bet · H801MJU19 · 2021-05-20 00:00:00 — Det är angeläget att minska matsvinnet från näringsverksamheter som restauranger, storkök och butiker. I finns ett förbud mot matsvinn från butiker, vilket gör att dessa helt enkelt inte får slänga mat. Den ska antingen reas ut eller skänkas bort om den inte är oätlig. På vissa håll i finns liknande system på frivillig basis och det är positivt, men deltagandet är relativt litet. Fler vägar att stimulera sådan verksamhet bör prövas, och det kan t.ex. göras genom en avgift på matavfall som slängs från större näringsverksamheter. Med dagens digitala lösningar ser vi också goda möjligheter till fler plattformsbaserade företag och tjänster som har till syfte att minska matsvinnet och göra det enkelt för enskilda individer att köpa mat som annars hade slängts från butiker, restauranger och kaféer. Dessa typer av cirkulära affärsmodeller bör främjas i än högre utsträckning. En annan bidragande faktor till matsvinnet är den missvisande bästföremärkningen på produkter. En bäst före-märkning kan uppfattas som att livsmedlet blir oätligt efter att det angivna datumet har passerats, trots att det sällan är fallet. Medvetenheten behöver öka hos konsumenterna om livsmedelsvarors hållbarhet, och kan en förändring av märkningen till ”minst hållbar till” öka förståelsen för att livsmedlet håller sig ätbart ytterligare efter att datumet passerats. För vissa livsmedelsgrupper, t.ex. produkter med lång hållbarhet som pasta och kaffe, kan det vara befogat att överväga att ta bort märkningen. Matsvinn och matavfall, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 53 och 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 22–24 och 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 7. Uppskattningsvis omkring en tredjedel av alla livsmedel som produceras kasseras utan att ätas upp. ökar trycket på vår jords resurser, vilket ställer ökade krav på oss att hushålla med både mat och jordbruksmark. Det mesta svinnet sker i hushållen, men även detaljhandelsledet har ett betydande matsvinn som utgör av den totala produktionen. Matsvinnet i butikerna motsvarar av svenskarnas totala klimatpåverkan, och bör därför få i uppdrag att ta fram en handbok till företagarna om hur de kan minska sitt matsvinn. Matsvinn och matavfall, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 53 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 22–24. Mat som slängs i motsvarar utsläpp av omkring koldioxid, vilket är av de totala utsläppen av växthusgaser i . Matavfall uppkommer i flera olika led i livsmedelskedjan: vid tillverkning, hos grossister, leverantörer, butiker, restauranger och storkök samt hos hushållen. Hushållen svarar för den största delen. De retursystem för mejeriprodukter och bröd som finns minskar livsmedelsbutikernas incitament att anpassa sina volymer då de kan återlämna varorna utan kostnad. Det är konsumenterna som i slutändan får betala denna hantering genom priset på de varor de köper. Det är både ett svinn på mat och en onödig kostnad. Hushållen måste uppmärksammas på vikten av att minska sitt matavfall. Mindre mängd mat bör slängas och det avfall som trots allt uppstår måste tas till vara på bästa sätt t.ex. genom biogasproduktion. Det bör också ske en översyn av bästföremärkningen med målsättningen att i stället sätta fokus på hur länge maten minst är hållbar för varor som detta lämpar sig för. Förebyggande insatser mot nedskräpning m.m., punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 58 och 59 samt 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 28. Nedskräpning både på land och i havet är ett stort problem. Gifter hamnar i naturen och djur påverkas negativt. Dessutom visar forskning att en skräpig närmiljö både skapar otrygghet för människor och ger upphov till ännu mer nedskräpning. Åtta av tio svenskar anser att nedskräpning är ett problem. En stor del av skräpet som hamnar i naturen är mindre skräp som cigarettfimpar, snus, tuggummin, ölburkar, engångsgrillar och glas. Till exempel slängs 1 miljard fimpar på gator och torg i . Fimparna innehåller mikroplaster och farliga kemikalier som till slut spolas ut i avloppssystem och våra vattendrag. Vi anser därför att regeringen måste ta fram en handlingsplan med konkreta förslag och åtgärder mot nedskräpning. För att minska nedskräpningen är det också viktigt med förebyggande insatser som leder till kunskap och beteendeförändringar. Vi vill förlänga Håll Rents uppdrag att informera allmänheten om nedskräpning, och det är särskilt viktigt att nå ut till unga personer som enligt undersökningar skräpar ned mer än äldre. Förebyggande insatser mot nedskräpning m.m., punkt 18 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 22, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 28, 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 58 och 59. Ett av vår tids stora problem, såväl i som globalt, är nedskräpning. En stor mängd skräp består av förpackningar av olika slag, och många varor är ofta överemballerade. Detta vill vi ska åtgärdas genom en utveckling och skärpning av EU:s förpackningsdirektiv. Övergivna fiskeredskap och annat marint skräp, punkt 19 (KD, L) av (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkandena 21 och 23. Förlorade fiskeredskap, s.k. spökgarn, fortsätter att fånga fisk och andra djur och orsakar lidande. Spökgarnen kan också på lång sikt påverka fiskbestånden. Havs- och vattenmyndigheten har beräknat att förlorade garn fångar ca torsk i . Enligt EU:s kontrollförordning måste fiskare som förlorar sina redskap i havet rapportera förlusten till respektive lands fiskerikontroll efter avslutat bärgningsförsök. Rapporterna är viktiga för eventuella bärgningsinsatser, men frågan är om alla förluster av fiskeutrustning rapporteras in. I är det Havs- och vattenmyndigheten som tar emot anmälningar om spökgarn. I finns en väl utvecklad samverkan mellan aktörerna som syftar till att förlorade garn och annan förlorad fiskeutrustning ska rapporteras in. Finansieringen för att bärga utrustning som svenska fiskare förlorar sker genom en fond för att undvika att den som rapporterar in förlorad utrustning ska drabbas ekonomiskt, vilket antas skulle minska benägenheten att rapportera. Arbetet för att rensa haven från marint skräp måste enligt vår mening fortsätta. Gamla fiskeredskap och spökgarn som övergetts i hav och vattendrag måste samlas in och stränder behöver städas från marint skräp. Det bör vidtas åtgärder för att spåra källor i industriella processer när det gäller utsläpp av marint skräp, t.ex. plastpartiklar. Arbetet för att begränsa spridningen av mikroplaster behöver också fortsätta. Plast som redan från början är finfördelad och som riskerar att hamna i avloppet bör fasas ut. Marint skräp längs samt städning av stränder och havsmiljöer, punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2020/21:1688 av (M) yrkande 3, 2020/21:2588 av (M) och 2020/21:2986 av (M). Marint skräp vållar stor skada i våra hav och vattendrag och haven håller på att förvandlas till stora soptippar. Det skräpet vållar också stor skada på fåglar, fiskar och däggdjur. Plast bryts ned till mikroplast som tar sig in i näringskedjan, vilket är skadligt för människor, djur och natur. Liberalerna har tagit initiativ till att den svenska havskusten återkommande städas från marint skräp såsom plast, och regeringen bör driva detta arbete vidare. Kartläggning av behovet av sanering, punkt 21 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 23. I våra hav och kustnära områden finns det dessvärre en stor mängd kemikalier och miljögifter i form av gamla tunnor, vrak och bottensediment i anslutning till gamla industrier och fabriker. Vi ser därför gärna att lämplig myndighet på central nivå fortsätter att kartlägga var de värsta föroreningarna finns och upprätthåller en prioriteringslista över var insatser ska ske. Övriga frågor om cirkulär ekonomi, punkt 22 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:1029 av (C). Precis som inom andra politikområden måste omställningen till en cirkulär ekonomi präglas av kostnadseffektivitet och resultatfokus. Vi konstaterar dock att regeringen ofta prioriterar ineffektiva förslag framför reformer som gör skillnad på riktigt. Exempel på det från är plastpåseskatten, den återinförda skatten på avfallsförbränning och skatten på kemikalier i elektronik som till och med drabbar det eftersträvansvärda återbruket. Regeringen är dessutom på väg att införa skatt på kemikalier i kläder och skatt på vissa engångsartiklar av plast. Detta är åtgärder som med stor sannolikhet har och har haft små eller inga positiva konsekvenser för miljön och klimatet. Däremot kommer de med ett högt pris för svenska konsumenter och företag. Enligt (dnr 2020:1078) ökade t.ex. den införda plastpåseskatten statens intäkter med . Det är långt under det av regeringen prognostiserade beloppet om . har skatten medfört att största tillverkare av plastbärkassar har behövt friställa av sin personal, trots att de har ökat sin export . Huruvida skatten har förbättrat miljön är för tidigt att uttala sig om. Däremot vet vi att skattens konstruktion, som likställer fossilbaserade plastpåsar med de som har producerats av återvunnen eller biobaserad plast, inte har gynnat cirkularitet och innovationskraft. Det är dålig politik. Vi anser därför att ska ges i uppdrag att ur ett miljö- och samhällsekonomiskt perspektiv klarlägga effekterna av de ovannämnda miljöskatter och styrmedel som har införts. Återvinning av returpapper, punkt 7 (L) (L) anför: Insamling och återvinning av tidningspapper ska fungera väl, och returpappersinsamlingen bör främja en cirkulär ekonomi. Insamlingssystemet för tidningar och returpapper har med dagens system uppnått 90-procentig insamlingsgrad. Ett nytt system med producentansvar för kvartersnära insamling skulle drabba tidningsbranschen hårt eftersom driften av returpappersinsamlingen har ett årligt underskott. Den cirkulära ekonomin behöver värnas och ett returpapperssystem med ökade kostnader för returpapper minskar intresset för återvunnet papper, vilket riskerar att påverka den cirkulära ekonomin negativt. Det bör även noteras att intresset för att bedriva tillståndspliktigt insamlingssystem i enligt förordningen (2018:1463) om producentansvar för returpapper är i det närmaste obefintligt. Returpapper bör i stället hanteras i enlighet med det kommunala ansvaret inom avfallssektorn i övrigt. avfallshantering finansieras via en avgift för respektive hushåll, vilket kan ske indirekt via hyran, via skattsedeln och via avgifter till föreningar. Utvecklingen pågår redan för att underlätta för medborgarna att sortera och göra sig av med sitt avfall, och det finns kommuner som på eget initiativ har infört fastighetsnära insamling för produkter som omfattas av producentansvar. Fastighetsägare har frivilligt inrättat möjlighet att lämna returpapper med den övriga insamlingen av hushållsavfall. Det är också möjligt att lämna returpapper på många återvinningscentraler, som drivs av kommuner utöver insamlingen vid återvinningsstationer där producenterna ansvarar för insamlingen av olika fraktioner inklusive returpapper. Förordningen producentansvar för returpapper bör därför upphävas och producentansvaret för returpapper avskaffas så att returpapper hanteras på samma sätt som det övriga avfall som kommunerna ansvarar för. Med anledning av regeringens beslut att förordningen om producentansvar för returpapper upphör att gälla /22 samt ändringar i avfallsförordningen (2020:614) som tillgodoser yrkande 3 i motion 2020/21:3238 (L) nöjer jag mig med ett särskilt yttrande. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra aktuella parti- och kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra aktuella kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra aktuella kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller mitt partis förslag hänvisar jag till våra aktuella kommittémotioner. Jag vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. förslag för en cirkulär ekonomi (C) (C) och (C) anför: Som en följd av januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan , Liberalerna och regeringspartierna, fick sin första strategi för cirkulär ekonomi. Den har som mål att ska sluta kretsloppen, minska vår miljö- och klimatpåverkan och minska användandet av jungfruliga råvaror. Utifrån denna strategi upprättas sedan handlingsplaner för att uppnå de utpekade målsättningarna och ställa om prioriterade materialströmmar. Utifrån januariavtalet förhandlar vi också om statens budget och det svenska genomförandet av EU:s engångsplastdirektiv. Bland de initiativ som tagits utifrån detta arbete finns pågående utredningar om kvotplikter på återvunnen råvara och kriterier för när avfall upphör att vara avfall. driver där också på för att det ska göras fler regelbundna skräpmätningar. Vi väljer därför att i detta betänkande följa upp motion 2020/21:2918 (C) yrkandena 8, 28, 34 (i den del som rör elektronik), 41 och 46 genom ett särskilt yttrande och ser fram emot emotser att de åtgärder vi där föreslår realiseras som en del av arbetet med att genomföra januariavtalet. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:194 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatorisk anslutning till det svenska pantsystemet för saftflaskor av pet-typ och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:200 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatoriskt mottagande av importburkar och flaskor och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:204 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av pantsystem för färgpatroner och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:315 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stryka tillståndskravet för varmkompost i avfallsförordningen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:322 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att bötfälla nedskräpning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även kunna bötfälla nedskräpning med småskräp och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:459 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av ett producentansvar för fritidsbåtar och ett nationellt system för skrotbåtar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ansvarsfördelning för skrotbåtar som finns i våra skärgårdar och sjöar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:627 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av strukturella åtgärder för cirkulär livsmedelsproduktion och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda lämpliga steg för utvecklingen av ett centrum för cirkulära system för livsmedelsproduktion och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vindkraftsexploatörer ska fondera medel för framtida rivning av vindkraftverken och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter till och nivåer för stöd till producenter av biogödsel och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omprövning av regelverket för att kunna ta emot andra substrat än stallgödsel för biogasproduktion utan hygienisering och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:663 av m.fl. (SD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga regelverket gällande miljölagstiftningen och ansvarsfördelningen vid förorenad mark och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:697 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram s.k. end of waste-kriterier för uttjänta däck och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD): 58.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler djurslag och fler sorters slaktavfall ska kunna brännas i gårdspannor och värmeverk och tillkännager detta för regeringen. 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om metodutveckling för att slam i högre grad ska kunna brännas och återföras som växtnäring med hög tillgänglighet till upptag och tillkännager detta för regeringen. 61.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av vilka styrmedel som kan användas för att fungerande metoder för återcirkulation av växtnäring från slam ska användas och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:728 av m.fl. (SD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder bör vidtas för att minska den totala användningen av plastprodukter och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte totalförbjuda enskilda produkter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:732 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet inom EU-samarbetet vad gäller standarder för förpackningsmaterial och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om producentansvar för textilier och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mål för insamling och återvinning av textilier och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett ramverk med mätregler och definitioner av nyckeltermer för mätning av matsvinn och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mätning av matsvinn framöver bör omfatta fler flöden än och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla möjligheterna att materialåtervinna uttjänta däck och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1029 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ekonomiska garantier kan utställas för de som bedriver deponiverksamhet, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:1136 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett nationellt pantsystem för batterier och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1550 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa krav på återvinning av glykol och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1688 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med berörda aktörer inom fiskerinäringen bör få ett utökat uppdrag och resurser för att intensifiera arbetet med att rensa från spökgarn och annat marint skräp och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1773 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att företag som omhändertar miljöfarligt avfall ska ha en certifiering och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1871 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de regelverk som finns för ekonomisk kompensation i samband med marksanering bör ses över och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1977 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge kommuner möjlighet att vid behov flytta, eller fatta beslut om att flytta, skeppsvrak och ägarlösa båtar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta producentansvar för uttjänta fritidsbåtar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2092 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör se över möjligheten att införa ett gemensamt retur- och pantsystem för glas, petflaskor och dryckesburkar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2179 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en långsiktig organisering och finansiering av strandstädningen vid våra kuster och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda om det finns möjlighet för ett utökat EU-samarbete för att minska andelen marint skräp från källan och ta fram en långsiktig strategi för insamling och finansiering av hanteringen av marint skräp och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2482 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en obligatorisk innehållsförteckning som lätt går att skanna av, för vilket material ett plagg innehåller, och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2489 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en skrotningspremie för personbilar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2525 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa incitament för att fler fordon ska skrotas på ett ansvarsfullt sätt och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2530 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder i syfte att hantera problemet med vildförtöjda båtar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2588 av (M):