bet · H801UU16 · 2021-04-23 00:00:00 — Vi anser därför att bör inleda processen för att ge Somaliland ett fullt erkännande som en självständig stat kopplat till villkor gällande fortsatt demokratisk utveckling, frihet och mänskliga rättigheter. Religiös extremism , punkt 5 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 15. På stora delar av den afrikanska kontinenten pågår våldsamma strider mot islamistiska terrororganisationer och rebellgrupper. Islamiska staten, och Boko Haram är alla verksamma i och i många fall är det fråga om en kombination av etniska och religiösa konflikter. Förutom i och i pågår konflikter i exempelvis , , , , , och . Vi anser att EU måste nu mot bakgrund av den allvarliga utvecklingen nu måste stärka både sitt biståndsarbete och sina militära insatser för att stödja de afrikanska länderna i kampen mot extremism och terror. visade handlingskraft när före detta ledare skulle störtas, men därefter lämnades libyerna i mångt och mycket åt sitt öde. Den extrema förföljelsen av kristna i landet, de väpnade konflikterna och sönderfallet av visar vad som händer i avsaknad av en långsiktig färdplan. Vi anser att vid framtida militära EU-interventioner måste därför alltid en långsiktig färdplan ingå. De blodiga inbördeskrig som pågått måste få ett slut, och EU:s stöd med fokus på terrorbekämpning, migration och demokratisk utveckling är helt avgörande. (M), (M) och (M) anför: För oss är det viktigt att betona att är en oerhört stor kontinent som inte går att beskriva som ett enda . Det finns ändå också viktiga aspekter att lyfta fram. består av 55 länder med skilda förutsättningar. På många håll är det inte hälsoaspekten givet den pågående pandemin som oroar mest, utan snarare den ekonomiska utvecklingen. När världen stängde ner dog exporten i många . I består en stor del av intäkterna från export, exempelvis av blommor och grönsaker. Denna export försvann helt på ungefär , vilket fick ödesdigra konsekvenser för många människor. För många i de fattigaste länderna i är det inte ett alternativ att stanna hemma. Många lever från dag till dag och har inte möjlighet att undvika smitta genom att inte lämna hemmet. Internationellt hälsosamarbete är ett brett område som omfattar allt från mödrahälsovård, sexuell- och reproduktiv hälsa och vaccinationer till beredskapsarbetet kring utbrott av nya sjukdomar. har stora framsteg gjorts vad gäller global hälsa, människor lever och friskare liv, mödradödligheten sjunker och bland de hälsorelaterade delmålen i Agenda visar 24 av 29 på framsteg . I pandemins spår utmanas flera framsteg, exempelvis ställs livsviktiga vaccinationsprogram på paus när sjukvården lägger all kraft på covid-19. Det är mycket oroande och det är viktigt att snabbt få igång vaccinationsprogram igen för att inte nya hälsokriser ska uppstå. Det är i detta läge särskilt viktigt att covid-19 vaccin når fram till mindre utvecklade länder för att de ska kunna återgå till den positiva utveckling vi kunde se på många håll innan pandemins framfart över världen. som vi kan konstatera att det är viktigt att vaccin mot covid-19 når fram måste det understrykas att det är de ekonomiska effekterna som slår hårdast mot de fattigaste länderna i . Ökad fattigdom i pandemins spår riskerar att leda till allvarliga konsekvenser, exempelvis riskerar antalet barnäktenskap i världen öka när familjer helt enkelt inte har råd att försörja sina barn. FN beräknar att ca 13 miljoner flickor kommer att giftas bort som en följd av covid-19. I de västra och centrala delarna av gifts högst andel flickor bort, ungefär fyra av tio. har vi dock sett framgångar på detta område. Bland annat har barnäktenskapen minskat med en tredjedel i . På grund av pandemin riskerar nu utvecklingen gå åt fel håll. Att snabbt få igång ekonomin och ha en politik för ökad tillväxt är särskilt viktigt i spåren av coronapandemin. Ytterligare en allvarlig följd av pandemin med bäring på global utveckling rör krisens inverkan på remitteringar , till följd av varningar om kraftiga minskningar såväl som försvårade transaktionsmöjligheter. Den globala nivån på extremfattigdomen har i minskat succesivt, men tog den utvecklingen stopp. ökade istället nivån på extremfattigdomen. har beräknat att ca 150 miljoner människor globalt kan komma att falla under fattigdomsgränsen. I finns det en risk att antalet människor i extremfattigdom ökar med 40 miljoner kommande år. Detta är en utveckling som inte tar stopp med pandemins slut utan kan komma att prägla världen framöver. Det är därför viktigare än någonsin att resultatorienteringen prioriteras högre i svensk biståndspolitik. Det är inte bistånd som driver utveckling. Det är ekonomisk tillväxt som utgör den viktigaste kraften för att skapa hållbart välstånd för människor. Enskilda människor med idéer och som vågar på att förverkliga sina drömmar gör världen bättre. Vad gäller traditionella biståndspolitik måste fokuset därför alltid vara att gå från bistånd till handel (”from aid to trade”). Traditionellt utvecklingsbistånd ska inte förväxlas med internationellt samarbete. Coronapandemin har aktualiserat behovet av global samverkan. Pandemier såväl som klimatförändringar måste hanteras gemensamt. I krisens spår blir det än viktigare att värna våra normer och standarder för global samverkan. Det gäller i allt från handelssystemet till att stå upp för folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Lika viktigt är det att snabbt kunna bistå med hjälp och stöd i händelse av krig, konflikt eller katastrof, det som brukar kallas för humanitärt- eller katastrofbistånd. måste det traditionella utvecklingsbiståndet präglas av hjälp till självhjälp och det innebär därför också att målet måste vara att kunna stå på egna ben. 193 länder har gemensamt kommit överens om målen i Agenda och förbundit sig att tillsammans, och var för sig, arbeta för att nå målen. Att ha fokus på Agenda 2030:s genomförande i skuggan av pandemin blir därför av ännu större vikt. Agenda 2030 är i mångt och mycket en tillväxtagenda. Den tydliggör tillväxtens centrala betydelse för att nå de 17 globala målen om att bekämpa fattigdom och hunger, att säkerställa en god utbildning för alla och att främja fredliga samhällen. I flera av delmålen i agendan tydliggörs ett viktigt fokus på tillväxt i de fattigaste länderna och att småskaligt jordbruk ska förmå skala upp sin produktion. Det blir i Agenda tydligt hur en politik med fokus på tillväxt är centralt för att kunna lyfta människor ur fattigdom. Det är i sammanhanget viktigt att konstatera att svenska företag spelar en central roll i arbetet med att nå de globala målen. Framgångsrika vaccin, innovativa lösningar för klimatet och smarta digitala lösningar för sjukvården skapas av privata företag. Forskning visar att den ekonomiska tillväxten till ytterst liten del är biståndets förtjänst. Istället skapas utveckling av allt bredare ekonomier där jordbrukets roll krymper och andra samhällssektorer växer. Jobb skapas till inom den privata sektorn, varav i små eller medelstora företag. Åtgärder för att främja ekonomisk tillväxt, internationell handel och förbättrat företagsklimat är helt avgörande för att nå biståndspolitikens mål: att utrota fattigdom och förtryck. Svenskt utvecklingssamarbete kan inte göra allt, med där det verkar ska svenska skattebetalare se resultat. Våran utgångspunkt är att utvecklingssamarbetet bör fokusera på det som är effektivt, det som varit historiskt bra på och det som ligger i svenska utrikespolitiska intressen. Tematiska områden som ser som särskilt viktiga för det traditionella utvecklingssamarbetet är global hälsa så som vaccinationer, klimat och miljö, jämställdhet så som flickors rätt till utbildning och SRHR samt institutionsbyggande. Att genom utvecklingssamarbete exempelvis bistå med kunskap kring att bygga upp fungerande lantmäteriverk för att stärka äganderätten och göra det tydligt vem som äger vilken mark, eller bistå med kunskap om hur vi byggt upp vår riksrevision för att granska oegentligheter i statsförvaltningen är värdefullt och kan vara utvecklingssamarbete som leder till positiva resultat. Samtliga biståndssamarbeten ska vara transparenta och leda till resultat. Vidare är det självklart från vår sida att engagemang i världen ska ses som en helhet. Vad gäller utvecklingsbistånd ska vi ge stöd till den typen av projekt som ligger i linje med svenska värderingar. Kontrollen måste vara mycket god – inga svenska skattemedel ska försvinna i korruption eller hamna i fickorna på odemokratiska ledare som inte respekterar rättsstatens principer, demokrati eller mänskliga rättigheter. Vi ser ett behov av att förbättra uppföljningen och styrningen av biståndet. För att säkerställa att svenskt bistånd faktiskt leder till resultat och för att säkerställa att svenskt bistånd inte försvinner i korruption behövs en ambitionshöjning vad gäller kontroll och uppföljning av biståndet. Sida och UD behöver också agera mer snabbfotat och agera när uppgifter om korruption eller andra felaktigheter framkommer. Det ska inte råda några som helst tvivel om att de organisationer samarbetar med inom biståndet är effektiva och delar svenska värderingar. ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartners i biståndet när det gäller resultatfokus, korruptionsbekämpning och redovisning. ska också vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls. Inga svenska skattemedel ska försvinna i korruption eller hamna i fickorna på odemokratiska ledare som inte respekterar rättsstatens principer, demokrati eller mänskliga rättigheter. Det ligger i , svenska skattebetalares och mottagarländernas intressen att inga svenska biståndkronor försvinner i korruption. (C) och (C) anför: kommer att uppleva en urbaniseringstakt som är snabbare än tidigare i världshistorien. väntas en halv miljard människor flytta till städer i i jakt på alternativa försörjningsmöjligheter. Avsaknaden av arbetstillfällen är en stor källa till frustration bland unga människor och en faktor bakom fattigdom och migrationsströmmar. Bristen på jobb inom den formella sektorn underminerar även möjligheten till beskattning vilket påverkar länders förmåga att bygga upp ett socialt skyddsnät och fungerande institutioner. Det här ställer oerhörda krav på samhället och en växande ekonomi. Dels måste nya arbetstillfällen skapas, dels måste en ung befolkning rustas för att kunna ta arbetstillfällen utanför traditionella sektorer, starta företag och bidra till ökad tillväxt. Här kan och EU spela en viktig roll genom utvecklings- och handelspolitiken för att bidra till en ökad tillväxt och rusta fler människor för att ta del av den tillväxten. Hållbara jobb förutsätter att barn och vuxna erbjuds möjlighet till utbildning som håller hög kvalitet. Bara då kan de konkurrera på en globaliserad arbetsmarknad och därmed bidra till en hållbar utveckling. Många av det nya arbetstillfällen som måste skapas i utvecklingsländer kommer att finnas i de snabbt växande städerna och inom industri, it och tjänstesektorer. Utbildning är en förutsättning för denna omställning och det är särskilt viktigt att fokusera på flickors skolgång eftersom långt fler flickor än pojkar i världen inte går i skolan. En mer utbildad arbetskraft leder till minskad fattigdom. bor fortfarande stora delar av befolkningen – och av dem som lever i fattigdom – på landsbygden. Flertalet är kvinnor som jobbar i ineffektiva jordbruk. Det är avgörande både för fattigdomsbekämpningen och för att få en mer hanterbar urbaniseringsutmaning att skapa förutsättningar för tillväxt även i landsbygder. Övergången från dåligt betalda jobb under usla arbetsförhållanden och med låg produktivitet, till hållbara jobb går via utbildning och legala reformer. På landsbygden är det särskilt viktigt med reformer som utvecklar lantbruket och rättssystem som säkerställer äganderätten till mark och det man själv producerar, särskilt för fattiga och för kvinnor. Vi ser också att insatser som ökar lantbrukets avkastning, mekanisering och tillgång till stabila handelskedjor är en viktig faktor för minskad fattigdom. Vi vill understryka vikten av att fortsätta främja en demokratisk utveckling i . Demokrati och individens rättigheter i ett demokratiskt system är alltför frånvarande i Agenda , och det lägger ett särskilt ansvar på och andra demokratier att prioritera upp frågor om rätten att organisera sig fritt, fria och demokratiska val, samt ett fritt och oberoende rättsväsende. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:391 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna Somaliland som en suverän stat och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:678 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1383 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna Somaliland som självständig stat och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta samverkan mellan svenska och somaliländska myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana att se över sin säkerhetsklassning av Somaliland och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett tillfälligt stöd till områdena Puntland och Galmudug och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen, inom världssamfundet, för att finna en långsiktigt hållbar lösning på landets styre bör verka för att demokratiska modell i så stor utsträckning som möjligt anpassas till landets traditionella klanstruktur och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att Unsom utarbetar en plan för att reglera de företag som tillhandahåller säkerhetstjänster i landet i syfte att hålla kostnader nere, hålla intäkterna borta från potentiella terrorister och krigsherrar och stödja uppbyggnaden av en beskattad, vit ekonomi i landet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1789 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en marockansk vägran att acceptera en folkomröstning skulle aktualisera frågan om ett diplomatiskt erkännande av ett fritt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få ett utökat mandat och kunna kontrollera brott mot de mänskliga rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta avstånd från handel med västsahariska naturresurser där intäkterna inte kommer västsaharierna till del och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stopp mot exploatering av västsahariska fiskevatten och naturtillgångar samt ursprungsmärkning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2025 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2304 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella och bilaterala sammanhang bör lyfta frågan om den sydafrikanska landreformen och påpeka att man ser med oro på utvecklingen i landet med den ökande polariseringen och att den sydafrikanska regeringen bör vidta de åtgärder som krävs för att situationen inte ska eskalera, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:41 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda processen för att erkänna Somaliland som en självständig stat och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:63 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna Somaliland som en suverän stat och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:754 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna Somaliland som självständig stat och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta samverkan mellan svenska och somaliländska myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana att se över sin säkerhetsklassning av Somaliland och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen, inom världssamfundet, för att finna en långsiktigt hållbar lösning på landets styre bör verka för att demokratiska modell i så stor utsträckning som möjligt anpassas till landets traditionella klanstrukturer och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att Unsom utarbetar en plan för att reglera de företag som tillhandahåller säkerhetstjänster i landet i syfte att hålla kostnader nere, hålla intäkterna borta från potentiella terrorister och krigsherrar och stödja uppbyggnaden av en beskattad, vit ekonomi i landet, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:2132 av (S): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det är viktigt att är en tydlig röst för och en tydlig röst globalt mot ockupation och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2435 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella och bilaterala sammanhang bör lyfta frågan om den sydafrikanska landreformen och påpeka att man ser med oro på utvecklingen i landet med den ökande polariseringen och att den sydafrikanska regeringen bör vidta de åtgärder som krävs för att situationen inte ska eskalera, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:599 av och (båda KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda processen för att erkänna Somaliland som en egen självständig stat och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:672 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett tillfälligt stöd till områdena Puntland och Galmudug och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen, inom världssamfundet, för att finna en långsiktigt hållbar lösning på landets styre bör verka för att demokratiska modell i så stor utsträckning som möjligt anpassas till landets traditionella klanstruktur, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för att givarsamfundet upprättar oberoende tjänstemyndigheter som mellanhänder mellan givarsamfundet och den somaliska staten å ena sidan och de organisationer som tillhandahåller tjänster å andra sidan, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att Unsom utarbetar en plan för att reglera de företag som tillhandahåller säkerhetstjänster i landet i syfte att hålla kostnaderna nere, hålla intäkterna borta från potentiella terrorister och krigsherrar och stödja uppbyggnaden av en beskattad, vit ekonomi i landet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:673 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna Somaliland som självständig stat i det fall landet förbättrat religionsfriheten, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta samverkan mellan svenska och somaliländska myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana att se över sina reserekommendationer för Somaliland och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:822 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att stärka roll för att fortsatt stå upp för och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1304 av m.fl. (V): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör såväl som enskilt land som inom EU och FN medverka till att den etiopiska regeringen respekterar alla människors mänskliga rättigheter oavsett folkgrupp, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör, i EU och FN samt i dialog med AU, stödja förhandlingar med målsättningen att uppnå långsiktiga och hållbara villkor kring användandet av Gerd-dammen, och detta tillkännager för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftfullt bör uppmärksamma de omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i såväl i sina bilaterala kontakter med regimen som i FN och EU, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör såväl som enskilt land som inom EU och FN betona vikten av att kvinnor inkluderas i freds- och försoningsarbetet, och detta tillkännager för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör såväl som enskilt land som inom EU och FN verka för att följer landets konstitution på alla nivåer av rättsväsendet samt avskaffar specialdomstolarna, vars verksamhet strider mot de mänskliga rättigheterna, och detta tillkännager för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör såväl som enskilt land som inom EU och FN understödja en demokratisk utveckling, förstärka respekten för mänskliga rättigheter och medverka till uppkomsten av ett rättssamhälle i , och detta tillkännager för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör såväl som enskilt land som inom EU verka för minskad militarisering av , och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:1901 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att stärka roll för att fortsätta att stå upp för och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2084 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att stärka roll för att fortsatt stå upp för och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska förstärka stödet till för att bekämpa islamistisk extremism och terror och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3636 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella och bilaterala sammanhang bör lyfta frågan om den sydafrikanska landreformen, och påpeka att man ser med oro på utvecklingen i landet med den ökande polariseringen och att den sydafrikanska regeringen bör vidta de åtgärder som krävs för att situationen inte ska eskalera, och detta tillkännager för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat