bet · H801TU15 · 2021-06-08 00:00:00 — Utskottet vill i sammanhanget även påminna om de ändringar som trädde i kraft och som innebär ett enklare förfarande när det gäller kamerabevakning, bl.a. bevakning i färdmedel som används i kollektivtrafik och för stations-, terminal- och hållplatsområden som används för kollektivtrafik. När det gäller motionsyrkandet om kopparstölder kan utskottet konstatera att kopparstölder innebär förseningar och drabbar människor och gods. Utskottet har inhämtat att arbetar aktivt med åtgärder för att öka robustheten i järnvägsanläggningen för att förhindra stölder, men också för att minska konsekvenserna och riskerna om de ändå inträffar. Utskottet har vidare fått veta att arbetar för att minska tillgängligheten på koppar, att verket stöldskyddsmärker med DNA och samarbetar med andra företag och organisationer, inte minst . Exempel på övriga åtgärder som har vidtagit är att införa bevakning med väktare och kameraövervakning, göra anläggningar mindre tillgängliga, sätta upp stängsel och skyltar och ta bort övertaligt material och buskage för att minska möjligheten för obehöriga att vistas i skymundan. Utskottet välkomnar det arbete som bedriver för att minska kopparstölder och förutsätter att de rättsvårdande myndigheterna kopplas in i arbetet. Utskottet vill påminna om att ansvaret för järnvägssäkerheten ligger hos järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren. Ansvaret omfattar att de fordon som används i verksamheten uppfyller föreskrivna krav. Järnvägsföretagen har därmed ansvar för att de fordon de använder ges tillräckligt underhåll. Utskottet påminner också om att Europeiska unionens järnvägsbyrå (ERA) driver utvecklingen av driftskompatibilitetsfrågor. Transportstyrelsen är aktivt delaktig i ERA:s arbete med korsacceptans, godsvagnar, drift och trafikledning osv. Utskottet är därför medvetet om att särskilda krav på järnvägsfordons utformning kan vara oförenliga med de förpliktelser har med anledning av medlemskapet i EU. Utskottet vill även lyfta fram att i den sakpolitiska överenskommelse som har träffats mellan regeringspartierna och och Liberalerna, det s.k. januariavtalet, anges att ska ha rätt att avvisa tåg som riskerar att riva ned kontaktledningar eller på annat sätt sliter extra mycket på järnvägen. Utskottet har vidare tagit del av den rapport där redovisar ett uppdrag till regeringen om förutsättningar för att minska förseningar i järnvägstrafiken orsakade av järnvägsföretag. Uppdraget innebar att analysera och redogöra för åtgärder som kan förebygga och minska störningar och förseningar i järnvägstrafiken orsakade av järnvägsföretag och järnvägsfordon. Ett av syftena med åtgärderna är att kunna avvisa järnvägsfordon från eller neka järnvägsfordon tillträde till den statliga järnvägsanläggningen, eller på något annat sätt förebygga och förhindra att järnvägsfordon skadar den statliga järnvägsanläggningen. I rapporten konstateras bl.a. att målet är att järnvägsföretagen ska agera proaktivt och vidta förebyggande åtgärder som minimerar risken för störningar i järnvägsanläggningen som orsakas av järnvägsföretag. Störningar orsakade av dragfordon och motorvagn utgör en stor andel av de förseningar som orsakas av järnvägsföretag. Utskottet välkomnar det arbete som bedrivs för att minska förseningar och skador som orsakats av järnvägsfordon. När det gäller motionsyrkandet om banvallsbränder vill utskottet peka på det som statsrådet bl.a. anförde i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2017/18:1483) att järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare är ansvariga för att järnvägstrafik bedrivs på ett trafiksäkert sätt. Järnvägsföretagen har därmed ett ansvar för att fordonen de använder ges ett tillräckligt underhåll. Det innefattar bl.a. att säkerställa att bromsar underhålls löpande och att de fungerar som avsett. Statsrådet anförde att , i egenskap av infrastrukturförvaltare av den statliga järnvägen, har ett ansvar för att underhålla järnvägen så att brandrisken minimeras, bl.a. genom att bekämpa växtlighet i banvallar och ta bort brännbart material i anslutning till spåren. Motionerna 2020/21:2217 (SD) yrkandena 44, 46–48, 50 och 53, 2020/21:3472 (M) yrkande 12 och 2020/21:3700 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om obehöriga i spåren och skärpta straff för olovligt beträdande av spår. Utskottet framhåller vikten av att minska obehöriga i spåren. Jämför reservation 12 (SD), 13 (KD) och 14 (M, SD). I kommittémotion 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 36 framhåller motionärerna att arbetet med att minska olyckor, stärka suicidprevention och förebyggande underhåll för att minska risken för olyckor måste prioriteras. Motionärerna framhåller bl.a. att det är motiverat att stora resurser läggs på ökad inhängning av spårområdet. Vidare pekar motionärerna på att personal behöver fortbildning och säkerhet behöver prioriteras när morgondagens digitala tågsystem utvecklas. I yrkande 40 framhåller motionärerna att det bör finnas fler fasta kameror på strategiska ställen längs spåren. I yrkande 41 påminner motionärerna om möjligheten att använda drönare som kompletterande åtgärd. Motionärerna påminner bl.a. om att vid personsök inom spårområden ställs ofta krav på tågstopp från polis medan sökning pågår. Drönare skulle i sådana situationer kunna vara till hjälp menar motionärerna. I yrkande 43 anför motionärerna att möjligheten att som rutin köra i siktfart vid misstänkt spårspring bör utredas. Motionärerna framför att det är självklart att välja trafikstopp vid misstänkt försök till suicid, men vid annat spårspring bör rutinen ses över för att minska störningar. I yrkande 49 anser motionärerna att lokförare som bevittnat personpåkörning ska få ersättning om ett prisbasbelopp. I yrkande 51 begärs att bangårdar inhägnas och säkerhetsklassas. Motionärerna framhåller att svenska bangårdar är i behov av höjd säkerhet och att bl.a. spårspring kraftigt kan minska genom bättre inhängning. I kommittémotion 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 22 föreslår motionärerna att det tas fram en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren. Motionärerna pekar på att antalet obehöriga som rör sig på järnvägsspåren har ökat , vilket orsakar stora förseningar i tågtrafiken både för regiontåg och för fjärrtåg. Skärpta straff för att olovligt beträda spår I kommittémotion 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 45 önskar motionärerna att straffet för olovlig vistelse i spårområdet skärps. Motionärerna framhåller att spårspring är ett stort och tyvärr även växande problem. m.fl. (M) önskar i kommittémotion 2020/21:3472 yrkande 10 skärpta straff för personer som olovligt befinner sig inom ett spårområde. Motionärerna pekar bl.a. på stora förseningar orsakade av spårspring. I yrkande 11 anser motionärerna att polis och vakter ska ges möjlighet att utfärda böter på plats enligt samma modell som sker för bl.a. fortkörning och felparkering. Av 9 kap. 1 § järnvägslagen (2004:519) följer att utan infrastrukturförvaltarens eller ett järnvägsföretags tillstånd får inte någon beträda spårområdet för järnväg utom på platser där det klart framgår att allmänheten har tillträde. Att olovligt beträda spårområdet kan ge böter på . trädde ändringar i kamerabevakningslagen (2018:1200) i kraft som innebär att kravet på tillstånd till kamerabevakning tas bort för bevakning i färdmedel som används i kollektivtrafik och för stations-, terminal- och hållplatsområden som används för sådan trafik. Kravet på tillstånd togs även bort för bevakning av vissa platser vid spårområden och av flygplatser. Undantagen ska gälla om bevakningen sker i brottsbekämpande syfte, i syfte att förhindra olyckor eller i ordningshållande syfte. uppger att när obehöriga upptäcks i spåren stoppar eller sänker verket tågens hastighet kraftigt, vilket leder till förseningar, framför allt runt storstäder och i rusningstrafik. stoppas eller sänks hastigheten för upp till 80 tåg på grund av obehöriga i eller intill järnvägsspåren. Av promemoria Tillsammans mot spårspring framgår att genomför ett stort antal åtgärder för att göra det svårare att ta sig ut i spåren. uppges att kommer att investeras i bl.a. stängsling och en utökad kamera-övervakning. Ytterligare åtgärder rör säkrare plattformsändar, åtgärdade plankorsningar och tydligare skyltning. anger att för dessa fysiska åtgärder prioriteras sträckor där problemen med påkörning är som störst. När det gäller motionsförslagen om obehöriga i spåren vill utskottet inledningsvis påminna om att det är som ansvarar för åtgärder och arbetssätt när det gäller säkerhet på den statliga järnvägen. måste också förhålla sig till de transportpolitiska målen, där aspekten säkerhet ingår. Av uppgifter från framgår att myndigheten när obehöriga upptäcks i spåren stoppar eller sänker tågens hastighet kraftigt, vilket leder till förseningar, framför allt runt storstäder och i rusningstrafik. I årsredovisning anges att de händelser och olyckor som var mest frekventa och som försenade flest tåg var kopplade till obehöriga i spår. Av årsredovisningen framgår dock att det har skett en minskning i antal förseningstimmar jämfört med föregående år. Utskottet har fått veta att om , eller exempelvis polisen, gör bedömningen att det finns risk för skada på människor, miljö eller egendom stoppas eller sänks hastigheten på trafiken. I synnerhet runt större städer där det är trångt på spåren får detta snabbt stora följdverkningar för både gods- och persontrafik som riskerar att fastna i tågköer. Utskottet vill understryka att frågan om att minska obehöriga på spåren därför är av stor betydelse. Av promemoria Tillsammans mot spårspring framgår att genomför ett stort antal åtgärder för att göra det svårare att ta sig ut i spåren. uppges att skulle investeras i bl.a. stängsling och en utökad kameraövervakning. Ytterligare åtgärder rör säkrare plattformsändar, åtgärdade plankorsningar och tydligare skyltning. anger att för dessa fysiska åtgärder prioriteras sträckor där problemen med påkörning är som störst. Utskottet välkomnar detta arbete och förutsätter att fortsätter att vidta åtgärder som är nödvändiga för att minska antalet olyckor och förseningar bl.a. till följd av att obehöriga befinner sig på spåren. Utskottet har även tagit del av att på sin webbplats uppger att myndigheten med uppmaningen Sluta genast gena vill skapa uppmärksamhet om problemet med obehöriga i spår. påminner om att gena över järnvägsspår, eller på annat sätt olovligt vistas i spårområdet, inte bara är förbjudet och livsfarligt – det förorsakar också förseningar. Dessutom är det ett allvarligt arbetsmiljöproblem. Många lokförare upplever stress och oro eftersom möjligheten att väja eller stanna om någon oväntat och olovligt dyker upp nära spåren helt enkelt inte finns. Utskottet välkomnar angelägna arbete för att minska spårspring. Därmed anser utskottet inte heller att det finns skäl att vidta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2020/21:2217 (SD) yrkandena 36, 40, 41, 43, 49 och 51 samt 2020/21:2809 (KD) yrkande 22 avstyrks därför. Skärpta straff för att olovligt beträda spår Utskottet delar motionärernas oro för det ökade antalet obehöriga i spåren och de konsekvenser i form av förseningar, och inte minst fara för liv, som detta innebär. För att motverka den utvecklingen anser utskottet att de åtgärder som har vidtagit för att motverka obehöriga i spåren är mycket angelägna. Utskottet förutsätter att och andra aktörer såsom järnvägsföretag fortsätter att bedriva ett aktivt arbete. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom motionsförslagen 2020/21:2217 (SD) yrkande 45 och 2020/21:3472 (M) yrkandena 10 och 11 om skärpta straff, och därför avstyrks de. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om resenärer och transport-köpare på järnväg. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete med biljettsystem och nattåg. Jämför reservation 15 (M) och 16 (SD). I motion 2020/21:184 av och (båda SD) framförs att det bör tas fram riktlinjer för en familjevänlig tågtrafik. Det skulle exempelvis kunna medföra gott om plats för uppställda vagnar och rymliga toaletter med skötbord. I motion 2020/21:534 av (KD) framförs att förut-sättningarna för att fortsätta arbetet med att skapa säkra och trygga stationsmiljöer även efter 2020 bör utredas. Motionären pekar på att en metod som har visat gott resultat är övervakningskameror. m.fl. (S) efterlyser i motion 2020/21:1674 yrkande 1 i denna del att förutsättningarna för att förbättra nattågstrafiken till övre ska studeras. Motionärerna pekar på att det finns en allt större efterfrågan på järnvägstrafik från turister och besöksnäringen – inte minst i de norra länen med långa avstånd. I motion 2020/21:2060 av m.fl. (S) efterfrågas ett uppdrag för de statliga bolag som kör nattågstrafik att se över fordonsparken. Motionärerna framhåller att slitna vagnar och kupéer bör rustas upp eller ersättas, och fordonsparken som helhet bör ses över. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2217 yrkande 23 att det är fel att satsa på nattåg till när behoven är avsevärt större i . Motionärerna påminner om att det finns ett stort behov av fler tågsätt och avgångar, i synnerhet i storstadsområdena. I yrkande 62 framhåller motionärerna att frågan om att införa en nättjänst och applikation för godstransporter med tåg bör ses över. Motionärerna pekar bl.a. på att om det är enkelt att hitta en transportlösning för järnvägsgods ökar möjligheten att fler företag väljer att transportera sitt gods med tåg i stället för med lastbil. I yrkande 63 framförs att bör åläggas att öppna sitt bokningssystem för privata aktörer. Motionärerna framhåller att det är viktigt att smidigt kunna hitta, boka och betala sin resa. I kommittémotion 2020/21:3472 av m.fl. (M) yrkande 5 påminner motionärerna om vikten av en konkurrensneutral tillgång till digital infrastruktur. Motionärerna anser därför att det bör finnas en konkurrens-neutral plattform där kunder kan köpa biljetter från alla bolag som kör på svensk järnväg. I yrkande 13 framhåller motionärerna att det bör finnas ett gemensamt biljettsystem i hela . Motionärerna anser därför att regeringen skyndsamt ska påbörja arbetet att i dialog med bolag och andra länder skapa ett gemensamt bokningssystem för tågbiljetter som är lika lätt och transparent som flygets bokningssystem. är Vy operatör för nattågen mellan och /. Avtalet mellan Vy och sträcker sig med möjlighet till förlängning. Det rör sig om mer än 500 000 resor : två nattåg tur och retur –/samt dagtrafiken mellan och . slutredovisade ett regeringsuppdrag att utreda nattåg till . I slutredovisningen pekas sträckningen ––ut som mest lämplig för att gå vidare med en eventuell upphandling av nattågstrafik till den europeiska kontinenten. Sträckan har enligt bra trafikmässiga förutsättningar, ger möjlighet till relevanta avgångs- och ankomsttider och öppnar för vidare förbindelser till andra håll i . En förutsättning är enligt att man kan ingår nödvändiga överenskommelser med berörda länder. bedömer att trafik på sträckan ––skulle som tidigast kunna vara igång . Förutom överenskommelser med berörda länder krävs det då att det finns intresserade operatörer som själva kan tillhandahålla fordon och att den juridiska processen inte drar ut . fick vidare ett regeringsuppdrag att genomföra en upphandling av nattågstrafik genom och som bidrar till att det upprättas internationella nattågsförbindelser med dagliga avgångar från till andra europeiska länder. I uppdraget specificeras att trafiken ska omfatta dagliga avgångar från genom fram till gränsen mellan och . ska också i den utsträckning det är möjligt verka för att trafiken fortsätter på kommersiella grunder efter gränsen mellan och så att den sammanlagda restiden från utan byte uppgår till minst , företrädesvis med slutdestination . På motsvarande sätt ska trafiken även omfatta avgångar från genom fram till gränsen mellan och så att den sammanlagda restiden från utan byte uppgår till minst , företrädesvis med slutdestination . Denna upphandling ska göras för dagliga avgångar förutom på de delar av året och de enstaka dagar som sammanfaller med befintlig kommersiell trafik. Om bedömer att en förlängning på kommersiella grunder inte kommer att komma till stånd ska upphandlingen avbrytas. Trafiken ska påbörjas och pågå under högst med möjlighet till förlängning . Delredovisning av uppdraget redovisades och innehöll en redogörelse av hur genomförandet av uppdraget fortskridit, en tidsplan för det fortsatta arbetet, en uppskattning av kostnaderna för trafiken, en beskrivning av hur arbetar för att inte konkurrera med redan existerande nattågstrafik som bedrivs på kommersiell basis och en redogörelse för vilka kontakter haft med kommersiella operatörer som kan beröras av den upphandlade trafiken. beslutade regeringen att tillsätta en utredning om vad som krävs för att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Utredaren skulle bl.a. föreslå insatser och tidsplan för ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela landet. Det nationella biljettsystemet bör enligt regeringen vara en oberoende plattform, och finansieringsmodellen och den tekniska plattformen bör vara konkurrensneutrala och icke-diskriminerande för att möjliggöra för såväl stora som små aktörer att erbjuda reseinformation och biljetter via systemet. I utredningsbetänkandet Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik (SOU 2020:25) föreslår utredningen hur ett nationellt biljettsystem kan byggas upp, regleras, finansieras och förvaltas. Utredningen föreslår bl.a. att resenärer ska kunna resa med samma färdbevis oavsett var i landet som resan görs, att staten ska tillhandahålla en nationell digital infrastruktur som hanterar biljetter och en ekonomisk avräkning mellan företag som ingår i systemet samt att innovation ska främjas genom att alla regionala kollektivtrafikbiljetter ska finnas tillgängliga för tredje part som vill sälja mobilitetstjänster. Vidare föreslår utredningen åtgärder som kan skapa bättre reseplanerartjänster för resenärer med realtidsdata om trafikstörningar och information om biljetter och priser. Utredningen föreslår också att regeringen utreder en lämplig organisation för att införa en konkurrensneutral försäljningskanal för kollektivtrafikens biljetter. Utredningen anser att staten bör vara huvudman för en sådan försäljningskanal. Den digitala infrastrukturen för biljettsystemet bör enligt förslaget öppnas för anslutning för kollektivtrafikföretag . ska alla regionala kollektivtrafikmyndigheter enligt förslaget vara fullt ut anslutna till det nationella biljettsystemet. Utredningens förslag har remiss-behandlats och bereds inom . I proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan anför regeringen att den vill göra det enklare att boka utlandsresor med tåg. Inom ramen för den pågående revideringen av EU:s tågpassagerarförordning verkar regeringen för att de föreslagna bestämmelserna ska utformas på ett sätt som underlättar bokningen av utlandsresor. Därutöver har regeringen gett Trafikanalys i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag med en nulägesanalys av möjligheterna att boka biljetter för utlandsresa med tåg samt att bedöma vilka initiativ staten kan ta för att branschaktörerna ska underlätta för konsumenterna att boka utlandsresor med tåg. Trafikanalys redovisade uppdraget . Av redovisningen framgår att boknings- och försäljningsmarknaden för internationella tågbiljetter kommer att utvecklas av marknadens egna aktörer. Men det finns enligt Trafikanalys monopolsituationer och dominans av stora järnvägsföretag som ger strukturella problem och som marknaden inte kan förväntas lösa. Trafikanalys konstaterar att det är mycket angeläget att driver frågan om konkurrensneutralitet på EU-marknaden för att underlätta den framväxande marknaden. Trafikanalys föreslår bl.a. informationsinsatser och att frågan om skilda momssatser för tågoperatörer respektive återförsäljare och tredjepartsföretag ses över. Vidare bedömer Trafikanalys att marknaden för internationella tågbiljetter är på väg att utvecklas, men att den fortfarande behöver följas upp, och föreslår ett nytt uppdrag om förslagsvis för en uppföljning av marknadssituationen. trädde ändringar i kamerabevakningslagen (2018:1200) i kraft som innebär att kravet på tillstånd till kamerabevakning tas bort för bevakning i färdmedel som används i kollektivtrafik och för stations-, terminal- och hållplatsområden som används för sådan trafik. Kravet på tillstånd togs även bort för bevakning av vissa platser vid spårområden och av flygplatser. Undantagen ska gälla om bevakningen sker i brottsbekämpande syfte, i syfte att förhindra olyckor eller i syfte att hålla ordning. När det gäller motionsyrkanden om en familjevänlig järnvägstrafik och trygga stationer vill utskottet framhålla att det transportpolitiska funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Av den senaste infrastrukturpropositionen framgår att för att ytterligare förbättra förutsättningarna, för såväl resande som för dem som transporterar gods, att se järnvägen som ett attraktivt val har regeringen bl.a. gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att minska förseningar i järnvägstrafiken som är orsakade av järnvägsföretag samt att upprätta en handlingsplan med åtgärder för att möjliggöra en förbättrad trafikinformation i järnvägstrafiken. Inom stationsplatsen är plattformar och förbindelser ansvarsområde. framhåller att dessa ska vara enkla att nå och trygga att vistas på, där öppenhet och ljus är viktiga delar. Utskottet välkomnar ambition. Enligt utskottets uppfattning är frågor om biljettsystem för järnvägstrafiken av stor betydelse. Utskottet anser att det ska vara enkelt att söka efter och köpa biljetter. Utskottet vill peka på att det i den sakpolitiska överenskommelsen januariavtalet anges att ett nationellt biljettsystem ska införas för all kollektivtrafik i hela . Mot den bakgrunden välkomnar utskottet regeringens uttalanden i proposition En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) om att det bör införas ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Utskottet välkomnar därför också den utredning om ett nationellt biljettsystem som bereds inom . När det gäller motionsförslag om att ska öppna sin biljettbokning för övriga aktörer vill utskottet påminna om att den svenska marknaden för persontrafik på järnväg är helt avreglerad, och agerar på en konkurrensutsatt marknad med flera olika aktörer. Som ett bolag på en konkurrensutsatt marknad ska agera affärsmässigt och utifrån bl.a. statens ägarpolicy som t.ex. anger att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt och på ett sätt som gör att de åtnjuter offentligt förtroende. Utskottet vill också påminna om att frågor om SJ AB:s biljettförsäljning är en operativ fråga och således för SJ AB:s ledning och styrelse att hantera. Utskottet vill peka på det som dåvarande närings- och innovationsminister framförde i en interpellationsdebatt (ip. 2017/18:554) om att det inte finns något hinder för att inleda samarbeten om biljettbokning med andra operatörer. Vidare påminde statsrådet om att frågan har prövats av då det framkom att det är upp till självt att avgöra vilka som får tillträde till bolagets försäljningskanaler. Utskottet vill också lyfta fram att det i januariavtalet anges att regeringen ska agera för att göra det enklare att boka utlandsresa med tåg. Utskottet kan dock konstatera att det inte enbart är en fråga som kan lösas på nationell nivå.