bet · H801JuU39 · 2021-04-15 00:00:00 — Översyn av regleringen om sluten ungdomsvård Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen. Enligt utskottet ska en utredning om en översyn av regleringen om sluten ungdomsvård utreda frågan om att flytta över ansvaret för den slutna ungdomsvården till Kriminalvården. Utgångspunkten ska vara att en sådan flytt ska ske. Utredningens direktiv ska även utformas så att det klart framgår att den maximala vårdtiden för sluten ungdomsvård ska höjas. I betänkandet finns en reservation (S, V, MP). Utskottet lägger på eget initiativ fram ett förslag till tillkännagivande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av regleringen om sluten ungdomsvård Översyn av regleringen om sluten ungdomsvård (S, V, MP) Bilaga yttrande 2020/21:SoU4y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av regleringen om sluten ungdomsvård ställer sig bakom det som utskottet anför om sluten ungdomsvård och tillkännager detta för regeringen. Reservation (S, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD) och (M). Inom utskottet har det väckts ett förslag om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen (RO), ska ta initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om att utreda vissa frågor om sluten ungdomsvård. Vid ett utskottssammanträde informerade generaldirektör med medarbetare från (Sis) om förhållandena inom Sis, bl.a. när det gäller rymningar. Vid ett utskottssammanträde informerade barnombudsmannen om myndighetens verksamhet och frågan om att flytta över ansvaret för den slutna ungdomsvården till Kriminalvården. beslutade att ge finansutskottet och socialutskottet tillfälle att yttra sig över förslaget till utskottsinitiativ. beslutade att inte yttra sig (prot. 2020/21:39). yttrande finns i bilagan. Översyn av regleringen om sluten ungdomsvård Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om sluten ungdomsvård och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservationen (S, V, MP). För ett brott som någon begått innan han eller hon fyllt får rätten enligt 30 kap. 5 § döma till fängelse endast om det finns synnerliga skäl. För ett brott som någon begått efter det att han eller hon fyllt men innan han eller hon fyllt får rätten döma till fängelse endast om det med hänsyn till gärningens straffvärde eller annars finns särskilda skäl för det. I de fall rätten finner att påföljden för den som begått ett brott innan han eller hon fyllt bör bestämmas till fängelse ska den enligt 32 kap. 5 § i stället bestämma påföljden till sluten ungdomsvård , lägst och högst . Detta gäller dock inte om det med hänsyn till den tilltalades ålder vid lagföringen eller någon annan omständighet, finns särskilda skäl som talar emot det. Bestämmelser om verkställighet finns i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, förkortad LSU. Enligt 1 § ska sluten ungdomsvård verkställas vid sådana särskilda ungdomshem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU. Det är Sis som ansvarar för verkställigheten (3 § LSU). Den ska planläggas och genomföras efter samråd med socialnämnden på den dömdes hemort. En individuellt utformad verkställighetsplan ska också upprättas för den dömde. När det gäller genomförandet av verkställigheten ska den dömde ges nödvändig vård och behandling och ges tillfälle till utbildning, aktiviteter, förströelse, fysisk träning och vistelse utomhus (12 §). Han eller hon får hindras att lämna det särskilda ungdomshemmet och i övrigt underkastas den begränsning av rörelsefriheten som är nödvändig för att verkställigheten ska kunna genomföras (13 §). Under den senare delen av verkställigheten ska den dömde genom konkreta åtgärder förberedas för ett liv i frihet (18 a §). Det saknas däremot möjlighet till villkorlig frigivning. Det finns 23 särskilda ungdomshem med sammanlagt ca 700 platser. Sluten ungdomsvård verkställs på speciella avdelningar på vissa särskilda ungdomshem. Enligt statistik från Sis hade sex institutioner en beslutad kapacitet om tillsammans 68 platser vid avdelningar avsedda för ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård. Ungdomarnas ålder vid intagningen var . Genomsnittlig ålder vid intagningen var . Strafftiden för ungdomar som togs in var mellan 90 och , med ett genomsnitt . skedde 26 avvikningar från sluten ungdomsvård. Av statistik från framgår att sluten ungdomsvård utgjorde huvudpåföljd i 86 domslut rörande ungdomar i åldern 15–. Jämfört med 2018, då tingsrätterna dömde till sluten ungdomsvård i 67 fall, innebär det en ökning med 19 beslut eller . I genomsnitt dömdes ungdomar 2019 till sluten ungdomsvård , vilket är en ökning med ungefär 2 månader jämfört med . I av domsluten utgjordes huvudbrotten av olika typer av tillgreppsbrott (framför allt rån), i brott mot liv och hälsa (framför allt mord och dråp respektive grov misshandel) och i någon form av brott mot frihet och frid (framför allt människorov). gav regeringen i uppdrag att förstärka sitt säkerhetsarbete. Inom ramen för uppdraget ska Sis planera för ett inrättande av differentierade säkerhetsklasser inom myndighetens särskilda ungdomshem. Sis ska också identifiera de avdelningar inom den slutna ungdomsvården som har behov av stärkt säkerhet samt vidta säkerhetshöjande åtgärder vid dessa. Uppdraget redovisades i rapporten av regeringsuppdrag om förstärkt säkerhetsarbete (dnr S2020/07612). Av rapporten framgår att generaldirektören beslutade att införa differentierade säkerhetsnivåer på alla Sis institutioner. Dessa kommer att klassificeras successivt, antingen utifrån aktuella verksamhetsbehov eller i samband med ombyggnad eller tillbyggnad. Vidare framgår att generaldirektören beslutade att ungdomshemmen Tysslinge i och i ska rustas till den högsta säkerhetsnivån. Beslutet innebär att dessa institutioner efter genomförda åtgärder ska ha en god förmåga att hantera ungdomar med de högsta riskerna när det gäller avvikningar, hot och våld. Arbetet med de säkerhetshöjande åtgärderna beräknas enligt rapporten vara färdigt . I syfte att öka säkerheten vid verkställighet av sluten ungdomsvård beslutade generaldirektören att sex ungdomshem ska ha renodlade LSU-avdelningar. En differentiering av LSU och LVU ger enligt rapporten ökade möjligheter till en säkerhetsnivå som är anpassad för respektive placeringsgrund. Avdelningarna på Tysslinge i ska tas i drift . På övriga avdelningar pågår en omställning från blandade avdelningar till renodlade LSU-avdelningar. I rapporten redovisas även hur Sis arbetat för att stärka underrättelsekapaciteten och öka förmågan att placera barn och ungdomar säkert utifrån koppling till gängkriminalitet eller andra faktorer som påverkar säkerheten under vistelsen på Sis. Det beskrivs också vilka övriga åtgärder som vidtagits för att höja säkerheten inom Sis, bl.a. fortsatt uppbyggnad av myndighetens säkerhetsorganisation. Vidare framgår det att Sis förstärkte den tekniska och fysiska säkerheten i myndigheten. Som exempel anges att modernare kameror har installerats, att elektroniska låsanordningar har bytts ut och förstärkts, att medarbetarna bär larm vid samtliga utevistelser och att tillgången till föremål som kan användas som vapen eller vid utbrytningsförsök och skadegörelse har begränsats. Regeringen meddelade att den avser att tillsätta en utredning som ska göra en översyn av regleringen om sluten ungdomsvård. Regeringen anför att den slutna ungdomsvården måste kunna utgöra en tillräckligt kraftfull reaktion från samhällets sida även vid mycket allvarlig brottslighet och att vårdtiderna ska kunna motsvara brottslighetens allvar. Vidare uppges att möjligheterna till kraftfulla stöd- och kontrollåtgärder efter frigivningen från ungdomshemmet kan behöva förstärkas och att miljön på de särskilda ungdomshemmen ska vara trygg och säker för såväl ungdomar som personal. Utredningen ska undersöka om ett system motsvarande Kriminalvårdens insatser efter frigivning från fängelse ska införas, med kraftfulla kontroll- och stödåtgärder. Utredningen ska också överväga vilken myndighet som i så fall ska ansvara för de insatserna. I samband med att utskottet behandlade motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott (bet. 2018/19:JuU13 s. 60 f.). följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:192). Även i samband med behandlingen av motioner om unga lagöverträdare föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott. Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2019/20:JuU30 s. 44): Som framgår ovan riktade på förslag av utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Enheten ska hantera barn och unga mellan som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott. Den nya enheten hos ska bl.a. ansvara för vissa ungdomspåföljder, t.ex. ungdomsvård och ungdomstjänst. Unga som begått allvarliga brott blir därmed statens snarare än kommunernas ansvar. Hos Kriminalvården finns en bred erfarenhet av att hantera personer som begått brott. På så sätt kan grovt kriminella unga i högre grad bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Syftet är inte främst att straffa, utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. Genom att Kriminalvården är en statlig myndighet kan det vidare förväntas att de åtgärder som sätts in kommer att vara desamma över hela landet. Det innebär också att i utsatta områden avlastas från en tids- och resurskrävande grupp och får bättre möjligheter att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig i riskzonen för att hamna i kriminalitet eller i andra sociala problem. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen tillkänna. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:177). föreslog att skulle tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med en skrivelse som innehåller en bedömning av de insatser som krävs för att vården inom Sis ska vara säker såväl för de placerade unga som för personalen och för att en placering ska ge den unge den vård och behandling som krävs (bet. 2020/21:SoU33). följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:236). har yttrat sig över förslaget till utskottsinitiativ i den del som rör socialutskottets beredningsområde. I yttrandet anför socialutskottet bl.a. följande: konstaterar att personer som är dömda till sluten ungdomsvård för allvarlig brottslighet kan vara placerade på samma särskilda ungdomshem som ungdomar som har placerats av enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU. Säkerheten inom Sis särskilda ungdomshem är enligt socialutskottet av största vikt. Vården inom Sis ska vara säker för såväl de placerade unga som för personalen. Denna uppfattning har socialutskottet även gett uttryck för i sitt förslag till tillkännagivande till regeringen (bet. 2020/21:SoU33). I detta sammanhang konstaterar socialutskottet att regeringen har gett Sis i uppdrag att planera för inrättande av differentierade säkerhetsklasser inom de särskilda ungdomshemmen och att vidta säkerhetshöjande åtgärder vid de avdelningar där dömda högriskungdomar vårdas, samt att en del av dessa säkerhetshöjande åtgärder redan har vidtagits. ser positivt på detta arbete men anser att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att uppnå ökad trygghet för både ungdomar och personal. De unga som döms till sluten ungdomsvård har ofta en kriminell livsstil. bedömer att detta på ett negativt sätt kan påverka de ungdomar som är placerade enligt LVU på samma särskilda ungdomshem som de ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård. vill understryka att det är viktigt att unga som döms till sluten ungdomsvård, oavsett vem som har ansvaret för vården, får tillgång till de behandlingsmetoder och behandlingsprogram som är särskilt anpassade för unga. Mot denna bakgrund ser socialutskottet positivt på att regeringen avser att tillsätta en utredning om en översyn av regleringen av den slutna ungdomsvården. Utifrån de utgångspunkter som socialutskottet har att beakta ställer sig utskottet bakom förslaget till utskottsinitiativ om att den aviserade utredningen bör få i uppdrag att utreda frågan om att flytta över ansvaret för den slutna ungdomsvården till Kriminalvården. föreslår utifrån de utgångspunkter som utskottet har att beakta att justitieutskottet tar ett utskottsinitiativ i enlighet med förslaget. Gängbrottsligheten har etablerat sig som ett av de allvarligaste samhällsproblemen i . Unga människor rekryteras in i kriminalitet, vilket är särskilt allvarligt i ett framtidsperspektiv men också eftersom samhället har ett särskilt ansvar för att säkerställa barns och ungas rätt till en trygg uppväxt och en god start i livet. har unga vuxna samma rättigheter och skyldigheter som andra myndiga medborgare i och måste ta ansvar för sina handlingar. När unga begår brott måste samhällets reaktion vara snabb och effektiv om den unge ska ha en chans till rehabilitering. Den påföljd som främst är aktuell för unga som döms för mycket grov brottslighet är sluten ungdomsvård . Flera av dem som döms är i övre tonåren och fyller innan påföljden är verkställd. Utskottet anser att den slutna ungdomsvården måste utformas med hänsyn till detta och att vårdtiderna måste motsvara brottslighetens allvar. De som döms till sluten ungdomsvård har ofta en kriminell livsstil. Utskottet menar därför att Kriminalvården kan ha en större kompetens inom området än Sis, även om det rör sig om ungdomar. Enligt utskottet visar också bl.a. antalet rymningar från sluten ungdomsvård att säkerheten inom Sis är eftersatt i jämförelse med Kriminalvården. Den förstärkning av säkerhetsarbetet och underrättelsearbetet – t.ex. när det gäller kopplingar till gängkriminalitet – som Sis inlett är ett steg i rätt riktning men enligt utskottet inte tillräckligt. Utskottet vidhåller därför uppfattningen att en särskild enhet inom bör ta över det övergripande ansvaret för unga som begått grova brott. Detta har också tillkännagett för regeringen. Mot denna bakgrund anser utskottet, i likhet med socialutskottet, att den utredning som regeringen aviserat om en översyn av regleringen om sluten ungdomsvård ska få i uppdrag att utreda frågan om att flytta över ansvaret för den slutna ungdomsvården till Kriminalvården. Utgångspunkten ska enligt utskottet vara att en sådan flytt ska ske. Utredningens direktiv ska vidare utformas så att det klart framgår att den maximala vårdtiden för sluten ungdomsvård ska höjas. Sammanfattningsvis föreslår utskottet därför, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § RO, att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Översyn av regleringen om sluten ungdomsvård (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Som en allmän princip gäller att åtgärder mot unga lagöverträdare som inte har fyllt så långt som möjligt ska vidtas inom ramen för och inte inom . Om brottet är sådant att ett frihetsberövande inte kan undvikas ska påföljden i första hand bestämmas till sluten ungdomsvård. Vi anser att det finns goda skäl för en sådan ordning och att ungdomar i så stor utsträckning som möjligt ska hållas utanför fängelserna. Det är av största vikt att miljön på de särskilda ungdomshemmen är trygg och säker såväl för de placerade unga som för personalen och att fritagningar och avvikningar kan förhindras. Som framgår ovan pågår ett omfattande arbete med att stärka säkerheten inom Sis verksamhet. Regeringen har också meddelat att den avser att tillsätta en utredning som ska göra en översyn av regleringen om sluten ungdomsvård. I samband med detta har regeringen uttalat att en trygg och säker vårdmiljö med hög kvalitet ska säkerställas. Regeringen har också framhållit att den slutna ungdomsvården måste kunna utgöra en tillräckligt kraftfull reaktion från samhällets sida även vid mycket allvarlig brottslighet och att vårdtiderna ska kunna motsvara brottslighetens allvar. Vi ser positivt på det arbete som pågår på området och menar att en överflyttning av ansvaret för verkställigheten till Kriminalvården inte är den bästa lösningen på de problem som finns inom den slutna ungdomsvården. Det finns också goda skäl till att systemet med särskilda ungdomsfängelser avskaffades 1980. Vi vill även understryka att en verksamhetsövergång är en omfattande förändring som kräver noggranna överväganden och som, i likhet med andra stora organisationsförändringar, kan förväntas ta mycket att genomföra. Det finns därvid en risk för att verksamheten blir lidande av detta . Mot denna bakgrund är vi inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande som föreslås. yttrande 2020/21:SoU4y