bet · H801AU12 · 2021-06-04 00:00:00 — Det var förväntat att det skulle få de här effekterna när regelverket kom på plats. För att förhindra att arbetskraftsinvandrare exploateras på svensk arbetsmarknad behöver regelverket för arbetskraftsinvandring förändras i grunden. har länge krävt att så ska ske. Det behöver finnas en koppling mellan arbetskraftsbrist och arbetskraftsinvandring i olika branscher. Arbetskraftsinvandrarnas ställning måste också bli starkare för att fler ska kunna och våga säga ifrån, så att det blir möjligt att komma till rätta med problemen. I nämns regelverket för arbetskraftsinvandring som en av flera faktorer som har potential att motverka att arbetskraft exploateras. Men väljer av utrymmesskäl att inte beröra regelverket för arbetskraftsinvandring inom ramen för granskningen, trots att det utgör en huvudorsak till den arbetskraftsexploatering som präglar delar av svensk arbetsmarknad. Det är lite anmärkningsvärt. En genomgående förändring av nuvarande regelverk för arbetskraftsinvandring torde vara en av de mest centrala åtgärder som staten kan vidta på området. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft Dessvärre har frågan gått lite grann i baklås på grund av det olycksaliga januariavtalet, där regeringen har förbundit sig att inte åtgärda problemen eftersom det skulle göra de nyliberala samarbetspartierna ledsna. Det är ett beklagligt förhållningssätt till ett mycket allvarligt samhällsproblem. Även om en viktig aspekt alltså saknas i granskningen är det likväl en bra och intressant granskning som har genomfört. Man har ett antal rekommendationer till regeringen, och några av dem tycker vi att regeringen borde ha hanterat annorlunda. Det gäller bland annat rekommendationen att regeringen ska se till att lämpliga myndigheter tar fram information som är tillgänglig för alla riskgrupper om arbetstagares rättigheter och skyldigheter, information om vart man kan vända sig och hur man kan få hjälp och stöd om man är utsatt för arbetskraftsexploatering samt en process för skydd och stöd som är anpassad till offret för arbetskraftsexploatering. Det är en väldigt viktig ingång att det är de som drabbas som måste få starkare möjligheter och stöd för att säga ifrån. Det är bara så vi i grunden kan komma åt problemen, inte genom att massvis med poliser och andra myndighetspersoner springer runt och försöker lösa de här problemen på den myriad av arbetsplatser som finns. Här finns det alltså en förbättringspotential, och det är något som regeringen bör ta tag i. rekommenderar också regeringen att utreda hur riskgrupper för arbetskraftsexploatering kan få bättre möjlighet att utkräva en avtalad eller innestående lön, hur krav på boendestandard och boendekostnader kan ställas på arbetsgivaren när en anställd erbjuds boende som en del av anställningen samt om myndigheterna bör utöva tillsyn över arbetsvillkoren för utländsk arbetskraft i branscher med ökad risk för arbetskraftsexploatering. Just när det gäller myndigheternas möjligheter och rättigheter finns det saker att diskutera. Men man måste absolut stärka rätten för den som drabbas av exploatering att utkräva sin innestående lön. Det finns också internationella regelverk som säger att om man har genomfört ett arbete spelar det till exempel ingen roll vilken migrantstatus man har, utan man ska i alla fall ha rätt till sin lön. Och det måste finnas strukturer som gör att de människor som är i en mycket utsatt situation kan få stöd för detta. Regeringen väljer att inte heller gå vidare med den rekommendationen, och det är beklagligt. har därför en reservation nummer 2 i betänkandet, vilken jag yrkar bifall till. Jag konstaterar också att det finns ett enigt utskott om ett yrkande från och som också ställer sig bakom. Det är en fråga som bland andra har uppmärksammat. Det handlar om att ändra sekretessreglerna för att underlätta myndighetssamverkan i arbetet mot exploatering av arbetskraft. är det, glädjande nog, ett enigt utskott som riktar ett tillkännagivande till regeringen angående detta. Annars har det ofta i de här politiska sammanhangen suttit långt inne med förslag som utmanar företag, som sägs ha behov av affärssekretess, medan integritetsfrågor som rör individers rättigheter i stället tenderar att hanteras ganska lättsinnigt i debatten. Det är i alla fall en glädjande enighet i det här fallet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft Det finns också en mängd andra saker som man kan göra mycket mer brett för att komma till rätta med exploatering av arbetskraft. Det handlar om att stärka fackliga rättigheter, att stärka skyddsombudens ställning med mera. Men det är ju breda samhällsfrågor som vi lär återkomma till i många andra sammanhang. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna 1 och 2. Det här är ett väldigt angeläget betänkande och en angelägen rapport som har tagit fram när det gäller insatser mot exploatering av arbetskraft. Precis som föregående talare kan jag tycka att kanske kunde ha tittat lite mer på de delar som gäller exploatering av arbetskraft. har vi den lagstiftning som vi har. Det har skett en hel del arbete just när det gäller arbetslivskriminaliteten. Det känns bra att det finns en bred samsyn kring detta i kammaren. Sedan får vi se hur det kommer att se ut när vi framöver kommer till skarpa förslag. Jag tänker bara ta upp några saker som har skett när det gäller det här arbetet och som vi ibland kanske glömmer snabbt. Det blev nya utstationeringsregler, som gav möjligheter att kräva svenskt kollektivavtal. Det var en del i ett förbättrat klimat i arbetslivet. Vi har gett 30 miljoner mer när det gäller möjligheten att arbeta med arbetslivskriminalitet, och har uppgiften att samordna arbetet. Det innebär att det har blivit fler kontroller och tillslag. Över 4 000 kontroller har genomförts . I fokus för kontrollerna har de mest riskutsatta branscherna varit, som byggsektorn, skönhetsindustrin och restaurangbranschen. valde ett av tio kontrollerade företag att stänga hela eller delar av sin verksamhet på grund av de brister som hade hittats. Och har dömts ut i sanktionsavgifter. Man har också sett människohandel, riskfyllda arbetsmiljöer, farliga och oskyddade arbetsmaskiner, bristande säkerhetsutrustning och bidragsbrott. Inget av detta hör hemma på svensk arbetsmarknad, så vi har verkligen anledning att gå vidare med att genomföra åtgärder för att stävja detta. Det lämnades en utredning från , Myndigheter i samverkan mot arbetslivskriminalitet. Det kan låta ganska torrt, men det är en väldigt läsvärd utredning som jag kan rekommendera er som inte har tagit del av den. Där finns rekommendationer som man har överlämnat till regeringen och som bereds i för att sedermera komma för ställningstagande i den här kammaren. Jag kan lova er som lyssnar på debatten att vi kommer att göra allt vad vi kan från Socialdemokraterna för att få bukt med ofoget med arbetslivskriminalitet. Jag yrkar än en gång bifall till utskottets förslag och avslag på de två reservationerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft behandlas som sagt om statens insatser mot exploatering av arbetskraft. Exploatering av arbetskraft är ett allvarligt och välkänt problem på den svenska arbetsmarknaden och därtill ett allvarligt samhällsproblem, och tyvärr går utvecklingen i helt fel riktning. Det handlar om att arbetstagare inte erhåller någon lön alternativt en låg sådan. Det handlar även om för långa arbetsdagar, undermåliga boendemiljöer, farlig arbetsmiljö med mera. Det innebär också att företag som efterlever lagar och förordningar missgynnas i konkurrenshänseende, vilket är illa. I regeringens skrivelse 2020/21:169 om om statens insatser mot exploatering av arbetskraft redogör regeringen för sina bedömningar och åtgärder med anledning av rapporten. gör iakttagelsen att statens insatser mot exploatering av arbetskraft har - hör och häpna - stora brister. Bristerna finns i alla delar av systemet och beror enligt framför allt på att regeringen inte har gett myndigheterna mandat och tydliga uppdrag att motverka problemet. Regeringen rekommenderas att ge myndigheterna på området tydliga uppdrag och mandat för att kunna genomföra åtgärder. Exploatering av arbetskraft är som sagt ett allvarligt och växande samhällsproblem, och vi anser att regeringen bör ta kritik på yttersta allvar. Att endast inte hålla med eller säga att man gör mycket och avser att fortsätta på den inslagna vägen är inte tillräckligt. Regeringen kan inte undvika den skarpa kritik som framförs om att regeringen inte har gett myndigheterna mandat på området och tydliga uppdrag för att motverka problemet. Regeringen talar varmt om mer samverkan i sin skrivelse men gör inte tillräckligt för att ta bort de hinder för samverkan som finns. Ett sådant hinder är sekretessen mellan myndigheterna. I Ds 2021:l Myndigheter i samverkan mot arbetslivskriminalitet föreslås att sekretessen utreds. instämmer i utredarens förslag att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning för att identifiera det ur juridisk synvinkel lämpligaste sättet att möjliggöra för samtliga eller en delmängd av de samverkande myndigheterna att inom ramen för arbetet med myndighetsgemensamma kontroller kunna delge varandra information. Detta borde vara en självklarhet, fru talman. Det gäller information om vilka arbetsställen som anses lämpliga att kontrollera myndighetsgemensamt, information som är en förutsättning för kontrollers praktiska genomförande, exempelvis avseende adresser till arbetsställen, information om huruvida företag på ett visst arbetsställe är mottagare av arbetsmarknadspolitiska stöd och liknande samt information som framkommit under genomförda kontroller. I sammanhanget föreslås även att utredningen särskilt ska överväga ändamålsenligheten i och möjlig utformning av en sekretessbrytande bestämmelse i lag för ändamålet samt bedöma möjligheterna till avsedd informationsöverföring inom nuvarande regelverk. Utredningen bör vidare bedöma om åtgärder behövs för att öka myndigheternas reella möjlighet att dela information med stöd av lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, vilket är en viktig fråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft Regeringen nämner väldigt kort och försiktigt i sin skrivelse att man anser att det är viktigt att de samverkande myndigheterna kan utbyta den information som krävs för en effektiv och ändamålsenlig kontrollverksamhet. En utökad informationsdelning måste alltid vägas mot den personliga integriteten. Regeringen avser att se över de behov av förändringar av regelverket om offentlighet och sekretess som kan krävas för att möjliggöra en förbättrad myndighetssamverkan. Men detta är inte tillräckligt. och följdmotion i betänkandet lyder enligt följande: Vi menar att regeringen senast den l bör återkomma med förslag på hur sekretessreglerna kan förändras för att motverka exploatering av arbetskraft och förbättra möjligheten till myndighetssamverkan i frågor som dessa. Det är oerhört glädjande att vår följdmotion i en sådan viktig fråga också blev utskottets tillkännagivande till regeringen. Jag vet att vi ofta debatterar svåra frågor här och att det är viktigt att alternativen är tydliga. Men ibland är det faktiskt också tydligt när vi är ense. om exploaterade människor som hamnat i ett kriminellt sammanhang där de utsätts för allt från människohandel till fullständigt orimliga villkor har samlat hela i en gemensam syn på att allt måste göras för att förhindra detta utnyttjande. Låt mig påminna om något som inte har nämnts så mycket i debatten. Det rapporten verkligen pekar på är att de personer som har hamnat i en situation där de har förespeglats saker och där myndigheterna har fått besked om villkor som inte alls stämmer ska veta sin rätt och inte vara rädda för att gå till myndigheter. De ska också kunna få rätt och därmed kunna kräva att få ut lön och få boendeförhållandena korrigerade om de inte är så som de har sagts till dem och myndigheterna. Detta står vi alla bakom. Dessutom har vi på ett klokt sätt enats om att de sekretessbarriärer som har funnits mot att dela information mellan olika myndigheter måste ändras skyndsamt så att man kan dela information, se problemen, komma åt dem och ändra på dem. Detta har med flera och även regeringen drivit. har i ett annat yrkande som hamnade i ett annat betänkande också lyft upp det som denna rapport går in på. När inspekterar ska man också kunna börja utreda, för annars förlorar polisen mycket väsentlig information om det pågår exploatering eller människohandel. När de sedan kommer in kan de inte göra lika mycket, och de har också många andra uppgifter. Här borde alltså kunna hjälpa polisen med information. Jag yrkar givetvis inte på detta här och eftersom det tillhör ett annat betänkande, men det ligger nära dagens fråga. Så långt det fina med enighet och stödet bakom den. Jag ska också säga något om de personer som kommit till och velat vara del av vår arbetsmarknad och som i många fall verkligen hade kunnat bidra om de inte hade blivit utsatta för exploatering. Till dem ska vi inte säga att vårt mål är att stoppa deras möjlighet att komma till och bidra i bristyrken, till exempel som kockar, vilket nämndes, eller, som det vanligaste faktiskt är, i yrken som inte berörs av denna typ av exploatering inom it-sektorn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft Det finns en väldig våg nu att blanda ihop dessa utsatta personers situation med att vi alla vill försvara dem och med att man ska stoppa arbetskraftsinvandringen över huvud taget. Man blandar ihop ytterlighetsfallen med en överlag oerhört framgångsrik arbetskraftsinvandring inom väldigt många sektorer som kritiska för att stödja svenska jobb och utvecklingen här. Jag vill påminna om något. Om en person har en utsatt ställning, ger det då trygghet att veta att minsta lilla fel som arbetsgivaren gör innebär att personen kan bli utkastad ur landet? Det kallas ibland för kompetensutvisningar då det ofta är personer med hög kompetens som hamnar i sådana situationer. Eller ger det personen trygghet att veta vad som gäller och kunna kräva sin rätt och att polisen utreder och stoppar och att börjar med det? Det är naturligtvis det senare, inte att dra åt tumskruvarna, som många här i kammaren vill göra för dem som vill göra rätt för sig i och för dem som faktiskt sedan vill göra rätt för dem. Man bör straffa dem som gör fel, som bör upptäckas och som bör sanktioneras, och hjälpa dem som blir utsatta. Tryggheten i en lyckad arbetskraftsinvandring, som finns i många länder och på många ställen, också i allt väsentligt i , ligger i att reglerna är tydliga, enkla och klara och att man, när någon bryter mot dem, vet sin rätt och att det kan beivras. Så snälla, i den här debatten, när vi värnar om dessa personer, låt oss inte göra dem ännu mer utsatta genom att gå emot arbetskraftsinvandringen som princip och idé som vi vill stå upp till dessa personers försvar! Låt mig börja med att säga att all exploatering av arbetskraft, av människor ska bekämpas . Det är sammanfattningen av exploatering av arbetskraft. Det är framför allt för den enskildes skull, den som utsätts för vidrigheter, men också för samhället i stort, eftersom exploatering av arbetskraft sätter konkurrensen ur spel. som vill göra och gör rätt slås ut på marknaden därför att andra fuskar och prisdumpar. Det är inte hållbart på något sätt. Om detta är tack och lov hela överens. Det kan alltid vara lockande när man får tid i talarstolen att hålla på länge, men jag tänker inte göra det eftersom vi är överens. Det är uppenbart att vi har samma mål, att ingen ska exploateras som arbetskraft i . Jag är väldigt glad över att utskottet anslöt sig till vår och motion om att se till att sekretesslagstiftningen fungerar på ett bättre sätt, även om det skedde fem i tolv. Det är alltid bättre sent än aldrig. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag. Jag vill börja med att slå fast att arbetskraftsinvandring är bra för . Den gör att företag kan rekrytera den kompetens som de behöver och därmed växa och konkurrera i en global ekonomi. skapar detta fler jobb i . Den gör också att vi får in skattepengar för att bekosta välfärden, och det ger möjlighet för människor från andra länder att skapa sig ett bättre liv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft är utan tvekan ett land med behov av internationell kompetens. råder det arbetskraftsbrist i både lågkvalificerade och högkvalificerade yrken. Syftet med det svenska regelverket för arbetskraftsinvandring är att, under seriösa och kontrollerade villkor, tillföra kompetens till branscher och sektorer med brist på arbetskraft. Men det finns också allvarliga problem kopplade till arbetskraftsinvandring. Arbetskraftsexploatering är ett stort och växande samhällsproblem, trots alla insatser som har gjorts för att motverka den. Utnyttjandet drabbar främst arbetskraftsinvandrare och innebär att arbetstagaren får låg eller ingen lön, långa arbetsdagar, farlig arbetsmiljö och undermåliga levnadsförhållanden. Exploateringen riskerar att leda till att seriösa företag konkurreras ut av företag som exploaterar sin arbetskraft. Och för att kunna konkurrera om internationell arbetskraft måste vara ett attraktivt land för utländska arbetstagare. Utvecklingen när det gäller fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet är oroande och på väg åt fel håll. Det är av största vikt att vi kommer till rätta med dessa problem. Människor från andra länder ska inte behöva arbeta under sämre villkor än svenskar, och arbetsgivare som lurar och utnyttjar arbetskraftsinvandrare måste upptäckas och lagföras. har varit med och infört flera kontrollsystem för att skärpa tillsynen. Vi har exempelvis infört krav på arbetsgivare att redovisa arbetsgivaravgifter och system med personalliggare så att myndigheter kan kontrollera vilka som arbetar på en arbetsplats. visar dock tydligt att de insatser som har gjorts inte räcker. arbetar en utredning för att förbättra såväl kontrollen som sanktionerna ytterligare. Utredningen ser över regelverket och ska föreslå åtgärder för att stärka konkurrenskraft, stoppa kompetensutvisningarna, underlätta för att locka hit talanger, motverka missbruk av arbetskraftsinvandringen och förhindra exploatering av människor. kom utredningens delbetänkande, som innehåller förslag om utökade kontroller av arbetskraftsinvandrares villkor. Det är viktiga förslag som har varit ute på remiss. I den fortsatta beredningen är det dock viktigt att påminna om att den svenska arbetsmarknadsmodellen innebär att det i första hand är arbetsmarknadens parter som förhandlar om löner och övriga villkor på arbetsmarknaden. Den principen gäller även för arbetskraftsinvandrare. Utredningens slutbetänkande ska redovisas . Redan i slutet av den här månaden får vi också ta del av betänkandet från den särskilda utredare som har haft i uppdrag att analysera om vi behöver stärka skyddet för offer för människohandel ytterligare. om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft Vi har precis debatterat regeringens arbetsmiljöstrategi här i kammaren. I den lyfts bland annat en arbetsmarknad utan brott och fusk fram som ett av strategins fyra huvudsakliga delområden. Det är positivt att regeringen tar den här frågan på stort allvar. Utöver detta föreslår utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur sekretessreglerna kan ändras för att motverka exploatering av arbetskraft och förbättra möjligheterna till myndighetssamverkan på det här området. Jag ser fram emot att vi i ska återkomma till de här viktiga frågorna . Det är bara genom att komma till rätta med missbruket av regelverket som vi kan värna det som är bra med arbetskraftsinvandringen. Ingen ska utnyttjas på svensk arbetsmarknad. Vi ska dock se värdet av att människor vill komma till och bidra. Det gör bättre, det är bra för våra företag och det är bra för vår välfärd. Med det sagt vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)