bet · H801FöU8 · 2021-02-01 00:00:00 — Militära frågor och frågor om Försvarsmaktens personal Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande som rör reservofficerares rätt till tjänstledighet. Utskottet avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden i första hand från allmänna motionstiden /21. Motionerna innehåller förslag som bl.a. rör personalförsörjning, miljöfrågor och övningsverksamhet. Vissa av motionsyrkandena behandlas i förenklad ordning. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och fem särskilda yttranden (S, M, SD, KD, L, MP). Ett femtiotal yrkanden från allmänna motionstiden /21 1 yrkande från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Översyn av systemet med adjutanter Motioner som bereds förenklat 1.Medinflytande för totalförsvarspliktiga, punkt 2 (M, V, KD, L) 2.Översyn av systemet med adjutanter, punkt 3 (V) 3.Veteraner och veteranstöd, punkt 4 (M) 4.Personal i EU:s insatser, punkt 5 (L) 5.Svenskt veterancentrum, punkt 6 (M, KD) 6.Veteraners villkor, punkt 7 (C) 7.Villkor för civilanställda i internationell tjänst, punkt 8 (M, KD, L) 8.Övningsverksamhet, punkt 9 (M) 9.Vind- och vågkraft, punkt 10 (C) 10.Miljötillstånd, punkt 12 (M, SD) 11.Miljötillstånd, punkt 12 (C) 1.Reservofficerare, punkt 1 (S, MP) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det utskottet anför om reservofficerares rätt till tjänstledighet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkande 3. 2020/21:304 av m.fl. (V). Reservation 1 (M, V, KD, L) Översyn av systemet med adjutanter Översyn av systemet med adjutanter 2019/20:127 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:94 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 2 (V) 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 11. Reservation 3 (M) Personal i EU:s insatser 2020/21:3266 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 4 (L) 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 38. Reservation 5 (M, KD) 2020/21:2950 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 6 (C) Villkor för civilanställda i internationell tjänst 2020/21:3266 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 7 (M, KD, L) 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 8 (M) 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 9 (C) 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 19. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2020/21:1608 av (C) och 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 10 (M, SD) Reservation 11 (C) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat 2020/21:191 av och (båda SD), 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 28, 2020/21:2321 av Boriana (M), 2020/21:2377 av m.fl. (S), 2020/21:2763 av (M), 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 14–16, 19, 25 och 37, 2020/21:2987 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3041 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3087 av (M), 2020/21:3266 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3438 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 4–8, 10 och 15. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 och 2019/20. Motionerna innehåller förslag som bl.a. rör personalförsörjning, miljöfrågor och övningsverksamhet. Av dessa motionsyrkanden behandlas 31 i förenklad ordning i enlighet med de principer utskottet redovisar i avsnittet Motioner som bereds förenklat. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om reservofficerares rätt till tjänstledighet och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsförslaget om medinflytande för totalförsvarspliktiga. Jämför reservation 1 (M, V, KD, L) och särskilt yttrande 1 (S, MP) I kommittémotion 2020/21:3443 av m.fl. (M) anför motionärerna att det finns behov av ändringar i lagar och regler för att underlätta och stärka reservofficerens möjligheter till tjänstgöring (yrkande 3). finns det cirka 6 700 reservofficerare anställda i Försvarsmakten. Motionärerna bedömer att ett stort antal förmodligen inte är tillgängliga för tjänstgöring och att en stor del är . Vidare bedöms att många inte har tjänstgjort på länge och därför inte har relevant kompetens. För att underlätta och stärka reservofficerens möjligheter till tjänstgöring anser motionärerna att reservofficerare bör få laglig rätt till tjänstledighet för tjänstgöring i Försvarsmakten precis som gruppbefäl, soldater eller sjömän med tjänstgöring (GSS/T) har. I kommittémotion 2020/21:304 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör ändra förordningen om medinflytande för totalförsvarspliktiga i syfte att garantera oberoende från Försvarsmakten. Ett framtida svenskt försvar ska bygga på en allmän och könsneutral värnplikt. Motionärerna understryker att en stark folklig förankring och en bred rekryteringsbas är en förutsättning för försvaret. Plikttjänstgöring är en speciell typ av tjänstgöring. Det faktum att människor kan tvingas in i verksamheten kräver ett särskilt ansvar för att skapa goda förhållanden för demokratiskt inflytande och möjligheter till reell påverkan. saknar möjlighet att arbeta självständigt och har inte haft nödvändiga kansliresurser till sitt förfogande. är en del av Försvarsmakten. Ett sådant beroendeförhållande hindrar rådet från att bedriva en självständig verksamhet enligt motionärerna. De praktiska fördelar det kan föra med sig att vara en del av en större organisation blir sekundära om inte möjligheten till ett faktiskt oberoende garanteras. Den nuvarande modellen kräver att Försvarsmakten håller största möjliga avstånd till verksamhet, någonting som visat sig svårt i praktiken. oberoende från Försvarsmakten handlar ytterst om legitimiteten i ett system byggt på plikt. Bakgrund och tidigare beredning När utskottet behandlade personalförsörjningsfrågor inom ramen för totalförsvarsbeslutet (bet. 2020/21:FöU4) välkomnade utskottet regeringens inriktning att det totala antalet befattningar i krigsorganisationen kommer att uppgå till ca 90 000 när organisationen är personellt uppfylld. Precis som regeringen konstaterade utskottet att hemvärnets långsiktiga personal-försörjning måste säkerställas och att frivilliga i gruppen tidigare totalförsvarspliktiga, utgör hemvärnets mest betydelsefulla rekryteringsgrupp. Utskottet lade dessutom stor vikt vid att översynen av personalförsörjningen görs utifrån ett helhetsperspektiv för att den på ett kostnadseffektivt sätt ska kunna bidra till bästa möjliga försvarsförmåga utifrån ett totalförsvarsperspektiv. En utökning av krigsorganisationen i enlighet med förslagen i totalförsvarspropositionen bedömdes vidare medföra ett utökat personalbehov. I totalförsvarspropositionen (prop 2020/21:30) framhöll regeringen att totalförsvarspliktens möjligheter behöver tillvaratas ytterligare och att fler än behöver genomföra grundutbildning med värnplikt och därefter krigsplaceras för att säkerställa en krigsorganisation med tillräcklig volym. Med fler som genomför grundutbildning förbättras också förutsättningarna för att kunna försörja Försvarsmakten med yrkes- och reservofficerare, anställda gruppbefäl, soldater och sjömän samt hemvärnspersonal. Grundutbildning med värnplikt bidrar enligt regeringen till den folkliga förankringen av försvaret. Regeringen anser att totalförsvarsplikten utgör en förutsättning för att Försvarsmakten ska kunna producera fullt bemannade, utbildade och övade krigsförband. Tillgång till yrkes- och reservofficerare är vidare en förutsättning för en utökad krigsorganisation och därmed är försörjningen av dessa personalkategorier en viktig fråga. Höga pensionsavgångar och få nya officerare har lett till en obalans i försörjningen. Ledtiderna för utbildning och träning av officerare är dessutom långa och obalansen kommer således att bestå . Regeringen konstaterar att Försvarsmakten har mandat att utforma yrkes- och reservofficerförsörjningen för att bemöta denna obalans. I totalförsvarspropositionen redovisar regeringen att Försvarsmakten för detta ändamål har vidtagit flera åtgärder. finns särskilda bestämmelser om arbetstagare som är anställda som gruppbefäl, soldater och sjömän i Försvarsmakten i lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar. Där regleras bl.a. en arbetstagares rätt till ledighet från sin civila anställning för tjänstgöring. Som svar på en fråga om förbättrade möjligheter för reservofficerare (2020/21:275) svarade försvarsminister att det enligt den arbetsgivarpolitiska delegeringen är myndighetschefen som ansvarar för den egna verksamhetens kompetensförsörjning (Fö2020/1055). Vilka villkor som bör gälla för reservofficerare är därför en fråga som i första hand bör hanteras av Försvarsmaktens ledning i samverkan med arbets-tagarorganisationerna vid myndigheten, men även i dialog med andra organisationer. Försvarsministern framhöll att han avser att fortsätta följa utvecklingen av officersförsörjningen, inklusive frågan om reservofficerares möjligheter till tjänstgöring och behovet av eventuella författningsändringar. Enligt förordningen (2017:1249) om medinflytande för totalförsvars-pliktiga utövar de medinflytande i syfte att utveckla verksamheten i enlighet med utbildningens mål och i syfte att i övrigt främja goda utbildningsförhållanden. Innan den som totalförsvarsplikten fullgörs hos fattar beslut i en fråga av vikt, ska de totalförsvarspliktiga som direkt berörs av beslutet ges tillfälle att lämna synpunkter. I tidigare regleringsbrev har regeringen angett anslagsvillkor som gällde de medel som fick användas för att totalförsvarspliktiga skulle kunna utöva sitt medinflytande. I regleringsbrevet angavs bl.a. att Försvarsmakten fick använda förbandsanslaget för framställning, distribution m.m. av tidningen och för att bekosta värnpliktskongressen samt regional verksamhet vid . I regleringsbrevet framkom vidare att Försvarsmakten skulle betala lönen för generalsekreterare och att fick använda anslaget för allmänna insatser eller åtgärder i form av bistånd vid rättsligt förfarande till totalförsvarspliktiga i ärenden som uppkommit till följd av plikttjänstgöringen. När det gäller regeringens personalplanering ska Försvarsmakten enligt regleringsbrevet redovisa en planering för personal-sammansättningen 2021–2030 i fråga om anställd personal och totalförsvarspliktiga under grundutbildning. Planeringen för att successivt utöka grundutbildningsvolymerna till att uppgå till 8 000 totalförsvarspliktiga ska framgå av redovisningen. Försvarsmakten ska i årsredovisningen redovisa utvecklingen i förhållande till redovisad planering. Av redovisningen ska framgå uppfyllnadsgrad av krigsplacerad personal i krigsförbanden och i reserver. Utskottet kan konstatera att en utökning av krigsorganisationen i linje med totalförsvarsbeslutet medför ett utökat personalbehov. Totalförsvarsplikten som är av stor betydelse för folkförankringen behöver tillvaratas ytterligare och fler än behöver genomföra grundutbildning med värnplikt. Utskottet anser att plikttjänstgöringens speciella karaktär förpliktigar och utgår från att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att främja goda utbildnings-förhållanden och säkerställa att Försvarsmakten i praktiken garanterar medinflytande för totalförsvarspliktiga på det sätt som förordningen stipulerar. Att allt fler genomför grundutbildning med värnplikt och därefter krigsplaceras är nödvändigt för att säkerställa en krigsorganisation med tillräcklig volym, men det är också en förutsättning för att kunna försörja Försvarsmakten med yrkes- och reservofficerare. kan utskottet konstatera att yrkes- och reservofficerare krävs för att utbilda och öva dem som genomför grundutbildning med värnplikt. Reservofficerarna har därmed en viktig roll i att producera fullt bemannade krigsförband. I totalförsvarsbeslutet konstaterades att beslutar om krigsorganisationen och regeringen har framhållit att det är avgörande att alla krigsförband är både personellt och materiellt uppfyllda och samövade. I sitt ställningstagande lade utskottet därför stor vikt vid att får en resultatredovisning av organisationens utveckling när det gäller bl.a. personaluppfyllnad. Utskottet utgår från att regeringens redovisning även kommer att ge en bild av reservofficerares möjligheter till tjänstgöring och hur goda utbildningsförhållanden och medinflytande för totalförsvarspliktiga utvecklas. När det gäller de totalförsvarspliktigas möjligheter till medinflytande ser utskottet därför inte skäl att vidta ytterligare åtgärder och avstyrker motion 2020/21:304. Försvarsministern har framhållit att han avser att fortsätta följa frågan om reservofficerares möjligheter till tjänstgöring, vilket utskottet välkomnar. ser utskottet det som en nödvändighet att regeringen vidtar konkreta åtgärder för att underlätta och stärka reservofficerares möjligheter till tjänstgöring så att de t.ex. får rätt till tjänstledighet för tjänstgöring i Försvarsmakten precis som personalkategorin GSS/T har. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att reservofficerares möjligheter till tjänstgöring bör underlättas och stärkas. Därmed tillstyrker utskottet yrkande 3 i motion 2020/21:3443. Översyn av systemet med adjutanter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om översyn av systemet med adjutanter. Jämför reservation 2 (V). I kommittémotion 2020/21:94 av m.fl. (V) anför motionärerna i yrkande 4 att det bör göras en översyn av hela systemet med adjutanter. Motionärerna anser att översynen bör omfatta såväl finansiering som funktion. Detta anförs även i yrkande 4 i kommittémotion 2019/20:127 av m.fl. (V). Bakgrund och tidigare beredning I förarbetena till den nu gällande regeringsformen (prop. 1973:90 s. 174) anges att statschefen inte ska ha några formella uppgifter i förhållande till Försvarsmakten. Försvarsmakten sorterar under regeringen, och statschefen är varken reellt eller formellt högsta befälhavare. fördes i förarbetena fram att statschefen borde tillförsäkras ställning som ”försvarets främsta företrädare”. Däremot bedömdes det inte vara nödvändigt med någon grundlagsbestämmelse om att statschefen är Försvarsmaktens främsta företrädare eftersom det följer av att han eller hon är rikets främsta representant. För att en statschef ska kunna fullgöra sina uppgifter som symbol också för rikets försvarskrafter bör statschefen enligt förarbetena tilldelas försvarets högsta militära grad av regeringen. Kungen har tolv adjutanter, som tjänstgör en månad i taget. Adjutanterna medverkar vid genomförandet av kungens program. Tolv adjutanter alternerar även i tjänsten hos kronprinsessan . har två adjutanter. Adjutanterna ingår inte i kungens stab utan är anställda vid . Försvarsmakten bekostar således lönerna för adjutanterna, medan merkostnaderna (resor, mat och boende) bekostas av Kungliga hov- och slottsstaten. Frågan om adjutanternas finansiering och funktion har beretts tidigare och avstyrkts av utskottet i betänkandena /16:FöU8, 2017/18:FöU6 och 2018/19:FöU9, bl.a. med hänvisning till att utskottet inte har något att invända mot att Försvarsmakten stöder statschefen i uppgiften som symbol för landets försvarskrafter. Vidare utgick utskottet från att regeringen gör nödvändiga bedömningar för att anslaget 1:1 endast ska användas för att finansiera verksamhet som ryms inom ramen för det anslagsändamål som beslutat om. Utskottet gör inte någon annan bedömning än den ovan redovisade. Utskottet står fast vid sitt ställningstagande och avstyrker därmed motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag om veteraner. Jämför reservation 3 (M), 4 (L), 5 (M, KD), 6 (C), 7 (M, KD, L). I kommittémotion 2020/21:3443 av m.fl. (M) anförs att veteranvården behöver förbättras och byggas ut (yrkande 9). Motionärerna anför att de flesta militära veteraner som återvänder från internationella insatser gör det i gott skick, både fysiskt och psykiskt, med erfarenheter av kriser och psykiska påfrestningar som är till stort gagn för det svenska samhället. Dock återvänder ett antal med svåra trauman, posttraumatisk stress och fysiska skador till följd av sin tjänstgöring. Försvarsmakten har ett särskilt uppföljningsansvar för militär personal. Myndigheten ska bistå den enskilde i hans eller hennes rehabilitering samt erbjuda funktioner dit veteraner och deras anhöriga kan vända sig för att få stöd, bl.a. Veteranmottagningen vid . Den kompetens som finns där saknas dock i stora delar av den övriga vården i , liksom hos kommuner och . Motionärerna bedömer att det saknas en sammanhängande vårdkedja. En god och effektiv samordning mellan kommuner, regioner, myndigheter m.fl. behöver därför inrättas. I motionen föreslås vidare satsningar på veteranrelaterad forskning (yrkande 11). I kommittémotion 2020/21:2950 av m.fl. (C) anförs att stödet till såväl militära som civila veteraner och deras anhöriga bör utvecklas (yrkande 5). Motionärerna anser att de soldater och officerare, men även civilanställda, som genomför utlandsmissioner ska mötas med stor respekt och att det är viktigt att det finns ett ordentligt omhändertagande efter en mission. I motionen framhålls att familj och nära anhöriga till den som är på utlandsmission ofta tar ett stort ansvar hemma och kanske känner oro missionen pågår. I kommittémotion 2020/21:3266 av m.fl. (L) framhålls att och svenska soldater har deltagit i så gott som samtliga EU-ledda internationella insatser, såväl militära som civila. EU har flera pågående insatser i både och . Motionärerna bedömer att det trots detta saknas en veterandimension på unionsnivå när det gäller de internationella insatserna. Motionärerna föreslår därför att regeringen bör verka för att även EU utvecklar ett system som vinnlägger sig om att civila och militära tjänstemän som har verkat i dess insatser får stöd, hjälp och erkännande. (yrkande 5). Motionärerna föreslår vidare att skyddet i lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser även ska inkludera civila veteraner (yrkande 4). I motionen framhålls att frivilliga läkare, sjuksköterskor, räddningspersonal och poliser åker ut på internationella insatser för att bistå vid naturkatastrofer och sjukdomsutbrott och i krig. Motionärerna anför att det saknas både lagligt stöd och ett samlat ansvar för att ge dessa människor hjälp. I kommittémotion 2020/21:2775 av m.fl. (KD) anförs att regeringen bör inrätta ett fristående svenskt veterancentrum. Det skulle vara ett sätt att utveckla den veteranadministration som inrättats av Försvarsmakten (yrkande 38). Vid ett svenskt veterancentrum skulle svenska soldater kunna få kostnadsfri hjälp i form av stödsamtal. Vård med specialkompetens skulle kunna ges efter avslutad militärtjänst och veterancentrumet skulle kunna bistå soldater vid karriärväxling. skulle även kunna bli en mötesplats för såväl soldater och anhöriga som frivilliga. Bakgrund och tidigare behandling Delbetänkandet från Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap SOU 2020:23 överlämnades som underlag till försvarspolitisk inriktning. I betänkandet beskrivs att prioriteringarna i svensk offentligt finansierad hälso- och sjukvård utgår från den av beslutade prioriteringsplattformen. Människovärdesprincipen och behovs- och solidaritetsprincipen ligger till grund för bestämmelsen om att vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet samt att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Kostnadseffektivitetsprincipen avspeglas genom bestämmelsen som anger att offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet ska vara organiserad så att den främjar kostnads-effektivitet. Innebörden av behovs- och solidaritetsprincipen är sammanfattningsvis att om prioriteringar måste ske bland effektiva åtgärder, ska mer av vårdens resurser ges till de mest behövande och de med de svåraste sjukdomarna och den sämsta livskvaliteten. Detta gäller även om konsekvenserna då kan bli att alla inte får sina behov tillgodosedda. Att ta hänsyn till en persons sociala funktion vid prioritering inom vården skulle vara helt oförenligt med principen om allas lika värde. Ansvarsförhållanden, ekonomiska förhållanden, ställning i samhället etc. ska därför inte utgöra grund för prioritering. har också konstaterat att civila och militära patienter skulle få tillgång till samma vård utifrån det mål för hälso- och sjukvården i krig som angavs försvarsbeslut, och att prioriteringar endast ska göras med utgångspunkt i medicinska bedömningar. Krigsskadade skulle inte prioriteras före patienter med skador och sjukdomar av fredsmässig karaktär. har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner om vård och behandling av olika sjukdomar (senast i bet. 2019/20:SoU12). Utskottet har vidhållit bedömningen att satsningar inte bör göras på enskilda sjukdomar eller att vården av patienter med dessa sjukdomar bör organiseras på ett särskilt sätt. Att bedöma sådana frågor är enligt socialutskottet i första hand sjukvårdshuvudmännens ansvar. har konstaterat att har ställt sig bakom de riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården som föreslogs i propositionen om prioriteringar inom hälso- och sjukvården och har därför inte ställt sig bakom de typer av motionskrav som nämns ovan. Riktlinjerna är baserade på tre grundläggande principer: människovärdes-principen, behovs- och solidaritetsprincipen samt kostnadseffektivitets-principen. I fråga om prioriteringsplattformen redovisar socialutskottet att ställde sig bakom de riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården som hade föreslagits i propositionen Prioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186). Genom riksdagsbeslutet infördes en ny bestämmelse om de etiska principerna i den dåvarande hälso- och sjukvårdslagen. återfinns dessa i 3 kap. 1§ hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Riktlinjerna är baserade på följande tre grundläggande principer: • behovs- och solidaritetsprincipen Dessa principer har kommit att kallas den etiska plattformen. Riktlinjerna exemplifieras med fyra breda prioriteringsgrupper: • vård av livshotande akuta sjukdomar • vård av sjukdomar som utan behandling leder till varaktigt invalidiserande tillstånd eller för tidig död • vård av svåra kroniska sjukdomar • palliativ vård och vård i livets slutskede • vård av människor med nedsatt autonomi • habilitering och rehabilitering • vård av mindre svåra akuta och kroniska sjukdomar • vård av andra skäl än sjukdom eller skada. När det gäller EU-ledda internationella insatser redovisar Försvarsmakten i årsredovisningen (FM2018-20355:12, bil. 1) att myndigheten bemannar 26 befattningar i de internationella militära insatserna EUTM , EUTM och EUTM RCA. Sammanlagt 61 individer har roterat på befattningarna enligt Försvarsmakten. I Försvarsmaktens remissvar (dnr FM2015-2387:2) på veteranutredningens slutbetänkande underströk myndigheten vikten av att det inte skapas en struktur med delat eller otydligt ansvar. Varje anställningsmyndighet måste ha det fulla ansvaret för sina veteraner och deras anhöriga. Otydliga strukturer bedömdes bidra till konflikt och fördyring. I remissvaret betonades vikten av att analysera svenska veteraners behov i en nationell kontext. Försvarsmakten konstaterade i sitt underlag att den absoluta merparten av alla anmälda skador under en insats inte var relaterade till antagonistiska handlingar som strider och våld utan var av samma karaktär som arbetsskador som inträffar hemma i .