård och omsorgsprogram samt läkemedelsföreskrifter m.m. kan följas. Utskottet anser därför att regeringen bör se över vilka kunskapskrav i det svenska språket som ska gälla för äldreomsorgens personal. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. Motionerna […] bör bifallas delvis. Motionerna […] bör avslås. Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket beslutade regeringen om proposition 2020/21:175 Stärkt kompetens i vård- och omsorg – reglering av undersköterskeyrket. I propositionen föreslås bl.a. att endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den som saknar ett sådant bevis ska inte heller få använda en titel som kan förväxlas med yrkestiteln undersköterska. Grunden för att få en skyddad yrkestitel kommer att vara det nya utbildningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bereds i socialutskottet. redovisades utredningen om fast omsorgskontakt i med föreslag om att s.k. fast omsorgskontakt införs i såväl privat som offentlig hemtjänst (SOU 2020:70, dir. 2019:52). Förslaget innebär att de äldre som har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt som ska se till behoven av kontinuitet, trygghet, individanpassad omsorg och samordning. Den fasta omsorgskontakten ska vara undersköterska. Utredningen föreslår att lagändringarna träder i kraft . Förslaget att införa fast omsorgskontakt föreslås träda i kraft 1 den . Förslaget att den fasta omsorgskontakten ska vara undersköterska föreslås träda i kraft eftersom verksamheterna behöver för omställning, rekrytering av nya medarbetare och vid behov fortbildning av personal. Enligt uppgift från bereds ärendet. Nationell samordnare för kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre Regeringen tillsatte en särskild utredare, en nationell samordnare, för att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa förutsättningar för en hållbar kompetensförsörjning inom den kommunalt finansierade vården och omsorgen om äldre (dir. 2019:77). Samordnaren ska bl.a. initiera förändringsarbete i kommunalt finansierade verksamheter inom vård och omsorg i syfte att göra det möjligt att behålla och rekrytera personal, såväl kvinnor som män, föreslå och förmedla goda exempel på ändamålsenliga och kostnadseffektiva välfärdstekniska lösningar samt bidra till forum för erfarenhetsutbyte mellan kommuner för en god arbetsmiljö. Uppdraget ska redovisas . Informationsöverföring inom vård och omsorg (SOU 2021:4) Enligt uppgift från är betänkandet Informationsöverföring inom vård och omsorg (SOU 2021:4) ute på remiss med sista svarsdatum . Utskottet noterar granskning av statens styrning av äldreomsorgen och regeringens skrivelse med anledning av densamma.