bet · H901SfU2 · 2021-12-08 00:00:00 — För att förslagen ska ge även dessa grupper som har de minsta ekonomiska marginalerna en höjd disponibel inkomst föreslår regeringen att nivåerna för skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå höjs. Som en följd av det höjda bostadskostnadstaket i bostadstillägget höjs även den skäliga bostadskostnaden för det särskilda bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till för ogifta och till för gifta. Denna följdändring innebär att nivån för skälig bostadskostnad blir densamma oavsett ålder. Vad gäller konsekvenser till följd av förslagen anför regeringen bl.a. att förslaget om höjt konsumtionsstöd inom bostadstillägget innebär att personer som har fyllt och som enligt gällande regler har bostadstillägg kommer att få ett högre bostadstillägg oavsett vilken bostadskostnad de har. När det gäller förslaget om att höja taket för pensionärer så innebär det att pensionärer med en bostadskostnad kommer att få ett högre bostadstillägg. Båda förslagen innebär att det kan tillkomma personer som får rätt till bostadstillägg, men som med gällande regler inte har rätt till det. Personer med sjuk- eller aktivitetsersättning som har bostadstillägg och har en bostadskostnad kommer att få ett högre bostadstillägg. Förslagen innebär högre utgifter för statens budget med totalt . Kostnaden för bostadstillägg till pensionärer (inklusive särskilt bostadstillägg till pensionärer) ökar med , och kostnaden för äldreförsörjningsstöd ökar med . Utgifterna för bostadstillägg till personer med sjukersättning och aktivitetsersättning beräknas öka med till följd av förslagen. Förslagen innebär en ökad administration för i form av it-utveckling och volymökningar. föreslås därför tillföras 2022. Kostnaden för förslaget om höjt bostadskostnadstak är marginell. När det gäller konsekvenser för jämställdheten innebär förslagen avseende pensionärer att 248 000 kvinnor och 102 000 män kommer att få en högre disponibel inkomst. Det innebär att förslagen gynnar fler kvinnor än män. Fler kvinnor än män har sjukersättning eller aktivitetsersättning och fler kvinnor än män har bostadstillägg. Förslag om utbetalning av garantipension inom EES och i samt i fattade beslut om vissa ändringar i socialförsäkringsbalken. Beslutet innebär att garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension (nedan anges garantipension för förmånerna) kan fortsätta att lämnas som tidigare till personer bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . Med anledning av utträde ur Europeiska unionen (EU) fattade beslut om lagstiftning som bl.a. innebär att ovan angivna förmåner även ska fortsätta att lämnas till vissa personer i efter landets utträde ur EU. Regleringarna gäller till utgången av 2021. Efter dom i mål C-189/16 mot har klassificeringen av den svenska garantipensionen ändrats. Till följd av dom gjorde regeringen tolkningen att den ändrade klassificeringen av förmånerna innebar att det inte fanns något rättsligt stöd i artikel 58 i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen för att fortsätta bevilja och betala ut garantipension till personer bosatta i ett annat land inom EES eller i . Att individer som har planerat inför pensionen utifrån tillämpningen före dom, och att personer som redan före domen hade dessa förmåner, skulle hamna i en situation där deras ekonomiska förutsättningar ändras utan någon möjlighet till framförhållning bedömde regeringen emellertid som orimligt. För att undvika detta och för att säkerställa att garantipension skulle fortsätta att betalas ut med oförändrade belopp till personer bosatta inom EES eller i , åtminstone som konsekvenserna av domen analyserades, beslutade om vissa ändringar i socialförsäkringsbalken. Beslutet innebär att garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension kan fortsätta att lämnas som tidigare till personer bosatta inom EES eller i . Med anledning av utträde ur EU fattade beslut om lagstiftning som bl.a. innebär att de förmåner som anges ovan även ska fortsätta att lämnas till vissa personer i efter landets utträde ur EU. Bestämmelsen i 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen innebär att det endast är personer som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick garantipension i som får en förlängd rätt att få förmånerna fortsatt utbetalda till . Enligt ett beslut av gällde de tillfälliga regleringarna till utgången av 2020 (prop. 2018/19:131, bet. 2019/20:SfU6, rskr. 2019/20:11). Med anledning av utträdesavtalets konstruktion i fråga om vissa personers förlängda rätt att få sociala trygghetsförmåner utbetalda i såväl som i EU:s medlemsstater, och för att möjliggöra att även de personer som omfattas av utträdesavtalet skulle kunna få garantipensionen fortsatt utbetald, förlängdes även den tidsbegränsade rätten till utbetalning av garantipension till ytterligare, till utgången av 2021, enligt beslut . Regeringen föreslår nu att möjligheten att lämna garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension till den som är bosatt i ett annat land inom EES eller i samt i ska förlängas , till utgången av . Av propositionen framgår att den tillfälliga reglering som möjliggör fortsatt utbetalning syftade till att säkerställa att enskilda personer i nämnda stater skulle kunna få garantipension utbetald till dess att regeringen tagit ställning till förslag från och eventuella nya regler om garantipension skulle ha trätt i kraft. har föreslagit en ny konstruktion av garantipensionen för personer födda eller senare och av garantipensionen till omställningspension. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att det är angeläget att frågan om garantipensionens konstruktion fortsätter att analyseras för att så långt som möjligt säkerställa att konstruktionen blir rättsligt hållbar . Regeringen anför nu att ett sådant arbete förväntas ta än vad som tidigare aviserats. Det får därmed anses vara motiverat att ytterligare förlänga giltigheten av den tillfälliga regleringen. Utifrån de uppskattningar som kan göras gör regeringen bedömningen att en förlängning av den tillfälliga regleringens giltighetstid är rimlig, för att ge tid till fortsatt analys av hur frågan bör hanteras framgent. I propositionen anges att den fråga som regleras i detta lagstiftningsärende inte bedöms bli påverkad av det avtal om handel och samarbete som trädde ikraft och som reglerar den nya relationen mellan och . Avtalet har tillämpats provisoriskt . Till avtalet har det fogats ett protokoll om samordning av de sociala trygghetssystemen i och EU:s medlemsstater. I protokollet finns bestämmelser som till sitt innehåll är likalydande med de nu aktuella artiklarna 7 och 58 i EU-förordningen. När det gäller konsekvenser för individer och statens budget anger regeringen att förslaget berör ca 46 000 personer bosatta i och samt ca 1 900 personer bosatta i . Om förslaget inte genomförs kommer utbetalningarna av dessa förmåner att upphöra. Till skillnad från vad som gäller enligt den tillfälliga regleringen för personer bosatta inom EES eller i nybeviljas inte förmånerna till personer bosatta i . Förmånerna betalas i dessa fall ut med samma belopp som betalades ut strax före tidpunkten för utträde ur EU. Detta gör att kostnaderna inte förväntas öka nämnvärt i förhållande till dagens kostnader. Förslagen innebär högre utgifter för statens budget jämfört med om förlängningarna inte skett. Kostnaden bedöms uppgå till ca (årets nio första månader). I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 11 . har en särskild kredit som ska användas för att finansiera likviditetsbehovet i samband med fondhandeln inom ramen för premiepensionssystemet. Behovet av krediten föranleds främst av det underskott som uppstår på grund av samtida köp- och säljtransaktioner med olika likviddagar för fonderna och behovet av handelslagret i syfte att effektivisera handeln. Krediten kan beslutas med stöd av 7 kap. 6 § budgetlagen (2011:203). I kommittémotion 2021/22:4015 yrkande 1 av m.fl. (M) föreslås inga ändrade anslagsnivåer för utgiftsområde 11 än vad som föreslås i budgetpropositionen . I kommittémotion 2021/22:3897 av m.fl. (SD) föreslås att anvisar mer till utgiftsområde 11 än vad som föreslås i budgetpropositionen . Motionärerna föreslår en höjning av garantipensionen med . Detta ökar anslaget med . Till följd av förslaget sänks anslagen för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Motionärerna föreslår även att den s.k. kvalificeringsregeln, dvs. möjligheten att tillgodoräkna sig tid i hemlandet vid beräkning av garantipension för flyktingar och övriga skyddsbehövande, ska avskaffas. Förslaget medför en minskning av anslaget för garantipension med . I kommittémotion 2021/22:2383 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om ett höjt grundskydd och i yrkande 8 ett tillkännagivande om kvalificeringsregel inom garantipensionen. I kommittémotion 2021/22:4149 av m.fl. (C) föreslås att anvisar mindre till utgiftsområde 11 än vad som föreslås i budgetpropositionen . Motionärerna föreslår att anslaget för garantipension minskas med till följd av att möjligheten för flyktingar och övriga skyddsbehövande att tillgodoräkna sig bosättningstid från hemlandet avskaffas. Till följd av förslaget ökas anslaget för äldreförsörjningsstöd med . Därutöver föreslås en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. I partimotion 2021/22:3212 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslås att anvisar 6 mer till utgiftsområde 11 än vad som föreslås i budgetpropositionen . Motionärerna föreslår att garantipensionen höjs med 0,207 prisbasbelopp () och att fribeloppet i bostadstillägget för pensionärer höjs med 0,207 prisbasbelopp. Vidare föreslås att både garantipensionen och fribeloppet i bostadstillägget för pensionärer inkomstindexeras. Detta medför att anslaget för garantipension höjs med , anslaget för bostadstillägg till pensionärer höjs med och anslaget för äldreförsörjningsstöd sänks med . Även i partimotion 2021/22:2590 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkas att garantipensionen och fribeloppet i bostadstillägget dels ska inkomstindexeras, dels ska höjas med 0,207 prisbasbelopp (yrkandena 12–14). I kommittémotion 2021/22:4215 yrkande 15 föreslår m.fl. (KD) att anvisar mer till utgiftsområde 11 än vad som föreslås i budgetpropositionen . Motionärerna föreslår att bostadstillägget till pensionärer ska höjas till för ensamstående och till per person för sammanboende. Anslaget ökas därmed med . Anslaget för garantipension minskas med och anslaget för äldreförsörjningsstöd ökas med till följd av förslag om att särreglerna för beräkning av försäkringstid för personer som har beviljats uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl, som alternativt skyddsbehövande eller som övrig skyddsbehövande ska tas bort. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att höja bostadstillägget till pensionärer, och i yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om skärpta kvalificeringsregler för garantipensionen. I kommittémotion 2021/22:3949 föreslår m.fl. (L) att anvisar mindre till utgiftsområde 11 än vad som föreslås i budgetpropositionen . Motionärerna föreslår att rätten att tillgodoräkna sig år i hemlandet för flyktingar och övriga skyddsbehövande vid beräkning av garantipension ska tas bort. Anslaget för garantipension kan därmed minskas med . ökas anslaget för äldreförsörjningsstödet med . Den årliga pris- och löneomräkningen reduceras vidare . Detta påverkar anslaget för . Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 11 föreslår ledamöterna att till anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer anvisar mer än vad som föreslås i budgetpropositionen . Ledamöterna föreslår en ytterligare höjning av bostadstillägget till pensionärer. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottets majoritet anför i betänkande 2021/22:FiU1 om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (s. 56 f.). De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för socialförsäkringsutskottets ställningstagande i detta betänkande. har i enlighet med ett gemensamt förslag från , bestämt ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till ca . Utskottet ska nu bestämma nivån på de olika anslagen inom utgiftsområdet. En rad förstärkningar för äldre på olika områden har genomförts . Därutöver behövs emellertid även förstärkningar av äldres ekonomi. I budgeten sänks därför skatten för pensionärer som bostadstillägget höjs. Den ekonomiska tryggheten för ekonomiskt utsatta äldre behöver särskilt stärkas. Bostadstillägget är tillsammans med garantipensionen grundskyddet i den allmänna pensionen. Detta grundskydd är centralt för pensionärer med låg pensionsinkomst och går till stor del till kvinnor som ofta har lägre pensioner än män. Därför bidrar grundskyddet starkt till att utjämna skillnaden mellan kvinnors och mäns pensioner. Eftersom bostadstillägget är inkomstprövat mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet är det en mycket träffsäker reform för att förbättra för de pensionärer som har de minsta ekonomiska marginalerna när bostadskostnaden är betald. Reformen bidrar också till att fler äldre ska ha råd att flytta till trygghetsboenden med gemenskapsmöjligheter, vilket också behövs för att få igång flyttkedjorna. En förstärkning av de sämst ställda pensionärernas ekonomi är därför angelägen. Utskottet föreslår därför att, utöver den av regeringen föreslagna höjningen fr.o.m. , konsumtionsstödet inom bostadstillägget höjs med för ensamstående och för sammanboende fr.o.m. . Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ökas därför med jämfört med vad som föreslås i budgetpropositionen . För att inte höjningen ska neutraliseras och medföra negativa konsekvenser för den enskilda utgår utskottet från att motsvarande konsekvensändringar som regeringen föreslår i budgetpropositionen (socialförsäkringsbalken och socialtjänstlagen) görs i samband med den ytterligare höjningen fr.o.m. . Utskottet ställer sig således bakom , och gemensamma förslag när det gäller anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer. I övrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslagsfördelning. Övriga alternativa budgetförslag som förs fram i motioner avstyrks. Därmed tillstyrker utskottet delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 11 punkt 7 och motion 2021/22:4215 (KD) yrkande 15. Motionerna 2021/22:4015 (M) yrkande 1, 2021/22:3897 (SD), 2021/22:2383 (SD) yrkandena 1 och 8, 2021/22:4149 (C), 2021/22:3212 (V), 2021/22:2590 (V) yrkandena 12–14, 2021/22:4215 (KD) yrkandena 3 och 14 samt 2021/22:3949 (L) avstyrks. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken och lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Utskottet har inte heller något att invända mot regeringens förslag om bemyndigande för . Utskottet tillstyrker därför proposition 2021/22:1 utgiftsområde 11 punkt 1–6. Därutöver bör enligt utskottet de särskilda undantag som gäller för flyktinginvandrare när det gäller kvalificeringen till garantipension samt sjuk- och aktivitetsersättning avskaffas . I förhållande till vad som anges i budgetpropositionen innebär detta att anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension beräknas minska med 2023 och 2024 och anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd beräknas öka med 2023 och 2024. Statens budget inom utgiftsområde 11 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Som framhålls i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Genom reformer ska takten i klimatomställningen öka, fler ska komma i arbete, köerna i sjukvården ska kortas och gängkriminaliteten ska övervinnas. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag när världsekonomin kraftigt försämrades till följd av pandemin. Dessa åtgärder har tillsammans med det svenska välfärdssystemet bidragit till att hålla uppe såväl sysselsättningsgraden som arbetskraftsdeltagandet. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 11. Socialdemokraternas och budgetalternativ i budgetpropositionen bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vårt samlade förslag när det gäller statens budget finns i proposition 2021/22:1. Propositionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 1 och 5 i det betänkandet. I propositionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 11. Vårt budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 11 innebär i huvudsak följande. Ekonomisk trygghet för äldre är en central del i den svenska välfärdsmodellen. Alla pensionärer, såväl kvinnor som män, ska kunna känna ekonomisk trygghet när de lämnar arbetslivet. För många är dock pensionen för låg. Det finns därför ett behov av höjda pensioner. De som arbetat ett helt arbetsliv ska känna sig trygga i att arbete ger en tillräcklig pension. Grundskyddet för pensionärer är avgörande för att skydda ekonomiskt svaga äldre och motverka ekonomisk utsatthet under ålderdomen. För pensionärer med låg inkomst är oftast bostadskostnaden den största månadsutgiften. Därför har bostadstillägget en viktig betydelse för att de ska kunna nå en rimlig ekonomisk standard. Bostadstillägget är inkomstprövat och prövas mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet. Det är således riktat till dem som har små ekonomiska marginaler när bostadskostnaden är betald. För att stärka den ekonomiska situationen för dessa individer höjs bostadskostnadstaket och det s.k. konsumtionsstödet i bostadstillägget. Statens budget inom utgiftsområde 11 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 11. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4121. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 2 och 6 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 11. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 11 läggs fram i kommittémotion 2021/22:4149. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 11 innebär att möjligheten för flyktingar och övriga skyddsbehövande att tillgodoräkna sig bosättningstid från hemlandet avskaffas. Som en följd av det förslaget minskas anslaget för garantipensioner som anslaget för äldreförsörjningsstöd ökas något. Sammantaget anvisar vi mindre än regeringen till utgiftsområde 11 . Statens budget inom utgiftsområde 11 (V) (V) anför: I budgetmotion, Röd politik för en grön omställning, föreslås en återstart av den svenska ekonomin efter coronapandemin. Vi vill se en stor grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. Genom vår politik skapas välfärd som kommer alla till del, från de minsta barnen på förskolan, genom skola och arbetsliv, till de äldre med behov av omsorg. har den politiska utvecklingen dominerats av nedmonteringar av vår gemensamma välfärd och våra trygghetssystem. I budgetpropositionen fortsätter satsningarna på nyliberala reformer, såsom privatiseringen av Arbetsförmedlingen, som nödvändiga investeringar i reformer för jobb, klimat och ökad jämlikhet i samhället är otillräckliga. I har av befolkningen av den samlade privata förmögenheten. är beskattningen låg på kapitalinkomster, och vi har ingen förmögenhetsskatt. Välfärdens underfinansiering, klimatkrisen och den höga arbetslösheten hänger samman med skattesänkningar. behövs investeringar i vår gemensamma framtid. Därför föreslår vi att det införs en skatt på stora förmögenheter och att skatten på kapitalinkomster görs progressiv och höjs för att finansiera ökade resurser till det gemensamma. Koldioxidutsläpp och arbetslöshet ska ned, den ekonomiska jämlikheten upp. Vi avsätter ca mer än regeringen på reformer som syftar till att påskynda den gröna omställningen, stärka landsbygden och kommunsektorn samt rusta upp trygghetssystemen och sjukvården. Som en del av den överenskommelse ingick med regeringen om framtida samarbetsformer och kraftigt höjda pensioner för de sämst ställda pensionärerna, och eftersom regeringen i sin budgetproposition lagt in förslag om förbättringar i sjukförsäkringen som den s.k. Arnepensionen, höjda ersättningar och borttagen s.k. funkisskatt, stödde i andra hand regeringens förslag i fråga om ramarna för statens budget 2022 framför förslaget från , . Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 11. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 3 och 7 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 11. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 11 läggs fram i kommittémotion 2021/22:3212. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 11 innebär att garantipensionen höjs med 0,207 prisbasbelopp () och att fribeloppet i bostadstillägget för pensionärer höjs med 0,207 prisbasbelopp. Vidare innebär budgetalternativet att både garantipensionen och fribeloppet i bostadstillägget för pensionärer inkomstindexeras. Förslagen medför att anslagen för garantipension och bostadstillägg till pensionärer höjs och att anslaget för äldreförsörjningsstöd minskas. Sammantaget anvisar vi 6 mer än regeringen till utgiftsområde 11 . Statens budget inom utgiftsområde 11 (L) (L) anför: Sedan coronapandemins utbrott har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Det svenska näringslivet står i grunden starkt efter krisen. har de strukturella problemen som hade före pandemin förstärkts. Utmaningar i form av bl.a. en kunskapsskuld i den svenska skolan i sviterna av pandemin, historiskt hög långtidsarbetslöshet, eskalerad gängkriminalitet och ett växande utanförskap har lämnats vind för våg . För att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. Liberalerna lägger fram en budget och en reformagenda som ger en stark kunskapsskola för alla, som rivstartar arbetet med att betala av den integrationsskuld som allt för länge har tillåtits växa och som ger förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland. Därtill tillför vi en kraftig förstärkning till hela rättskedjan, stärker arbetslinjen i bidragssystemen, sänker skatten på arbete och sparande och stärker svenskt innovations- och företagsklimat. Det är positivt att beslut om ramarna för statens budget 2022 innebär en mindre rödgrön politik för . På viktiga områden genomförs kursomläggningar i liberal och borgerlig riktning, vilket välkomnas.