bet · H801UbU11 · 2021-03-25 00:00:00 — 2009/10:165 s. 276) anges att arbete med elevhälsa förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper. Det är också angeläget att elevhälsan samverkar med övrig hälso- och sjukvård och med . I det individuellt inriktade arbetet har elevhälsan ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. I förarbetena anges också att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. Bakgrund och pågående arbete fick 2016 i uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik (förordningen [2016:400] om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser). Bidraget ska gå till att anställa eller ge uppdrag åt skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, speciallärare och lärare med specialpedagogisk kompetens. kan bidraget även sökas för att behålla det utökade antal tjänster en huvudman tidigare fått bidrag för, förutsatt att den uppnådda ökade personaltätheten bibehålls. Vidare fick 2016 i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan för att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål (U2016/02937/S och U2016/02926/BS [delvis]). Uppdraget slutredovisades (dnr 2016:1616). Av slutredovisningen framgår bl.a. att lärandet i hälsofrämjande skolutveckling behöver utvecklas samt att elevhälsouppdraget behöver organiseras utifrån en skolgemensam kultur där betydelsen av ett hälsofrämjande arbete behöver genomsyra all verksamhet på skolan. Det hälsofrämjande arbetet behöver också bedrivas systematiskt och långsiktigt för att bli hållbart . gav regeringen och i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete för att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV och U2020/00363/S). Uppdraget har utökats till att även rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget, som delvis bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, har förlängts och ska redovisas till . Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven Som framkommer ovan redovisade Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven sitt slutbetänkande (SOU 2021:11). När det särskilt gäller elevers hälsa har utredningen haft i uppdrag att kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete, analysera hur elevhälsoarbetet kan utvecklas och föreslå insatser som kan bidra till att skapa ett mer aktivt och välfungerande elevhälsoarbete och stärka elevhälsans kompensatoriska roll. Enligt utredningen finns behov av att förtydliga elevhälsans uppdrag och vissa åtgärder för att stärka elevhälsoprofessionerna, öka kompetensen och erbjuda bättre verktyg för att bedriva ett aktivt stöd- och elevhälsoarbete. När det gäller stärkta elevhälsoprofessioner föreslår utredningen bl.a. att det ska införas ett krav på tillgång till speciallärare eller specialpedagog inom elevhälsan för att höja kvaliteten på kartläggningar av stödbehov och utformning av insatser samt för att lärare ska få ett bättre stöd i arbetet med att utforma inkluderande lärmiljöer. När det gäller ökad kompetens för ett aktivt stöd- och elevhälsoarbete bör enligt utredningen se över relevanta befintliga kompetensutvecklingsinsatser och stödmaterial för att i dessa utveckla hur det förebyggande och hälsofrämjande arbetet kan stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. När det sedan gäller bättre verktyg för ett aktivt elevhälsoarbete föreslås bl.a. att i samarbete med , , och ska få i uppdrag att ta fram kunskapssammanställningar inom områdena elevhälsa och stöd som kan bidra till att förbättra huvudmäns, rektorers och lärares möjligheter att välja effektiva insatser. Därutöver lämnas i utredningen förslag om en numerär reglering av tillgång till elevhälsan samt om en obligatorisk redovisning av tillgång till elevhälsan. Utredningens förslag bereds inom (). Särskilt om arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck har i uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet genom kunskapshöjande insatser och stöd för olika personalgrupper inom skolan och förskolan (U2020/06608 [delvis]). Arbetet ska ta sin utgångspunkt i förslag till ändringar i läroplaner när det gäller kunskapsområdet sex och samlevnad (U2019/02204) och särskilt beakta elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande uppdrag samt omfatta ökad upptäckt av utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning. har tilldelats för uppdraget och ska vid genomförandet inhämta kunskaper och erfarenheter från , Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid och andra relevanta aktörer. Bakgrunden till uppdraget är att regeringen anser att arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck måste ske brett i samhället och att regeringen därför har beslutat om uppdrag till ett flertal myndigheter för att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, bl.a. inom skolväsendet (regeringens pressmeddelande ). Som även redogjorts för ovan har regeringen beslutat om förstärkta skrivningar i läroplanerna inom det kunskapsområde som kallas sex och samlevnad. Förändringarna innehåller även nya skrivningar om hedersrelaterat våld och förtryck. Särskilt om samverkan kring placerade barn och unga De tre skolmyndigheterna – SPSM, och Skolinspektionen –samverkar kring frågan om obruten skolgång för placerade barn och unga. Inom ramen för samverkan har två olika samverkansmodeller utvecklats som ger stöd för samverkan mellan skola och socialtjänst för att placerade barn och unga ska få kontinuitet i skolgången och en bättre skolförankring. Samverkan mellan socialtjänst och skola (SAMS) omfattar barn och unga som placeras i samhällsvård. För att samverkan vid skolbyte för placerade barn ska fungera krävs kännedom om roller och ansvar hos både skola och socialtjänst. Stödet är avsett att utgöra ett konkret stöd för samverkan mellan socialtjänst och skola och innehåller konkret vägledning till rektorer, kommuner och socialtjänst inför och under placeringen. Samverkan för placerade barn i ungdomshem (Sisam) är en modell som omfattar barn och unga som placeras i Statens institutionsstyrelses (Sis) ungdomshem och gäller samverkan mellan skola, socialtjänst och Sis. Modellen erbjuder verktyg och arbetssätt för samordning av insatser för placerade barn och ungas skolgång och riktar sig till kommunernas socialtjänst och skola, liksom Sis ungdomshem och dess skolverksamhet (SPSM webbplats, Samverkan för obruten skolgång för placerade barn och unga, hämtad ). SPSM har tagit fram studiepaketet Samverkan kring placerade barn och ungas skolgång, vilket är ett resultat av samarbete mellan , och . Stödpaketet har tagits fram för att förbättra samarbetet och samordningen mellan skola och socialtjänst när det gäller skolgången för placerade barn och unga. Syftet är även att bland rektorer, elevhälsans personal och handläggare inom öka kunskapen om ansvar och roller, öka förståelsen för vad socialtjänst och skola behöver göra så att barn och unga som har placerats i samhällsvård ska få en fungerande skolgång och öka förståelsen för skolans betydelse för dessa elever. har publicerat information och stödmaterial om tidiga och samordnade insatser för barn och unga (TSI). Tidiga samordnade insatser betyder att personal från skola, hälso- och sjukvård och socialtjänst arbetar tillsammans för att skapa en helhet kring insatser för barn och unga som är i behov av stöd från flera aktörer. Det ställer krav på att alla aktörer utvecklar kunskap och kompetens om långsiktig samverkan och samordning. och arbetar gemensamt för utvecklingen av TSI. har på sin webbplats även tillgängliggjort ett antal föreläsningar som berör TSI (webbplats, Tidiga och samordnade insatser för barn och unga, hämtad ). Inledningsvis vill utskottet understryka elevhälsans roll och betydelse för elevers välbefinnande och möjlighet att utvecklas mot utbildningens mål. Elevhälsan ska enligt skollagen vara förebyggande och hälsofrämjande och omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Vidare vill utskottet framföra att det i förarbetena till skollagen anges att arbetet inom elevhälsan förutsätter samverkan med skolans övriga personalgrupper, med övrig hälso- och sjukvård och med . Utskottet kan konstatera att flera insatser har gjorts och fortfarande pågår för att förstärka elevhälsan. Utskottet vill här bl.a. lyfta fram det statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan som infördes . Här kan även särskilt nämnas de förslag som lämnades av Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven, däribland att förtydliga elevhälsans uppdrag och att förstärka professionerna inom elevhälsan. Vidare lämnades bl.a. förslag om ökad kompetens för att stödja det förebyggande och hälsofrämjande arbetet. Utskottet anser att beredningen av utredningens förslag bör inväntas. Vidare vill utskottet särskilt lyfta fram det uppdrag som och arbetar med och som syftar till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Uppdraget omfattar även insatser för barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. I detta sammanhang vill utskottet även påminna om att i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet genom kunskapshöjande insatser och stöd för olika personalgrupper inom skolan. När det sedan gäller yrkanden som på olika sätt berör skolans och elevhälsans roll i att upptäcka och bemöta barn och elever som far illa vill utskottet framhålla att detta arbete är av stor vikt. Som framkommer ovan bedriver skolmyndigheterna ett samverkansarbete kring obruten skolgång för placerade barn och unga. Därutöver har utarbetat information och studiematerial som bl.a. riktar sig till rektorer och elevhälsans personal. Med hänvisning till pågående arbete och gällande rätt avstyrker utskottet motioner dels om elevers hälsa, dels om skolpsykologers förebyggande arbete. Därmed avstyrks motionerna 2020/21:169 (V) yrkande 13, 2020/21:396 (V) yrkande 1, 2020/21:1178 (M), 2020/21:1612 (SD) yrkande 23, 2020/21:2696 (MP) yrkande 8, 2020/21:3050 (MP) yrkande 7, 2020/21:3065 (MP) yrkande 2, 2020/21:3135 (M) yrkande 6, 2020/21:3139 (M) yrkande 25, 2020/21:3226 (L) yrkande 4, 2020/21:3274 (L) yrkandena 3 och 6 samt 2020/21:3275 (L) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. daglig fysisk aktivitet, skolans utemiljö och skolgårdar som stimulerar till fysisk aktivitet. Jämför reservation 21 (M, KD) och 22 (KD). I kommittémotion 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att stärka barns möjligheter att nå rekommendationerna om daglig fysisk aktivitet genom ökad samverkan i skolan mellan fritidshem, idrottsföreningar och friluftslivsorganisationer. I motion 2020/21:2580 av (M) föreslås åtgärder för mer rörelseglädje i skolan och dess utemiljö. I motion 2020/21:3515 av m.fl. (M) yrkande 1 lämnas förslag om att elever på riksidrottsgymnasier eller deras vårdnadshavare bör få bekosta den individuella utrustning eller liknande som behövs för att utöva elitidrotten. I motion 2020/21:2734 av m.fl. (MP) föreslås ett tillkännagivande om alla barns möjlighet att lära om naturen utomhus, i naturen. Motionärerna menar att skolan genom sitt kompensatoriska uppdrag har en viktig uppgift att se till att alla barn kommer ut i och möter naturen. Skolgårdar som stimulerar till fysisk aktivitet I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 34 framför motionärerna att alla barn ska ha rätt till en skolgård som stimulerar till fysisk aktivitet. All motion behöver inte ske inom idrottsämnet, menar motionärerna. Av 10 kap. 4 § skollagen framgår vilka ämnen som ska finnas i , däribland idrott och hälsa. För varje ämne ska det enligt 10 kap. 8 § finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 §). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 §). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval om har godkänt en plan för undervisningen. En del av eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. Av 10 kap. 5 § skollagen framgår att den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . Av timplanen för framgår att undervisningstiden i idrott och hälsa totalt uppgår (bil. 1 till skolförordningen [2011:185]). Av 9 kap. 4 § skolförordningen framgår att huvudmannen efter förslag från rektorn beslutar om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden i . I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2019) anges att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Vidare framgår det att hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas. Eleverna ska ges förutsättningar att utveckla en allsidig rörelseförmåga genom att få delta i fysiska aktiviteter och genom att vistas i olika naturmiljöer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att uppleva rörelseglädje och att därigenom utveckla ett intresse för att vara fysiskt aktiva. Vidare ska undervisningen bidra till en förståelse för hur fysisk aktivitet och utevistelse kan påverka hälsa och välbefinnande. I kursplan för ämnet idrott och hälsa anges att eleverna genom undervisningen i ämnet sammanfattningsvis ska ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang • planera, praktiskt genomföra och värdera idrott och andra fysiska aktiviteter utifrån olika synsätt på hälsa, rörelse och livsstil • genomföra och anpassa utevistelser och friluftsliv efter olika förhållanden och miljöer • förebygga risker vid fysisk aktivitet samt hantera nödsituationer på land och i vatten. I kursplanen anges därutöver ämnets centrala innehåll i olika årskurser samt kunskapskrav. Bakgrund och pågående arbete Reviderade kurs- och ämnesplaner i idrott och hälsa beslutade regeringen om reviderade kursplaner för med mer fokus på kunskap och bildning. När det gäller ämnet idrott och hälsa införs i beskrivningen av ämnets centrala innehåll för samtliga årskurser i under rubriken levnadsvanor en skrivning om att undersöka möjligheter till daglig rörelse i närmiljön. De reviderade kursplanerna skulle börja gälla , men eftersom skolan befinner sig i ett ansträngt läge med anledning av pandemin har regeringen bedömt att huvudmän, rektorer och lärare inte bör belastas med det omfattande och tidskrävande implementeringsarbete som skulle krävas. Regeringen beslutade därför att flytta fram tillämpningen av de reviderade kursplanerna i och motsvarande skolformer till . Beslutet bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna (pressmeddelande från , De nya kursplanerna börjar gälla först , ). Samling för daglig rörelse lanserade regeringen initiativet Samling för daglig rörelse – insatser för att fler barn och unga ska röra på sig . Inom ramen för initiativet har bl.a. undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa utökats i (förordning om ändring i skolförordningen 2011:185 [2018:1512]). Bland de övriga inslagen i initiativet kan bl.a. nämnas ett ”rörelsenätverk” som består av , och , Svenskt Friluftsliv samt och /för att skapa en kontinuerlig dialog om bl.a. kompetensutveckling och fler behöriga lärare i idrott och hälsa. Vidare gör inom ramen för den nya rörelsesatsningen en kraftsamling för mer idrott, rörelse och utveckling av rörelseförståelse inom ramen för skoldagen. Satsningen görs i anslutning till skoldagen och leds på regional nivå av distriktsidrottsförbunden i samverkan med kommuner och andra huvudmän. Skolinspektionen redovisade 2018 en kvalitetsgranskning av undervisningen i ämnet idrott och hälsa i årskurs 7–9 (U2017/01691/GV, dnr 2017:3948). Granskningen omfattar i vilken utsträckning undervisningen i idrott och hälsa dels planeras och bedrivs utifrån kursplanen, dels genomförs med allmändidaktiska kvaliteter. Granskningen visar bl.a. att en femtedel av eleverna inte regelbundet deltar i undervisningen och att undervisningens innehåll huvudsakligen fokuserar på fysisk aktivitet såsom bollspel och bollekar samt aktiviteter som syftar till att förbättra elevernas kondition och styrka. Undervisning inom kunskapsområdet hälsa och livsstil ges ett begränsat utrymme och integreras sällan i undervisningens praktiska delar. Granskningen visar också att kunskapsområdet friluftsliv och utevistelse på i stort sett samtliga besökta skolor får ett mycket begränsat utrymme. Enligt 5 kap. 27 § gymnasieförordningen får en utbildning där ämnet specialidrott ingår godkännas som en nationell idrottsutbildning om den har en tydlig elitidrottskaraktär och ett etablerat samarbete med ett specialidrottsförbund som är relevant för utbildningen. Enligt 1 kap. 8 § skollagen ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Av 15 kap. 17 § skollagen framgår att utbildningen i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. I betänkande 2018/19:UbU17 föreslog utbildningsutskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen ett tillkännagivande till regeringen om att den bör utreda möjligheterna att införa särskilda regleringar av idrottsgymnasier som möter olika idrotters behov och förutsättningar och som möjliggör kombinationen elitidrott och gymnasiestudier. Utskottet framförde bl.a. följande i sitt ställningstagande: Utskottet anser att det ska finnas goda möjligheter att kombinera en gymnasieutbildning med elitsatsning i idrott. Detta är viktigt både för att främja framväxten av nya idrottstalanger och för att de ska kunna få en gymnasieutbildning som de kan bygga vidare på senare i livet när elitkarriären tagit slut. Mot bakgrund av detta anser utskottet att regeringen ska ges till känna att den bör utreda möjligheterna att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier som möter olika idrotters behov och förutsättningar och som möjliggör kombinationen elitidrott och gymnasiestudier. Såväl effekter som konsekvenser av en sådan förändring bör också utredas. Regeringen angav i skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att arbete pågår inom med att se över regleringen av de nationellt godkända idrottsutbildningarna och riksidrottsgymnasierna. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2020/21:75 s. 228). I 8 kap. 9 § andra stycket samt 10-11 §§ (2010:900) ställs krav på att det ska finnas tillgång till tillräckligt stor friyta lämplig för lek och utevistelse vid skolor och förskolor. I lagen definieras däremot varken storlek eller lämplighet. har därför tagit fram allmänna råd med syftet att förtydliga regelverket. Råden lyfter även fram vilka kvaliteter som ska känneteckna barns och ungas utemiljö vid skola, förskola och fritidshem samt var friytan ska vara placerad i relation till verksamheten (, Allmänna råd [2015:1] om friyta för lek och utevistelse vid fritidshem, förskolor, skolor eller liknande verksamhet). har tillsammans med () tagit fram en vägledning för planering, utformning och förvaltning av barns och ungas utemiljö med särskilt fokus på skolgårdar och förskolegårdar. Målet med vägledningen är att förtydliga friytans betydelse för barns och ungas lek, lärande och hälsa, men också att ge vägledning om hur goda utemiljöer vid skolor och förskolor kan åstadkommas och utvecklas genom fysisk planering, utformning och förvaltning. Syftet är att förbättra förutsättningarna för att alla barn och unga har tillgång till en god, välfungerande utemiljö och möjlighet att leka och utvecklas utomhus i hälsosamma och inspirerande sammanhang. I vägledningen beskrivs bl.a. varför arbete med barns och ungas utemiljö bör prioriteras och vad som kännetecknar en sådan utemiljö. Därtill beskrivs gällande regelverk och styrdokument samt principer för hur välfungerande miljöer kan planeras, skapas och utvecklas (, 2015, Gör plats för barn och unga! När det gäller yrkanden som handlar om barns möjligheter till daglig fysisk aktivitet och om rörelseglädje i skolans utemiljö och i naturen delar utskottet uppfattningen att dessa frågor är aktuella och viktiga såväl för elevernas hälsa och välmående som för deras kunskapsutveckling. Det finns dock kunskap om att friluftsliv och utevistelse har ett begränsat utrymme på många skolor och utskottet vill därför påminna om att det framgår av läroplanen för att skolan ska sträva efter att erbjuda eleverna daglig fysisk aktivitet, att eleverna ska ges förutsättningar att utveckla en allsidig rörelseförmåga och delta i fysiska aktiviteter och vistelse i olika naturmiljöer. De reviderade kursplaner för som träder i kraft innehåller också för ämnet idrott och hälsa förtydligade skrivningar om möjligheter till daglig rörelse i närmiljön. När det gäller ett förslag om kostnader för utrustning på riksidrottsgymnasier framgår det av skollagen att utbildningen i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri och att eleverna ska ha tillgång till de böcker och andra lärverktyg som behövs. Som nämnts ovan bereder regeringen ett tidigare tillkännagivande från utbildningsutskottet om att utreda möjligheterna att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasierna. Beredningen av tillkännagivandet bör inväntas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2580 (M), 2020/21:2734 (MP) yrkande 1, 2020/21:3338 (M) yrkande 6 och 2020/21:3515 (M) yrkande 1. När det sedan gäller yrkandet med förslag om elevers rätt till en skolgård som stimulerar till fysisk aktivitet vill utskottet påminna dels om att det i fastställs krav på att det vid skolor och förskolor ska finnas ytor för utevistelse, dels om att har tagit fram allmänna råd som förtydligar regelverket och som lyfter fram vad som ska känneteckna dessa utemiljöer. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2020/21:3626 (KD) yrkande 34. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om nationella riktlinjer och närproducerad mat i förskolor och skolor. Jämför reservation 23 (SD). I kommittémotion 2020/21:1933 av m.fl. (SD) yrkande 18 föreslår motionärerna att det ska tas fram nationella riktlinjer för individanpassad skolmat. Enligt motionärerna bör riktlinjerna bl.a. omfatta kravet att tillhandahålla en kötträtt, en vegetarisk rätt samt specialkost till de elever som har medicinska skäl. Enligt förslag i kommittémotion 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkande 9 bör det kött som serveras i förskolan vara producerat på ett sätt som minst motsvarar svensk djurlagstiftning. I motion 2020/21:2897 av (SD) yrkande 1 föreslås en översyn av kosten i skolan samt av möjligheterna att från statens sida stödja skolor som erbjuder sina elever en extra god och hälsosam kost. Av skollagen framgår att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan har rätt till kostnadsfria och näringsriktiga skolmåltider (se bl.a. 10 kap. 10 §).