bet · H901MJU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Regeringen hänvisar här till dels ett uppdrag till ett antal myndigheter att utveckla arbetet med klimateffektbedömningar, dels att särskilda medel har avsatts för att utveckla myndigheternas klimateffektbedömningar. Mot denna bakgrund samt det resultat som utvecklingsarbetet har lett till anser regeringen att årets redovisning har förbättrats på ett sådant sätt att tillkännagivandet är tillgodosett och därmed slutbehandlat. Utskottet delar inte regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat. Det har visserligen tagits flera steg i rätt riktning, men eftersom regeringens klimatredovisning har de brister som utskottet påtalat under föregående avsnitt anser utskottet att det är svårt att bedöma vilka resultat statens insatser har gett för klimatet. Utskottet ser således behov av att återigen tillkännager för regeringen att den på ett tydligare sätt ska redovisa resultatet av de statliga insatserna på klimatområdet och att det behövs tydligare indikatorer som inriktas på klimat. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen kan även användas som ett underlag i dialogen med regeringen om hur den ekonomiska styrningen utvecklas när det gäller verksamhet och insatser som finansieras med statliga medel inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport för utgiftsområdet redovisas i bilaga 6 till detta betänkande. Av budgetpropositionen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård framgår att målen för miljöpolitiken är strukturerade i ett målsystem som kallas för miljömålssystemet. – ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen – miljökvalitetsmål som beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till – etappmål som beskriver de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Regeringen uppger att generationsmålet är det övergripande målet för miljöpolitiken och att det målet beskriver att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det finns 16 miljökvalitetsmål: Levande sjöar och vattendrag Grundvatten av god kvalitet Hav i balans samt levande kust och skärgård Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen har beslutat om etappmål inom miljömålssystemet. har beslutat om etappmål som bidrar till att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Sammantaget finns det nu 19 etappmål med målår som sträcker sig till 2021 eller . Övriga etappmål är enligt regeringen slutredovisade i tidigare budgetpropositioner. Länsstyrelserna och 26 nationella myndigheter har i sina instruktioner ett utpekat ansvar för att verka för att nå miljökvalitetsmålen och generations-målet. Åtta av dessa myndigheter har även ett utpekat ansvar för att samordna uppföljningen, utvärderingen och rapporteringen av ett eller flera miljö-kvalitetsmål. har i uppgift att vägleda de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet i deras arbete med genomförande och uppföljning. Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft . Den utgör en viktig del i arbetet inom politikområdet. Regeringen uppger att miljömålen är den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Miljömålen är därför enligt regeringen en viktig utgångspunkt för genomförande av Agenda 2030 med sina 17 globala mål för hållbar utveckling. Miljömålen utgör det nationella genomförandet av Agenda 2030:s miljörelaterade mål och delmål. Arbetet för att nå miljömålen bidrar även till att nå andra mål i Agenda . Generationsmålet och de 16 miljökvalitetsmålen är tydligt knutna till flera av de globala målen, som redovisas i en tabell. Till varje miljökvalitetsmål hör ett antal s.k. preciseringar. Regeringen uppger att preciseringarna beskriver innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska uppnås och att de är bedömningsgrunder för resultaten i budgetpropositionen. Vidare uppger regeringen att för varje mål finns även ett antal indikatorer som redovisas återkommande i budgetpropositionen i form av tabeller och diagram. Regeringen presenterar en övergripande bedömning av miljöuppfyllelsen. Den sammanlagda bilden är att 14 av de 16 miljökvalitetsmålen fortfarande inte nås. Bedömningen är att endast miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö bedöms nås respektive vara nära att nås. De mål där utvecklingen är positiv men inte tillräcklig är luft och Bara naturlig försurning. För vissa mål går det enligt regeringen inte att utläsa en tydlig riktning i utvecklingen av miljön. Det kan bero på att det saknas tillräckliga underlag för att kunna mäta utvecklingen i miljön. En annan anledning kan vara att utvecklingen inom samma mål är motsägelsefull. Dessa mål är: Giftfri miljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans samt levande kust och skärgård och God bebyggd miljö. Mål där utvecklingen är negativ är: Begränsad klimatpåverkan, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. Av totalt nio etappmål med målår 2020 har fyra nåtts. De åtta etappmål som har beslutats sedan förra budgetpropositionen samt ytterligare fyra har ännu inte följts upp. Regeringen bedömer att trots att inte alla etappmål bedöms möjliga att nå bidrar de till att öka takten i arbetet. Miljö- och jordbruksutskottet har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Analysen har fokuserat på miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Utskottet vill även framföra att det ser positivt på utvecklings- och erfarenhetsutbytet mellan företrädare för regeringen och utskottet för att utveckla resultatredovisningen i budgetpropositionerna. Liksom har en dialog förts såväl på politisk nivå mellan berörda statssekreterare och utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som på tjänstemannanivå. Utskottet anser liksom tidigare att det är väsentligt att dialogen fortsätter. Utskottet konstaterar att regeringen har återinfört tabellen med kopplingar mellan Agenda 2030-målen och miljökvalitetsmålen i årets budgetproposition. Utskottet välkomnar att regeringen har hörsammat utskottets önskemål från och anser att tabellen bör finnas med även i kommande budgetpropositioner. Utskottet noterar att de flesta indikatorer som regeringen valt som kompletterande bedömningsgrunder nu redovisas som diagram eller kommenteras i text. Dock redovisas inga indikatorer i resultatredovisningen för generationsmålet då inga nya data fanns tillgängliga. En av indikatorerna, Andelen förnybar energi, kommenteras i text men i avsnittet Regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet beklagar att regeringen fokuserar på genomförda insatser men att nästan inga resultat för generationsmålet redovisas. Det finns heller inga hänvisningar till bilagan med klimatredovisningen, där indikatorn Konsumtionsbaserade utsläpp redovisas. Utskottet ser det som angeläget att indikatorer som utgör bedömningsgrunder åtminstone kommenteras kortfattat oavsett om de är uppdaterade eller inte samt att hänvisningar görs till bilagan Klimatredovisning där det är relevant. Resultatredovisningarna som utskottet följer upp har blivit tydligare när det gäller vilka resultat som hänför sig till vilka preciseringar. Ett av miljökvalitetsmålen, Ett rikt växt- och djurliv, har också kompletterats med en längre tidsserie, vilket är i linje med vad utskottet önskade i förra årets budgetbetänkande. I resultatredovisningen för de miljökvalitetsmål som utskottet följer upp har regeringen ännu inte gjort några utpräglade konsekvensanalyser på andra områden, t.ex. vilka effekter åtgärder inom miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har på livsmedelsproduktionen. Utskottet betonar därför vikten av att regeringen utökar sin redovisning i nästa budgetproposition med sådana analyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som i så fall uppstår. Det är viktigt att regeringen på detta sätt redovisar en helhetssyn. Utskottet välkomnar dock att regeringen i resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har kommenterat vilka övriga miljökvalitetsmål som påverkas positivt av de åtgärder som vidtagits. Utskottet noterar att av totalt nio etappmål med målår 2020 har fyra nåtts. De åtta etappmål som har beslutats sedan förra budgetpropositionen samt ytterligare fyra nya etappmål har ännu inte kunnat följas upp. Utskottet anser att det är önskvärt att regeringen följer upp dessa etappmål och redovisar resultatet av de insatser som gjorts för att nå dessa etappmål, så snart det är möjligt. Regeringen bedömer att etappmålen bidrar till att öka takten i arbetet med att nå målen trots att alla etappmål inte bedöms möjliga att nå. Därtill har som nämnts ännu inte alla etappmål följts upp. Utskottet anser därför att regeringen bör förtydliga på vilket sätt etappmålen bidrar till att uppfylla målen. Utskottet konstaterar att regeringen även har föreslagit anslagsförstärkningar inom det miljöpolitiska området, t.ex. för 1:14 Skydd av värdefull natur, 1:16 Klimatinvesteringar och 1:17 Klimatpremier. Därför vill utskottet påminna om att det är angeläget att regeringen rapporterar vilka effekter och resultat som kommit av dessa anslagsförstärkningar och hur dessa i sin tur bidragit till att nå de uppsatta målen i kommande resultatredovisningar. Utskottet påminner om att det i kommande budgetpropositioner är viktigt att regeringen fortsätter att redovisa resultat för samtliga insatser. Om det inte finns någon resultatredovisning för en viss insats blir det enligt gruppen svårt att bedöma om och i så fall hur insatsen har bidragit till att uppfylla målen. Utskottet saknar även kommentarer om effekter på andra områden. Därför önskar gruppen att regeringen ser över möjligheten att kommentera effekter på andra områden, eftersom sådana kommentarer är i enlighet med önskemål. Utskottet konstaterar att regeringen har utelämnat redovisningen av klimatpåverkan från svensk konsumtion under miljökvalitetsmålet. Ingen hänvisning finns heller till bilagan med klimatredovisningen. I bilagan redovisar regeringen flera indikatorer för konsumtionsbaserade utsläpp i ett eget avsnitt. Därtill redovisar regeringen vad den gör för att främja de beteendeförändringar som stärker möjligheterna att nå miljömålen i ett avsnitt under kapitlet som handlar om Klimatpolitiska rådets rapport . Dessutom redovisas i bilagan en lista med några av de klimatåtgärder som föreslås i budgetpropositionen med exempel från flera utgiftsområden. Utskottet anser att det vore värdefullt om regeringen på ett tydligare sätt kunde hänvisa till dessa avsnitt i bilagan. Regeringen redovisar på ett tydligare sätt vilka resultat som hänför sig till miljökvalitetsmålets olika preciseringar, vilket underlättar för läsaren. Utskottet välkomnar detta förtydligande. Utskottet ser också positivt på att regeringen i resultatredovisningen kommenterar indikatorn Efterbehandlingsåtgärder som pågår eller är avslutade och att den redovisar indikatorn Miljögifter i modersmjölk och blod som diagram med kommentarer i text. Utskottet noterar att regeringen kommenterar att satsningen på läkemedel i miljön bidragit till att öka takten i installationen av avancerad rening och därmed minska utsläppen av läkemedel till miljön och också möjliggör återanvändning av avloppsvatten. Utskottet noterar att tillkännagivandet om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på en sådan rening vid reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta, fortfarande inte är slutbehandlat enligt regeringens skrivelse 2020/21:75. Vidare noterar utskottet att utredningen kemikaliekontroll är under beredning inom . Tillkännagivandet om hantering av grupper av kemiska ämnen är således inte heller slutbehandlat, vilket framgår av samma skrivelse från regeringen. Utskottet ser därför fram emot att ta del av regeringens förslag till åtgärder med anledning av utredningen. Utskottet noterar att regeringen i årets resultatredovisning kommenterat vilka andra miljökvalitetsmål som också påverkas positivt av åtgärder som genomförs för att uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utskottet ser positivt på denna utveckling och välkomnar en fortsatt utveckling av konsekvensanalyser på andra områden. Utskottet noterar att regeringen i årets redovisning fortfarande inte har några underrubriker men att texten följer preciseringarnas ordning. Utskottet välkomnar denna förändring men ser gärna att kopplingarna mellan resultaten och preciseringarna blir ännu tydligare, t.ex. genom underrubriker eller kursiveringar. Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har många kopplingar till resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utskottet noterar att det fortfarande inte finns några hänvisningar till exempelvis jordbrukets utveckling inom utgiftsområde 23 i avsnitten med resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet. Utskottet upprepar därför sitt önskemål om att regeringen hänvisar till de indikatorer och/eller avsnitt som har kopplingar till utgiftsområde 23 där det är relevant. Utskottet noterar att regeringen liksom redovisar längre tidsserier , och resultat jämfört med , t.ex. när det gäller antalet nötkreatur. Mot bakgrund av de förtydligade riktlinjer som tagits fram för resultatredovisningen anser utskottet att det är angeläget att regeringen utökar jämförelserna över en längre tidsperiod, t.ex. med minst tioåriga tidsserier. Utvecklingen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är beroende av jordbrukets utveckling och möjligheterna att bo och leva på landsbygden, vilket regeringen kommenterar. Dock redovisar regeringen fortfarande inga konsekvensanalyser på andra områden för insatser och åtgärder som vidtas inom miljökvalitetsmålet. Utskottet anser därför att det vore önskvärt om regeringen kunde utveckla sådana analyser i kommande resultatredovisningar, t.ex. vilka effekter åtgärder inom miljökvalitetsmålet har på livsmedelsproduktionen. Utskottet vill informera regeringen om att miljö- och jordbruksutskottet publicerat en uppföljning av lantbrukets sårbarhet. Slutsatserna i den uppföljningen berör miljökvalitetsmålet och gruppen anser därför att det skulle ha varit önskvärt om den hade nämnts i resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet. Ett rikt växt- och djurliv Utskottet noterar att regeringen har återinfört underrubriker som motsvarar preciseringarna av miljökvalitetsmålet. Utskottet välkomnar förändringen som gör att det är enklare att följa utvecklingen av varje precisering. Regeringen har i årets resultatredovisning tagit med en längre tidsserie över rödlisteindex. Utskottet välkomnar förändringen och uppmuntrar regeringen att även i kommande budgetpropositioner redovisa längre tidsserier och att fortsätta att utöka jämförelserna över en längre tidsperiod. Dock anser utskottet att regeringen bör förtydliga hur den har använt och tolkat indexet i sin bedömning av miljökvalitetsmålet. Regeringens bedömning av etappmålen redovisas i resultatredovisningen och en hänvisning ges till den tabell där samtliga etappmål redovisas. Utskottet anser nu att bedömningen av etappmålen redovisas tydligt och bra. Utskottet noterar att det saknas en heltäckande statistik för att kunna följa upp preciseringen värdefull tätortsnära natur och att arbete pågår för att utveckla statistik. Utskottet är positiv till detta arbete och ser fram emot att ta del av ny statistik på området . Utskottet noterar att regeringen bereder ett nytt förslag till etappmål för marint områdesskydd till 2030. Utskottet vill därför påminna om vikten av att regeringen redovisar vilka åtgärder som ska genomföras för att uppnå det målet samt vilka resultat dessa åtgärder får i kommande budgetpropositioner. Statens budget inom utgiftsområde 20 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt utskottets förslag i bilaga 4 och lämnar de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som utskottet föreslår i bilaga 5. bifaller därmed delvis budgetpropositionen och fyra motionsyrkanden (M, SD, KD). Vidare bifaller regeringens förslag om en investeringsplan för . Övriga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S), 2 (C), 3 (V), 4 (L) och 5 (MP). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisar anslagen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt den fördelning som framgår av tabellen i bilaga 2 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20 punkt 3). För vissa anslag föreslår regeringen att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 4). Regeringens förslag till ekonomiska bemyndiganden framgår i tabellform av bilaga 3. Därutöver föreslår regeringen att godkänner en investeringsplan för fastigheter och markanläggningar för perioden –2024 som en riktlinje för investeringar (punkt 2). I det följande sammanfattas regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 20. Inledningsvis redogörs för den politiska inriktningen inom utgiftsområdet. Grön återhämtning efter pandemin Regeringen betonar att återhämtningen efter covid-19-pandemin ska ske på ett sätt som bidrar till klimatomställningen och som är i linje med miljömålen, Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Även omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi och arbetet för biologisk mångfald måste prioriteras högt i återhämtningen. Enligt regeringen handlar det bl.a. om att genomföra den klimatpolitiska handlingsplanen (bl.a. anslaget 1:2) och strategin för cirkulär ekonomi (bl.a. anslaget 1:1). På så sätt menar regeringen att man tar mot målet om att bli världens första fossilfria välfärdsland. För att genomföra den gröna återhämtningen och klimatomställningen behövs det enligt regeringen riktade satsningar på t.ex. kompetensutveckling och utbildning så att rätt kompetens finns på arbetsmarknaden (anslaget 1:22). Även arbetet med biologisk mångfald behöver föras framåt. Regeringen kommer att fortsätta verka för att EU:s återhämtningsåtgärder ska vara förenliga med målsättningen om ett klimatneutralt till 2050. Regeringen framhåller att syftet med regeringens miljöpolitik är att nå miljömålen och att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Klimat- och miljöfrågorna behöver därför fortsatt integreras i arbetet i alla politikområden och sektorer och på alla nivåer i samhället. I den omställning som krävs är det avgörande att alla aktörer tar sitt ansvar. Staten ska vara ett föredöme i arbetet med att nå miljömålen. Arbetet med miljömålen ska därför fortsätta och utvecklas med sikte på 2030. Det tillstånd som miljökvalitetsmålen beskriver är dock något varje generation måste sträva efter att uppnå och upprätthålla. Enligt regeringen bör de mål som beslutat om för respektive politikområde i samband med nästa översyn av respektive mål vid behov omformuleras så att de är förenliga med miljö- och klimatmålen (bl.a. anslaget 1:5). En viktig del i utvecklingen av miljömålssystemet är även att besluta om nya etappmål. Regeringen framhåller att etappmålen ska beslutas inom prioriterade områden och vara utformade för att vara drivande i arbetet för att nå miljömålen. Regeringen konstaterar att takten i det globala klimatarbetet behöver öka mycket snabbt. Kraftfulla åtgärder kommer att behövas för att ska lyckas ställa om till fossilfrihet för att leva upp till och för att uppnå regeringens ambition om att bli världens första fossilfria välfärdsland. Utvecklingen kommer att bli avgörande för om världen kommer att klara att hålla mål om att den globala uppvärmningen ska hållas långt med sikte på att begränsa uppvärmningen till över förindustriell nivå, samt att detta ska göras på ett globalt rättvist sätt. Den klimatpolitiska handlingsplanen, som beslutade om (prop. 2019/20:65, bet. 2019/20:MJU16, rskr. 2019/20:314) är utgångspunkten för regeringens arbete med att leva upp till klimatlagen och för att nå klimatmålen. Regeringen anser att ska fortsätta att ta en ledande roll för ett ambitiöst globalt genomförande av (anslaget 1:12). Regeringen kommer fortsatt att verka för att världens länder har en hög ambitionsnivå i sina nationellt fastställda bidrag och i långsiktiga klimatstrategier, men också i de gröna återhämtningsplanerna liksom i den globala industriomställningen. Detta är av yttersta vikt för att begränsa effekterna av klimatförändringarna, men också för trovärdigheten i det multilaterala klimatarbetet. Som värd för Stockholm+50 tar en ledande roll i att påskynda ett globalt genomförande av Agenda 2030 och mål 13 om att bekämpa klimatförändringarna (anslaget 1:7). ska också verka för ett ambitiöst genomförande av lagstiftning som ska bidra till att EU når sitt skärpta utsläppsmål till 2030. driver bl.a. på för att de nationella åtagandena inom förordningen om ansvarsfördelning ska ligga mer i linje med varandra så att samtliga medlemsstater bidrar till klimatneutralitetsmålet. driver även på för en skärpning av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) genom en större årlig sänkning av taket och en hög avsättning till marknadsstabilitetsreserven (MSR). Regeringen föreslår i budgetpropositionen att bemyndigar regeringen att annullera de utsläppsenheter som inte behövs för att uppfylla åtagande inom den icke handlande sektorn (regeringens förslag i denna del behandlas i ett senare avsnitt). I fråga om åtgärder på nationell nivå framhåller regeringen att klimatomställningen ställer nya krav på arbetsmarknaden. Efterfrågan väntas öka på bl.a. tekniker, servicepersonal och ingenjörer för batterifabriker, vätgasanläggningar, för nya fossilfria produktionsmetoder och för förnybar elproduktion. Regeringen satsar därför på ett klimatkompetenslyft med utbildningsinsatser och kompetenshöjande åtgärder. Syftet är att stärka kompetensen på arbetsmarknaden inom områden som bl.a. främjar klimatomställningen och övergången till en hållbar ekonomi (anslaget 1:22). Regeringen redovisar att fortsatt trafiktillväxt gör det svårt att klara klimatmålen. Åtgärder som ökar samhällets transporteffektivitet kan dock minska trafikarbetet och därmed utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar. För att möta den ökade efterfrågan på klimatbonusbilar höjs anslaget till s.k. bonusbilar inom bonus–malus-systemet (anslaget 1:8). Prognoserna för bonusen är mycket osäkra. Regeringen följer därför utvecklingen noga och kommer att skjuta till mer medel för bonusen om så krävs. Vidare har regeringen för avsikt att sänka koldioxidgränsen för bonus och bonusbeloppen. För att minska utsläppen från den befintliga fordonsflottan anser regeringen att en konverteringspremie för bilar från fossil drift till biodrivmedel eller biogas bör införas . För att stimulera omställningen till hållbara förnybara bränslen inför regeringen en ekonomisk kompensation för merkostnaden som uppstår för bilägare vid besiktning av en bil som drivs med gas jämfört med andra drivmedel (anslaget 1:17). Klimatklivet är regeringens generella klimatinvesteringsstöd med syftet att möjliggöra konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå (anslaget 1:16).