bet · H801SoU13 · 2021-02-25 00:00:00 — Frågor om psykisk hälsa Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Insatser på området psykisk hälsa Psykisk hälsa bland barn och unga Psykisk hälsa och beroendeproblem Motioner som bereds förenklat 1.Särskilda insatser, punkt 1 (SD) 2.Särskilda insatser, punkt 1 (C, L) 3.Kompetens, punkt 2 (SD) 4.Kompetens, punkt 2 (KD, L) 5.Psykisk hälsa bland barn och unga, punkt 3 (M) 6.Psykisk hälsa bland barn och unga, punkt 3 (SD) 7.Psykisk hälsa bland barn och unga, punkt 3 (V) 8.Psykisk hälsa bland barn och unga, punkt 3 (L) 9.Neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, punkt 4 (M, KD) 10.Neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, punkt 4 (SD) 11.Psykiatrisk tvångsvård, punkt 5 (SD) 12.Lagstiftning, punkt 7 (V) 13.Utökad samverkan, punkt 8 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Insatser på området psykisk hälsa 2020/21:993 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkandena 52–54, 2020/21:2033 av m.fl. (SD) yrkandena 37–39, 2020/21:2193 av m.fl. (S), 2020/21:2325 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 9, 2020/21:2952 av m.fl. (C) yrkande 9, 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkandena 16, 18 och 31 samt 2020/21:3706 av (M). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C, L) 2020/21:741 av och (båda S), 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2020/21:2773 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (KD, L) Psykisk hälsa bland barn och unga Psykisk hälsa bland barn och unga 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:957 av (M), 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkandena 28 och 32, 2020/21:3362 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 28. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Reservation 8 (L) 2020/21:2033 av m.fl. (SD) yrkandena 24–26 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 82. Reservation 9 (M, KD) Reservation 10 (SD) 2020/21:2033 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkandena 17, 30 och 44. Reservation 11 (SD) Psykisk hälsa och beroendeproblem 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:631 av och (båda C) yrkande 3, 2020/21:1329 av (M), 2020/21:2028 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 52, 2020/21:2041 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2997 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 56. 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 23. Reservation 12 (V) 2020/21:2030 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 13 (SD) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (C), (V), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (S), (M), (SD) och (M). I betänkandet behandlar utskottet ca 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Cirka 40 av dessa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkanden som rör psykisk hälsa och covid-19-pandemin behandlas i betänkande 2020/21:SoU14 Covid-19-pandemin och därmed sammanhängande frågor. Information har lämnats vid utskottets sammanträden vid följande datum: • informerade den särskilde utredaren om Utredningen om en sammanhållen god och nära vård för barn och ungas (S 2019:05) arbete. • informerade den särskilde utredaren om (S 2020:08) arbete. Inför informationen gavs promemorian Utredningens iakttagelser in (1193-2020/21). ändrades beteckningen för kommuner på regional nivå från landsting till region (prop. 2018/19:162, bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:48). För tydlighets och enkelhets skull skrivs i betänkandet som huvudregel ordet region genomgående trots att ordet landsting användes i skrivningar som det hänvisas till i betänkandet, eller trots att det var som agerade . beslutade kongressen för Kommuner och Landsting om namnändring till Kommuner och Regioner (SKR). Insatser på området psykisk hälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda insatser och kompetens. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C, L), 3 (SD) och 4 (KD, L). I motion 2020/21:993 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om tidiga insatser för att förebygga psykisk ohälsa. I motion 2020/21:3706 av (M) begärs ett tillkännagivande om förbättrad psykisk hälsa för transpersoner. I kommittémotion 2020/21:2325 av m.fl. (SD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om insatser som ska syfta till att säkerställa orsaker till ökad psykisk ohälsa hos kvinnor. Motionärerna framhåller vikten av evidensbaserad kunskap om orsakerna till varför kvinnor drabbas hårt. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att regeringen bör utarbeta en tydlig strategi för att förebygga psykisk ohälsa hos gruppen kvinnor (yrkande 9). I kommittémotion 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkandena 52–54 begärs tillkännagivanden om att inrätta en nationell stödtelefonverksamhet för personer med psykisk ohälsa, om att den nationella stödtelefonens verksamhet ska vara en del av 1177 Vårdguidens uppdrag och om att den nationella stödtelefonen ska bemannas av professionella yrkesutförare. Likalydande yrkanden om en nationell stödtelefonsverksamhet framställs i kommittémotion 2020/21:2033 av m.fl. (SD) yrkandena 37–39. I kommittémotion 2020/21:2952 av m.fl. (C) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att se över insatserna för att förebygga, fånga upp och behandla äldres psykiska ohälsa. Motionärerna anför att kunskapen om åldrandet och vad det kan innebära fysiskt och psykiskt behöver öka. I motion 2020/21:2193 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över vilka åtgärder som krävs för att förebygga, identifiera och behandla äldres psykiska ohälsa. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om ökade möjligheter att få samtalsterapi. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att asylsökande och EU-migranter ska ha rätt vända sig till enheter för traumarelaterad psykisk ohälsa (yrkande 18). Motionärerna anför att det är viktigt att oavsett orsak få stöd och behandling för psykiska skador och det måste göras tydligt att även asylsökande och EU-migranter måste kunna få söka sådan hjälp. Vidare begärs ett tillkännagivande om att fysisk och psykisk vård måste hänga ihop (yrkande 31). Motionärerna anför att psykiatrin bör ha inslag om vikten av mat, sömn och fysisk aktivitet och hur de faktorerna kan påverka den psykiska hälsan. I kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att utveckla det psykiatriska stödet till äldre personer med psykisk ohälsa genom att primärvården ges tillgång till specialistpsykiatrins kompetens. Motionärerna framhåller att var fjärde person enligt forskningsstudier kommer att drabbas av psykisk ohälsa efter och vanligast är depression och ångestsyndrom. I kommittémotion 2020/21:2773 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att det ska skapas ett nationellt för äldrepsykiatrin. Motionärerna framhåller att det saknas bred kunskap på nationell nivå om äldrepsykiatri och ett kompetens-centrum skulle bidra till att öka kunskapen om psykisk hälsa hos äldre och ge personal i kommuner fler verktyg i deras dagliga arbete. I motion 2020/21:741 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att öka insatserna för att höja kunskapen och förbättra samverkan på samhällets olika nivåer för att motverka psykisk ohälsa. De allmänna bestämmelserna om den psykiatriska vårdens innehåll och utförande finns i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och i patientlagen (2014:821). Asylsökandes hälso- och sjukvård m.m. Lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. innehåller bestämmelser om regionernas skyldighet att, utöver vad som följer enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, erbjuda hälso- och sjukvård åt asylsökande och vissa andra utlänningar som vistas inom en region. En region ska enligt 6 § erbjuda bl.a. asylsökande som har fyllt vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. Enligt 5 § ska barn som inte har fyllt erbjudas vård i samma omfattning som erbjuds den som är bosatt inom regionen. Lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd innehåller bestämmelser om regionernas skyldighet att, utöver vad som följer av HSL, erbjuda hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas inom en region utan att vara bosatta där. En region ska enligt 7 § erbjuda utlänningar som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning och som har fyllt vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. Enligt 6 § ska barn som inte fyllt erbjudas vård i samma omfattning som erbjuds dem som är bosatta inom regionen. Bakgrund och pågående arbete Vård till papperslösa m.fl. informerar följande om vård till papperslösa m.fl. (). Regioner är skyldiga att erbjuda vård utifrån den enskildes medicinska behov och i enlighet med de prioriteringsgrunder som gäller inom hälso- och sjukvården samt i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Detta gäller alla som vistas i och som har ett medicinskt behov av vård. Alla barn ska erbjudas hälso- och sjukvård och tandvård i samma omfattning och på samma villkor som folkbokförda barn som är bosatta i . Undantagna är de barn vars vistelse i är avsedd att vara tillfällig. För att som vuxen få tillgång till fullständig, subventionerad hälso- och sjukvård samt tandvård i krävs att personen är bosatt (folkbokförd) inom en region eller är EU/EES-medborgare. Regionerna är dock skyldiga att erbjuda omedelbar hälso- och sjukvård, inklusive tandvård, till den som vistas i en region utan att vara bosatt där. Utöver dessa skyldigheter ska respektive region erbjuda alla asylsökande och papperslösa: vård och tandvård som inte kan anstå, mödravård, vård vid abort, preventivmedelsrådgivning, läkemedel som förskrivs i samband med ovanstående vård samt hälsoundersökning (om det inte är uppenbart obehövligt). Denna vård omfattar alla typer av vård: somatisk och psykiatrisk hälso- och sjukvård samt tandvård. Vård för personer med särskilda behov (som utsatts för tortyr, allvarliga övergrepp eller trauma) bör bedömas särskilt omsorgsfullt. Vad som ska räknas som ”vård som inte kan anstå” måste alltid avgöras i det enskilda fallet av den behandlande läkaren eller tandläkaren. Regionerna kan själva erbjuda vård i större omfattning än vad lagen kräver. Flera regioner har arbetat fram lokala riktlinjer, som anger vilken vård som bör erbjudas asylsökande och papperslösa. I många regioner räknas traumavård som vård som inte kan anstå (se vidare . Regeringens strategi för området psykisk hälsa I överenskommelsen om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2016 mellan staten och SKR redovisade regeringen en strategi för statens insatser inom området psykisk hälsa –2020 (S2015/08176/FS). Strategin omfattar dels personer som har drabbats av psykisk ohälsa och som behöver tidiga, effektiva och tillgängliga insatser, dels personer utan psykiska besvär som behöver hälsofrämjande och förebyggande insatser för att inte utveckla psykisk ohälsa. Regeringens strategi för området psykisk hälsa 2016–2020 utgår från följande fokusområden: förebyggande och främjande arbete, tidiga, tillgängliga insatser, utsatta grupper, delaktighet och rättigheter, ledarskap och organisering. Varje fokusområde omfattar personer i alla åldrar: barn, unga, vuxna och äldre, liksom flickor och pojkar, män och kvinnor. Syftet med strategin är att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och strategiskt arbete, med ett gemensamt ansvarstagande inom ordinarie strukturer. Målet är att främja psykisk hälsa, motverka psykisk ohälsa, förstärka tidiga insatser till personer som drabbas av psykisk ohälsa och förbättra vården och omsorgen för personer med omfattande behov av insatser. Regeringen gav och i uppdrag att arbeta för en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention (S2020/06171/FS). Regeringen vill intensifiera det nationella arbetet med frågor om psykisk hälsa och suicidprevention. Målsättningen är att stärka den statliga styrningen, att skapa bättre förutsättningar för samordning och samverkan samt att öka kvaliteten, effektiviteten och långsiktigheten i de insatser som genomförs inom området av myndigheter, regioner, kommuner och andra berörda aktörer. Grundläggande utgångspunkter för strategin ska enligt regeringen vara en god, jämlik och jämställd psykisk hälsa i hela befolkningen. Särskilt fokus bör riktas mot det främjande och förebyggande arbetet i alla sektorer och på alla samhällsnivåer. I arbetet ska bl.a. jämställdhetsperspektivet beaktas, och särskild hänsyn bör tas till de grupper som löper störst risk att utveckla psykisk ohälsa eller att begå självmord, t.ex. äldre och hbtq-personer. För att öka kvaliteten och effektiviteten och skapa förutsättningar för kontinuitet och långsiktighet i arbetet bör enligt regeringen det förslag till strategi som lämnas vidare utgå från en strategiperiod på mellan fem till . I uppdraget ingår att lämna förslag på ett uppföljningssystem för strategin med tillhörande indikatorer för uppföljning. Uppdraget ska slutredovisas av och till . Överenskommelse om insatser inom området psykisk hälsa m.m. En överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR), Insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention 2021–2022, godkändes (S2020/09779). Det finns tre syften med överenskommelsen: att stödja ett fortsatt utvecklingsarbete utifrån de lokala och regionala handlingsplaner som tagits fram i enlighet med 2016–överenskommelser, att bidra till bättre förutsättningar för regioner och kommuner att arbeta utifrån bästa tillgängliga kunskap samt att initiera eller utveckla särskilda vårdformer och effektiva målgruppsanpassade insatser för att förebygga psykisk ohälsa och öka tillgängligheten och kvaliteten i vården för de som redan har drabbats. Överenskommelsen omfattar ca . En satsning på ingår för att stärka förutsättningarna för att bedriva en kunskapsbaserad god och säker vård och omsorg samt för att utveckla arbetet med patientsäkerhet med särskilt fokus på psykisk hälsa och suicidprevention. Vidare har regeringen och SKR ingått en överenskommelse för att stödja utvecklingen av hälso- och sjukvården, med särskild inriktning på den nära vården. Överenskommelsen är en del av reformeringen av hälso- och sjukvården till en god och nära vård med fokus på primärvården. Satsningen omfattar , varav 3,2 miljarder till utveckling av den nära vården med fokus på primärvården och 3,3 miljarder till omställning för medarbetare i vården. Insatser för att främja psykisk hälsa Regeringen anför i budgetpropositionen att –2020 har de medel som avsätts till insatser inom området psykisk hälsa fördubblats från 2015 till 2020. avsätts av dessa medel inom ramen för en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR). Merparten av medlen riktas till insatser i kommuner och regioner för att främja psykisk hälsa, förebygga psykisk ohälsa och suicid samt stärka förutsättningarna för en tillgänglig, kunskapsbaserad, jämlik och effektiv vård och omsorg. Vidare ingår särskilda satsningar inom områden som regeringen och SKR gemensamt har bedömt behöver prioriteras (prop 2020/21:1 utg.omr. 9, s. 83). Regeringen framhåller vidare att stödet till civilsamhällets organisationer har förstärkts inom området psykisk hälsa och suicidprevention. fick i uppdrag att fördela till det civila samhällets organisationer för att främja hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid inklusive barn i migration. Regeringen anför vidare att –2020 avsattes för insatser som syftar till att stärka psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa i gruppen asylsökande och nyanlända. Medel inom satsningen 2020 har bl.a. fördelats genom överenskommelsen mellan staten och SKR inom området psykisk hälsa i syfte att stärka arbetet med psykiatrisk traumavård för både barn och vuxna. Vidare har medel fördelats till organisationer inom det civila samhället som arbetar med att främja psykisk hälsa och motverka psykisk ohälsa och suicid hos asylsökande barn och unga i syfte att stödja utvecklingen av ett långsiktigt, hållbart och kunskapsbaserat förebyggande arbete på nationell nivå (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9, s. 84). För att möta de negativa effekterna av covid-19, främja psykisk hälsa, förebygga psykisk ohälsa, stärka psykiatrin samt suicidprevention föreslår regeringen en ökning med 1 . ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156). Slutbetänkande Rätt stöd till psykisk hälsa Utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01) lämnade sitt slutbetänkande – Rätt stöd till psykisk hälsa (SOU 2021:6) till regeringen. Utredningen föreslår bland annat att det ska synliggöras i primärvårdens grunduppdrag att primärvården svarar för hälso- och sjukvård avseende både fysisk och psykisk ohälsa. Vidare redovisar utredningen sina bedömningar av hur primärvården bör arbeta med psykisk ohälsa under modellen ”Rätt stöd till psykisk hälsa”. Modellen utgörs av ett antal principer och arbetssätt som förbättrar bemötandet och omhändertagandet av den enskilde. Utredningen betonar vikten av kontinuerliga relationer med en fast läkarkontakt och/eller en fast vårdkontakt i primärvården. Utredningen betonar även behovet av strukturerad uppföljning hos regioner och kommuner för att kunna utvärdera effekten av de insatser som görs och för att kunna resurssätta och kompetensförsörja. Därutöver understryker utredningen behovet av att primärvården inkluderas i statliga satsningar på psykisk hälsa. Förslagen i betänkandet bereds inom . Slutbetänkande med förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa Den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) lämnade sitt slutbetänkande För att börja med något nytt måste man sluta med något gammalt – Förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa (SOU 2018:90) . Utredningen bedömer bl.a. att statens styrning av insatser inom området psykisk hälsa bör utgå från en samlad nationell strategi som bör gälla –2030. Enligt uppgift från bereds ärendet. inrättade regeringen vårdkompetensrådet som är ett rådgivande samverkansforum. Utöver den nationella nivån av samverkan ska regionala samverkansarenor upprättas. För att stödja detta arbete har ett kansli inrättats på för arbete med kartläggning av bl.a. statistik och kunskapsunderlag (). Utredningsuppdrag om fysisk aktivitet Regeringen gav i uppdrag åt en särskild utredare – en nationell samordnare – att arbeta utåtriktat för att öka den allmänna kunskapen om vilka goda effekter fysisk aktivitet bidrar med för var och en av oss (dir. 2020:40). Enligt direktiven har den preventiva effekten av fysisk aktivitet när det gäller psykisk ohälsa blivit alltmer känd, och i senaste riktlinjer om behandling av depression och ångest lyfts fysisk aktivitet fram som en viktig metod vid behandling av bl. a. depressiva symptom. Samordnaren ska bl.a. sprida information om framgångsfaktorer och goda exempel på metoder som främjar fysisk aktivitet i befolkningen och vid genomförandet av uppdraget särskilt beakta sårbara grupper som barn, ungdomar, äldre och personer med funktionsnedsättning. Regeringen anför att kommittén genom utåtriktat arbete bl.a. ska öka den allmänna kunskapen om de positiva effekter som fysisk aktivitet bidrar till. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen bedömde i beslut att utredningen fortsättningsvis bör ha formen av en kommitté (S2020/08105) och att det som anges i direktiven i fråga om den nationella samordnaren i stället ska gälla för kommittén. Uppdrag till och om utvärdering av området psykisk hälsa och fick i uppdrag att i nära samverkan följa, utvärdera och stödja genomförandet av statens insatser inom området psykisk hälsa 2020–2023 (S2020/01044/FS). Vidare ska myndigheterna stödja kommuner och regioner i deras arbete med genomförandet av insatserna. Stödet kan t.ex. innefatta framtagande av kunskapsstöd, nulägesanalyser, kunskapsspridning och analyser av hinder och framgångsfaktorer i regionernas och kommunernas arbete. Arbetet ska slutredovisas . Uppdrag till om samordning m.m. Av regleringsbrev för framgår att ska bygga upp och utveckla samordningen av det nationella arbetet inom området psykisk hälsa. ska utveckla samordningen och samverkan mellan berörda myndigheter och aktörer, utveckla kunskapssammanställningar, genomföra utvecklingsarbete samt utveckla uppföljningen inom området psykisk hälsa- och suicidprevention. Närliggande områden med betydelse för det främjande och förebyggande arbetet ska beaktas. Uppdraget ska slutredovisas till . Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska stödja kunskapsutveckling på regional och lokal nivå samt inom den ideella sektorn inom området psykisk hälsa. Uppdraget kan omfatta att främja samverkan, stärka framtagande av ny kunskap samt stödja kunskapsspridning och uppföljning. Uppdraget ska slutredovisas till . fick 2018 i uppdrag att förbereda en informationsinsats inom psykisk hälsa och suicidprevention samt fördela ytterligare medel till ideella organisationer som arbetar med suicidprevention (S2018/03915/FS). Enligt regleringsbrev ändrades uppdraget så att ska genomföra kunskapshöjande insatser inom psykisk hälsa och suicidprevention, med syftet att bidra till att minska stigma kring psykisk ohälsa och suicid. Uppdraget ska genomföras 2019–2021. Uppdraget ska slutredovisas till . Regeringen gav i uppdrag att inrätta en funktion för psykisk hälsa och suicidprevention vid myndigheten (S2020/05464/FS [delvis]). Funktionens roll ska vara att sprida kunskap om psykisk ohälsa och suicid till allmänheten samt föra dialog med allmänheten inom området. Uppdraget ska redovisas till då även arbetet vid funktionen enligt regeringen senast ska starta. Uppdrag till om stöd och utvärdering m.m. fick i uppdrag att stödja, analysera och utvärdera utvecklingsarbetet i primärvården för att förebygga och behandla ohälsosamma levnadsvanor hos personer med psykisk ohälsa (S2018/01947/FS). Satsningen skulle genomföras –2020 och uppdraget ska slutredovisas till . Av regleringsbrev för framgår att har i uppdrag att utifrån fokusområdena i regeringens strategi inom området psykisk hälsa 2016–2020 genomföra kartläggningar och analyser inom området psykisk hälsa. Uppdraget ska slutredovisas till . Svar på skriftliga frågor Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om rikstäckande stödtelefonverksamhet för personer med psykisk ohälsa (fr. 2019/20:1516). Socialministern framförde följande: har frågat mig om jag avser att påskynda processen med att få till en rikstäckande stödtelefonverksamhet för personer med psykisk ohälsa och självmordstankar, exempelvis genom en utökad verksamhet hos 1177. har regeringen gjort en historisk satsning på psykisk hälsa och suicidprevention och fördelar för detta ändamål. Inom satsningen fördelas till det civila samhällets organisationer i syfte att främja hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid. Det är en ökning med .