bet · H801MJU19 · 2021-05-20 00:00:00 — Producentansvaret omfattar endast däck som säljs separat, och för dessa däck betalas en återvinningsavgift till insamlingssystemet. Återvinningsavgiften som producenterna betalar när de tillför nya däck till den svenska marknaden finansierar hämtning, bearbetning och återvinning av uttjänta däck. Bestämmelser om det tillsynsansvar som hör samman med förordningen om producentansvar för däck finns i 26 kap. 3 § tredje stycket samt 2 kap. 4, 29 och 30 §§ miljötillsynsförordningen (2011:13). Den operativa tillsynsmyndigheten kan använda förordningen om producentansvar för däck som stöd för ett eventuellt föreläggande som också kan förenas med vite. Förordningen om producentansvar för däck är dock inte straffsanktionerad. () är en icke vinstdrivande organisation som administrerar det svenska producentansvaret för däck. SDAB:s uppdrag är att organisera insamlingen och återvinningen av alla uttjänta däck. SDAB upphandlar tjänsten att samla in och processa uttjänta däck respektive att marknadssätta det återvunna materialet, och utförs denna tjänst av Däckåtervinning. Sedan den operativa starten har mellan av alla uttjänta däck samlats in . har insamlings- och återvinningsgraden överstigit , något som beror på att även däck som kommit till på andra vägar tar sig in i insamlingssystemet. återvann däck för SDAB:s räkning (samlades in), vilket var en ökning från 2018. Den största ökningen av återvinningen skedde mot cementindustrin, vilket i sin tur påverkar både andelen energiutvinning och till viss del andelen materialåtervinning eftersom stålet i däcken blir en del av den färdiga cementen. svarade miljö- och klimatminister på en skriftlig fråga om producentansvaret för däck (fr. 2020/21:2230) och anförde följande: har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att åtgärda problematiken kring producentansvaret för däck. Regeringens arbete med omställningen till en cirkulär ekonomi har en stor potential att minska resursanvändningen och därmed begränsa klimat- och miljöpåverkan. Producentansvaren är en viktig del i det arbetet. Inom utreds vilka ändringar som bör göras i befintliga producentansvar för att bland annat genomföra de allmänna minimikrav på producentansvar som finns i EU:s avfallsdirektiv. Minimikraven infördes i direktivet 2018 och medlemsstaterna ska se till att de uppfylls . Minimikraven innebär bland annat att medlemsstaterna ska fastställa en tydlig roll- och ansvarsfördelning för inblandade aktörer samt säkerställa likabehandling av producenter oavsett ursprung eller storlek och att producenternas avgifter täcker kostnader för insamling, behandling, information och rapportering. Ett korrekt genomförande av minimikraven, tillsammans med sanktionsmöjligheter och ett förtydligat tillsynsansvar, leder till bättre förutsättningar för att alla producenter tar sin del av ansvaret. Detta bör i sin tur leda till att de problem som lyfter fram omhändertas. Enligt uppgift från () pågår det inte något arbete inom EU eller på ett globalt plan som specifikt rör ökad återanvändning eller återvinning av däck. Frågan skulle dock kunna aktualiseras inom ramen för arbetet inom angränsande områden, t.ex. den aviserade översynen av och rådets direktiv /53/EG av om uttjänta fordon (ELV-direktivet). I för cirkulär ekonomi anför kommissionen att den byggda miljön har stor inverkan på många ekonomiska sektorer, lokala arbetstillfällen och människors livskvalitet. Den byggda miljön kräver enorma resurser och står för av allt utvunnet material. Byggsektorn svarar enligt uppgift från för av EU:s sammanlagda avfallsgenerering. Utsläppen av växthusgaser från materialutvinning, tillverkning av byggprodukter samt uppförande och renovering av byggnader uppskattas svara för 5–av de totala nationella växthusgasutsläppen. Större materialeffektivitet skulle kunna innebära en minskning av dessa utsläpp . För att utnyttja möjligheterna till ökad materialeffektivitet och minska klimateffekterna kommer kommissionen att lansera en ny övergripande strategi för en hållbar byggd miljö. Strategin, som kommissionen planerar att presentera , kommer att säkerställa samstämmigheten mellan de berörda policyområdena, såsom klimat, energi- och resurseffektivitet, hantering av bygg- och rivningsavfall, tillgänglighet, digitalisering och kompetens. Den kommer att främja principerna för en cirkulär ekonomi under byggnaders livscykel genom bl.a. följande åtgärder: • behandling av frågan om byggprodukters hållbarhetsprestanda i samband med översynen av och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för saluförande av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv /106/EEG, bl.a. genom att eventuellt införa krav på innehåll av återvunnet material för vissa byggprodukter, med hänsyn till deras säkerhet och funktionsduglighet • främjande av åtgärder för att förbättra byggda tillgångars hållbarhet och anpassningsbarhet i enlighet med principerna för en cirkulär ekonomi för byggnadsutformning och framtagande av digitala loggböcker för byggnader • användning av Level(s) – det europeiska ramverket för hållbara byggnader – för att integrera livscykelanalyser i offentlig upphandling och EU:s ram för hållbar finansiering och undersökning av lämpligheten av att fastställa mål för minskade koldioxidutsläpp och potentialen när det gäller lagring av koldioxid • övervägande av en översyn av resursåtervinningsmålen i EU:s lagstiftning om bygg- och rivningsavfall samt dess materialspecifika delar • främjande av initiativ för att minska hårdgörning av mark, återställa övergiven eller förorenad tidigare exploaterad mark och främja säker, hållbar och cirkulär användning av uppgrävd jord. Kommissionen anför vidare att initiativet Renoveringsvågen, som aviserades i den europeiska gröna given för att åstadkomma betydande förbättringar av energieffektiviteten i EU, kommer att genomföras i linje med principerna för en cirkulär ekonomi, särskilt optimerad livscykelsprestanda, och längre förväntad livslängd för byggda tillgångar. Inom ramen för översynen av återvinningsmålen för bygg- och rivningsavfall kommer kommissionen att särskilt uppmärksamma isoleringsmaterial, som genererar en växande avfallsström. Bygg- och fastighetssektorn utpekas som prioriterad i såväl som regeringens strategi för cirkulär ekonomi. I strategin anför regeringen att bygg- och fastighetssektorn står för av konsumtionsbaserade utsläpp. Genom mer effektivt användande av fastighetsbeståndet kan miljöpåverkan från sektorn minskas. I byggnads- och rivningssektorn uppstår stora mängder blandat avfall som enligt regeringen i högre grad skulle kunna återanvändas och materialåtervinnas. Sektorn ger dessutom upphov till betydande mängder farligt avfall. För att förbättra hanteringen krävs enligt regeringen att byggmaterialet tillverkas så att det går att separera och sortera, att innehållet av farliga ämnen begränsas och att informationen om vilka material och byggprodukter som byggts in i en byggnad görs tillgänglig. Ett av de befintliga etappmålen i det svenska miljömålssystemet som är särskilt relevant i omställningen till en cirkulär ekonomi är det om bygg- och rivningsavfall. Etappmålet innebär att förberedande för återanvändning, materialåtervinning och annan återvinning av icke-farligt bygg- och rivningsavfall, med undantag av jord och sten, ska uppgå till minst 70 viktprocent . Av handlingsplanen för cirkulär ekonomi framgår att regeringen, där det bedöms lämpligt, kommer att komplettera miljömålssystemet så att det finns etappmål eller andra mål för strategins prioriterade materialströmmar. Återanvändning och återvinning av schaktmassor I enlighet med vad som aviserats i handlingsplanen för cirkulär ekonomi gav regeringen i uppdrag att utreda hanteringen av jord- och schaktmassor, entreprenadberg och annat naturligt förekommande material som kan användas för anläggningsändamål. Av uppdraget framgår att ska utreda hur regelverket om hantering av massor för anläggningsändamål kan bli mer ändamålsenligt. Syftet med uppdraget är att skapa förutsättningar för att sådant material används på ett sätt som bidrar till en cirkulär ekonomi, vilket innebär att den resurs det utgör kan utnyttjas effektivt i cirkulära flöden och leda till en minskning av användningen av jungfruliga material. Uppdraget omfattar också att analysera hur andra styrmedel kan användas för att uppnå samma syfte. En förutsebarhet i fråga om ett materials status som avfall eller inte avfall är en mycket viktig faktor i detta avseende. ska därför analysera vilka åtgärder som kan vidtas för att öka förutsebarheten i tillämpningen av bestämmelserna om när avfall upphör att vara avfall. För samma syfte ska myndigheten även utreda om tillsynen av verksamheter som hanterar dessa massor kan göras mer enhetlig genom regeländringar, vägledning eller andra åtgärder. • kartlägga befintliga materialflöden av massor som schaktats ur i samband med byggverksamhet och analysera hur materialet hanteras efter att det har schaktats ur • analysera om nuvarande hantering av massor innebär en resursanvändning som kan effektiviseras, kostnader för aktörer och samhälle som inte är miljömässigt motiverade samt miljöpåverkan, inklusive utsläpp av växthusgaser, som kan undvikas • undersöka hur massor hanteras och regleras i andra länder i eller inom EU för att se om det finns relevanta erfarenheter att ta del av • föreslå vilka åtgärder som kan vara lämpliga att vidta för att åstadkomma dels en förbättrad, kostnadseffektiv hantering av massorna som syfte och mål tillgodoses på bästa sätt, dels en tydligare och mer förutsägbar klassning av material som avfall • analysera hur tillsynen av hanteringen av massorna kan bli mer enhetlig och effektiv • beakta att förslagen ska bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålen, särskilt målen God bebyggd miljö och Giftfri miljö, samt ligga i linje med den svenska handlingsplanen för cirkulär ekonomi • lämna de författningsförslag som är nödvändiga för de föreslagna åtgärderna. Enligt uppdraget bör under uppdragets gång föra en dialog med () i eventuella frågor om de förslag som tas fram. ska samråda med , , geologiska undersökning (SGU) och andra berörda myndigheter, näringslivsföreträdare samt andra relevanta aktörer. Uppdraget ska redovisas . Återanvändning och återvinning i offentlig verksamhet Regeringen anför i budgetpropositionen att miljö och klimat ska integreras i alla relevanta politikområden och att regeringen arbetar för att den offentliga sektorn och inte minst staten även i fortsättningen ska gå före i den gröna omställningen (prop. 2020/21:1 utg.omr. I strategin för cirkulär ekonomi anför regeringen att offentlig sektor bestående av staten, regionerna, länsstyrelserna och kommunerna har en viktig roll i omställningen till en cirkulär ekonomi. De offentliga aktörerna kan bl.a. bidra genom den offentliga upphandlingen och genom att vara aktiva parter och behovsägare i innovationsprojekt och i samarbeten där nya lösningar utvecklas. Därtill har flera statliga myndigheter ansvar för och driver insatser inom specifika områden som bidrar till omställningen till en cirkulär ekonomi. I handlingsplanen för den cirkulära ekonomin anför regeringen vidare att offentlig upphandling är ett viktigt verktyg i omställningen till cirkulär ekonomi eftersom den bl.a. kan bidra till en stor efterfrågan på återanvända produkter och återvunna material. Att inte köpa en vara kan oftast vara det mest cirkulära, vilket enligt regeringen lyfter vikten av att förlänga livslängden på upphandlade produkter. hade regeringens uppdrag att se över hur strategisk upphandling kan främja en cirkulär ekonomi genom hela inköpsprocessen. En viktig del i uppdraget var att analysera hur återanvändningsgraden kan öka. Uppdraget omfattade bl.a. att ge vägledning om affärsmodeller och att utveckla relevanta hållbarhetskrav samt metoder för leverantörsdialog och främjande av innovationer. Uppdraget genomfördes i samråd med , Kemikalieinspektionen, Kommuner och Regioner samt andra relevanta aktörer. Uppdraget, som är under beredning i , redovisades i årsredovisning och av denna del framgår bl.a. följande: För att offentlig upphandling ska bidra till en cirkulär ekonomi behöver upphandlande organisationer uppnå mer slutna kretslopp, där man får ut största möjliga värde av redan upphandlade produkter exempelvis genom reparationer, effektiv användning och serviceavtal. […] menar att beslutsfattare inom offentlig sektor behöver få insikt om och förståelse för att upphandling kan användas som ett verktyg för att ställa om till en cirkulär ekonomi. Dessutom behöver upphandlare och verksamhetsutvecklare kunskap om hur de ska gå till väga i praktiken. För att öka målgruppernas förståelse och kunskap har vi tagit fram informationsmaterial om vad cirkulär ekonomi är och hur inköp kan främja en cirkulär ekonomi. Vi har även tagit fram verktyg för strategiskt inköpsarbete och cirkulär verksamhetsutveckling, ett webbstöd som tydliggör hur cirkulär ekonomi och återbruk kan främjas genom hela inköpsprocessen, ett webbstöd om att föra dialog med leverantörer i syfte att främja innovationer som bidrar till cirkulär ekonomi samt ett informationsmaterial om olika affärsmodeller som främjar cirkulär ekonomi, med lärande exempel som exemplifierar respektive affärsmodell. Vi har även tagit fram ett webbstöd för hur offentlig upphandling kan användas för att öka andelen återbrukade produkter och andelen återvunnet material. För att öka kännedomen om stöden har vi tagit fram korta informationsfilmer som vi spridit via sociala medier. Utöver detta har vi tagit fram hållbarhetskriterier för cirkulära avfallsflöden inom byggsektorn, minskat plastavfall och en ökad återvinning av förpackningar inom byggsektorn, livsmedelssektorn och vården samt kriterier som främjar upphandling av mer cirkulära varor och tjänster vad gäller möbler. ska enligt sitt regleringsbrev redovisa hur myndigheten har arbetat för att främja att offentlig upphandling används som ett verktyg för att nå klimat- och miljömål och för att bidra till att öka takten i omställningen till en fossilfri och mer cirkulär ekonomi samt vilka övriga åtgärder som har vidtagits för att öka andelen cirkulär och fossilfri upphandling. Övergripande om åtgärder och mål för ökad återvinning Utskottet kan konstatera att incitamenten för att hushålla med resurser försvagas om kostnaden för jungfruliga material inte speglar deras fulla miljöpåverkan. Utskottet instämmer därför i det som regeringen framhåller i strategin för cirkulär ekonomi om att det behövs rättsliga styrmedel som bidrar till ökat utbud och efterfrågan på giftfria och återvunna material. Utskottet ser också positivt på att regeringen deklarerat att man avser att införa en kvotplikt för återvunnen plast i dryckesflaskor av plast liksom att har fått i uppdrag att lämna förslag på andra produktgrupper och materialflöden där kvotplikter för användningen av återvunnen råvara skulle kunna införas. Utskottet konstaterar också att kommissionen har aviserat införandet av krav på återvunnet innehåll i produkter samt åtgärder för att förstärka standardiseringens roll för en välfungerande inre marknad för returråvaror. Vidare noterar utskottet att kommissionen har aviserat en översyn av direktivet om förpackningar och förpackningsavfall, en översyn som syftar till att säkerställa att alla förpackningar på EU-marknaden kan återanvändas eller återvinnas på ett ekonomiskt lönsamt sätt. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2020/21:732 (SD) yrkande 1, 2020/21:2918 (C) yrkande 8 och 2020/21:3351 (M) yrkandena 3 och 19 lämnas utan åtgärd. Av redovisningen ovan framgår att producentansvaret för returpapper kommer att upphöra att gälla och att ansvaret för att samla in returpapper därefter kommer att övergå till kommunerna. Vidare framgår att hanteringen av returpapper efter denna tidpunkt kommer att finansieras genom kommunernas avfallstaxa. Utskottet finner därmed att det som efterfrågas i motionen kommer att vara tillgodosett . Därmed föreslår utskottet att motion 2020/21:3238 (L) yrkande 3 lämnas utan åtgärd. Återanvändning och återvinning av elektronik och metaller Utskottet vill inleda med att välkomna kommissionens aviserade initiativ för cirkulär elektronik för att hantera utmaningarna med denna snabbt växande avfallsström. Vidare kan utskottet konstatera att frågan om ett svenskt pantsystem för elektronik har utretts, och att utredningens slutsatser och förslag nu bereds i . När det gäller ökad återvinning av metaller välkomnar utskottet den utredning som har tillsatts och som syftar till att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och . Utskottet noterar också att regeringen där det anses lämpligt kommer att komplettera miljömålssystemet med etappmål eller andra mål för de materialströmmar som anses särskilt viktiga för omställningen till en cirkulär ekonomi, t.ex. och metaller som återfinns i bl.a. elektronik. I avvaktan på resultatet av dessa pågående och aviserade åtgärder ger motionerna 2020/21:2729 (MP) yrkandena 5 i denna del och 6, 2020/21:2918 (C) yrkande 34 i denna del, 2020/21:3368 (M) yrkande 56 och 2020/21:3485 (M) yrkande 8 inte anledning till någon åtgärd från utskottets sida. Återanvändning och återvinning av textilier Produktion av textilier med primära råvaror utgör en mycket stor belastning för miljön och klimatet. Utskottet välkomnar därför att såväl för cirkulär ekonomi som den svenska strategin för cirkulär ekonomi pekar ut textilier som en av de produktvärdekedjor som särskilt bör prioriteras eftersom en förändrad hantering genom textiliers hela livscykel är nödvändig för att minska materialströmmens negativa påverkan. Utskottet konstaterar att ett antal åtgärder som syftar till att förändra hanteringen av textilier redan har genomförts, pågår eller har aviserats. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av att dessa insatser fortsätter för att säkerställa ökad återanvändning och återvinning av textilier. Av redovisningen ovan framgår att regeringen har tagit emot ett utredningsförslag om att införa ett producentansvar för textilier m.m. Utredningens förslag är nu under beredning i . Därmed föreslår utskottet att motionerna 2020/21:2482 (M), 2020/21:2729 (MP) yrkande 5 i denna del, 2020/21:2918 (C) yrkande 34 i denna del och 2020/21:3368 (M) yrkande 55 i denna del lämnas utan åtgärd. Återanvändning och återvinning av däck Av redovisningen ovan framgår att utreder vilka ändringar som bör göras i befintliga regelverk om producentansvar för att bl.a. genomföra de allmänna minimikrav på producentansvar som följer av EU:s avfallsdirektiv. Utskottet bedömer att detta arbete kommer att leda till att producentansvaret för däck stärks ytterligare. När det gäller internationellt arbete för att öka återvinningsgraden och återanvändandet av däck förutsätter utskottet att regeringen driver dessa frågor i lämpliga sammanhang. Därmed anser utskottet att motion 2020/21:3351 (M) yrkandena 14 i denna del och 15 kan lämnas utan åtgärd. Den byggda miljön utgör en stor belastning för miljön och klimatet. Utskottet välkomnar därför att bygg- och fastighetssektorn prioriteras såväl i för cirkulär ekonomi som i regeringens strategi för cirkulär ekonomi. Utskottet ser också positivt på att kommissionen har aviserat en ny övergripande strategi för hållbar byggd miljö som syftar till att främja en cirkulär ekonomi under byggnaders hela livscykel. Av redovisningen ovan framgår att det finns ett befintligt etappmål om bygg- och rivningsavfall i det svenska miljömålssystemet och att detta etappmål har betydelse för omställningen till en cirkulär ekonomi. Trots detta befintliga etappmål kan det enligt utskottets bedömning finnas anledning att komplettera miljömålssystemet med nya etappmål eller andra mål av betydelse för omställningen, och utskottet ser positivt på att regeringen har aviserat att så kan komma att ske. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2020/21:2729 (MP) yrkande 5 i denna del och 2020/21:3464 (MP) yrkande 2 avslås. Återanvändning och återvinning av schaktmassor Utskottet konstaterar att regeringen har gett i uppdrag att utreda hanteringen av jord- och schaktmassor, entreprenadberg och annat naturligt förekommande material som kan användas för anläggningsändamål. Utskottet välkomnar detta uppdrag som syftar till att skapa förutsättningar för att använda sådant material på ett sätt som bidrar till en cirkulär ekonomi. I avvaktan på utfallet av det pågående arbetet i denna fråga föreslår utskottet att motion 2020/21:3351 (M) yrkande 13 lämnas utan åtgärd. Återanvändning och återvinning i offentlig verksamhet Inledningsvis vill utskottet framhålla att den offentliga sektorn har en viktig roll i omställningen till en cirkulär ekonomi och att det är av stor betydelse att offentlig verksamhet är ett föredöme i detta avseende. Utskottet delar regeringens uppfattning i handlingsplanen för cirkulär ekonomi att offentlig upphandling är ett viktigt verktyg i detta sammanhang eftersom den kan bidra till stor efterfrågan på återanvända produkter och återvunna material. Som framgår av redovisningen ovan hade i uppdrag att se över hur strategisk upphandling kan främja en cirkulär ekonomi. Den översynen är nu under beredning i . Därmed anser utskottet att motion 2020/21:2729 (MP) yrkandena 26–28 kan lämnas utan närmare åtgärd. Hållbar produktion och konsumtion Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hållbar produktion och konsumtion av varor och tjänster. Jämför reservation 18 (M), 19 (C, V) och 20 (L). Kommittémotion 2020/21:3238 av m.fl. (L) handlar om cirkulär ekonomi (yrkande 4) och om konsumenternas aktiva val (yrkande 8). Motionärerna anför att det för många konsumenter är en del av en livsstil att vara klimat- och miljömedveten och att vilja minska och påverka sin egen resursförbrukning. Motionärerna menar därför att det bl.a. är viktigt att företagen erbjuder och att konsumenterna kan välja hållbara produkter. Motionärerna anför också bl.a. att s.k. produktpass kan förenkla för människor att göra miljö- och klimatsmarta val i sin vardag. I kommittémotion 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 3 anför motionärerna att det i bör inrättas ett förbud mot att förstöra osålda produkter som det inte är något fel på. Enligt samma motion är det viktigt att driver på för en hög ambition i fråga om hållbarhet i EU:s nya produktpolicyramverk (yrkande 23) och när det gäller EU:s digitala produktpass (yrkande 25). Även i motion 2020/21:3058 av m.fl. (MP) yrkande 4 framhåller motionärerna vikten av att driva på för höga hållbarhetsambitioner i EU:s kommande reglering om produktpass. I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 4 anför motionärerna att det bör utredas vilka varor och tjänster som bör omfattas av striktare informationskrav när det gäller klimat- och miljöpåverkan med utgångspunkt i en livscykelanalys. I kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 16 anför motionärerna att en klimatmärkning på textilier bör införas. En sådan märkning skulle enligt motionärerna stimulera tillverkning med en lägre miljöpåverkan och möjliggöra för den enskilda konsumenten att göra ett medvetet val baserat på information om t.ex. vilka koldioxidutsläpp tillverkningen har lett till och andelen återvunnen råvara i plagget. Kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 17 handlar om att minska mängden farligt avfall. Motionärerna anför att kraven på information om farliga ämnen måste stärkas inom och internationellt för att underlätta en säker hantering och återvinning. I den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) anför regeringen att varor och tjänster påverkar klimatet under hela livscykeln, vid tillverkning, användning, återbruk, materialåtervinning, omhändertagande av avfall och transporter i alla led. Enligt regeringen är det viktigt att konsumenter i har möjlighet att göra informerade och medvetna val vid inköp av varor och tjänster.