bet · H801AU11 · 2021-06-04 00:00:00 — Det har aktualiserat en rad frågor om arbete som utförs på distans hemifrån, vilket också motionärerna i detta avsnitt vittnar om. Motionärerna i kommittémotion 2020/21:1623 (SD) yrkande 50 samt i de enskilda motionerna 2020/21:905 (S), 2020/21:1013 (C) och 2020/21:3506 (C) yrkande 1 ser samtliga behov av ett regelverk som fångar upp utvecklingen med ökat hemarbete. Gemensamt för motionärerna är att frågan om vem som har ansvar för arbetsmiljön i olika situationer framhålls som central. Utskottet håller med motionärerna om att ansvarsfrågan är viktig för att tillförsäkra arbetstagarna en god arbetsmiljö och det stöd de behöver. Utskottet konstaterar att utgångspunkten enligt arbetsmiljölagen är att arbetsgivaren är ansvarig för arbetstagarnas arbetsmiljö. Det gäller även när arbetstagare utför arbete hemifrån. I takt med att distansarbete blir allt vanligare och förutsättningarna för arbetsmiljön förändras menar utskottet att det är viktigt att se till att både arbetsgivare och arbetstagare har kunskap om ansvarsfrågan. Utskottet noterar i det sammanhanget att regeringen gav i uppdrag att i samråd med ta fram en vägledning till föreskrifter. Vägledningen som publicerades visar bl.a. hur föreskrifterna förhåller sig till föreskrifter och allmänna råd för att förhindra smitta av covid-19. Vägledningen är tänkt att fungera som ett stöd till arbetsgivare i det systematiska arbetsmiljöarbetet och arbetet med att minska smittspridningen. Utskottet noterar särskilt att vägledningen också innehåller information om arbetsmiljön vid arbete hemifrån och exempel på hur en god arbetsmiljö kan säkerställas i hemmet. Utskottet vill också på nytt framhålla den kommande översyn av arbetsmiljöregelverket för att den ska passa ihop med dagens och morgondagens arbetsliv som lyfts fram i det föregående avsnittet Arbetsmiljön i nya branscher. Vidare vill utskottet betona att arbete som utförs på distans hemifrån kan vara förenat med både för- och nackdelar. För många kan det visserligen föra med sig större flexibilitet och tillfredsställelse, men med fler som arbetar hemifrån uppstår ett behov av att analysera hur det påverkar arbetstagarnas arbetsmiljö. Situationen behöver belysas ur perspektivet att arbetsplatsen är rörlig liksom vilka konsekvenser en dålig utformning av arbetsplatser får för enskilda individer, utifrån både fysiska och psykosociala aspekter. Utskottet välkomnar därför att regeringen gett Myndigheten för arbetsmiljökunskap i uppdrag att kartlägga och analysera förutsättningarna för arbete hemifrån under pandemin och hur arbete hemifrån påverkar arbetstagarnas arbetsmiljö (A2020/02549). Myndigheten rapporterade uppdraget och föreslår bl.a. vissa åtgärder samt pekar ut områden som behöver analyseras vidare. Utskottets förhoppning är att underlaget ska kunna bidra till utvecklingen på området framöver. När det gäller yrkandet i den enskilda motionen 2020/21:2814 (M) om att ta fram en strategi för hemarbete ser utskottet inte samma behov som motionären. Visserligen är det uppenbart att frågor om när och var vi arbetar kommer att fortsätta påverka arbetslivet framöver. är det dock tydligt för utskottet att regeringen är aktiv i fråga om att kartlägga förutsättningarna för omfattande hemarbete och att hitta en balans i regelverket som är anpassad till dagens arbetsmarknad. Utöver det som anförts ovan noterar utskottet att frågan om hemarbete lyfts fram på flera ställen i regeringens arbetsmiljöstrategi –2025. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. generell arbetstidsförkortning, delade turer och jourtid. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och att det i första hand är arbetsmarknadens parter som bör komma överens om arbetstidsfrågor. Jämför reservation 29 (V) och särskilt yttrande 4 (SD) och 5 (KD). m.fl. (V) anser i kommittémotion 2020/21:165 att förutsättningarna för en generell arbetstidsförkortning är goda. En generell arbetstidsförkortning skulle enligt motionärerna bidra till att minska ohälsan, öka jämställdheten, minska klyftorna på arbetsmarknaden och bidra till en mer hållbar utveckling. Motionärerna anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att belysa möjligheterna för en generell arbetstidsförkortning. I kommittémotion 2020/21:735 anser m.fl. (V) att s.k. delade turer bör begränsas genom lagstiftning (yrkande 13). De försök som fackförbund har gjort för att begränsa delade turer genom avtal har enligt motionärerna varit bra men det behövs även stöd i lagstiftningen, exempelvis genom någon form av förbud, som kan utgöra grund för förhandlingar och avsteg i kollektivavtal. I samma motion framförs även att 13 § arbetstidslagen (1982:673) bör ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6 (yrkande 14). Ändringen föreslås mot bakgrund av att det sliter på människor att arbeta natt och att det är ologiskt och onödigt med två olika definitioner av natt i samma lag. Vidare föreslår motionärerna att arbetstidslagen ses över i syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, då den anställde förväntas vara på en plats som arbetsgivaren anger och som inte är det egna hemmet, också ska betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete (yrkande 15). Slutligen anser motionärerna att arbetstidslagen bör ändras så att deltids-anställda arbetstagare som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid (yrkande 16). (SD) anser i motion 2020/21:187 att förbättringar och andra förslag på åtgärder som avser arbetsmiljö och arbetsmarknad för nattarbetare bör utredas. Motionären nämner bl.a. arbetstidsförkortning som ett förslag. I motion 2020/21:2699 vänder sig (MP) mot att många i dagens arbetsliv förväntas vara tillgängliga för telefonsamtal och bevaka epost etc. utan att det räknas som jourtid i arbetstidslagens mening. Motionären anser därför att uppdrag och befogenheter på detta område bör utökas i syfte att stärka skyddet för arbetstagarna. m.fl. (MP) föreslår i motion 2020/21:3066 en översyn av hur normalarbetstiden kan sänkas (yrkande 1). Enligt motionärerna bör det utredas i ett första steg hur normalarbetstiden kan sänkas . Motionärerna föreslår även att man utreder en modell för en stabil samhällsekonomi inom naturens ramar där arbetstid är en regulator för att uppnå ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet (yrkande 2). Med utgångspunkten att en jämnare fördelning av lönearbete, fri tid och konsumtionsutrymme är en nyckel till en hållbar ekonomi, anser motionärerna vidare att det även bör ses över hur steg mot kortare normalarbetstid än ska kunna tas (yrkande 3). Arbetstidslagen (1982:673) innehåller bestämmelser om arbetstidens längd och förläggning, såsom hur mycket man får arbeta , och . Den tar även upp bl.a. jourtid och beredskap, vilka raster och pauser en arbetstagare har rätt till och vad som gäller för nattvila m.m. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation kan det antingen göras undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller avvikelser från vissa bestämmelser enligt vad som anges i 3 § arbetstidslagen. Avvikelser får också göras från vissa bestämmelser med stöd av lokala kollektivavtal. På stora delar av arbetsmarknaden regleras arbetstidsfrågorna i centrala kollektivavtal. Enligt arbetstidslagen får den ordinarie arbetstiden uppgå till högst . Utskottet konstaterar inledningsvis att arbetstidslagen innehåller en rad bestämmelser om arbetstidens längd och förläggning, såsom hur mycket man får arbeta under vissa perioder och vilka pauser en arbetstagare har rätt till. Genom kollektivavtal är det möjligt att göra undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller från vissa bestämmelser. På stora delar av den svenska arbetsmarknaden regleras arbetstidsfrågorna i kollektivavtal. Utskottet vill redan inledningsvis framhålla att det står bakom att arbetsmarknadens parter ska ha en helt central roll för regleringen av arbetstidsfrågor. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på ett aktivt deltagande från arbetsmarknadens parter och att parterna uppträder på ett ansvarsfullt sätt. Motionärerna i detta avsnitt ser samtliga behov av insatser från regeringen för att förbättra olika delar av arbetstidsregelverket. Utskottet har behandlat liknande förslag, senast i betänkande 2019/20:AU10 (s 29 f.). Utskottet står fast vid sin tidigare redovisade uppfattning att det i första hand är arbetsmarknadens parter som bör komma överens om eventuella arbetstidsförkortningar eller skärpta regler när det gäller jourtid och mertid m.m. Det innebär att utskottet inte kan ställa sig bakom förslagen i kommittémotionerna 2020/21:165 (V) och 2020/21:735 (V) yrkandena 14–16 samt i de enskilda motionerna 2020/21:187 (SD), 2020/21:2699 (MP) och 2020/21:3066 (MP) yrkandena 1–3. När det gäller kommittémotion 2020/21:735 (V) yrkande 13 och kravet på att använda lagstiftning för att begränsa förekomsten av delade turer håller utskottet med motionärerna om att delade turer kan vara negativt för arbetstagarna. Utskottet noterar att det är något som också fångas upp i delar av arbetsmiljöregelverket. Som exempel anger föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4) att arbetsgivaren ska vidta de åtgärder som behövs för att motverka att arbetstidens förläggning leder till ohälsa hos arbetstagarna. I de allmänna råden till bestämmelsen anges att arbetsgivaren redan vid planeringen av arbetet bör ta hänsyn till hur arbetstidens förläggning kan inverka på arbetstagarnas hälsa. Som exempel på förläggning av arbetstider som kan medföra risker för ohälsa nämns bl.a. delade arbetspass. Utskottet noterar vidare med gillande att en nationell samordnare har regeringens uppdrag att stödja och initiera förändringsarbete i kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre (S2019:04), dvs. inom ett område där delade turer är vanligt förekommande. Samordnaren ska bl.a. initiera förändringsarbete och sprida goda exempel på arbetssätt och arbetsvillkor. Enligt direktiven till utredningen kan det handla om olika lösningar för att undvika delade turer. Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar också att resurser har tillförts för att möta behoven av bättre arbetsförhållanden inom t.ex. äldreomsorgen. I budgetpropositionen ökades både det generella statsbidraget och de riktade statsbidragen till kommunernas äldreomsorg. Regeringen avsatte också särskilda medel för en återhämtningsbonus i vård och omsorg för olika insatser och åtgärder med syftet att förbättra arbetsmiljön. Som arbetsmarknadsministern anförde som svar på en skriftlig fråga ska de medel som regeringen anslår till att förbättra kvaliteten inom välfärden också gå till välfärden (svar på skriftlig fråga 2020/21:1642). Ministern framförde också att flera kommuner har valt att använda de ökade statsbidragen till att avskaffa delade turer. Ytterligare resurser har också på initiativ tillförts området (bet. 2020/21:FiU46). Utskottet kan således konstatera att regeringen är aktiv i frågan om arbetsmiljön inom välfärden i stort och så även i den specifika frågan om delade turer. Utskottet utgår också från att regeringen kommer att fortsätta följa frågan noga och återkomma med ytterligare åtgärder om det skulle visa sig nödvändigt. I likhet med vad som anförts ovan har arbetsmarknadens parter en central roll även i denna fråga. I likhet med vad regeringen gör i sin arbetsmiljöstrategi –2025 vill utskottet framhålla att arbetet för en förbättrad arbetsmiljö går hand i hand med arbetstagares arbetsvillkor och trygghet i stort. Utskottet vill särskilt poängtera att en central del av detta utgörs av sambandet mellan en god arbetsmiljö och en väl avvägd reglering av arbetstiden. Regeringen har påbörjat arbetet med att genomföra parternas principöverenskommelse som bl.a. innehåller ändringar i reglering av anställning till lägre sysselsättningsgrad, bestämmelser om visstidsanställning samt heltid som norm (A2021/00044). Utskottet noterar att utredningen som tillsatts för att genomföra principöverenskommelsen i de delar som avser anställningsskydd och tillhörande a-kassefrågor enligt de senaste beskeden från ska presenteras i . Utskottet kommer således att få anledning att återkomma till frågan framöver. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025, punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3434 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3870 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 samt lägger skrivelse 2020/21:92 till handlingarna. Även om arbetsmiljön generellt sett är god i menar vi att det finns mycket kvar att göra på arbetsmiljöområdet. Inte minst måste vi som lagstiftare följa med i utvecklingen när teknik och nya värderingar ändrar hur vi arbetar. Vi välkomnar att regeringen med sin nya arbetsmiljöstrategi tar vissa viktiga steg mot en politik för en bättre arbetsmiljö för alla. Till skillnad från vad utskottet verkar göra kan vi dock konstatera att det finns mer att göra. Ett område som genomgående saknas i arbetsmiljöstrategin är företagarperspektivet. Det är olyckligt att ett dokument som kommer att påverka tusentals företag runt om i vårt land brister i den delen. Vi menar att det är särskilt iögonfallande mot bakgrund av den svåra ekonomiska kris som just nu slår hårt mot jobbskapare i och med den pågående pandemin. behöver genomgående ta sig ur pandemin med färre svårförstådda regler och obalans på arbetsmarknaden. Arbetsgivare förstår vikten av att skapa en god arbetsmiljö för sina anställda och regelverken måste underlätta för företagen att göra rätt, inte bara öka redovisningsbördan. Ett annat område där arbetsmiljöstrategin är bristfällig är i frågan om att skapa förutsättningar för arbetsgivare att prioritera förebyggande insatser mot sjukskrivningar. En viktig del i det arbetet är att hantera de problem som följer av stress i arbetslivet. Stress är inget nytt fenomen, vare sig på arbetsmarknaden eller inom forskningen. Vi kan dock konstatera att varken lagstiftning och föreskrifter eller förebyggande organisatoriskt arbete har hängt med i den utsträckning som krävs för att möta problemen. Vi menar att arbetsgivare måste ges incitament att förebygga stress på arbetsplatsen och arbetstagare måste ges möjligheter att hantera sin arbetssituation. Flera företag får möjligheter att utbilda sig inom förebyggande insatser för arbetsmiljön, men få uppföljningar görs. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med en komplettering av arbetsmiljöstrategin så att den dels inkluderar ett företagarperspektiv, dels tydligare syftar till att ge fler arbetsgivare förutsättningar att prioritera förebyggande insatser mot sjukskrivningar. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:44 av (C), 2020/21:658 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8, 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:1675 av och (båda S), 2020/21:1908 av och (båda S), 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:3865 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:3870 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3871 av m.fl. (KD) yrkande 3. Vi välkomnar liksom utskottet att regeringen lyfter fram behovet av att se frågan om en god arbetsmiljö som en jämställdhetsfråga. Vi menar dock att mer behöver göras för att synliggöra och förbättra kvinnors hälsa i arbetslivet. En bra arbetsmiljö är grundläggande för att fler människor ska få möjlighet att kunna arbeta längre och utan risker för ohälsa. Även om arbetsmiljön har förbättrats på många plan, är det oroväckande att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor som orsakats av organisatoriska och sociala problem nu åter ökar enligt den senaste arbetsskadestatistiken. Dessa problem orsakar hälften av alla anmälda arbetssjukdomar bland kvinnor. En viktig orsak är utvecklingen inom kvinnodominerade branscher som vård och omsorg. Ett större ansvar för brister i den psykosociala arbetsmiljön måste läggas på de arbetsgivare som har sådana brister i sin arbetsmiljö. Vi ser ett tydligt behov av att skapa en bättre incitamentsstruktur för arbetsgivare när det gäller det förebyggande arbetet med psykosocial arbetsmiljö samt tidiga insatser och bättre rehabilitering. Det är också viktigt att jämställdhetsfrågorna lyfts in i bilden på ett tydligare sätt. Ett mer jämställt föräldraskap är en viktig utgångspunkt inte bara utifrån ett barnperspektiv och av rättviseskäl och hälsoskäl, utan det finns även ett tydligt samhällsekonomiskt intresse. Vi anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder mot kvinnors ohälsa kopplat till arbetsmiljö i enlighet med vad vi anfört ovan. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:658 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8 och 2020/21:44 av (C), 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:1675 av och (båda S), 2020/21:1908 av och (båda S), 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:3865 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:3870 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3871 av m.fl. (KD) yrkande 3. Precis som alla människor ska ha rätt till ett tryggt liv i hemmet och i det offentliga rummet måste tryggheten garanteras i arbetslivet. Kvinnovåld som sker på arbetsplatser kan ibland inte ensamt skyllas på enskilda gärningsmän eller på attityder i samhället. En del s.k. strukturellt kvinnovåld beror på en felaktig organisationsstruktur som ökar riskerna för att våld och hot ska inträffa. Inte minst vittnade metoo-rörelsen om att många arbetsplatser präglas av tystnadskultur där övergrepp och trakasserier mörkas. Det kan också röra sig om osäker kontanthantering, att en socialsekreterares besöksrum inte är inom höravstånd för övriga medarbetare, underbemanning på en vårdinrättning med farliga patienter eller ensamarbete . Vi menar att det är oacceptabelt att man inte kan känna sig trygg och säker på sin arbetsplats. Mer måste därför göras för att säkerställa att samtliga arbetsplatser bedriver ett aktivt arbetsmiljöarbete. Det är olyckligt att utskottet inte ser samma behov av förbättringar på området som vi ser. När våldstillbud inträffar till följd av dysfunktionella strukturer är det viktigt att inte bara gärningsmännen utan också strukturerna bemöts på rätt sätt. För det första bör tillbuden rapporteras. För det andra bör tillbuden diskuteras och utvärderas. Slutligen bör man utifrån utvärderingen utforma en förebyggande åtgärd som införs i organisationsstrukturen för att förhindra att tillbudet inträffar igen. Detta bör man göra på alla arbetsplatser inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till följande åtgärder: • Verka för att det görs en årlig uppföljning av antalet arbetsgivare som bedriver systematiskt arbetsmiljöarbete. • Vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att arbetsgivarna tar sitt ansvar att bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete. • Införa ett höjt minimibelopp för det vite som arbetsgivare kan dömas att betala vid brott mot arbetsmiljölagen. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:3865 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:44 av (C), 2020/21:658 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8, 2020/21:1675 av och (båda S), 2020/21:1908 av och (båda S), 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:3870 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3871 av m.fl. (KD) yrkande 3. För att arbetsgivaren ska kunna leva upp till arbetsmiljölagens krav på bl.a. ett förebyggande och systematiskt arbetsmiljöarbete behöver arbetsgivaren ha goda kunskaper om arbetsmiljö. Många arbetsgivare har goda kunskaper om arbetsmiljö och bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. kan jag konstatera att det finns många andra arbetsgivare som saknar grundläggande kunskaper om såväl arbetsmiljö som hur man bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. I förlängningen kan det leda till arbetsplatsolyckor, arbetsskador och sjukskrivningar. För att möta problemet med bristande kunskap hos arbetsgivarna vill jag ta fasta på ett förslag som skyddsombud inom och har presenterat om att det bör ställas krav på arbetsmiljöutbildning för att få starta ett företag. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning för att överväga regler om obligatoriska moment med arbetsmiljökunskap för företag som vill anställa. Vidare noterar jag i likhet med utskottet att regeringen i sin arbetsmiljöstrategi –2025 visserligen har ett mål om att alla ska kunna, orka och vilja jobba ett helt arbetsliv, men jag kan konstatera att konkreta åtgärder lyser med sin frånvaro. Bristen på åtgärder är olycklig men det ligger tyvärr i linje med den förda politiken sedan pensionsåldern höjdes . Höjningen har nämligen inte följts av några åtgärder som gör det möjligt att jobba längre, såsom förbättringar i arbetsmiljö och rehabilitering, en bra företagshälsovård och bättre möjligheter att vidareutbilda sig sent i livet. Jag noterar att arbetstagarorganisationerna har föreslagit att regeringen i budgetpropositionen ska redogöra för vilka åtgärder man jobbar med för att människor ska kunna arbeta längre. Det är ett klokt förslag som bör genomföras. Jag anser därför att regeringen i budgetpropositionen bör redogöra för vilka åtgärder man vidtar för att människor ska kunna arbeta längre. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3871 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2020/21:44 av (C), 2020/21:658 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8, 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:1675 av och (båda S), 2020/21:1908 av och (båda S), 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:3865 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:3870 av m.fl. (L) yrkande 1. Jag konstaterar att många arbetsgivare, framför allt mindre företag, har svårt att leva upp till de skyldigheter och förväntningar som ställs på dem i fråga om rehabiliteringsansvaret. Inte sällan saknas tillgång till adekvat professionell rådgivning i rehabiliteringsfrågor, eller så är tillgången ojämn och bristfällig. Denna brist försvårar för förebyggande insatser på arbetsplatserna, tidig upptäckt och en effektiv planering av rehabiliteringsinsatserna. Det bidrag för arbetsplatsnära stöd som arbetsgivare kan söka och få svarar delvis upp mot problemen på området. Det finns dock skäl för ytterligare insatser för att stärka rehabiliteringsarbetet. En sådan insats är en modell med arbetsplatsrådgivare, anställda på eller annan lämplig myndighet, som ska kunna utgöra ett stöd såväl i arbetsgivarens rehabiliteringsverksamhet generellt som i enskilda rehabiliteringsfall. Jag beklagar att utskottet inte delar denna bedömning. Genom detta stöd skulle arbetsgivarnas kunskap om arbetsmiljölagens krav på arbetsanpassning och rehabilitering öka, liksom deras kunskaper om hur rehabilitering går till i praktiken.