bet · H801MJU17 · 2021-04-23 00:00:00 — Förslagen behandlar ett stort antal områden, bl.a. investeringsstöd för förnybar energi och klimat, investeringsstöd för vattenvårdsåtgärder och biologisk mångfald, djurvälfärdsersättning, stöd till biodlingssektorn och ersättning för blommande slättbygd. När det gäller stöd till bredband och kommersiell service anser att dessa stöd bör hanteras nationellt. har också levererat ytterligare underlag till kopplat till ettåriga miljö- och klimatersättningar, s.k. eco-schemes. uppger att förslaget på utformning av stöd och ersättningar i den strategiska planen har ett tydligt fokus på ett hållbart och konkurrenskraftigt svenskt jordbruk och en hållbar matproduktion i hela landet. har arbetat för att ta fram regler som ska vara enklare att följa för stödmottagare och enklare att administrera för myndigheter. Ambitionen har varit att stöden ska vara effektiva och åstadkomma en högre måluppfyllelse än . har arbetat för att behålla en stabilitet mellan nuvarande och kommande jordbrukarstöd. Syftet är att stödmottagarna ska kunna planera sin ekonomi och verksamhet på lång sikt. Ärendet bereds inom . Regeringen kommer senare att besluta om innehållet i planen och därefter ska planen godkännas av . Utskottet har med stort engagemang följt arbetet med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottet har haft överläggningar med regeringen och fått information inför rådsmöten. Därutöver har en kontaktgrupp med ledamöter från olika partier haft regelbundna möten om den framtida jordbrukspolitiken med statssekreterare och tjänstemän från , vilket har varit mycket värdefullt. Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt att EU:s gemensamma jordbrukspolitik ska utformas så att den stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Förenklingar, lägre utgifter, avregleringar, rättvis konkurrens och en ökad ambition för miljön och klimatet är enligt utskottet några viktiga utgångspunkter för en framgångsrik gemensam jordbrukspolitik. Utskottet noterar att en överenskommelse om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken nu har nåtts i rådet. Utskottet välkomnar att överenskommelsen innebär ett ökat inflytande för medlemsstaterna att utforma politiken utifrån sin specifika situation. Varje land ska arbeta fram en egen nationell plan, vilket innebär att åtgärder och insatser kan riktas till områden där de kan göra störst skillnad eller ge bäst effekt. Arbetet med att ta fram nationella plan pågår och planen ska beskriva vilka stöd och ersättningar som har behov av. Utskottet ser positivt på detta arbete. Utskottet välkomnar vidare att överenskommelsen i rådet innebär en ökad miljö- och klimatambition jämfört med , bl.a. att en del av direktstöden öronmärks för miljöåtgärder. Utskottet kan konstatera att förhandlingar om reformen fortfarande pågår mellan rådet, och kommissionen. Mot bakgrund av det som anförts och med hänvisning till den pågående förhandlingen om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken anser utskottet att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:700 (SD) yrkandena 23–25, 2020/21:724 (SD) yrkandena 7 och 17, 2020/21:726 (SD) yrkande 5, 2020/21:2732 (MP) yrkandena 7 och 8, 2020/21:2917 (C) yrkande 14, 2020/21:3169 (C) yrkande 8, 2020/21:3236 (L) yrkandena 6 i denna del och 17, 2020/21:3273 (L) yrkandena 5, 6 och 10, 2020/21:3350 (M) yrkande 24 och 2020/21:3359 (M) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utbetalning av jordbruksstöd. Jämför reservation 5 (KD). I kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 26 anför motionärerna att det bör utredas hur en bestämmelse kan införas om att ska betala ut jordbruksstödet till dess mottagare och sedan bli fordringsägare gentemot EU för stödet. De förseningar som uppstått inom jordbruksersättningarna är enligt motionärerna i vissa fall exceptionellt långa, vilket gör att de likviditetsproblem som uppstått i denna speciella situation behöver hanteras. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) redovisas att åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) bidrar till stärkta inkomster men även till att nå flera miljömål och till utvecklingen på landsbygden. Budgetperioden –2020 har dock enligt regeringen präglats av försenade och i vissa fall felaktiga utbetalningar av stöd. Orsaken är framför allt att it-systemen inte är färdigutvecklade. I budgetpropositionen tilldelades länsstyrelserna totalt –2020 för att komma ifatt med eftersläpande handläggning och kontroll. har fortsatt arbetet med att färdigställa it-systemen och även inlett ett arbete med att kvalitetssäkra systemen inför kommande budgetperiod, 2021–2027. Enligt sitt regleringsbrev ska bl.a. redovisa totalkostnaden, styckkostnaden och volymen handläggning av EU-stöden. ska även redovisa sin bedömning av hur myndighetens hantering av EU-stöd i ökad utsträckning kan bidra till att – uppnå enhetlig regeltillämpning, kvalitetsförbättringar och effektivitetsvinster – minska kostnaden per stödkrona för förvaltning och kontroll av EU-fonder – effektivisera och förenkla för företag och myndigheter, särskilt avseende stödsökande – stöd kan betalas ut – minska fel i stödhanteringen. Uppdraget redovisades (Myndigheters kostnader och åtgärder vid hantering av EU-stöd 2020, dnr 1.5.4-00019/2021). Enligt rapporten fortsätter , länsstyrelserna och övriga stödmyndigheter att arbeta med ständiga förbättringar för att nå lägre kostnader, effektivare förvaltning, minskad handläggningstid, förenklingar och mer enhetlig regeltillämpning. I arbetet med förslag till en ny strategisk plan inför den nya reformperioden för jordbrukspolitiken 2023–2027 har föreslagit flera förändringar, bl.a. färre åtgärder och färre stödvillkor för att förenkla för både stödmottagare och handläggande myndigheter. uppger att merparten av jordbrukarstöden betalas ut så tidigt som regelverket tillåter. En viktig del för att åstadkomma detta är utveckling av nya it-system för såväl ansökan och handläggning som statistik och uppföljning. arbetar även aktivt med bl.a. digitala lösningar, förenklingsförslag på EU-nivå, översyn av processer och regelverk, förbättrad kommunikation med stödmyndigheterna samt utbildnings- och informationsinsatser. För att skapa en bättre process och effektivare användning av resurserna har initierat flera uppdrag . Målet med uppdragen är att få effektivare processer för utveckling och digitalisering och att utnyttja resurserna bättre. Det är enligt utskottets bedömning av största vikt att systemet för jordbruksstöd är konstruerat på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Utskottet kan konstatera att regeringen har vidtagit åtgärder för att förbättra förutsättningarna för utbetalning av stöden. har även haft i uppdrag att se över hanteringen av EU-stöd. Vidare pågår ett arbete inför den nya programperioden inom den gemensamma jordbruksperioden. Som redovisats i tidigare avsnitt innebär överenskommelsen i rådet ett större fokus på resultat och förenkling. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2020/21:2808 (KD) yrkande 26. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. konkurrenskraft i det svenska jordbruket och livsmedelssektorn, ökad livsmedelsproduktion, främjandeuppdrag till myndigheter, förenklingar av regelverket och förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion. Jämför reservation 6 (M), 7 (SD), 8 (C), 9 (KD) och 10 (L). I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 26 framhålls att svenska jordbrukares konkurrensförutsättningar måste harmoniseras med konkurrenternas i andra medlemsstater i EU. Generella omkostnadssänkningar för företag gör att jordbruksnäringen får en ökad lönsamhet omgående. Satsningar på forskning, teknikutveckling, tekniktillgänglighet, kompetensutveckling och övrig kompetensförsörjning ska stärka jordbrukets långsiktiga lönsamhet. Enligt partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 65 bör den svenska livsmedelsproduktionen öka och konkurrensvillkoren i jordbruket förbättras. En minskad svensk produktion innebär ökad miljöbelastning globalt sett, eftersom varorna måste ersättas med produkter som producerats med mindre strikta krav. En ökad inhemsk livsmedelsproduktion är också viktigt för samhällets motståndskraft eftersom det innebär minskad sårbarhet vid kriser. I yrkande 68 i samma motion tar motionärerna upp frågan om jordbrukets bidrag till ett hållbart och cirkulärt samhälle. Genom en ökad produktion kan bidraget till ett hållbart samhälle bli ännu större. Jordbruket binder stora mängder koldioxid och bidrar till en cirkulär ekonomi genom livsmedelsproduktionen och tillverkningen av biodrivmedel från grödor och slaktavfall. I yrkande 72 i motionen pekar motionärerna på jordbrukets betydelse för öppna landskap och biologisk mångfald. Motionärerna menar att ett konkurrenskraftigt jordbruk är viktigt för att betesmarkerna ska kunna hållas öppna genom att djur går ute och betar. (M) föreslår i motion 2020/21:1792 att ges i uppdrag att redovisa en konkurrenskraftsjämförelse mellan svenskt lantbruk och lantbruket i övriga länder i . Syftet skulle vara att följa utvecklingen för att se om svenskt lantbruk stärker sin konkurrenskraft och att matproduktionen verkligen ökar. I motion 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkande 3 betonas att miljö och djurvälfärd stärker konkurrenskraften för svensk produktion. Arbetet med livsmedelsstrategin måste tydligare inriktas på att miljömålen ska nås. Motionärerna föreslår att , och ska få ett uppdrag att initiera en myndighetssamverkan för en gemensam kunskapssammanställning där miljömässig hållbarhet är i fokus. Flera motionsyrkanden tar upp myndigheternas roll när det gäller konkurrenskraft i livsmedelssektorn. I kommittémotion 2020/21:724 yrkande 32 begär m.fl. (SD) att berörda myndigheter ges i uppdrag att samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Detta bör enligt motionärerna ske genom en översyn av instruktioner och regleringsbrev. I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 27 anförs att fler myndigheter bör ges ett främjandeuppdrag när det gäller det svenska jordbruket. Myndigheterna bör sträva efter att hjälpa företag och underlätta en överensstämmelse med miljölagstiftning och annan lagstiftning utan att det sker på bekostnad av lokalsamhällets inflytande. m.fl. (KD) menar i kommittémotion 2020/21:2808 yrkande 8 att ett främjandeuppdrag bör ges till myndigheter. Fokus bör skifta från ett myndighetsperspektiv till ett tydligare brukarperspektiv, vilket tydligt bör framgå av regeringens regleringsbrev. Motionärerna anser att myndigheter som arbetar med livsmedelsföretag i högre utsträckning bör tillhandahålla information samt underlätta och stödja livsmedelsföretagande. I motion 2020/21:2627 yrkande 3 föreslår m.fl. (M) att man kopplar anslag till myndigheter och länsstyrelser utifrån hur väl de samverkar med näringslivet. Det är viktigt att det i myndigheternas roll, inte minst länsstyrelsernas, ingår att samverka med näringslivet för att få med företags- och tillväxtperspektiv i utvecklingen. Enligt motion 2020/21:3563 av (M) yrkande 3 bör svenska myndigheter bidra till ökad konkurrenskraft för det svenska lantbruket och livsmedelsindustrin. En av regeringens prioriteringar framöver bör vara regelförenklingar och regelharmoniseringar i EU. m.fl. (C) förordar i kommittémotion 2020/21:2917 yrkande 4 en uppföljning av de initiativ som har tagits på EU-nivå för att åstadkomma ökade resultat och effekt samt förenklingar som märks hos den enskilda brukaren. Motionärerna anser att en mer resultatorienterad politik skulle minska de administrativa bördor som kännetecknar delar av den nuvarande jordbrukspolitiken. I kommittémotion 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 20 begärs att regeringen ger i uppdrag att se över olika regelverk så att de inte hindrar införandet av digital teknik till jordbruket. Motionärerna välkomnar den tekniska utveckling som kan bidra till ett mer digitaliserat jordbruk men vill peka på att detta inte kan möjliggöras utan att glesbygden förses med bredband eller radiolänk. I flera motionsyrkanden behandlas förhållandena för småskaliga företag inom livsmedelssektorn. I kommittémotion 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 38 framhålls att insatser för små hantverksmässiga företag och nystartade livsmedelsföretag bör göras. Dagens myndighetsstrukturer är ofta anpassade till stora kommersiella aktörer. Villkoren för små hantverksmässiga företag och nystartade livsmedelsföretag skiljer sig från stora aktörers. Statliga myndigheter och administrativa åtgärder bör därför enligt motionärerna anpassas även till de små företagens förutsättningar. I motion 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkande 1 framhålls hur småskalig livsmedelsproduktion bidrar till miljömålen, stärker självförsörjningsförmågan och bidrar till den gastronomiska mångfalden. Mångfalden i svenskt jordbruk kommer enligt motionärerna att utarmas om inte fler små gårdar främjas, om inte fler livsmedelstillverkare tillkommer och om inte nedläggningen av redan etablerade mindre producenter stoppas. I yrkande 2 i motionen anförs att småskaligt jordbruk och livsmedelsförädling bör främjas genom minskat regelkrångel och rimliga avgifter. Motionärerna anser att de småskaliga verksamheterna behövs för att viktiga mål ska kunna uppnås, t.ex. om klimat, biologisk mångfald, ökad självförsörjningsförmåga, mervärden för lokal produktion och svensk gastronomi. I motion 2020/21:2627 av m.fl. (M) yrkande 4 uppmärksammas det skånska jordbruket och livsmedelsindustrin. Motionärerna vill se en utveckling av den småskaliga livsmedelsproduktionen som ger möjlighet för företagen inom jordbruks- och livsmedelssektorn att växa. Arbetet med minskat regelkrångel och lättad administrativ börda bör därför fortgå, såväl på EU-nivå som i den nationella tillämpningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. I kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 27 anförs att en utredning bör tillsättas om vad ett statligt lån för att överbrygga karenstiden för att få ut sin andel i en mejerikooperation skulle innebära för bl.a. konkurrensen, prissättningen, vinstfördelningen och lönsamheten i näringen. Det kan finnas ett intresse från vissa andelsägare i en mejerikooperation att ta ut sin andel för att investera i ett nytt mejeri. Det finns dock en lång fördröjning innan man får ut sin andel. behandling och kompletterande uppgifter godkände regeringens mål för en svensk livsmedelsstrategi (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. I samband med beslutet om livsmedelsstrategin riktade ett tillkännagivande till regeringen om att säkerställa generellt goda företagsvillkor i hela i enlighet med miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2016/17:MJU23 punkt 3, rskr. 2016/17:338): Regelverk som angår företag i primär- och livsmedelsproduktionen är i hög utsträckning gemensamma för EU:s inre marknad. Det medför att alla nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att försämra konkurrenssituationen för svenska företag i livsmedelskedjan. I fråga om konkurrenskraftiga regler och villkor vill utskottet därför poängtera vikten av att det finns goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Utskottet anser att nationella, mer långtgående regler alltid ska vara väl motiverade och prövas noga. När det gäller utskottets tillkännagivande anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) att den redan före tillkännagivande vidtagit ett antal åtgärder som kan kopplas till området regler och villkor. har regeringens uppdrag att samordna förenklingsarbetet och arbetar löpande med att skapa goda företagsvillkor. Inom ramen för livsmedelsstrategin har särskilda uppdrag i syfte att förenkla för företagen lämnats till och . har t.ex. på regeringens uppdrag utvecklat stödet till livsmedelskontrollen. Vidare har haft i uppdrag att öka kvaliteten, likvärdigheten och effektiviteten i djurskyddskontrollen. Regeringen framhåller att uppdragen att utveckla kontrollerna är långsiktiga och kommer att fortsätta och är viktiga för att skapa goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. gav regeringen , och i uppdrag att inom ramen för livsmedelsstrategin utveckla digitala tjänster som bidrar till minskat och förenklat uppgiftslämnande samt guidning och service för företag i livsmedelskedjan. Myndigheterna fokuserade på att förenkla vissa särskilt svåra tillståndsprocesser för att utveckla ett skalbart system för samlat uppgiftslämnande. gav regeringen i uppdrag till att fortsätta utvecklingen av detta arbete inom ramen för e-tjänsten och projektet . Fokus ligger på företag inom hela livsmedelskedjan. Regeringen gav även i uppdrag att –2025 löpande genomföra analyser av den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan i syfte att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften, tillväxtmöjligheterna eller innovationsförmågan för företagen i livsmedelskedjan samt att identifiera eventuella brister i transparens och tillämpning av regelverken. Regeringen anger i budgetpropositionen att den anser att tillkännagivandet om goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan och om att nationella, mer långtgående regler alltid ska vara väl motiverade är slutbehandlat. Utskottet har i betänkande 2020/21:MJU2 angett att det delar regeringens bedömning. I samband med beslutet om livsmedelsstrategin tillkännagav även för regeringen det som utskottet anförde om att myndigheter som arbetar med företag i livsmedelskedjan bör få ett främjandeuppdrag (bet. 2016/17:MJU23 punkt 8, rskr. 2016/17:338). Myndigheterna ska inte bara vara kontrollerande organ. Fokus bör skifta från ett myndighetsperspektiv till ett tydligare brukarperspektiv, vilket tydligt bör framgå av regeringens regleringsbrev. Myndigheter som arbetar med livsmedelsföretag bör i högre utsträckning tillhandahålla information samt underlätta och stödja livsmedelsföretagande. I budgetpropositionen framhåller regeringen att konkurrenskraft är ett område som flera myndigheter redan arbetar med. Av förordningen (2009:1464) med instruktion för framgår bl.a. att myndigheten ska arbeta för ett konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet. Av förordningen (2009:1426) med instruktion för framgår att myndigheten ska underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Båda myndigheterna ska även säkerställa att föreskrifter och vägledande dokument är utformade på ett kostnadseffektivt och förståeligt sätt. Regeringen gav 2018 i uppdrag åt länsstyrelserna, , , (), Formas, Verket för innovationssystem () och att redovisa sina bedömningar av myndigheternas uppdrag i förhållande till livsmedelsstrategin. Myndigheternas redovisningar visade på att alla myndigheterna har ett flertal aktiviteter som främjar företagande kopplat till livsmedelsstrategin. I regleringsbreven infördes ett återrapporteringskrav för länsstyrelserna, och om hur myndighetens verksamhet bidrar till att uppfylla livsmedelsstrategins mål. Det visade på ett flertal olika aktiviteter, såsom konferenser, nätverksträffar och projektstöd till företag. I regleringsbreven utökades återrapporteringskravet till att också omfatta och Havs- och vattenmyndigheten. har tagit fram ett flertal åtgärder för att göra det enklare att starta och driva livsmedelsföretag, bl.a. utveckling av digitala verktyg riktade till både inspektörer och företagare och en ökad samverkan kontrollmyndigheter emellan. påbörjade ett tvåårigt internt företagsprojekt som syftar till att utveckla dialog med livsmedelsföretagen. har ett samordningsuppdrag för att stärka livsmedelsstrategins genomförande och uppdrag att vidareutveckla likvärdigheten i livsmedelskontrollen. Regeringen anför i budgetpropositionen att den anser att tillkännagivandet om främjandeuppdrag är slutbehandlat. I betänkande 2020/21:MJU2 har utskottet angett att det delar regeringens bedömning. I den första handlingsplanen för livsmedelsstrategin fanns ett stort antal insatser inom området regler och villkor. Regeringen fattade beslut om en del 2 av handlingsplanen för livsmedelsstrategin, som innehöll satsningar på fram , och ytterligare satsningar på totalt . Handlingsplanen består av ett antal olika åtgärder som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål –2025. Inom området Regler och villkor finns flera långsiktiga satsningar. Bland annat ska den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan analyseras för att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften, tillväxtmöjligheterna eller innovationsförmågan för företagen i livsmedelskedjan. Analyserna ska även identifiera eventuella brister i transparens och tillämpning av regelverken beslutade regeringen att följa upp del 2 av livsmedelsstrategins långsiktiga handlingsplan med ytterligare åtgärder för att stärka arbetet med att nå det övergripande målet med strategin. De samlade åtgärderna utgör tillsammans en ny handlingsplan, handlingsplan del 3, och är en del av januariavtalet, dvs. den överenskommelse om politikens inriktning som träffades mellan Socialdemokraterna, . Handlingsplan del 3 består bl.a. av ett s.k. förenklingspaket. Regeringen anför att svenska livsmedelsproducenter verkar på en marknad som är utsatt för hård konkurrens, både nationellt och globalt. Livsmedelsproduktionen berörs av många olika regler och villkor som styr produktionen. Regeringen framhåller att utformningen av regler och villkor därför i stor utsträckning påverkar förutsättningarna för att starta, driva och utveckla företag i livsmedelskedjan. Att förenkla efterlevnaden av regler bidrar till att sektorn kan utvecklas och bli mer lönsam och till att stärka konkurrenskraften för företagen. Förenklingspaketet ska utgå från företagens vardag och verkliga behov så att tillväxten inom hela livsmedelskedjan kan öka. I budgetpropositionen aviserade regeringen en satsning på inledningsvis 2021–2023 för genomförandet av förenklingspaketet. Regeringen tillför därefter 2024–2025 och . Inom ramen för paketet har flera uppdrag beslutats. uppdrog regeringen åt att ta fram tjänster för att effektivisera och förenkla för företag och andra verksamhetsutövare inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöfarlig verksamhet enligt och på det sättet ge förutsättningar för en effektiv och snabb ärendehandläggning. ska genomföra uppdraget i samråd med , och länsstyrelserna. En redovisning av uppdragets genomförande ska lämnas till regeringen . En slutredovisning av uppdraget ska lämnas till regeringen . Regeringen har därutöver inom ramen för förenklingspaketet uppdragit åt att öka likvärdigheten i livsmedelskontrollen i hela landet (regleringsbrev ). I uppdraget ingår att förenkla och underlätta för företagen så att kontrollerna effektiviseras, företagens avgifter minskar och företagens tid och resurser sparas. Här ska ingå utveckling av samråd och samverkan med bl.a. livsmedelskedjans näringslivsorganisationer samt fortsatt arbete för ett mer ändamålsenligt regelverk, bl.a. genom att tillsammans med företrädare för livsmedelsföretag utröna vilka vardagssvårigheter de ser behov av mer flexibla lösningar för. Vidare ska projektet kontrollsed genomföras, en organisation som möjliggör minskad offentlig kontroll av tredjepartscertifierade företag ska byggas upp och upprätthållas och ytterligare satsningar ska också göras för kontroll på distans. En redovisning av bl.a. uppdragets genomförande ska lämnas till regeringen och . Uppdraget ska slutredovisas .