bet · H801NU14 · 2021-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om regional utvecklingspolitik. Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om stöd till kommersiell och offentlig service, lokalisering av statliga myndigheter, återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, vissa övriga frågor om regional utveckling och utvecklingen i vissa län och regioner. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. I betänkandet finns femton reservationer (M, SD, C, V, KD, L). I en reservation (M, SD, KD) förordas ett tillkännagivande om stöd till lanthandlare. Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kommersiell och offentlig service Lokalisering av statliga myndigheter Återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser Vissa övriga frågor om regional utveckling Utvecklingen i vissa län och regioner 1.Stöd till lanthandlare, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 2 (SD) 3.Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 2 (KD) 4.Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 2 (L) 5.Bygdemedel för vindkraft, punkt 4 (SD, V) 6.Regionalisering av fastighetsskatten, punkt 5 (SD) 7.Regionalisering av fastighetsskatten, punkt 5 (C) 8.Övrigt om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, punkt 6 (V) 9.Övrigt om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, punkt 6 (KD) 10.Vissa övriga frågor om regional utveckling, punkt 7 (M) 11.Vissa övriga frågor om regional utveckling, punkt 7 (SD) 12.Vissa övriga frågor om regional utveckling, punkt 7 (C) 13.Vissa övriga frågor om regional utveckling, punkt 7 (V) 14.Vissa övriga frågor om regional utveckling, punkt 7 (KD) 15.Vissa övriga frågor om regional utveckling, punkt 7 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommersiell och offentlig service 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 1 (M, SD, KD) Övrigt om kommersiell och offentlig service 2020/21:479 av och (båda C), 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:2007 av m.fl. (S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 86, 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (L) Lokalisering av statliga myndigheter Lokalisering av statliga myndigheter 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 2, 2020/21:1350 av (M) yrkande 4, 2020/21:1505 av (L) yrkande 1, 2020/21:1875 av (M), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 7, 2020/21:2090 av (S), 2020/21:2097 av och (båda S), 2020/21:2114 av m.fl. (S), 2020/21:3026 av m.fl. (M) och 2020/21:3622 av (M). Återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 17. Reservation 5 (SD, V) 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2020/21:1234 av (M), 2020/21:1454 av (L), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Övrigt om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:1236 av (M), 2020/21:1868 av (M), 2020/21:3166 av och (båda C), 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2020/21:3573 av (M). Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) Vissa övriga frågor om regional utveckling Vissa övriga frågor om regional utveckling 2020/21:134 av (SD), 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:705 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:1116 av (M), 2020/21:1238 av (M), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 23, 2020/21:1811 av och (båda S), 2020/21:1930 av (M), 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2138 av m.fl. (S), 2020/21:2474 av m.fl. (S), 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 33, 2020/21:3161 av och (båda C), 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkandena 1, 7 och 9, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 18, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3562 av (M) yrkande 2. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) Reservation 14 (KD) Reservation 15 (L) Utvecklingen i vissa län och regioner Utvecklingen i vissa län och regioner 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 6, 2020/21:1018 av (C), 2020/21:2053 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2417 av m.fl. (S), 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2538 av Per Åsling (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:2668 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5 samt 2020/21:2938 av m.fl. (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (C), (S), (SD), (V) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 76 motionsyrkanden om regional utvecklingspolitik från allmänna motionstiden /21. beslutade om ett nytt mål för den regionala utvecklingspolitiken. Det nya målet är att åstadkomma utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19, bet. 2019/20:NU2, rskr. 2019/20:113). Den regionala utvecklingspolitiken omfattar bl.a. insatser för en hållbar regional tillväxt i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). har vidare fattat beslut om övergripande mål för en sammanhållen landsbygdspolitik som innebär en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:360). Kommersiell och offentlig service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kommersiell och offentlig service på landsbygden bl.a. med hänvisning till pågående insatser och utredningar. Jämför reservation 1 (M, SD, KD), 2 (SD), 3 (KD) och 4 (L). m.fl. (S) anför i motion 2020/21:2007 att när staten med sina verksamheter drar sig undan från mindre kommuner påverkas också den lokala attraktiviteten negativt, vilket i förlängningen innebär att kompetensförsörjningen till såväl offentlig som privat sektor försvåras. För att motverka detta skulle regeringen enligt motionärerna kunna skriva in krav i myndigheternas regleringsbrev på att myndigheterna ska ta ansvar för lokal och regional utveckling vid förläggningen av sina kontor. I motion 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 2 konstaterar motionärerna att serviceutbudet på landsbygden fortsatt minskar. För glesbygdsbor innebär detta kännbara försämringar av den dagliga servicen, vilket leder till minskade arbetstillfällen och ökad utflyttning. Motionärerna vill därför att innehållet i samhällskontraktet tydliggörs för att säkerställa en grundläggande service åt alla medborgare. Detta bör ske genom att man påskyndar utbyggnaden av fler servicekontor och förbättrar möjligheter för lanthandlare och bensinstationer att säkerställa fungerande service genom att se över möjligheterna att koppla in ekonomiska incitament baserat på antalet erbjudna servicetjänster. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2020/21:3488 yrkande 3 att det ska bli enklare för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag. Enligt motionärerna är möjligheten att erbjuda flera typer av service viktig för handlarna, både för att de ska kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli mindre sårbar. Statliga bolag såsom , , AB och bör därför enligt motionärerna få tydliga uppdrag att genomlysa sina villkor för att identifiera och ändra sådana villkor som i onödan försvårar möjligheten för lanthandlare och andra verksamheter i glest befolkade delar av landet att bli ombud. I yrkande 4 förordar motionärerna därtill att satsningen på förstärkt driftstöd för bibehållen service på landsbygden till små butiker i sårbara och utsatta glesbygder noggrant följs upp och utvärderas för att säkerställa att den ersättning och det stöd som betalas ut överensstämmer med handlarnas faktiska intäkter, och att det finns möjlighet att skala ned ersättningen i takt med att intäkterna stiger. Vidare anser motionärerna att det finns ett behov av att även se över möjligheterna att genomföra en mer behovsanpassad prövning vid ansökan om driftstöd, utöver de uppställda grundkraven för stödet, samt att vid beviljande av driftstöd även ta syn till kostnader som följer av eventuella påtvingade investeringar med anledning av exempelvis nya lagar och EU-regler. I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 11 menar motionärerna att stödet för kommersiell service i sårbar glesbygd som tidigare beslutat om bidrar till en fungerande kommersiell service och förutsättningar för att bo och verka i glesbygd. Motionärerna menar dock att stödet måste utvärderas och följas upp för att säkerställa att det har avsedd effekt och att stödnivåerna är tillräckliga för att nå de önskade målen samt om förutsättningarna för att få stöd kvarstår eller ändras. Motionärerna anför vidare i yrkande 12 att lanthandlarna utgör viktiga nav i de bygder där de är verksamma och det är betydelsefullt för dem att kunna erbjuda flera typer av samhällsservice, både för att kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli mindre ekonomiskt sårbar. Motionärerna menar vidare att det är viktigt att säkerställa att serviceutbudet på landsbygden inte försämras och att de statliga bolagen som verkar i glesbygd genom ombud har en viktig roll i detta. Motionärerna menar således att regeringen bör ge de statliga bolagen, exempelvis , , och Systembolaget i uppdrag att se över sina villkor för att bli ombud och utreda hur dessa kan förenklas och att se över ersättningsnivåerna till ombuden så att dessa höjs. m.fl. (SD) upprepar i kommittémotion 2020/21:705 yrkandena 9 och 10 samma argument om lanthandlarnas roll som ombud för statliga bolag och om stödet för kommersiell service på landsbygden som motionärerna framför i kommittémotion 2020/21:700 (yrkandena 11 och 12). I kommittémotion 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås att möjligheterna till ett kompletterande samhällsstöd till lanthandlare ska utredas. I motionen framhålls bl.a. att ett kompletterande samhällsstöd kan vara betydelsefullt för lanthandlare utanför kommunernas centralorter för att de ska kunna upprätthålla de servicetjänster som är nödvändiga för många små samhällens överlevnad. Dessutom kan utarmandet av servicetjänster och institutioner på landsbygden även försvåra landets funktion vid kris. och (båda C) anför i motion 2020/21:479 bl.a. att tillgången till en fungerande grundläggande service på rimligt avstånd är en förutsättning för att man ska kunna och vilja bo och verka på en ort. Motionärerna föreslår därför en översyn av förutsättningarna att inrätta en servicegaranti i hela landet som ger varje medborgare i en fungerande grundläggande service på ett rimligt avstånd. I kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 86 föreslås att regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer ska ses över för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. Motionärerna anför bl.a. att en av förutsättningarna för att stävja utflyttningen från små orter är att skapa förutsättningar som gör livet i glesbygden enklare. Bland annat bör det inrättas servicepunkter som komplement till servicecenter med offentlig service i samarbete med det lokala näringslivet och det civila samhället. I kommittémotion 2020/21:3499 yrkande 5 föreslår m.fl. (KD) att samverkan mellan offentliga aktörer och marknadsaktörer för att nå en god offentlig och kommersiell service ska förbättras eftersom det krävs att en grundläggande offentlig och kommersiell servicenivå finns tillgänglig i gles- och landsbygdskommuner och i förortsområden för att hela ska leva. För att möjliggöra detta bedömer motionärerna att myndigheternas och kommunernas samarbete behöver underlättas. m.fl. (L) anför i kommittémotion 2020/21:3247 yrkande 5 att det inom ramen för gällande stödförordningar bör införas en möjlighet för de regionala aktörerna att när de betalar ut servicebidrag prioritera de lanthandlare som agerar ombud. För att underlätta för lanthandlare uppmanar motionärerna regeringen att utreda om det kan finnas skäl att ändra i stödförordningen så att de lanthandlare som är ombud ska prioriteras när det gäller att betala ut servicebidraget. Regionernas ansvar för det regionala tillväxtarbetet Genom ändringar i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar är det regionerna (och med vissa undantag ) och inte som tidigare länsstyrelserna som har ansvar för det regionala tillväxtarbetet, bl.a. vad gäller att utarbeta och fastställa strategier för länens utveckling och samordna insatser för genomförandet av dem (prop. 2017/18:206, bet. 2017/18:KU46). Regionerna ska även besluta om användningen av vissa statliga medel för det regionala tillväxtarbetet. ska enligt 2 § förordningen (2009:145) med instruktion för bl.a. främja tillgängligheten till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden. Myndigheten ska också främja och vara samordnande i frågor som rör entreprenörskap vid universitet och högskolor. Enligt 4 § i förordningen ska delta i, samordna och följa upp strategier och program inom det regionala tillväxtarbetet, däribland program för kommersiell och offentlig service för företag och medborgare. Myndigheten ska även förmedla kunskap till andra myndigheter och relevanta aktörer om regionalt tillväxtarbete, inklusive god tillgång till kommersiell och offentlig service, samt om gles- och landsbygders särskilda tillväxtförutsättningar. Stöd till kommersiell service i glesbygd I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service för befolkningen kan ekonomiskt stöd beviljas enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Stödet kan beviljas till bl.a. näringsidkare med fasta försäljningsställen för dagligvaror eller drivmedel i glesbygden och på landsbygden. reviderades förordningen, vilket bl.a. innebar ökat stöd till hemsändning och ökat servicebidrag. Stöd till kommersiell service kan även ges inom ramen för förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken och inom ramen för landsbygdsprogrammet. Stöd till kommersiell service kan lämnas som servicebidrag till följande näringsidkare: kommuner, näringsidkare med försäljningsställen för dagligvaror eller drivmedel, näringsidkare med försäljningsställen för fackhandelsvaror, om det finns särskilda skäl, och näringsidkare som på annat sätt säljer och levererar dagligvaror i området, om det finns särskilda skäl. Bidrag lämnas endast om det finns särskilda skäl, och andra åtgärder har prövats men inte visat sig vara ändamålsenliga. Bidrag får lämnas med högst till samma mottagare. Bidrag som avser dagligvarubutiker med ett väl utbyggt utbud av grundläggande servicefunktioner, eller som av servicestrategiska skäl bedöms som betydelsefulla, får dock utsträckas till högst . Frågan om huruvida bidrag kan lämnas ska prövas särskilt . Bidrag får lämnas för sammanlagt högst . Om det finns synnerliga skäl får bidrag lämnas . Om särskilt driftstöd enligt 21 a § lämnas ska driftstödet räknas av från det högsta belopp som får lämnas enligt första stycket. beslutade regeringen om ett stöd till kommersiell service i särskilt sårbara och utsatta glesbygdsområden om –2019 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 19, bet. 2015/16:NU2). Det särskilda driftstödet till butiker i sårbara och utsatta områden infördes baserat på förslaget i utredningen i glesbygds slutbetänkande (SOU 2015:35). Stödet regleras i förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service där det finns ett antal kriterier som butiker ska uppfylla för att kunna komma i fråga för stöd. Enligt kriterierna får särskilt driftstöd lämnas till ett försäljningsställe som har ett mångsidigt utbud av dagligvaror och som är beläget mer än 10 kilometer från ett annat försäljningsställe som har ett mångsidigt utbud av dagligvaror eller som är beläget i ett skärgårdsområde utan fast landförbindelse har fasta lokaler som är öppna så att kunderna kan få tillgång till dagligvaror på åretruntbasis har en nettoomsättning för dagligvaror som uppgick till högst enligt det senaste årets årsredovisning, årsbokslut eller annat liknande underlag. Om det finns särskilda skäl för det får särskilt driftstöd lämnas till ett försäljningsställe trots att det inte uppfyller förutsättningarna enligt punkterna 1 och 3. Vid en bedömning av ansökningar om särskilt driftstöd ska försäljningsställen som är betydelsefulla även för tillgängligheten till annan grundläggande kommersiell service än försäljning av dagligvaror prioriteras. Stödmottagaren ska som villkor för stöd åta sig att utföra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Regionen ska i stödbeslutet ange de närmare villkoren för tjänsten. Dessa ska innefatta åtminstone vilket utbud av dagligvaror som ska tillhandahållas och som försäljningsstället ska hållas öppet. Frågan om stöd ska prövas . Den som ansöker om servicebidrag eller särskilt driftstöd enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service ska i ansökan ange om man agerar som ombud för , eller AB eller utlämningsställe för . Utskottet har tidigare, avstyrkt motioner med förslag om höjd ombudsersättning (bet. 2019/29:NU13). Utskottet påminde 2015 (bet. 2014/15:NU7) om att beslut om ersättning till lanthandlare som agerar som ombud för statligt ägda bolag beslutas av de enskilda bolagen och därmed ytterst är en styrelse- och ledningsfråga. Utredningen i glesbygd instämde i sitt slutbetänkande (SOU 2015:35) i utskottets bedömning och underströk också att anvisningar till bolagen behöver hållas på en mer övergripande nivå. Att på bolagsstämman eller från regeringens sida ta ställning till ersättningsnivåer för ombuden skulle vara att ta över ett ansvar för verksamheten som åvilar bolagens ledningar, menade utredaren. har uppdraget att fördela medlen till de aktörer på länsnivå som ansvarar för insatser inom området. Myndigheten bedömer att insatserna har bidragit till att stärka strategiska serviceställen och därmed till att bevara och utveckla tillgängligheten till dagligvaror och drivmedel. Regeringen föreslog mot denna bakgrund att stödet skulle ökas med till –2019 för att därefter återgå till (prop. 2017/18:1 utg.omr. Utskottet anförde vid sin behandling av förslaget att det stod bakom denna satsning, och beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:NU2). beviljades driftstödet till 276 butiker, och det uppgick totalt till . uppgick stödet till , och 269 butiker beviljades stöd. Antalet dagligvarubutiker som beviljats särskilt driftstöd speglar antalet butiker som uppfyller kraven i förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Avståndet till närmaste butik var i genomsnitt 2018 och 2019, vilket kan jämföras 2016 och 2017 då avståndet uppgick till . En viss förbättring har således skett. Regeringen bedömer att det särskilda driftstödet bidrar till att bromsa en trend av nedläggning av små dagligvarubutiker i sårbara och utsatta områden i gles- och landsbygder. Tillgänglighet till dagligvaror är en av flera förutsättningar för att människor ska kunna bo, verka och leva i alla delar av landet, även i områden med långa avstånd och litet befolkningsunderlag. Det särskilda driftstödet bidrar därmed till att uppfylla målet för politikområdet. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19) en ökning med till anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, vilket skulle innebära att stödet även 2020–2022 skulle omfatta . Utskottet välkomnade denna förstärkning, och godkände regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt i enlighet med budgetpropositionen (bet. 2019/20:NU2). Regeringen beslutade om uppdrag att fördela medel till särskilt driftstöd i sårbara och utsatta områden –2022 enligt beslut (N2019/03239/RTL). ska därutöver redovisa till regeringen hur medlen använts och vilka resultat som uppnåtts. Regeringen anger i resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19) att antalet dagligvarubutiker som beviljats särskilt driftstöd speglar antalet butiker som uppfyller kraven i förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Avståndet till närmaste butik var i genomsnitt 2018 och 2019, jämfört med och 2017 då avståndet uppgick till . Regeringen bedömer att det särskilda driftstödet bidrar till att bromsa en trend av nedläggning av små dagligvarubutiker i sårbara och utsatta områden i gles- och landsbygder. Utredningar om service i landsbygden I den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande (SOU 2017:1) presenterades flera förslag för att förbättra statens närvaro på landsbygden i olika avseenden. Kommittén föreslog bl.a. att den lokala serviceverksamheten skulle samlas i en ny organisation och att samverkan mellan de myndigheter vars lokala servicefunktioner skulle brytas ut skulle regleras i respektive myndighets instruktion. I landsbygdspropositionen (prop. 2017/18:179) med anledning av betänkande framhöll regeringen i fråga om statens närvaro på landsbygden att tillgången till statlig service borde säkerställas oavsett var i landet man bor och att dagens situation var ohållbar. Regeringen bedömde att en organisation för service på lokal nivå borde inrättas inom Statens servicecenter och att antalet lokala servicekontor också skulle öka. Vid beredningen av propositionen framhöll utskottet vikten av tillgänglig kommersiell service och välfärdstjänster men avstyrkte samtliga motionsyrkanden om kommersiell service, välfärdstjänster och kultur (bet. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare med uppdraget att föreslå bl.a. vilket serviceutbud som borde finnas vid den statliga serviceorganisationens lokala kontor (dir. 2017:95). Utredningen lämnade delbetänkandet Servicekontor i ny regim (SOU 2017:109). Utredningen presenterade där bl.a. förslag på vilken service som ska finnas vid serviceorganisationens lokala kontor för , och verksamheter samt en plan för hur serviceorganisationen ska inleda sin verksamhet. lämnade utredningen sitt slutbetänkande Statliga servicekontor – mer service på fler platser (SOU 2018:43) med bl.a. förslag om att servicekontoren även ska tillhandahålla service vad gäller Arbetsförmedlingens verksamhet liksom förslag på samarbetsformer med och förarprovsverksamheten vid . Utredaren föreslog bl.a. att 27 nya servicekontor skulle öppna i landet och lämnade förslag på platser i landet där serviceorganisationen ska tillhandahålla service. Propositionen om en samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service Med utgångspunkt i förslaget som presenterades i betänkandet Statliga servicekontor – mer service på fler platser (SOU 2018:43) beslutade regeringen om proposition Samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service (prop. 2018/19:47). I propositionen föreslogs, utöver en lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), lagändringar som syftar till att möjliggöra lokal statlig service som tillhandahålls vid servicekontor i en sammanhållen organisation som Statens servicecenter ansvarar för. Den föreslagna regleringen omfattade en ny lag om gemensam offentlig service (sedermera lag [2019:212] om viss gemensam offentlig service). godkände propositionen (bet. 2018/19:KU35). Lagändringarna trädde i kraft . Uppdraget om en utvecklad organisation för lokal statlig service