bet · H801UbU17 · 2021-05-21 00:00:00 — Bättre studiestöd högre upp i åldrarna Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen och förslag till lag om ändring i lagen om studiestartsstöd och föreslår att avslår motionsyrkandena. De förslag som utskottet tillstyrker innebär bl.a. att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från 56 till och att nedtrappningen i rätten att låna – den s.k. lånetrappan – ska börja vid och sluta vid . Även den övre åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd höjs från 56 till . På motsvarande sätt höjs vissa åldersgränser som rör återbetalning och avskrivning av studielån. Det innebär att återbetalningstiden ska vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller och att tidpunkten för avskrivning av eventuellt kvarstående skuld ska vara utgången av det år då låntagaren fyller . Därutöver föreslås även att () ska få en något utökad möjlighet att efterkontrollera inkomster i de fall årsbeloppet för återbetalning satts ned. Lagändringarna i fråga om höjd åldersgräns för rätt till studiemedel, höjd ålder i lånetrappan och höjd åldersgräns för rätt till studiestartsstöd föreslås träda i kraft . Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, V) och ett särskilt yttrande (KD). Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas i kammaren. Proposition 2020/21:122 Bättre studiestöd högre upp i åldrarna. Fyra yrkanden i följdmotioner (M, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Lagförslaget i fråga om ändring i studiestödslagen Lagförslaget i fråga om ändring i lagen om studiestartsstöd 1.Lagförslaget i fråga om ändring i studiestödslagen, punkt 1 (V) 2.Lagförslaget i fråga om ändring i lagen om studiestartsstöd, punkt 2 (SD) 3.Utredning om studiestödssystemet, punkt 3 (M) 4.Åldersgränserna inom studiestödssystemet, punkt 4 (SD) Lagförslaget i fråga om ändring i studiestödslagen, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslaget i fråga om ändring i studiestödslagen antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Därmed bifaller proposition 2020/21:122 punkt 1 och avslår motion 2020/21:3907 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) Lagförslaget i fråga om ändring i lagen om studiestartsstöd antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Därmed bifaller proposition 2020/21:122 punkt 2 och avslår motion 2020/21:3890 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) 2020/21:3920 av m.fl. (M). Reservation 3 (M) 2020/21:3890 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 4 (SD) Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L) och (SD). Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att en utredare skulle biträda med att ta fram förslag till åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna (U2019:A). Uppdraget redovisades i promemorian Bättre studiestöd till äldre (U2019/04318). Promemorian har remissbehandlats och inkomna remissyttranden finns tillgängliga inom (U2019/04318). I propositionen behandlas promemorians förslag i de delar som avser höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och studiestartsstöd samt ändrade återbetalningsregler. Under beredningen har en fråga uppkommit om att ge CSN en något utökad möjlighet att efterkontrollera inkomster i de fall årsbeloppet för återbetalning har satts ned. Förslagen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Överenskommelsen har sin grund i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , det s.k. januariavtalet. Av januariavtalet framgår att möjligheten att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna ska utökas och att det ska ges mer generösa villkor för detta inom studiemedelssystemet. anges också budgetpropositionen som tidsgräns. Regeringen lämnade i budgetpropositionen förslag om att medel ska avsättas för höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och studiestartsstöd och om ändrade återbetalningsregler. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU2, rskr. 2020/21:147). I propositionen föreslår regeringen att åldersgränser inom studiestödssystemet höjs för att bl.a. anpassas till en förändrad arbetsmarknad och justerade pensionsrelaterade åldersgränser. Ändringarna ska bidra till att möjliggöra ett längre yrkesliv och minska risken för personer att hamna i arbetslöshet. Regeringen föreslår att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från 56 till och att nedtrappningen i rätten att låna (den s.k. lånetrappan) ska börja vid och sluta vid . Även den övre åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd höjs från 56 till . Regeringen föreslår också att vissa åldersgränser som rör återbetalning och avskrivning av studielån höjs på motsvarande sätt. Det innebär att återbetalningstiden ska vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller och att tidpunkten för avskrivning av eventuellt kvarstående skuld ska vara utgången av det år då låntagaren fyller . I propositionen föreslås även att () ges en något utökad möjlighet att efterkontrollera inkomster i de fall årsbeloppet för återbetalning satts ned. I propositionen lämnas förslag till de lagändringar som behövs i studiestödslagen (1999:1395) och lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Lagändringarna i fråga om höjd åldersgräns för rätt till studiemedel, höjd ålder i lånetrappan och höjd åldersgräns för rätt till studiestartsstöd föreslås träda i kraft . Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag och bedömningar och två motionsyrkanden som yrkar avslag på delar av regeringens lagförslag. Därefter behandlas två motionsyrkanden som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Lagförslaget i fråga om ändring i studiestödslagen Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen. Ändringarna innebär i huvudsak att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från 56 till och att nedtrappningen i rätten att låna börjar vid och slutar vid . Åldersgränsen för återbetalning av studielån höjs till utgången av det år då låntagaren fyller och eventuellt kvarstående skuld och återkrav skrivs av vid . Vidare får CSN en utökad möjlighet att efterkontrollera inkomster. Därmed avslås en motion som yrkar avslag på propositionen i den del förslaget avser höjd avskrivningsålder från till . Jämför reservation 1 (V) och det särskilda yttrandet (KD). Ökat behov av studiestöd för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna Enligt regeringen medför en förändrad arbetsmarknad, ökad medellivslängd och justerade pensionsrelaterade åldersgränser att fler kommer att behöva utbilda sig högre upp i åldrarna. Behovet av omställning och vidareutbildning har aktualiserats ytterligare i när coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 slår mot arbetsmarknaden. För att utbildning ska vara ett möjligt alternativ krävs också att den som vill eller behöver studera har möjlighet att finansiera studierna. Vidare framför regeringen att en ökad medellivslängd i kombination med en minskad befolkning i förvärvsaktiv ålder leder till behov av ett förlängt arbetsliv. har mot bakgrund av detta beslutat om en ny s.k. riktålder för pension, i enlighet med propositionen En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10). Förslagen i propositionen byggde på Pensionsgruppens överenskommelse från . Beslutet innebar att det i socialförsäkringsbalken infördes ett nytt åldersbegrepp, benämnt riktålder för pension. Avsikten är att riktåldern ska styra de pensionsrelaterade åldersgränserna i pensionssystemet och angränsande trygghetssystem. Riktålderns främsta syfte är att ersätta dagens starka 65-årsnorm genom att anpassa de pensionsrelaterade åldersgränserna till den ökande medellivslängden. Riktåldern beräknas , men tillämpas först . Vidare är åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas höjd från 61 till . har även beslutat om en ny ålder för anställningsskyddet, som förlängs tills arbetstagaren fyllt (prop. 2018/19:91, bet. 2018/19:AU12, rskr. 2018/19:276). Beslutet innebar att arbetstagares anställningsskydd förlängs genom ändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Förändringarna av anställningsskyddet ska ske stegvis. höjdes åldersgränsen för rätt att kvarstå i anställning till . höjs denna åldersgräns ytterligare, till . I propositionen framfördes även att åtgärder bör vidtas inom utbildningssystemet för att ge bättre möjlighet till ett hållbart arbetsliv. Förslagen bygger på Pensionsgruppens överenskommelse . Vidare har Förhandlings- och samverkansrådet PTK, , och ingått en principöverenskommelse om trygghet, omställning och anställningsskydd som bl.a. innebär att det ska införas ett nytt och parallellt offentligt studiestöd. En utredare har fått i uppdrag att biträda med att lämna förslag till hur principöverenskommelsen ska genomföras i linje med parternas förslag i denna del (U2021/00138). Uppdraget ska redovisas genom att publiceras i Departementsserien (Ds) . Därefter fortgår ett arbete för att förslagen ska kunna beslutas och träda i kraft . Anpassade åldersgränser och återbetalningsregler Även om efterfrågan på studiestöd generellt sett minskar med stigande ålder har efterfrågan på utbildning och studiestöd ökat i åldersgruppen eller äldre. Dagens studiestödssystem ger de allra flesta ekonomiska möjligheter att studera. finns det enligt regeringen behov av att anpassa regelverket till den ökade efterfrågan på utbildning och studiestöd, en förändrad arbetsmarknad och ändrade pensionsbestämmelser. Mot den bakgrunden behöver åldersgränserna inom studiestödssystemet höjas. Om studielån lämnas högre upp i åldrarna finns det enligt regeringen behov av att även anpassa återbetalningsreglerna så att de ger möjlighet för låntagarna att återbetala sina studieskulder. Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel och får lämnas till studerande på eftergymnasial nivå och till vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå. Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. Studiemedel kan lämnas beroende på utbildningsnivån och den studerandes utbildningsbakgrund. Den tid (antal veckor) som studiemedel får lämnas för regleras i 3 kap. 8 § studiestödslagen. Rätten till studiemedel begränsas av två övre åldersgränser. Den ena åldersgränsen innebär att studiemedel får lämnas längst t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller (3 kap. 3 § studiestödslagen). Den andra åldersgränsen innebär att rätten att ta studielån begränsas fr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . Rätten att låna begränsas enligt en s.k. lånetrappa som innebär att rätten att låna minskas fr.o.m. (3 kap. 9 § studiestödslagen). Det antal veckor som den studerande har haft studielån ska räknas in i det sammanlagda antalet veckor. Det gäller dock inte studielån som har lämnats för studier på grundskolenivå. Därutöver ska veckor räknas in för studielån som har lämnats för studier på gymnasial nivå. Studielån som har betalats tillbaka eller skrivits av ska inte beaktas vid beräkningen av antal veckor med rätt till studielån (3 kap. 9 § andra och tredje stycket). Studiestödssystemet har ändrats och sker återbetalning i tre olika återbetalningssystem parallellt: återbetalningspliktiga studiemedel tagna , studielån tagna –samt annuitetslån tagna efter . Den som har lån i mer än ett system kan på olika sätt sammanföra dessa. I varje system finns det särskilda återbetalnings- och trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Återbetalning av studielån regleras i studiestödslagens 4 kapitel och i studiestödsförordningens (2000:655) 4 kapitel. Lån som har tagits för studier som påbörjats efter är ett så kallat annuitetslån. Återbetalning inom nuvarande system påbörjas det kalenderår som kommer tidigast efter det att låntagaren senast fick studiestöd. Återbetalningstiden är normalt eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller . Nya lån som tas ska läggas samman med tidigare tagna lån (4 kap. 3–5 §§ studiestödslagen). När återbetalningstiden är slut ska eventuell resterande skuld betalas under . Till följd av bestämmelserna om nedsättning – som innebär att årsbeloppet kan minskas helt eller delvis (4 kap. 12–15 §§) – kan dock återbetalningen pågå ytterligare , som längst till utgången av det år då låntagaren fyller (4 kap. 21 § studiestödslagen). Eventuella kvarstående studielån skrivs av vid utgången av det år då låntagaren fyller eller vid dödsfall. Betalningsskyldigheten kvarstår dock för årsbelopp som har förfallit till betalning. Om det finns synnerliga skäl, får dock också sådana årsbelopp skrivas av (4 kap. 25 § första stycket studiestödslagen). Synnerliga skäl kan t.ex. vara att låntagaren fått en skada som uppenbarligen har hindrat att utbildningen fullföljs eller att låntagaren bedöms ha en mer varaktigt nedsatt betalningsförmåga på grund av sjukdom eller handikapp (prop. 1999/2000:10 s. 123). Andra omständigheter som kan leda till avskrivning av hela eller delar av studieskulden är att låntagaren avlider eller har hel sjukersättning och låg inkomst. Studiestöd som har betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp ska krävas tillbaka. En återkravsfordran bevakas fram till utgången av det år den återkravsskyldige fyller , därefter skrivs fordran av (5 kap. 6 §§ studiestödslagen). Regeringens förslag och bedömningar Regeringen föreslår att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel ska höjas från till . Nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske . Åldersgränserna för rätt till studiemedel höjdes (prop. 2013/14:1). Enligt regeringen bör åldersgränserna nu höjas ytterligare för att anpassa studiestödssystemet till den ökade efterfrågan på utbildning och studiestöd, en förändrad arbetsmarknad och justerade pensionsrelaterade åldersgränser. Höjningen bör utgå från de behov som finns, som det bör återstå tillräckligt av arbetslivet för att subventionen ska vara berättigad. Det är också viktigt att skuldsättningen för personer högre upp i åldrarna inte blir för betungande och att principen om att lån ska betalas tillbaka upprätthålls. Regeringen konstaterar att skälen är svaga för en högre åldersgräns än . Det finns uppgifter om att intresset för studier, och därmed behovet av studiestöd, avtar för personer som är eller äldre. Enligt regeringens bedömning finns det inte något tydligt samhälleligt behov av att finansiera studier efter . Trots de justerade åldersgränserna i pensionssystemet bedöms den återstående tiden i yrkeslivet vara för kort för att motivera en åldersgräns som ligger högre upp . Denna bedömning bör enligt regeringen stå sig även när de planerade ändringarna på pensionsområdet genomförs. Vidare skulle en ytterligare höjning enligt regeringens bedömning riskera att bidra till ökad skuldsättningsproblematik hos äldre studerande. Det är även viktigt att statens kostnader för avskrivningar inte ökar. Med hänsyn till detta bedömer regeringen att de föreslagna begränsningarna även kan anses vara förenliga med . Regeringen anser således att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel bör höjas från 56 till , vilket innebär att studiemedel får lämnas längst t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . En sådan höjning ger många personer möjlighet att finansiera studier högre upp i åldrarna och därmed möjlighet att förlänga sitt yrkesliv. En utgångspunkt i studiemedelssystemet är att lån ska återbetalas i sin helhet (prop. 1999/2000:10 s. 97). Lånetrappan, som begränsar möjligheten att ta studielån fr.o.m. en viss ålder, bidrar till att motverka alltför hög skuldsättning för personer högre upp i åldrarna upprätthålla principen om att lån ska betalas tillbaka. Regeringen anser att åldersgränserna för nedtrappningen i rätten att låna bör justeras och flyttas fram på ett sätt som motsvarar höjningen av den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel, dvs. Det innebär att nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet bör ske . Rätten att låna minskas då fr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . Regeringen föreslår att den åldersgräns som gäller för den ordinarie återbetalningen ska höjas. Återbetalningstiden ska vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller . Regeringen föreslår även att betalning av eventuell resterande skuld ska pågå till dess full återbetalning har skett, dock längst till utgången av det år då låntagaren fyller . Studielån och återkrav som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller ska skrivas av. Enligt nuvarande bestämmelser är återbetalningstiden eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller (4 kap. 4 § studiestödslagen). Om åldersgränsen för rätt till studielån höjs till är det, anför regeringen, inte rimligt att hela studieskulden ska betalas efter avslutade studier, eller att låntagaren ska behöva förlita sig på trygghetsreglerna inom studiemedelssystemet. Regeringen anser att det bör finnas en jämvikt mellan utlåning och återbetalning och en realistisk möjlighet till återbetalning. Som en konsekvens av ändringarna i rätten till studiestöd bör därför åldersgränsen för den ordinarie återbetalningstiden höjas lika mycket som den övre åldersgränsen för studiemedel, dvs. Det innebär att återbetalningstiden normalt bör vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller . Principen om att lån ska återbetalas fullt ut bör enligt regeringen fortsätta att gälla. De föreslagna ändringarna medför att två olika lydelser av 4 kap. 4, 21 och 25 §§ studiestödslagen kommer att tillämpas parallellt . Regeringen bedömer dock att det inte bör leda till problem vid tillämpningen: CSN och domstolarna bör, som vid andra lagändringar, kunna avgöra vilken bestämmelse som är tillämplig i vilken situation. Detta medför vissa justeringar i övergångsbestämmelserna. När det gäller förslaget om betalning och avskrivning av eventuell resterande skuld anför regeringen följande. När den ordinarie tiden för återbetalning av studielån är slut kan det finnas en kvarstående skuld på grund av att årsbelopp har satts ned. Den resterande skulden ska då betalas under (4 kap. 21 § första stycket studiestödslagen). Till följd av bestämmelserna om nedsättning kan dock återbetalningen pågå ytterligare , enligt nu gällande rätt som längst till utgången av det år då låntagaren fyller (4 kap. 21 § tredje stycket studiestödslagen). Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att den nuvarande jämvikten mellan utlåning och återbetalning bevaras. Den höjda åldersgränsen för rätt till studiemedel som föreslås i propositionen bör därför åtföljas av höjd ålder för betalning av återstående skuld med motsvarande antal år. Vidare framför regeringen att utgångspunkten i det nuvarande systemet är att studielån i princip alltid ska betalas tillbaka och att den enskildes ansvar för upptagna lån bör vara tydligt (prop. 1999/2000:10 s. 97 och 119). Eventuella kvarstående studielån skrivs av vid utgången av det år då låntagaren fyller eller vid dödsfall. Betalningsskyldigheten kvarstår dock för årsbelopp som har förfallit till betalning (4 kap. 25 §). Enligt regeringen bör en möjlighet till höjda åldersgränser för studiestöd och anpassade återbetalningsregler åtföljas av ändrade avskrivningsregler för att inte riskera att statens kostnader för avskrivningar ökar. Regeringen anser vidare att det även framöver bör tas hänsyn till den återbetalningsskyldiges förmåga att betala tillbaka sina skulder och att nuvarande trygghetsregler, t.ex. i form av möjligheter till nedsättning av årsbeloppet, därför bör vara oförändrade. Om nedsättning sker, bör på samma sätt som återstående del av skulden betalas av med ett nedsatt belopp, till dess att avskrivning sker. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är lämpligt att höja åldern för när lån ska skrivas av med , vilket innebär att studielån som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller bör skrivas av. Studielån bör även fortsättningsvis skrivas av om låntagaren avlider eller har hel sjukersättning och inkomst under en viss nivå eller om det finns andra synnerliga skäl. En fordran som har uppkommit på grund av att studiestöd har krävts tillbaka ska bevakas fram till utgången av det år då den återbetalningsskyldige fyller . Därefter skrivs fordran av. Bestämmelserna om bevakning av en fordran på återkrav följer därmed reglerna för återbetalning och avskrivning av lån. De ändringar som regeringen föreslår bör därför åtföljas av motsvarande ändring när det gäller avskrivning av återkrav. Regeringen föreslår således att en fordran på återkrav ska bevakas till utgången av det år den återbetalningsskyldige fyller och därefter skrivas av. En mer ändamålsenlig efterkontroll av inkomster Regeringen föreslår att betalningsskyldigheten för årsbelopp som avser före åldersavskrivning som utgångspunkt alltid ska stå kvar. CSN ska i och med det alltid ha möjlighet till efterkontroll av inkomster i de fall ett årsbelopp har blivit nedsatt något av före åldersavskrivning. Regeringen anger bl.a. följande skäl för sitt förslag. Återbetalning av studielån sker enligt tre parallella system. Förslagen i propositionen medför att återbetalning framöver kommer att ske enligt fyra parallella system. Enligt nuvarande bestämmelser ska de studielån som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller skrivas av (4 kap. 25 §). För de två äldre återbetalningssystemen gäller, på grund av övergångsbestämmelser, att avskrivning sker i samband med att låntagaren fyller . I fråga om de studielån som tas enligt de nya bestämmelserna föreslås att avskrivningen sker vid utgången av det år då låntagaren fyller . Från huvudregeln om åldersavskrivning finns i alla tre nu tillämpade återbetalningssystem undantag för de årsbelopp som avser före avskrivningen. I alla tre återbetalningssystemen, och även det nya, finns trygghetsregler som innebär att låntagare under vissa förutsättningar har rätt att få årsbeloppet nedsatt på grund av låg inkomst. De uppgifter som låntagaren lämnar vid ansökan om nedsättning ligger utan särskild prövning till grund för ett preliminärt årsbelopp. CSN gör en avstämning och jämför de inkomstuppgifter som lämnats med det fastställda underlaget för att ta ut skatt eller avgift. Om avstämningen visar att låntagaren har betalat ett för lågt belopp ska mellanskillnaden betalas i efterhand (4 kap. 17 § studiestödslagen). En tilläggsavgift tillkommer på mellanskillnaden (4 kap. 5 § studiestödsförordningen). CSN har i sitt remissvar framhållit att ordalydelsen i 4 kap. 25 § studiestödslagen medför att de låntagare som har haft nedsättning före åldersavskrivning får hela sin återstående skuld avskriven innan efterkontroll har hunnit ske. CSN har påpekat att myndighetens efterkontroll inte fungerar som lagstiftaren har avsett när det gäller innan ordinarie åldersavskrivning, eftersom dessa låntagare kan undgå den efterkontroll som annars sker efter nedsättning. Enligt CSN:s uppfattning harmonierar alltså inte bestämmelserna om efterkontroll av inkomster med bestämmelserna om åldersavskrivning. Regeringen delar den uppfattningen.