bet · H901FöU3 · 2021-11-11 00:00:00 — om projektbidrag från anslag 2:4 Krisberedskap Utskottet föreslår med anledning av ett motionsyrkande att ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet att en oberoende översyn av processen med projektbidrag från anslag 2:4 Krisberedskap och tillkännager detta för regeringen. Mot beslutet i denna del har ledamöterna från S, V och MP reserverat sig. Utskottet föreslår även att lägger skrivelsen till handlingarna. har i rapporten från anslag 2:4 Krisberedskap – ett styrmedel med utmaningar granskat om anslag 2:4 Krisberedskap är ett effektivt styrmedel för att stärka myndigheternas arbete med krisberedskap och civilt försvar. Granskningen omfattar den del av anslaget som MSB fördelar som bidrag till myndigheter på nationell och regional nivå för olika utvecklingsprojekt. övergripande slutsats är att det finns brister i styrmedlets effektivitet som gör att projektbidragen riskerar att inte bli den förstärkning av krisberedskapen som det är tänkt. rekommenderar regeringen att överväga vad anslaget egentligen ska användas till. Vidare rekommenderar även MSB att utveckla uppföljningen av projekt samt att tydligare motivera och kommunicera grunderna till sina beslut om tilldelning av projektbidrag. Regeringen välkomnar granskning av anslag 2:4 Krisberedskap och bedömer att den utgör ett värdefullt underlag i det fortsatta arbetet när det gäller krisberedskap och civilt försvar. Två följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet finns tre reservationer (S, SD, V, MP). Skrivelse 2021/22:6 om projektbidrag från anslag 2:4 Krisberedskap. Tre yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av slutsatser och rekommendationer 1.Projektbidrag inom anslaget 2:4 Krisberedskap, punkt 1 (S, V, MP) 2.Projektbidrag inom anslaget 2:4 Krisberedskap, punkt 1 (SD) 3.Finansieringen av länsstyrelsernas arbete med krisberedskap och civilt försvar, punkt 2 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Projektbidrag inom anslaget 2:4 Krisberedskap ställer sig bakom det som utskottet anför om en oberoende översyn och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4229 av m.fl. (M, KD) och 2021/22:4021 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (S, V, MP) Reservation 2 (SD) Finansieringen av länsstyrelsernas arbete med krisberedskap och civilt försvar 2021/22:4021 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 3 (SD) lägger skrivelse 2021/22:6 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (S), (KD), (L), Per (SD), (MP), (M), ClasGöran (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning har granskat om anslag 2:4 Krisberedskap är ett effektivt styrmedel för att stärka myndigheternas arbete med krisberedskap och civilt försvar. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten från anslag 2:4 Krisberedskap – ett styrmedel med utmaningar (RiR 2021:7). överlämnade till regeringen . Utskottet fick en föredragning om granskningsrapporten av . Svenska myndigheter som har ansvar för en verksamhet i fredstid har motsvarande ansvar även under krissituationer, även kallat ansvarsprincipen. Krishanteringsförmågan hos myndigheter ska huvudsakligen byggas upp genom finansiering inom ramen för myndigheternas ordinarie anslag. Finansieringen av krisberedskapen kan inom myndigheter under vissa förutsättningar och även ske via anslag 2:4 Krisberedskap. Anslagets finansieringsprinciper bygger på antagandet att det går att dra en gräns mellan sådana aktiviteter som ska finansieras av myndigheterna själva (i enlighet med ansvarsprincipen) och aktiviteter som kan finansieras med projektmedel från anslag 2:4. Om denna gräns inte går att upprätthålla finns en stor risk att projektmedel går till aktiviteter som myndigheterna borde finansiera själva. Mot bakgrund av detta har valt att genomföra en granskning med syfte att undersöka om anslag 2:4 Krisberedskap är ett effektivt styrmedel för att stärka myndigheternas arbete med krisberedskap och civilt försvar. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom vad utskottet anför om en oberoende översyn. avslår två motionsyrkanden (SD). Jämför reservation 1 (S, V, MP), 2 (SD) och 3 (SD). övergripande slutsats är att det finns brister i styrmedlets effektivitet som gör att projektbidragen riskerar att inte bli den förstärkning av krisberedskapen som det är tänkt. Granskningen visar att det inte går att kontrollera att de åtgärder som krävs för att upprätthålla och förbättra krisberedskapen huvudsakligen finansieras inom ramen för myndigheternas ordinarie anslag. Gränsdragningsproblemet blir enligt särskilt påtagligt vid fördelning av medel till Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) egna utvecklingsprojekt. MSB:s breda ansvar inom krisberedskap och civilt försvar gör det svårt att hävda att något går utöver det ansvar som MSB har enligt ansvarsprincipen. visar i granskningen att det inte med någon säkerhet går att ta reda på hur myndigheterna totalt sett finansierar de åtgärder som krävs för att upprätthålla och förbättra beredskapen. Problemet är att många åtgärder som myndigheterna vidtar kan bidra till beredskapsförmåga, men i första hand vidtas av andra anledningar. Dessa åtgärder redovisas i normalfallet inte som kostnader för beredskap. Vidare visar granskningen att myndigheterna ibland saknar egna medel för att tillvarata resultaten av de projekt som genomförts med bidrag från anslag 2:4. Detta riskerar att effekten av projekten uteblir och att kunskapsöverföringen brister. konstaterar avslutningsvis att projektbidrag från anslag 2:4 finansierar länsstyrelsernas stadigvarande verksamhet i fråga om krisberedskap och civilt försvar. bedömning är att det finns anledning för regeringen att överväga vad anslaget ska användas till. Om regeringen vill fortsätta att använda anslaget till tillfälliga särskilda satsningar för att stärka samhällets krisberedskap och det civila försvaret ger följande rekommendationer till regeringen: Säkerställ att anslag 2:4 inte blir den huvudsakliga finansieringskällan genom att se till att myndigheternas egen finansiering av krisberedskap och civilt försvar följs upp. Om det visar sig att vissa myndigheter saknar egen finansiering för sitt grundläggande beredskapsarbete bör regeringen överväga andra finansieringslösningar för dessa. Ta ställning till om länsstyrelsernas stadigvarande verksamhet ska finansieras med projektbidrag från anslag 2:4. Ta ställning till om MSB även fortsättningsvis ska fördela projektmedel från anslag 2:4 till den egna verksamheten. rekommenderar MSB att: utveckla uppföljningen av projekten i syfte att få en överblick över deras långsiktiga effekter för samhällets samlade beredskap tydligare motivera och kommunicera skälen till sina beslut om tilldelningen av projektbidrag. Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av slutsatser och rekommendationer MSB har i sina uppföljningsrapporter om anslag 2:4 angett att myndigheten fortlöpande vidtar åtgärder för att förbättra och utveckla kvaliteten i ansökningsförfarandet. Regeringen lyfter fram att de även i fortsättningen kommer att följa myndighetens arbete i det avseendet noga. Regeringen delar inte bedömning om att projektbidrag från anslag 2:4 finansierar länsstyrelsernas stadigvarande verksamhet i fråga om krisberedskap och civilt försvar. I MSB:s regleringsbrev framgår av punkt 13 i villkoren för anslag 2:4 Krisberedskap att anslaget får delfinansiera länsstyrelsernas kostnader för att utveckla krisberedskapen och civilt försvar regionalt och lokalt. Regeringen beskriver att MSB i ansökningsförfarandet ställer krav på länsstyrelserna att ange hur deras planerade projekt överensstämmer med ändamålet och villkoren för anslaget. MSB granskar därefter ansökningarna utifrån bidragskriterierna och fattar beslut om utbetalning. Vidare har uppmanat regeringen att ta ställning till om MSB ska kunna fortsätta att fördela projektmedel från anslag 2:4 till den egna verksamheten. Regeringen konstaterar att de projektmedel som MSB fördelar till sina egna projekt avser sådan verksamhet som berör stora delar av krisbredskapssystemet. I motsats till övriga myndigheter har MSB ett övergripande ansvar för krisberedskap och civilt försvar och sett utifrån det perspektivet kan det enligt regeringen i en del fall vara mest ändamålsenligt att myndigheten ansvarar för myndighetsövergripande tidsbegränsade projekt på dessa områden. Enligt regeringen framgår det i de årliga rapporterna som MSB ska lämna till regeringen, att tidsbegränsade projekt av denna typ har stor betydelse för att utveckla samverkan och skapa rutiner för att hantera kriser mellan de olika aktörerna inom krisberedskapssystemet. MSB uppges arbeta med att ytterligare förbättra sina processer för ansökningar, granskning och bedömningar av såväl egna projekt som övriga myndigheters. Det arbetet beräknas kunna slutföras . Regeringen anger att de kommer att noga följa utvecklingen och resultatet av det arbetet. har lämnat två rekommendationer till MSB. MSB har i sin uppföljningsrapport av anslag 2:4 Krisberedskap angett att man avser att hantera dessa rekommendationer. Regeringen uppger att man noga kommer att följa upp MSB:s hantering av rekommendationer. I motion 2021/22:4229 yrkar m.fl. (M, KD) att en oberoende översyn av processen med projektbidrag behöver genomföras (yrkande 1). Syftet med översynen ska vara att undersöka huruvida processen för projektbidrag kan bli mer ändamålsenlig, transparent och långsiktig. Motionärerna lyfter fram att översynen ska se över att projektbidragen inte ersätter ordinarie anslag samt ta fram förslag på bättre processer för uppföljning och utvärdering av hur projektbidragen används för långsiktiga resultat. Dessutom ska översynen lämna förslag på hur bidrag till MSB:s egna projekt kan hanteras. m.fl. (SD) anger i motion 2021/22:4021 att regeringen måste skärpa sin styrning genom att exempelvis i regleringsbreven tydliggöra att man måste ta itu med kritik. Om man inte gör det menar motionärerna att projektbidragen måste göras om. Regeringen bör även se över behovet av att förstärka den permanenta finansieringen av de myndigheter som har uppgifter inom civilt försvar (yrkande 1). I syfte att säkerställa en långsiktig och permanent finansiering behöver dessutom regeringen särskilt följa upp finansieringen av länsstyrelsernas krisberedskapsarbete, anför motionärerna (yrkande 2). Utskottet anser att anslag 2:4 Krisberedskap är ett viktigt styrmedel för att utveckla det civila försvaret och samhällets krisberedskap. Av ansvarsprincipen följer att medel från anslag 2:4 endast ska vara en förstärkning av myndigheternas ordinarie anslag för att upprätthålla och utveckla krisberedskapen. Utskottet noterar att granskning har visat ett flertal brister när det gäller hanteringen av anslag 2:4. Bristerna handlar bl.a. om att det är svårt för MSB att skilja mellan krisberedskapsarbete som bör finansieras via ordinarie anslag och det som kan finansieras med anslag 2:4. konstaterar att det är ett tecken på att många myndigheter huvudsakligen finansierar sitt arbete med hjälp av projektbidrag. Regeringen påpekar i sin skrivelse med anledning av att MSB arbetar med att ytterligare förbättra sina processer för ansökningar, granskningar och bedömningar av såväl egna projekt som övriga myndigheters projekt. Utskottet anser emellertid inte att MSB:s pågående arbete i detta hänseende är tillräckligt. Det behövs en oberoende översyn av hur hela processen med projektbidrag kan bli mer ändamålsenlig, transparent och långsiktig. Projektpengar ska inte ersätta ordinarie anslag. En översyn bör även lämna förslag på hur bidrag till MSB:s egna projekt kan hanteras samt ta fram förslag om bättre processer för uppföljning och utvärdering av hur projektbidragen används för att åstadkomma långsiktiga resultat. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2021/22:4229 (M, KD). Övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet har inget i övrigt att anföra med anledning av skrivelsen utan föreslår att lägger den till handlingarna. Projektbidrag inom anslaget 2:4 Krisberedskap, punkt 1 (S, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (MP), ClasGöran (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2021/22:4021 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4229 av m.fl. (M, KD). I frågan om MSB:s hantering av anslag 2:4 Krisberedskap, anser vi att det tydligt framgår de villkor som gäller för användningen av anslag 2:4 i regleringsbrevet för MSB. MSB arbetar med att förbättra sina processer för ansökningar, granskningar och bedömningar av såväl egna projekt som övriga myndigheters. Till detta kommer att regeringen noga kommer att följa utvecklingen och resultatet av det arbetet. Därmed finns det enligt vår mening inte anledning för att nu uttala sig. Vi avstyrker därför motionsyrkandena. Projektbidrag inom anslaget 2:4 Krisberedskap, punkt 1 (SD) av (SD), Per (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4021 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4229 av m.fl. (M, KD). I ljuset av den pågående uppbyggnaden av det civila försvaret bedömer vi att det är mycket allvarligt att det finns myndigheter som saknar permanent finansiering för krisberedskapsarbetet. Regeringen bör se över behovet av att förstärka den permanenta finansieringen av de myndigheter som har uppgifter inom civilt försvar. I vissa fall uppger också myndigheterna att de saknar egna medel för att långsiktigt kunna tillvarata resultaten av de projekt som genomförs med hjälp av bidragen. Om man vill garantera att bidragen genererar långsiktiga effekter anser vi att resurserna som satsas på myndigheternas krisberedskapsarbete måste omhändertas på ett bättre sätt än vad som görs . Vidare uppger regeringen att de noggrant följer MSB:s arbete med att förbättra och utveckla kvaliteten i ansökningsförfarandet av bidragen. Vi anser inte att det är tillräckligt att följa en myndighets arbete när allvarliga brister upptäcks som rör säkerhet. Vi anser att regeringen måste skärpa sin styrning och i exempelvis regleringsbreven särskilt påpeka att man måste ta itu med kritik, och om detta inte är möjligt måste förfarandet för projektbidragen göras om. Finansieringen av länsstyrelsernas arbete med krisberedskap och civilt försvar, punkt 2 (SD) av (SD), Per (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4021 av m.fl. (SD) yrkande 2. uttrycker i granskningen att gränsen mellan vad som ingår i länsstyrelsernas ordinarie verksamhet och vad som kan finansieras med anslag 2:4 inte existerar . riktar kritik mot att anslagsmedel används till att delfinansiera uppgifter som, enligt ansvarsprincipen, borde finansieras inom länsstyrelsernas ordinarie verksamhet. I regeringens skrivelse hänvisar man till punkt 13 i regleringsbrevet till MSB , där det framgår att anslag 2:4 Krisberedskap ska delfinansiera länsstyrelsernas kostnader för att utveckla krisberedskapen och civilt försvar. Det framgår däremot inte att ett projektbidrag permanent får finansiera länsstyrelsernas ordinarie krisberedskapsverksamhet. Vi anser därför att kritik i detta avseende är aktuellt eftersom bidraget riskerar att inte leda till långsiktiga åtgärder som behövs i länsstyrelsernas ordinarie krisberedskapsverksamhet. Vi delar kritik och anser att regeringen särskilt behöver följa upp länsstyrelsernas krisberedskapsarbete i syfte att säkerställa en permanent och långsiktig finansiering. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:6 om projektbidrag från anslag 2:4 Krisberedskap . 2021/22:4021 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljningen av projektbidragsdelen av anslaget 2:4 Krisberedskap samt finansieringen av civilt försvar hos myndigheter som berörs av detta anslag och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om länsstyrelsernas arbete med stadigvarande verksamhet i fråga om krisberedskap och civilt försvar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4229 av m.fl. (M, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en oberoende översyn av fördelningen av projektbidrag inom ramen för anslag 2:4 Krisberedskap och tillkännager detta för regeringen. Svensk beredskap befinner sig i ett expansivt skede. Just nu görs de största satsningarna på både militärt och civilt försvar på många decennier. Det allmänt försämrade omvärldsläget liksom coronapandemin visar på vikten av att brett stärka vår beredskap. En i sammanhanget viktig komponent i det arbetet är det särskilda anslag, det så kallade 2:4-anslaget, som uppgår till lite och som är avsett att finansiera åtgärder för att stärka vår krisberedskap och förmåga att hantera kriser och deras konsekvenser. debatterar vi granskning av den del av anslaget som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, fördelar som bidrag till myndigheter på nationell och regional nivå till olika typer av utvecklingsprojekt. Det är en välkommen granskning som har gjort. Jag ska göra några nedslag. menar att det finns en risk att projektbidrag används för att finansiera ordinarie verksamhet. Om det används för verksamhet som bör anses höra till den ordinarie verksamheten blir det därför inte den förstärkning som det var tänkt. Granskningen belyser också ett annat närmast klassiskt problem i projektsammanhang, nämligen hur man efteråt omhändertar de värdefulla insikter som framkommit . lyfter också fram tydliga fördelar med projektformen som sådan. Den är särskilt värdefull för att skapa samverkan och få myndigheter och organisationer att komma samman. Det räcker väl, herr talman, att säga skogsbränder och pandemi för att visa på vikten av att myndigheter kan och vill jobba tillsammans. Men då krävs samverkan, och här kan 2:4-medlen verkligen göra en positiv skillnad. Granskningens viktigaste slutsats, som är väldigt lätt att skriva under på, är att vi i riksdag och regering bör säkerställa att berörda myndigheter har en stabil grundfinansiering. Det är just det som pågår. Det är ingen hemlighet att gjorde lite när det gäller vårt civila försvar. Det var först med inriktningsbeslutet och den återupptagna totalförsvarsplaneringen som skutan så sakteliga började vända och det civila försvaret återigen fördes upp på dagordningen. Om förra inriktningsperioden markerade denna återstart är det med nuvarande inriktningsbeslut som vi verkligen sätter spaden i marken, resurssätter och ser till att få verkstad. Räknat och tillförs det civila försvaret . tillförs 1 miljard, och sedan ökar tillskotten successivt år för år. Varför väljer jag då, herr talman, att nämna detta i en debatt om användningen av projektmedel? Jo, för att det är viktigt att ha en bakgrund och ett sammanhang kring hur vi politiskt har betraktat de civila beredskapsfrågorna. Vi håller nu på att lämna det tidiga 2000-talets fredstida rationalitetstänk bakom oss. I stället planerar vi och resurssätter utifrån en insikt om att inte är en skyddad ö. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om projekt-bidrag från anslag 2:4 Krisberedskap Man kan säkert förbättra både uppföljning och styrning av 2:4-medlen, och MSB arbetar aktivt med den frågan. Men för att verkligen komma åt den beredskapsskuld som vi i har byggt upp krävs ökade resurser. Det viktigaste när vi blickar framåt är att länsstyrelser och bevakningsansvariga myndigheter får en solid grundfinansiering så att de verkligen kan jobba med det som är kärnan i deras beredskapsuppdrag. Det är just det som miljardtillskotten in i sektorn syftar till att uppnå. Det ska naturligtvis inte krävas projektmedel för att kunna fullfölja ett huvuduppdrag. Avslutningsvis finns i det här betänkandet ett tillkännagivande om att det bör göras en "oberoende" översyn av 2:4-anslagets användning. har vi på bordet granskning som väl med alla mått mätt får betecknas som just oberoende. Vi har också regeringens svar, där man i stort välkomnar den här granskningen. Därutöver - och det är kanske det viktigaste av allt - har vi en helt annan politisk inriktning när det gäller civilt försvar och krisberedskap än vad som var fallet som betydande delar av granskning baseras på. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. Debatten handlar om om projektbidrag. Jag yrkar bifall till reservation 2. Jag får en hel del frågor, både på mejl och på andra sätt: Vad pratar ni egentligen om när det handlar om projektbidrag? Det kan vara lite svårt att förstå för den som sitter och lyssnar på det här och som inte har den insikt som vi har om detaljerna. Det handlar egentligen om hur mycket pengar, hur många miljarder, som tilldelas myndigheten . Andra myndigheter kan sedan söka bidrag för olika projekt på vägen mot att stärka krisberedskapen i . Det är vad det handlar om. Hur använder man då de här bidragen på de olika myndigheterna? Det tittar på. Vi har läst kritik mot hur pengarna används, och det renderar denna debatt. riktar i sin rapport viss kritik mot hur bidragen används. Trots att vi nu har denna viktiga debatt påverkas i alla fall jag när jag går upp och läser tidningen. Jag läser om en polisman som blir sparkad i huvudet. Det har inte med den här debatten att göra. Jag läser om en kvinna som har blivit våldtagen och misshandlad i . Vilket samhälle vi lever i! Men det är som sagt inte detta debatten ska handla om. Den kritik som riktar gäller brister i effektivitet i styrmedlen, alltså hur myndigheterna använder sina pengar. Myndigheterna har också egna resurser för att verka inom beredskapshöjningar och krisberedskapseffektivitet. begär de pengar från MSB för att stärka projekten i krisberedskapshanteringen. har riktat kritik mot att detta inte är solklart. Det går inte att se att bidragen kopplas direkt till krisberedskapshöjningen och handlingsplanerna för de olika myndigheterna. har alltså uttryckt kritik och menar att detta inte är till fyllest i alla stycken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om projekt-bidrag från anslag 2:4 Krisberedskap ställer frågan: Är de projektbidrag som myndigheterna anhåller om på något sätt kopplade till motståndskraft? Om detta handlade det dokument som vi tog fram, herr talman, som gällde det civila försvaret. Sedan kom Värnkraft - Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021-2025. Var är kopplingen? Finns det en sådan koppling? Jag hittar inget skrivet om en koppling. Men det borde finnas en sådan, för dokumentet om motståndskraft var väldigt bra. Nåväl, herr talman, dessutom beviljar MSB sig själva projektbidrag. I vilken omfattning och till vad? Det är säkert till bra saker. Men ska det vara på det här viset - att MSB själva sitter och bestämmer hur mycket de behöver för att utveckla något? Det finns projektbidrag som det beslutas om på olika myndigheter, men tar bidragen slut. har uppmärksammat vad som händer då. Jo, projektet som har pågått avstannar. Inga medel finns för vidare arbete. Då förlorar man effektiviteten i projektet och den kompetens som finns framtagen för det man ska genomföra i form av krisberedskapshöjande åtgärder. Det är borta. rekommenderar att man följer upp den egna finansieringen och tar ställning till om fortsatt ska ha pengar för verksamheten. kommer alltså med ett antal rekommendationer. Hur följer MSB upp att de olika myndigheterna använder sina pengar på rätt sätt? Om man läser de regleringsbrev som regeringen skriver till respektive myndigheter om hur de ska göra ser man att de skriver att arbetet noggrant ska följas upp. Det har framförts kritik mot det här redan tidigare, i granskningen för 2019-2020.