bet · H801MJU20 · 2021-05-06 00:00:00 — Utöver detta har även påtalat behovet av en snabbare elektrifiering av transportsektorn i stort, eftersom biobränslen inte kan utgöra den enda lösningen för att minska utsläppen inom samtliga trafikslag utan i huvudsak bör användas i de sektorer där elektrifiering kommer att ta , exempelvis flyget. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på åtgärder för att möjliggöra storskalig inhemsk produktion av hållbara biobränslen. Produktion av drivmedel, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3962 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3931 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:3972 av m.fl. (M) yrkande 3. Regeringen bör utveckla incitament för företag och markägare att ta fram hållbara svenska biobränslen och elektrobränslen för att öka framställningen av sådana bränslen. Dessa incitament bör dock inte bestå i rena subventioner som långsiktigt drabbar skattebetalarna. Produktion av drivmedel, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3931 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:3962 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3972 av m.fl. (M) yrkande 3. Produktionen av biodrivmedel har uppenbara brister när det gäller hållbarhet. En ökad användning av biodrivmedel förutsätter stärkta åtgärder för att dessa produceras hållbart och med god klimatprestanda. Efterfrågan på och användningen av palmolja som biodrivmedel har ökat kraftigt, vilket leder till indirekta markanvändningseffekter. Det bidrar till avskogning av tropiska regnskogar och orsakar stora utsläpp samt utarmning av biologisk mångfald och urfolks rättigheter. Den växande efterfrågan på drivmedel kräver försiktighet även i eftersom efterfrågan på palmolja kan komma att öka sexfaldigt. Liknande effekter finns vid produktion av soja, som tillsammans med raps kan vara den näst billigaste råvaran för grödobaserade biodrivmedel. Enligt en studie leder palmolja till större utsläpp och soja till dubbla utsläpp jämfört med fossila bränslen, när de indirekta effekterna beaktas. Den metod som används inom reduktionsplikten för att räkna på biodrivmedlens klimatkonsekvenser innefattar inte indirekta klimateffekter som orsakas av att efterfrågan på grödor ökar. Certifiering av soja och palmolja räcker inte för att begränsa klimatpåverkan, eftersom de indirekta effekterna orsakas av att den totala efterfrågan ökar. Enligt utredningens bedömning kommer råtallolja antagligen att vara en av de viktigaste råvarorna för biojetbränsle. Råtallolja är en bi- eller samprodukt från skogsindustrins massabruk som redan har ett stort existerande användningsområde och ett högt pris. Nästan all tallolja som inte används inom energisektorn används inom EU som förnybar råvara inom kemiindustrin där den ersätter fossila råvaror. Enligt uppskattningar av forskningsinstitutet International council on clean transportation kan, om man räknar ihop det talloljebaserade biobränslets klimatnytta inom transportsektorn och ökade utsläpp för ersättande av fossil produktion inom kemiindustrin, de totala utsläppen till och med öka, eller endast minska något. För att regeringens mål för ökad resurseffektivitet och minskad miljö- och klimatpåverkan långsiktigt ska kunna nås är det en förutsättning att undanträngningseffekterna inkluderas. Efter politiska krav från bl.a. har EU konstaterat att all skogsbiomassa förutom timmer och fanervirke ska anses hållbar enligt förnybartdirektivet och behandlas som råvaror för avancerade biobränslen. På grund av denna generella hållning och dess risker för klimat, resurseffektivitet och biologisk mångfald är det nödvändigt att nationellt se över vilka former av bioekonomi och biodrivmedel vi i praktiken vill stödja i omställningen. Biomassan utgör en begränsad resurs som bara kan ersätta mindre delar av fossilberoendet och bör därför användas där den behövs som bäst. Det behövs betydligt bättre regelverk för låg miljö- och klimatpåverkan när det gäller uttag av biomassa för att inte klimatmål och stödsystem som avser biomassa ska pressa fram ohållbar energi. Exempelvis kan inte stubbar och gamla träd betraktas som hållbara råvaror. Uttag av biomassa får inte försvåra ansträngningarna för att hejda den pågående utarmningen av den biologiska mångfalden på såväl nationell som global nivå. För att garantera långsiktiga villkor för investeringar och en trovärdig bioekonomi är det nödvändigt att nationellt identifiera vilka krav på hållbarhet och utsläppsminskningar som förnybartdirektivet tillåter för en så ambitiös och långsiktigt hållbar klimatpolitik som möjligt. Här måste gå före också när det gäller hur hållbarhet ska definieras. Regeringen bör därför ges i uppdrag att återkomma med förslag på regelverk och lagstiftning för reduktionsplikt för flygfotogen i syfte att stärka biodrivmedlens hållbarhet med hänsyn till biologisk mångfald, klimatprestanda och urfolks rättigheter. Reduktionsplikten och handeln med utsläppsrätter, punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3949 av m.fl. (KD) och 2020/21:3972 av m.fl. (M) yrkande 1. I propositionen föreslår regeringen att ett krav på reduktion ska ställas på leverantörer av drivmedel. Till skillnad från vägtrafiken ingår flyget i den handlande sektorn inom EU ETS. Flygbolagen kommer även i fortsättningen att behöva utsläppsrätter för det bränsle som förbrukas. Regeringens förslag om reduktionsplikt för flyget verkar inte harmonisera med EU ETS. Genom reduktionsplikten ställs krav på drivmedelsleverantörerna, men det är flygbolagen som köper och förbrukar bränslet och det är flygbolagen som slutrapporterar koldioxidutsläpp från användning av bränslet inom EU ETS. För att kunna göra detta behöver flygbolagen utsläppskrediter för biojetbränslet. Propositionen saknar förslag som gör det möjligt för flygbolagen att tillgodoräkna sig den faktiska utsläppsminskning som användandet av flygfotogen med inblandat biobränsle ger. Konsekvensen kan bli att flygbolagen måste rapportera bränslet som fossilt, trots inblandning av biojetbränsle. Tillgången på biobränslen är begränsad och efterfrågan är växande. Det är ett rimligt antagande att priset kommer att stiga. Det innebär att flygbolagen i praktiken kommer att sakna ekonomiska incitament att tanka flygfotogen med inblandat biobränsle. För att reduktionsplikten ska uppnå sitt syfte bör den medföra en ekonomisk fördel för de flygbolag som minskar sina utsläpp. Målsättningen med regeringens förslag är att minska flygets klimatpåverkan. För att göra detta måste reduktionsplikten stödja omställningen och ge incitament för flygbolag att tanka bränsle i . Om flygbolagen inte kan tillgodoräkna sig biodrivmedlet inom EU ETS riskerar reduktionsplikten för flygfotogen att få en minskad verkan. Flygbolagen som betalar för biojetbränslet måste även kunna tillgodoräkna sig utsläppskrediten för detta för att syftet med reduktionsplikten ska uppnås. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna för att flygbolag som köper biojetbränsle även ska kunna tillgodoräkna sig utsläppsminskningarna inom EU ETS samt återkomma till med förslag på hur detta ska genomföras. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:135 Reduktionsplikt för flygfotogen: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. 2020/21:3931 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag på regelverk och lagstiftning för reduktionsplikt för flygfotogen i syfte att stärka biodrivmedlens hållbarhet med hänsyn till biologisk mångfald, klimatprestanda och urfolks rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att om inte tillräckliga mängder hållbara biodrivmedel kan tas fram måste reduktionsplikten justeras nedåt och ytterligare åtgärder vidtas för att minska flygandet så att efterfrågan på flygbränsle totalt sett inte ökar, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:3949 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda förutsättningarna för att flygbolag som köper biojetbränsle enligt reduktionsplikten även ska kunna tillgodoräkna sig utsläppskrediten och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3962 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reduktionspliktens procentuella andel inte bör ökas i snabbare takt än tillgången till hållbart biobränsle eller elektrobränsle i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reduktionsplikten inte får ha oacceptabla kostnadsdrivande effekter för företag eller passagerare och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utveckla incitament för företag och markägare att ta fram hållbara svenska biobränslen och elektrobränslen, och att dessa incitament inte får bestå i subventioner som långsiktigt drabbar skattebetalarna, och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3972 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur flygbolagen ska kunna tillgodoräkna sig utsläppsminskningarna från inblandningen av biobränslen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra kontrollstationernas syfte och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på åtgärder för att möjliggöra storskalig inhemsk produktion av hållbara biobränslen och tillkännager detta för regeringen. [1] Med KN-nummer menas nummer i Kombinerade nomenklaturen enligt kommissionens förordning (EG) nr 2031/2001 av om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om gemensamma tulltaxan. [2] och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. [3] och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv /61/EG. [4] The monitoring and reporting regulation – general guidance for aircraft operators, MRR guidance document No. 2, updated version, 11 january 2018. [5] Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2066 av om övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp i enlighet med och rådets direktiv /87/EG och om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 601/2012. [6] Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2085 av om ändring och rättelse av genomförandeförordning (EU) 2018/2066 om övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp i enlighet med och rådets direktiv /87/EG. [7] Förnybartdirektivet.