bet · H801UFöU5 · 2021-04-16 00:00:00 — har deltagit i ett flertal Natoövningar såsom Trident Juncture 2018, stabsövningen Trident 2019 och den strategiska politisk-militära stabsövningen Exercise, där deltagit genom såväl som relevanta myndigheter. Partnerskapet med Nato ger Försvarsmakten tillgång till kvalificerad utbildnings-, tränings-, och övningsverksamhet, forskning och utveckling samt standardiserings-, evaluerings-, och certifieringsverksamhet. Detta är centralt för Försvarsmaktens interoperabilitet. I syfte att förbättra samarbetet mellan EU och Nato undertecknade organisationerna en gemensam deklaration om fördjupat samarbete 2016. undertecknades en ny gemensam deklaration med fokus på sju konkreta samarbetsområden inklusive hybridhot och cyberhot. och understryker i kommittémotion 2020/21:3816 av m.fl. yrkande 3 att Natos och roll för säkerhet är central och att det därför är prioriterat att vårda och stärka den transatlantiska länken. I yrkande 4 anförs att ska gå med i Nato. anför i kommittémotion 2020/21:3832 av m.fl. yrkande 1 bl.a. att ska söka medlemskap i . anför i kommittémotion 2020/21:3814 av m.fl. yrkandena 11 och 12 att regeringen bör återkomma med förslag om att säkerställa att svensk militär inte deltar i Natostaber och att samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato bör rivas upp. Utskottet delar regeringens uppfattning i skrivelsen att Nato är en central aktör för europeisk säkerhet och integration samt för internationell krishantering. Nato upprätthåller de kollektiva säkerhetsgarantierna inom alliansen och är den tydligaste manifestationen av den transatlantiska länken. Vidare utgör organisationen det viktigaste forumet för en bred säkerhetspolitisk dialog mellan och . Utskottet noterar att i sitt uttalande efter mötet den 24–uttryckte en beslutsamhet att ha ett nära samarbete med Nato och såg fram emot att samarbeta med nya administration. De frågor som tas upp i motionerna behandlades av utskottet i betänkande 2020/21:UFöU4. Utskottet står fast vid de ställningstaganden som gjordes där och avstyrker därmed motionerna 2020/21:3814 yrkandena 11 och 12, 2020/21:3816 yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:3832 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna, bl.a. med hänvisning till pågående arbete och tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 9 (M, KD), 10 (V) och 11 (SD). Regeringen konstaterar i skrivelsen att det finns en lång tradition av försvarssamarbete i , både bi- och multilateralt. Nordic Defence Cooperation (Nordefco) utgör strukturen för både försvarspolitiskt och militärt nordiskt samarbete inom områdena policy, personal och utbildning, träning och övning, insatser samt materiel och förmågeutveckling. Samarbete inom dessa områden bedrivs genom styr- och arbetsgrupper både på ministerie- och försvarsmaktsnivå. Ordförandeskapet inom Nordefco roterar. Samarbetet inom Nordefco är ett komplement till samarbetena inom EU och med Nato. Samarbetet syftar övergripande till att stärka den försvarspolitiska dialogen och de deltagande ländernas nationella försvar och att finna gemensamma synergier och effektiva lösningar. undertecknade de nordiska försvarsministrarna ett strategiskt styrdokument för samarbetet, Vision 2025, som klargör att de nordiska länderna avser att stärka försvarsförmågan och att samarbetet ska omfatta fred, kris och konflikt. En nära nordisk, politisk och militär dialog om säkerhet och försvar ska säkerställas med fokus på att skapa förutsättningar att agera gemensamt i närområdet. Visionen omfattar ett antal målsättningar som täcker både etablerade samarbetsområden och nya element som de militära delarna inom totalförsvarsområdet, att stärka motståndskraften mot hybrid- och cyberhot, att stärka den transatlantiska relationen och logistiksamarbete i händelse av kris och konflikt. Under det svenska ordförandeskapet i Nordefco inrättades en mekanism för kriskonsultationer och informationsutbyte mellan försvarsdepartementen som kan användas i händelse av kris eller konflikt. har kriskonsultationsmekanismen använts vid ett flertal tillfällen, bl.a. för att utbyta information om konsekvenser inom försvarsområdet av covid-19. I enlighet med regeringens inriktning i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 är det av stor betydelse att det nordiska försvarssamarbetet utvecklas till att omfatta samarbete i fred, kris och konflikt inom överenskomna områden. En sådan utvidgning av samarbetet har ett säkerhetspolitiskt värde som det bidrar till effektivare resursanvändning och ökad operativ förmåga. Nordefco kan även utgöra ett ramverk för konsultationer och informationsutbyte om bilaterala och trilaterala samarbeten mellan de nordiska länderna. Regeringen tar även upp försvarssamarbetet med i skrivelsen och anger att det har en särställning i svensk försvars- och säkerhetspolitik. undertecknade och försvarsministrar en handlingsplan för hur försvarssamarbetet mellan och kunde fördjupas. Av handlingsplanen framgick att försvarsmakterna skulle undersöka förutsättningarna för att fördjupa samarbetet inom samtliga stridskrafter i fråga om bl.a. övningar, utbildning och träning, luft- och sjöövervakning samt gemensam användning av militär infrastruktur. presenterade försvarsministrarna den politiska inriktningen för den fortsatta fördjupningen av försvarssamarbetet mellan och . offentliggjordes att samarbetet även skulle omfatta operativ planering bortom fred och förberedelser för ett gemensamt användande av militära resurser i olika scenarier. undertecknades ett bilateralt samförståndsavtal på regeringsnivå mellan och . Försvarssamarbetet omfattar fred, kris och krig och syftar till att skapa förutsättningar för gemensamt militärt agerande i olika scenarier. Försvarssamarbetet höjer därmed tröskeln för militära incidenter i närområdet. Försvarssamarbetet mellan och har stor bredd och karakteriseras av en nära försvars- och säkerhetspolitisk dialog på såväl politisk nivå som tjänstemannanivå. Specifika samarbetsområden är gemensam operationsplanering, övningssamarbete, sammansatta förband, etablerande av säker kommunikation, luft- och sjöövervakning, försvarsmaterielsamarbete, ömsesidigt nyttjande av militär infrastruktur, militärt personalutbyte m.m. och har även ett etablerat personalutbyte mellan det svenska Försvarsdepartementet och i . Utbytet bidrar till kunskapsutbyte, ökat förtroende mellan finska och svenska tjänstemän och en djupare förståelse för respektive lands organisationskultur. Det svensk-finska samarbetet omfattar ett stort antal aktiviteter som genomförs återkommande inom samtliga stridskrafter, inte minst inom ramen för nationell och internationell övningsverksamhet. Det svenska flygvapnet har vid ett flertal tillfällen deltagit i den finska luftförsvarsövningen Ruska, på liknande sätt har finska förband deltagit i den svenska flygvapenövningen. På veckobasis sker även omfattande flygövningssamarbete inom ramen för Cross Border Training (CBT). Den svensk-finska gemensamma stridsgruppen (, SFNTG) uppnådde initial operativ förmåga 2017, vilket innebär att stridsgruppen har förmåga att bedriva gemensam sjöövervakning och skydda sjöförbindelser. Målsättningen är att SFNTG ska uppnå full operativ förmåga 2023. Genom sjöövervaknings-samarbetet Sea Surveillance Cooperation (Sucfis) delar och Finland sjölägesbild. och genomför regelbundet marin övningsverksamhet, såväl bilateralt som trilateralt tillsammans med och inom ramen för etablerade internationella övningar (t.ex. Baltops och Northern Coasts). deltar som regel i den återkommande nationella övningen Swedish Naval Exercise (Swenex). Dessutom finns ett mycket nära samarbete mellan Amfibieregementet och brigad. Samarbetet intensifierades , och finns ett väl utvecklat koncept för ett gemensamt förband kallat Swedish Finnish Amphibious Task Unit (Swefin ATU). På marksidan finns ett omfattande samarbete som inkluderar såväl utbyten på förbandsnivå som deltagande i ländernas nationella övningsverksamhet, med det omfattande finska deltagandet i den svenska arméövningen Nordanvind 2019 som ett exempel. Materielsamarbete sker bilateralt men även inom ramen för det nordiska försvarssamarbetet. och samarbetar exempelvis i ett tiotal bilaterala samarbetsgrupper i fråga om materiel och logistik, som samordnas med samarbetet i Nordefco. Ett fördjupat bilateralt försvarsmaterielsamarbete bidrar till en ökad interoperabilitet mellan de finska och svenska försvarsmakterna och därmed en ökad operativ förmåga. Försvarssamarbetet med omfattar även gemensam operationsplanering och förberedelser för ett gemensamt användande av civila och militära resurser i olika scenarier. Det kan exempelvis gälla att hävda respektive lands territoriella integritet eller att utöva rätten till självförsvar enligt artikel 51 i FN:s stadga. Att möjliggöra gemensamt militärt agerande på respektive lands territorium är i detta sammanhang en viktig del. beslutade att ge regeringen utökad rätt att besluta om att ge och ta emot operativt militärt stöd inom ramen för försvarssamarbetet mellan och . trädde den nya lagen i kraft. I lagen bemyndigas regeringen att fatta vissa beslut om att lämna respektive ta emot militärt stöd inom ramen för samarbetet. Det rör sig om beslut om att sätta in svenska väpnade styrkor för att bistå med att hindra kränkningar av finskt territorium och beslut om att ta emot militärt stöd i form av militära styrkor från , dels för att hindra kränkningar av svenskt territorium, dels för att möta ett väpnat angrepp mot . I regeringens proposition Operativt militärt stöd mellan och (prop. 2019/20:110) redogörs även för hur insyn och inflytande kan säkerställas inom ramen för regeringens nya beslutsbefogenheter. Beslut om att sätta in svenska väpnade styrkor för att bistå att möta ett väpnat angrepp ska fortfarande godkännas av . I regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 lyfter regeringen fram att samarbetet med har en särställning. Som det även uttalas i propositionen avser regeringen att, efter hand som den utökade krigsorganisationen etableras, se över möjligheterna att förbereda vissa svenska markförband för att kunna verka i vid kris, krigsfara eller krig, om båda parter finner det lämpligt. Därtill framhålls att samarbetet mellan svenska och finska förband bör fortsätta utvecklas med ambitionen att öka graden av samordning mellan enheter och ömsesidigt personalutbyte för att öka förståelsen för arbetssätt och doktriner. och anför i kommittémotion 2020/21:3816 av m.fl. yrkande 1 att utöver det rent militära samarbetet med och de nordiska länderna bör även samarbetet för att möta hybridhot förstärkas. anför i kommittémotion 2020/21:3810 av m.fl. (SD) yrkande 3 att det finska försvarssamarbetet bör utvecklas till ett försvarsförbund. anför i kommittémotion 2020/21:3814 av m.fl. yrkande 2 att regeringen bör tydliggöra att det svensk-finska samarbetet också innebär att upprätthålla som demilitariserad zon. Utskottet instämmer med regeringen i att det nordiska samarbetet inom Nordefco är ett komplement till samarbetena inom EU och med Nato. Samarbetet syftar övergripande till att stärka den försvarspolitiska dialogen och de deltagande ländernas nationella försvar och finna gemensamma synergier och effektiva lösningar. Försvarssamarbetet med har en särställning i svensk försvars- och säkerhetspolitik. Vad gäller frågan om som demilitariserad zon vilken tas upp i en motion, vill utskottet påminna om att demilitarisering och neutralisering är underställd en internationell konvention som ratificerat. demilitarisering har senare befästs i Moskvafördraget om 1940 och fredsfördraget i . Demilitariseringen är därmed inte en fråga som är underställd det aktuella svensk-finska samarbetet och den behandlas inte heller i skrivelsen. Utskottet utgår från att regeringen i alla internationella avtal säkerställer att de inte bryter mot åtaganden i internationella konventioner. Motion 2020/21:3814 yrkande 2 avstyrks därmed. Utskottet konstaterar att de frågor om hybridhot och ett svensk-finskt försvarsförbund som tas upp i motioner behandlades av utskottet i betänkande 2020/21:UFöU4. Utskottet står fast vid sina ställningstaganden i det betänkandet och avstyrker därmed motionerna 2020/21:3816 yrkande 1 och 2020/21:3810 yrkande 3. Försvarssamarbete med övriga länder och regioner Utskottets förslag i korthet avslår motionerna, bl.a. med hänvisning till pågående arbete och tidigare ställningstaganden och lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservation 12 (V) och 13 (M, C, KD, L). Regeringen konstaterar i skrivelsen att och historiskt har haft ett omfattande samarbete på försvarsområdet. har samarbetet med fördjupats väsentligt. Försvarsministrarna från och undertecknade 2014 en omfattande avsiktsförklaring som syftar till att ge ett uttalat politiskt stöd för det bilaterala samarbetet på försvarsområdet och dess fortsatta utveckling. kompletterades avsiktsförklaringen med en bilaga i form av ett samarbetsprogram som beskriver gemensamma aktiviteter. Det bilaterala samarbetet har också betydelse för den transatlantiska länken. och samarbetar återkommande inom ramen för internationella insatser. Även den () utgör en viktig plattform för samarbetet. Bilaterala avtal inom försvarsområdet mellan och bedöms inte påverkas av att har lämnat EU eftersom avtalen är mellanstatliga. Som regeringen framhåller i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 så ligger en säkerhetspolitisk gemenskap mellan och i intresse. Denna relation har även en bilateral dimension. Regeringen avser att föra en dialog med om hur den bilaterala säkerhetspolitiska relationen kan utvecklas nu när har lämnat EU. Det framgår av skrivelsen att och samarbetar såväl bilateralt som multilateralt på försvarsområdet. Fokusområden för samarbetet har bl.a. varit internationella insatser och på försvarsmaterielområdet. har en regelbunden dialog med om försvarsrelaterade frågor. Exempel är synen på utvecklingen i närområde, utvecklingen av det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet inom EU, strategiska frågor såsom icke-spridning och hybridhot samt internationella insatser. På militär nivå tar det bilaterala samarbetet sin utgångspunkt i operativt samarbete inom ramen för insatser och övningar. Bland annat deltog med ett luftvärnskompani i försvarsmaktsövningen 17. I enlighet med beslut med anledning av regeringens proposition Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i (prop. 2019/20:86) planerar Försvarsmakten för ett deltagande i specialförbandsinsatsen Task Force Takuba i som ledde. och samarbetar också inom ramen för EU:s krishanterings-insatser, bl.a. i och . Det framgår av skrivelsen att och har en lång tradition av försvarspolitiskt samarbete. I den övergripande bilaterala relationen mellan och spelar försvarsrelaterade frågor en viktig roll. Länderna har i hög utsträckning en liknande syn på utmaningar för säkerhetssituationen i norra och samt åtgärder för att hantera dessa. Efter undertecknandet 2016 av en gemensam avsiktsförklaring har samarbetet ytterligare utvecklats och konkretiserats. Avsiktsförklaringen nämner, utöver den säkerhetspolitiska dialogen, fem nyckelområden för samarbetet: interoperabilitet, utbildning och övningar, materielanskaffning, forskning och utveckling samt multilaterala insatser. Ett antal mötesformat finns för dialog och samarbete. För den säkerhets- och försvarspolitiska dialogen är det centrala formatet den bilaterala studiegruppen (BSG). Genom scenariobaserade diskussioner har den ömsesidiga kunskapen och förståelsen för hur respektive land skulle kunna agera i olika situationer ökat. Samarbetet på myndighetsnivå är väl utvecklat inom ett flertal mötesformat. Samarbete avseende materiel, forskning och utveckling sker inom ramen för särskilda samförståndsavtal (Memorandum of Understanding, MoU och , DOP). Utbytet involverar såväl som berörda försvarsmyndigheter och svenska försvars- och säkerhetsföretag. Det förekommer samarbete inom samtliga områden och försvarsgrenar. Tillgång till amerikansk teknologi och materiel är avgörande för flera svenska försvarssystem som t.ex. stridsflyg-, helikopter- och ledningssystem. Anskaffningen av luftvärnssystemet med medellång räckvidd innebär ytterligare en långsiktig förstärkning av den försvarspolitiska länken mellan och , vilket även har säkerhetspolitiska implikationer. har ett omfattande övningssamarbete med . I 17 deltog med ett kvalificerat bidrag som bestod av ca 1 000 amerikanska soldater från samtliga försvarsgrenar. På flygsidan finns ett nära och välutvecklat samarbete, inte minst inom ramen för multilaterala flygövningar såsom Cross Border Training (CBT), Exercise (ACE), Finnish Swedish Training Event (FSTE) samt . Därtill finns även flygövningssamarbeten inom t.ex. övningarna , Baltops och Cold Response. Inom ramen för Baltops, ACE samt bilaterala övningar har samarbetet med det amerikanska flygvapnet utvidgats till att omfatta samövningar med delar av de amerikanska bombflygstridskrafterna. genomfördes en bilateral specialförbandsövning mellan och på svenskt territorium. Övningen omfattade moment inom domänerna land, luft och sjö. Cirka 200 amerikanska specialförbandsoperatörer och stödjande personal deltog i övningen. I propositionen Totalförsvaret 2021–2025 betonar regeringen att en stark transatlantisk länk är avgörande för och säkerhet. För att ge trovärdighet och effektivitet i samarbetet anser regeringen att ytterligare steg som anpassningar i infrastruktur m.m. och förberedda planer kan vara nödvändiga. och anför i kommittémotion 2020/21:3816 av m.fl. yrkande 5 att bör vara drivande inom EU för att inkludera som en stark och integrerad part i ett fortsatt samarbete på försvars- och säkerhetsområdet. anför i kommittémotion 2020/21:3814 av m.fl. yrkande 1 att regeringen bör dra tillbaka det svenska deltagandet i den franska militära insatsen Task Force Takuba i . I yrkande 4 anförs att regeringen bör återkomma med förslag om att ska lämna European Intervention Initiative (EI2). I yrkandena 5 och 6 anförs att regeringen bör återkomma med förslag om att dels lämna den brittiska snabbinsatsstyrkan Joint Expeditionary Force (JEF), dels avveckla det trilaterala samarbetet med . Liberalerna anför i kommittémotion 2020/21:3586 av m.fl. yrkande 1 att bör ge en unilateral solidaritetsförklaring. Som framgår av skrivelsen påverkas bilaterala avtal inom försvarsområdet mellan och inte av att har lämnat EU eftersom avtalen är mellanstatliga. Utskottet vill understryka vikten av att den bilaterala säkerhetspolitiska relationen med kan utvecklas efter det att lämnat EU och noterar att regeringen enligt skrivelsen avser att föra en dialog med om detta. Utskottet noterar att regeringen även i utrikesdeklarationen uttalar att man vill fördjupa och EU:s relation till , även inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Utskottet delar regeringens uppfattning att en säkerhetspolitisk gemenskap mellan och ligger i intresse och förutsätter att regeringen bevakar och driver denna fråga såväl bilateralt som inom EU-samarbetet. Det framkom t.ex. av kabinettssekreterare föredragning för utrikesutskottet att regeringen avser att hålla informerad i frågan. Utskottet noterar vidare att presenterade en integrerad översyn av sin säkerhets-, försvars-, bistånds- och utrikespolitik efter utträdet från EU. Nato anges i översynen som grunden för euroatlantisk säkerhet. kommer fortsätta att vara landets främsta samarbetspartner vad gäller säkerhet- och försvarspolitik. Samarbete med EU och med enskilda EU-länder, däribland , omnämns som viktigt även i fortsättningen. säkerhetspolitiska insatser kommer fortsätta att primärt fokusera på den euroatlantiska regionen och på stöd till och , men man kommer också att öka sitt fokus på och . Försvarsanslagen kommer att öka med de kommande fyra åren och antalet kärnstridsspetsar kommer att utökas, med ett tak på högst 260 stycken. angav 2010 att de hade för avsikt att sänka taket för antalet kärnstridsspetsar från 225 till 180 , men menar att det är möjligt med tanke på den säkerhetspolitiska utvecklingen. Utskottet konstaterar med anledning av ett motionsförslag att Joint Expeditionary Force (JEF) är ett brittisklett ramverk som utöver omfattar de nordiska och baltiska länderna samt . Vid behov ska styrkan kunna agera självständigt eller inom ramen för en insats som leds av FN, Nato eller EU. De deltagande nationerna beslutar från fall till fall om och hur de vill delta i en insats eller övning. gick med i JEF . Utskottet delar regeringens bedömning att JEF utgör en viktig plattform för samarbetet med . Utskottet noterar att Försvarsmakten regelbundet genomför samövningar med amerikanska enheter såväl inom ramen för etablerade internationella övningar som inom ramen för trilaterala övningar med och genom bilateral övningsverksamhet. Exempelvis är ubåtsjakt ett av de moment som genomförs under övningen Baltops. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att övningssamarbetets omfattning och komplexitet är tröskelhöjande som det verkar som en stabiliserande faktor för närområdet. Frågan om deltagande i European Intervention Initiative (EI2) tas upp i en motion. EI2 etablerades 2018 genom att nio europeiska stater (, , , , , , , och ) undertecknade en gemensam avsiktsförklaring. har , , och anslutit sig. EI2 är ett initiativ som kan bidra till att stärka det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet i . Syftet är att utveckla en gemensam strategisk kultur mellan de deltagande länderna och därmed den europeiska förmågan att agera i krishanteringsinsatser. EI2 omfattar inga stående militära förband, och beslut om att delta i en eventuell insats är ett nationellt beslut. Utskottet delar regeringens uppfattning att EI2 kan bidra till att stärka den europeiska förmågan att agera i hela spektrumet av fredsfrämjande insatser samt komplettera och ömsesidigt förstärkande redan existerande samarbetsformat. beslutade om deltagande i Task Force Takuba i (prop. 2019/20:86, bet. 2019/20:UFöU4, rskr. 2019/20:324). Utskottet står fast vid de ställningstaganden som gjordes i det sammanhanget och avstyrker därmed motion 2020/21:3814 yrkande 3. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottet även motionerna 2020/21:3586 yrkande 1, 2020/21:3814 yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3816 yrkande 5. Utskottet föreslår slutligen att lägger skrivelse 2020/21:56 till handlingarna. Prioritering av internationella försvarssamarbeten, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Svensk säkerhetspolitik ska utgå från ett starkt totalförsvar vars styrka håller över tiden och inte används som en budgetregulator. Därtill finns de internationella försvarssamarbetena som utgör ett viktigt komplement till vår egen förmåga. Utvecklingen av de internationella försvarssamarbetena har tilltagit, och detta är en utveckling som är positiv och viktig för att stärka försvarsförmåga. behöver utveckla fler samarbeten utifrån våra säkerhetspolitiska intressen. Dessa intressen delas av många stater i vårt närområde och där finns fortsättningsvis en viktig utvecklingspotential. De internationella försvarssamarbetena utgör en mycket stor möjlighet för att välja vad man vill samarbeta om och med vilka. är en uppskattad samarbetspartner och har varit det , tack vare den förmåga och professionalism som Försvarsmakten och andra myndigheter uppvisat. Möjligheten behöver nyttjas på rätt sätt och så att det maximalt stärker den svenska försvarsförmågan och svenska intressen. är det tyvärr så att det inte finns en tydlig prioritering bland de samarbeten som redovisats.