bet · H901NU3 · 2021-12-03 00:00:00 — Det nya övergripande målet bör vara att bygga ett energisystem som kan leverera all den fossilfria energi klimatomställningen kräver. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi anser jag i likhet med vad Liberalerna anför i motion 2021/22:3958 att anslaget 1:1 borde ha ökats med 2022, i jämförelse med regeringens förslag, för att fortsätta arbetet inom flyg 2025 och för att bygga upp ett samarbete för utveckling och etablering av fossilfritt flyg inom . Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering borde ha minskats med i jämförelse med regeringens förslag eftersom jag menar att ett återupptagande av den ineffektiva satsningen på Energisteget borde ha avvisats. Jag hade också avvisat anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion och därmed minskat anslaget med , i jämförelse med regeringens förslag, till förmån för att inrätta ett nytt anslag för fossilfri energi. Inom ramarna för det nya anslaget borde ha avsatts till att främja synkront infasad fossilfri elproduktion. Vidare anser jag att ytterligare två nya anslag borde ha inrättats. borde ha avsatts till ett nytt anslag för att förbereda landets flygplatser för de betydande effektuttag som kommer att bli aktuella när elflyg ska laddas. borde ha avsatts till ett nytt anslag för att inrätta ett system med räntefria lån för elnätsägare för att bygga ut elnäten proaktivt baserat på prognoser om kommande efterfrågan. Arbetet med att samordna prognosarbetet lokalt anser jag att länsstyrelserna borde fått ansvar för, men uppgiften att fatta beslut om hur stora lån som kan beviljas utifrån vilka prognoser som är rimliga borde ha fått. För detta ändamål borde anslaget 1:6 ha ökats med 2022 jämfört med regeringens förslag. Då jag anser att ett antal satsningar inom energiforskningen borde läggas om borde anslaget 1:4 Energiforskning ha minskats med i jämförelse med regeringens förslag. För att förstärka elberedskapen borde vidare anslaget 1:8 Elberedskap ha ökats med i jämförelse med regeringens förslag. Avslutningsvis anser jag att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen av vissa myndigheters anslag borde reduceras i syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen. Detta medför att i jämförelse med regeringens förslag borde anslaget 1:1 ha minskat med , anslaget 1:6 ha minskat med och anslaget 1:1 ha minskat med . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 21: 1.Riksdagen fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst (avsnitt 2.9.8). 2.Riksdagen godkänner investeringsplanen för elförsörjning för 2022-2024 som en riktlinje för svenska kraftnäts investeringar (avsnitt 2.10.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 2.10.1). 4.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 21 Energi enligt uppställningen i propositionen. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i uppställningen i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:3190 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3921 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3958 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4011 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till energiforskning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvisa anslaget för infrastruktur för elektrifierade transporter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvisa anslaget för biogasstöd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4136 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 21 Energi Insatser för förnybar elproduktion Infrastruktur för elektrifierade transporter Avgifter till internationella organisationer Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m. Förslag till anslag utöver regeringens förslag Sol- och vindkraft på offentliga byggnader Insatser för fossilfri energi Räntefria lån för expansion av elnät utifrån prognos Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 21 Energi Insatser för förnybar elproduktion Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m. Anslag inom utgiftsområde 21 Energi Förslaget till beslut överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller anslagen 1:2, 1:5 och 1:7. Insatser för fossilfri elproduktion* Infrastruktur för elektrifierade transporter Avgifter till internationella organisationer Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m. *Utskottet föreslår i sitt ställningstagande att anslagens ändamål och namnet på anslaget 1:3 som tidigare benämndes 1:3 Insatser för förnybar elproduktion ändras. Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 21 Energi Förslaget till beslut överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller beställningsbemyndigandet för anslaget 1:2. Anslag (anslag) Insatser för fossilfri elproduktion* Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m. *Utskottet föreslår i sitt ställningstagande att namnet på anslaget 1:3 som tidigare benämndes 1:3 Insatser för förnybar elproduktion ändras. Vi går , , in på utgiftsområde 21 Energi. Just energisystemet är avgörande för förmåga att klara den viktiga klimatomställningen. Allt fler samhällssektorer ska ställa om för att kunna sänka de utsläpp vi har. Då kommer tillgången till el att vara helt avgörande. har goda förutsättningar för att klara av omställningen med förnybar energi. Vi har vattenkraft, stora landarealer och möjligheter i havet längs kuststräckorna som lämpar sig för vindenergi. Vi har också många olika möjligheter att få bioenergi. Vår energisektor ligger, enligt mig, i absolut framkant. ska ha ett robust energisystem med hög leveranssäkerhet och låg miljöpåverkan där fossil energi successivt fasas ut. Vi ska ha energi till konkurrenskraftiga priser. Men med det sagt, fru talman, är de elpriser som vi har sett på tok för höga. Det är som bekant inte politiken som sätter elpriserna, utan det görs på en öppen marknad, och när skruvar åt gasförsörjningen till smittar det av sig till vår marknad och till de svenska elpriserna. som vi ser en sådan utveckling måste vi jobba för att öka överföringskapaciteten inom landet genom ett utbyggt elnät. Vi behöver också öka produktionen så att vi kan producera mer el. Här finns väldigt mycket ny spännande teknik i form av kraftig utbyggnad av havsvindkraften. Kombinerat med lagring av vätgas kan det skapa en balans i energisystemet. Som det ser ut är detta också billigare än att satsa på kärnkraft. Dessutom behöver vi gå mot förnybar energi. Vi är mitt uppe i en klimat- och energiomställning. Den ger oss möjlighet att skapa fler arbetstillfällen och investeringar i industrin och energisystemen. Detta skapar också unika förutsättningar för en nyindustrialisering i hela vårt land. är ett föregångsland när det gäller omställning av energisystemet. är av vår elproduktion fossilfri. av bränslet i värmeproduktionen är fossilfritt eller återvunnet. Vi socialdemokrater driver på för att även fortsättningsvis ska leda omställningen mot att nå målet om förnybarhet 2040 och nettonollutsläpp . Därför måste vi ta höjd för en fördubbling av elbehovet till 2045 från dagens . Investeringar i elnäten är avgörande för att klara av den klimatomställning som ligger framför oss. Just nu görs historiskt stora satsningar och investeringar för att bygga ut stamnät i och öka överföringskapaciteten från norra till . Utbyggnadstakten av transmissionsnäten har tredubblats jämfört . Inte minst måste en snabb utbyggnad av vindkraften fortsätta . Regeringen arbetar för att halvera tiden för nya elledningar och har föreslagit nya resursförstärkningar till för att bland annat halvera ledtiderna för nya kraftledningar. Tillståndsprocesser för miljötillstånd behöver förändras och bli moderna och ännu mer effektiva. Åtgärder krävs för att öka kraftproduktionen i södra delen av vårt land. Här kan havsbaserad vindkraft spela en stor roll. Potentialen är enorm. Anslutningsavgifterna till stamnäten för havsbaserad vindkraft ska slopas. Sammantaget sker stora insatser, och stora insatser kommer att ske även i fortsättningen. Regeringen håller på att slutföra arbetet med en nationell elektrifieringsstrategi som strax kommer att presenteras. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering som bidrar till att vi ska kunna uppnå klimatmålen , 2040 och 2045. Elektrifieringsstrategin tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna i vår energisektor för att möjliggöra en omfattande elektrifiering i samhället, drivet av omställningen till eldrivna transporter. Nya industriprocesser kräver dessutom väldigt stora mängder el. En av utgångspunkterna för regeringens elektrifieringsstrategi är en planeringsram med möjlighet till en fördubbling av elanvändningen . beslutade mål till 2040 är att förnybar elproduktion ska vara just ett mål. Det gäller att understryka att det är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Det innebär heller inte en stängning av kärnkraft genom politiska beslut. Vi behöver inte bara producera el och bättre föra över el i våra nät, utan vi behöver också kunna energieffektivisera. har satt upp mål om effektivare energianvändning och har exempelvis föreslagit stödinsatser till energieffektivisering inom industrin genom en återstart av Energisteget. Detta har M, KD och SD olyckligtvis avslagit, och 100 miljoner till 2022 försvann i ett slag. Vidare vänder sig Socialdemokraterna emot att den konservativa trion har beslutat att ändra ändamålen för två av anslagen. Enligt vår uppfattning skickar det en politisk signal som inte gynnar svensk klimatpolitik om att öka tillförseln och användningen av förnybar energi. M, KD och SD flyttar därtill stora delar av anslagen inom utgiftsområdet vilket drabbar anslagen för infrastruktur och elektrifierade transporter, som minskas med 600 miljoner. Den konservativa trion minskar därtill anslaget till energiteknik med en halv miljard. Det är pengar som skulle ha gått till att bygga ut laddinfrastruktur och stöd till biogas. Mycket handlar dock om en ren överflyttning av pengar till andra anslag. Möjligen kommer det under debatten att framgå vad pengarna i stället kommer att läggas på och vad de kommer att användas till. Avslutningsvis vill jag säga att energipolitik är stark trots att M, KD och SD har varit inne och petat i budgeten. Men det är ett frågetecken om borttagandet av investeringsstödet för energieffektiviseringen liksom sänkningen av bränsleskatten är rätt väg att gå när vi befinner oss i en brinnande klimatkris. Jag ställer mig bakom budgeten förutom de förflyttningar av anslag som M, KD och SD har gjort. I stället hänvisar jag till vårt särskilda yttrande. Det var en del tal om tillkommande kraft från men inte en enda stavelse om den kraft som riskeras. De prövningar vi nu har av den befintliga vattenkraften är nästa Cementakris. Skillnaden är att det kommer att pågå långsamt . I vattenmyndigheternas åtgärdsplaner har vi noll kraftigt modifierade vatten. När det gäller jordbruket noll, när det gäller kulturmiljön noll och när det gäller vattenkraften ett par dussin - och vi har närmare 2 000 vattenkraftverk i . Det ska spillas vattenkraft för att få till bra miljöåtgärder säger den nationella planens riktvärden. Vattenmyndigheternas åtgärdsplaner säger . Nyttan som skapas är en åttiondel av vad det kostar att skapa dessa värden. Medlemsstaterna har enligt EU:s vattendirektiv möjlighet att definiera vad som är och motivera mindre stränga krav av kraftigt modifierade vatten när det handlar om sådant som är tekniskt omöjligt att genomföra eller orimligt dyrt. Begreppet "orimligt dyrt" kan ju tolkas som att kostnaderna är för höga i jämförelse med den uppnådda nyttan i en samhällsekonomisk kalkyl. För mig är åttio gånger kostnaderna helt orimligt. Tycker regeringen att detta är i linje med den politiska vilja som uttrycks i propositionen när det gäller vattenmiljö och vattenkraft? Alla undantag ska användas. Kommer regeringen att agera i detta ärende? ställer frågor om vattenkraften. Den är ju en oerhört viktig del av vår energimix och är kanske den kraft som ändå går att reglera på mest effektiva sätt så att vi klarar landets energibehov. nämndes som exempel, och vi har ju väldigt många småskaliga vattenkraftverk i landet, inte minst i . De utgör en mycket stor del i den balans av vårt energisystem som vi behöver. Därför är det viktigt att vi följer utvecklingen i dessa frågor, bejakar den och ser om det behövs ytterligare åtgärder. Frågan om hur regeringen resonerar bör också ställas till regeringsföreträdare, men som ledamot av ser jag det som mycket värdefullt att följa utvecklingen och frågan så att vi har en stabil, planerbar energi där vattenkraften utgör en stor och viktig del. Ja, vattenkraften är oerhört viktig, och faktiskt skrev Socialdemokraterna själva att den är fundamental för energisystemet. Problemet är att säger att han ska bevaka och följa detta. Dessa ärenden börjar . Tycker Socialdemokraterna och riksdagsledamoten att åtgärdsplanerna från vattenmyndigheterna är väl avvägda? Tycker att det ska pekas ut fler kraftigt modifierade vatten? Tycker att riktvärdet på och ska hållas? Det görs inte , och det görs inte i vattenmyndigheternas åtgärdsplaner. Är beredd att komma överens här i och se till att lagstiftningen efterlevs? Det är mina frågor till Socialdemokraterna, och dem har jag inte fått svar på. Min principiella hållning är att lagstiftningen självfallet ska hållas. I mitt tidigare inlägg sa jag att vi både behöver följa upp att lagstiftningen hålls och se till att vi inte får en utveckling där vi fördärvar möjligheterna för den småskaliga vattenkraften, som i , för den har en stor betydelse för svensk elförsörjning, inte minst för balansen i vårt system. Detta följer jag som riksdagsledamot noga, och jag är övertygad om att även regeringen gör det. Energiproduktionen i ska fördubblas, men jag hör inte nämna något annat än vattenkraft och vindkraft. Men går det att balansera dagens system med enbart befintlig vattenkraft? Eller ska vi effektivisera den eller bygga ny? Ekvationen går inte ihop. Ledamoten nämner också att vi ska använda vätgas, men man tappar enormt mycket effekt när man använder vätgas. Än så länge har vi inte tillräcklig kapacitet för att kunna balansera systemen. Vidare säger ledamoten att det ska vara affärsmässigt. Varför ska vi då subventionera just den havsbaserade vindkraften så mycket som vi kommer att behöva göra om vi ska betala alla nya ledningar som behöver byggas? Vi ska väl inte göra oss beroende av rysk naturgas, som till exempel har gjort. Det är ett sätt att balansera upp systemet om man inte vill använda olja. När vår egen balanseringskraft inte räcker till används den dyra ryska naturgasen, och eftersom vi är integrerade med får vi också vara med och betala för den när vi inte kan producera eget. För mig går ekvationen inte ihop. Jag förstår inte hur vi ska klara den politiska visionen om en fossilfri energiförsörjning i . Det går ju inte att balansera detta system. Jag vill ha en förklaring. Jag tackar för ganska många frågor. Min bild är att den havsbaserade vindkraften inte längre har stora behov av subventioner, utan den bär sina egna kostnader. Det är sant att lagring av vätgas sker i tester, inte minst kopplat till Hybrit, och vi har stora möjligheter att bygga ut detta kopplat till vindkraften. När det blåser mindre tas elen från vätgasen. Det blir en förlust, men fördelen är att när det blåser driver vinden detta. Därför har denna förlust inte så stor betydelse, utan vätgas skapas med vind. Låt mig ställa en fråga tillbaka. Om det inte finns en förståelse för hur ekvationen går ihop förstår inte jag hur ekvation går ihop. medverkar ju till att säga nej till olika vindkraftsparker runt våra kuster, som i , i och i , utan att ha några alternativ förutom det vi hör från talarstolen gång på gång om kärnkraft. Kärnkraft i all ära, men vem ska betala den? Här är svaret skyldiga. Vi har en möjlighet med havsvindkraft som kan bära sina egna kostnader. Så sent som kom det en utredning som talar om att vi kan klara det ökade energibehovet med havsvindkraft . kan havsvindkraft producera nästan . Kopplar man det med vätgas för att få balans i systemet har vi en väldigt intressant teknik framför oss, och den tycker jag att vi ska bejaka. Låt oss se till att få politisk enighet så att vi vågar göra dessa investeringar. Ingen skulle bli gladare än jag om vi kunde leva helt på vind, men havsbaserad vindkraft i kan inte transporteras upp till Hybrit. Man tänker att vätgasen ska användas i industriprojekt, men vi har inte infrastruktur för detta. har ingen gasinfrastruktur, och vi har levt på de stora pipelinerna från till och från våra kärnkraftsorter till övriga landet. Vi vill inte köra över kommunerna. Vi tycker att det är enormt viktigt att människor själva har acceptans för vindkraft, kärnkraft och andra saker. Det kommunala självstyret tycker vi är enormt viktigt. Någonstans måste man jobba för en ökad folklig acceptans för detta. Annars ser jag jätteproblem. I det tidigare inlägget var det en frågeställning om vi ska vara beroende av rysk gas. Svaret på den frågan är nej. Vi ser vad som händer i . Det är brist på el, och gasen skruvas åt. Priserna stiger, och det smittar av sig på den svenska marknaden. Vi måste hitta andra lösningar i , och ska vi inte luta oss mot rysk gas. När det gäller frågeställningar om tillstånd och att man säger nej är den fråga som bör ställas tillbaka: Om det är svårt att få havsvindkraft ute vid horisonten, hur ska man då få tillstånd och acceptans för att bygga ut kärnkraften med flera reaktorer runt om i vårt land? Det tror jag är en större utmaning än havsvindsnurror, som klarar av vår elförsörjning , enligt de prognoser som finns just . Tack, , för inlägget! Du lyfte upp att kan klara omställningen med förnybar energi, vilket sedan repeterades med målen för den svenska energipolitiken, att det skulle kunna göras med en hög leveranssäkerhet och att det skulle kunna vara prisvärt i sammanhanget. ser vi konsekvenserna av den politik som regeringen har fört och som har byggt på den typen av naiva inställningar, där vi har återkommande problem med höga elpriser. Det är volatilt, och vi har problem med överföringskapaciteten. Man har lagt ned planerbar kraftproduktion som har en hög kapacitetsfaktor, vilket radikalt har ökat behovet av överföringskapacitet. Där har vi nu problem med systemstödtjänster och effektproblematik även . Att i skenet av detta vilja utesluta kärnkraften och som i anförandet säga att det blir billigare om man gör det och inte har med den i det framtida kraftsystemet gör det lite intressant vad man baserar den uppfattningen på. Alla data visar ju att det krävs en mix mellan planerbar och väderberoende kraftproduktion. tittade på detta i sitt projekt , och det visade sig att ett kraftsystem som har med kärnkraften är billigare än ett helt förnybart system. Då handlar det ändå om en branschorganisation som är tämligen intresserad av att ha så låga priser ur ett systemperspektiv som möjligt. Det handlar inte bara om själva elproduktionen, utan det handlar om den sammantagna kostnaden, även inkluderat transmission. Då är det intressant att veta på vad Socialdemokraterna baserar uppfattningen att det blir ett billigare kraftsystem om man utesluter kärnkraften. Jag tackar för frågan. I mitt tidigare inlägg sa jag att det är en målsättning men inget stoppdatum. Det är ingen som har uttryckt att det är förbud mot att bygga ny kärnkraft. är det ingen som har kunnat redovisa vem som tar och säkrar de kostnader det medför, i alla fall inte för mig. Där tycker jag att även är svaret skyldig, i denna debatt. Nej, det är inte en naiv inställning, utan vi kan se exempel runt om i . Ta till exempel , där man bygger ny kärnkraft och det är både staten, det privata och kineser som bygger. Det är förseningar och fördyringar, och näringslivet ångrar nog bittert att de gick in med garantier för de kostnadsökningar som har skapats. Om man plockar fram pengar och garanterar finns det säkert möjligheter, men jag har inte sett det på kartan. I havsvindkraften, som är billig och där lagring av vätgas kan kopplas på, har vi däremot en framtid som jag tror är både intressant och möjlig och som skapar en stabilitet i vår elförsörjning i . Nej, det är som sagt inte naivt. Vi har, förutom , haft väldigt låga och konkurrenskraftiga elpriser i . Det är därför man kan investera som man gör nu i Hybrit, i Northvolt och i serviceanläggningar i norr - för att vi har överskott på el och låga priser på el. Vi exporterar el, motsvarande . Det motsvarar behovet för hela , och . Men vi har problem med överföringen, och vi behöver förstärka elproduktionen i . Jag tycker att vi tillsammans i partierna i ska ta oss an den utmaningen och möta den. Och är det kärnkraft får man visa vilka pengar som ska till. Man säger att man inte subventionerar, men blir staten tvungen att gå in och bygga ut ett stamnät till havs, trots att vi inte har några regionnät som är anslutna dit över huvud taget. När man attackerar kärnkraften är det två reaktorer man lyfter upp. Jag skulle vilja se ledamoten lyfta fram någon annan reaktor än Hinkley Point och Olkiluoto 3 som exempel. Det finns mängder med lyckade exempel med låga kostnader, och man kan bygga . Problemet är att man inte satsar i , att det inte varit tillåtet med forskning här och att det i praktiken har varit ett förbud i frågan. När det gäller till exempel vindkraften vill regeringen och Socialdemokraterna ta bort det kommunala vetot för att kommunpolitiker inte ska få bestämma. Men när det gäller kärnkraften är det i stället förbjudet i lag i 287 av 290 kommuner. Om nu Socialdemokraterna är så övertygade om att det inte finns något intresse av eller någon vilja att bygga kärnkraft, är man då öppen för att göra det möjligt och tillåtet i landets alla kommuner? Tack för frågan, ! När det gäller det som sas om att attackera kärnkraften skulle jag vilja påstå att det är precis tvärtom, vilket man ser om man tittar tillbaka. Vi har plockat bort effektskatten på kärnkraften, och vi har också ändrat avsättningsfonden för kärnavfall så att det blir mer lönsamt för kärnkraften. Men kärnkraften har inte hållit i konkurrensen per producerad terawattimme jämfört med förnybar energi. Jag noterar att jag inte fick något svar om varifrån pengarna för ny kärnkraft ska komma. Det är ändå en grundläggande fråga hur de investeringarna ska . är det ingen som har kunnat ge svar. Om vi inte kan få svar blir det svårt att gå den vägen, och då bör man titta på förnybar energi med de nya tekniker som växer fram och bejaka dessa och försöka få dem på plats så att vi kan ha låga, konkurrenskraftiga elpriser i också framöver. Jag tackar ledamoten för anförandet. Det var bra att ledamoten lyfte upp elpriserna. Jag kan hålla med om att resonemangen stämmer till viss del.