bet · H801FiU20 · 2021-06-11 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4019 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) och avslår proposition 2020/21:100 punkt 1 och motionerna 2020/21:1628 av och (båda S), 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkandena 4–6, 2020/21:3312 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:4031 av Amineh Kakabaveh (-), 2020/21:4032 av och (båda M), 2020/21:4033 av m.fl. (SD) och 2020/21:4035 av m.fl. (KD). Coronakrisen har visat hur skört samhällets motståndskraft är på många områden. År av skattesänkningar har dränerat välfärden på resurser. Besparingar och privatiseringar har lett till en underdimensionerad sjukvård och äldreomsorg och krisen har blottlagt det svenska klassamhället och brister i våra trygghetssystem. Pandemin har tydligt påvisat strukturfelen i svensk ekonomi. De ekonomiska konsekvenserna av coronapandemin är stora men utvecklingen på arbetsmarknaden är mest oroande. Den inriktning av politiken som utskottet förordar menar jag är otillräcklig för att åtgärda de problem som står inför. Den ekonomiska politiken behöver radikalt läggas om. Politiken ska prioritera full sysselsättning, klimatomställningen och ökad jämlikhet framför orättfärdiga och ineffektiva skattesänkningar. För mig är det självklart att vi ska bygga ett starkare . Det kräver att politiken inriktas på att rusta upp välfärden, nå full sysselsättning och klara klimatomställningen genom utökade medel och stora investeringar i infrastruktur, energiomställning, miljöteknik och bostäder. behöver utökade medel till såväl polisen som Försvarsmakten prioriteras. Politiken ska omfördela och utjämna inkomstskillnader. Målet ska vara att nå full sysselsättning och jämlikhet genom en lönedriven och långsiktigt hållbar tillväxt. Utvecklingen på arbetsmarknaden måste vändas och arbetslösheten pressas tillbaka. Alla som vill och kan arbeta ska ha ett jobb. Jobben ska bli fler genom att politiken inriktas på att utöka de offentliga investeringarna i personal inom t.ex. äldreomsorgen och barnomsorgen. Finanspolitiken bör därför vara expansiv framöver. För att ge sysselsättningspolitiken en tillräcklig tyngd bör särskilda sysselsättningsplaner läggas till det finanspolitiska ramverket med ambitiösa medelfristiga mål för arbetsmarknaden som ska baseras på åldersgruppen 20–och som ska uppnås . Arbetslösheten ska pressas ned , sysselsättningsgraden ska uppgå till och långtidsarbetslösheten ska minst halveras. Nyckeln till att få fler människor i arbete är utbildning. Staten bör därför ta ett större ansvar för att säkerställa utbildad personal inom bl.a. hälso- och sjukvården, äldreomsorgen och skolan. Det behövs en tydligare färdriktning för hur vägen ur coronakrisen också ska stärka möjligheterna för att bli ett fossilfritt välfärdsland. har ett stort behov av ökade investeringar för en grön omställning. Politiken ska därför inriktas på massiva investeringar i fossilfria transport- och energisystem och statliga stöd för hållbara industrier, näringar och bostäder med minskade utsläpp av växthusgaser. En utbyggd järnväg och kollektivtrafik bör vara centrala komponenter i investeringarna för att ställa om klimatet. Coronakrisen har ytterligare tydliggjort de redan stora ekonomiska klyftorna, varför klimatomställningen med nödvändighet måste genomföras med ett rättviseperspektiv och med sikte på att minska klyftorna. Det statliga ägandet bör utökas och utvecklas för en demokratisk styrning av samhällsutvecklingen i en hållbar riktning. Genom en omfattande elektrifiering av transportsektorn och industrin ska fossilberoendet fasas ut. Bostadsbristen i storstäderna måste byggas bort. Vidare ska politiken inriktas på långsiktiga reformer för att åtgärda de brister i våra trygghetssystem som krisen har blottlagt, bl.a. bör karensavdraget avskaffas och ersättningarna höjas. Målet med skattepolitiken ska vara att trygga välfärden, öka jämlikheten, få fler människor i arbete och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Skatt ska betalas efter bärkraft och fördelas efter behov. Skatteflykt och skattebrott ska bekämpas kraftfullt och principen om lika skatt vid lika inkomst ska återupprättas. För att kunna stärka välfärden och investera i klimatomställningen ska det samlade skatteuttaget höjas, framför allt på stora förmögenheter, stora arv och gåvor samt på kapitalinkomster. Vidare ska politiken inriktas på att stoppa vinstjakten i välfärden enligt den modell som vi hänvisar till i motionen. Skolan ska ge alla elever samma möjligheter till en bra utbildning och lägga grunden för ett liv med goda förutsättningar att kunna delta i och påverka det demokratiska samhället. går utvecklingen åt fel håll. Politiken måste därför inriktas på att återupprätta den jämlika och sammanhållna skolan genom att tillföra utökade resurser som fördelas efter behov och genom att staten övertar huvudmannaskapet. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3312 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2020/21:4035 av m.fl. (KD) samt avslår proposition 2020/21:100 punkt 1 och motionerna 2020/21:1628 av och (båda S), 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkandena 4–6, 2020/21:4019 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2020/21:4031 av Amineh Kakabaveh (-), 2020/21:4032 av och (båda M) och 2020/21:4033 av m.fl. (SD). Coronapandemin har satt djupa spår och påverkat oss alla. De ekonomiska följdverkningarna är omfattande och nedgången i ekonomin saknar motstycke i modern tid. Den politik som utskottet förordar saknar riktning och reformkraft och den bedrivs inte för bästa. I stället ska politiken inriktas på att prioritera tryggheten; tryggheten att ha ett jobb att gå till, tryggheten i form av en vård och omsorg man kan lita på och tryggheten i att inte bli utsatt för brott eller våld. Det är oroväckande hur många som är arbetslösa och risken är stor för att ännu fler ska bli arbetslösa och fastna i långtidsarbetslöshet. Politiken behöver därför inriktas på reformer som motverkar utvecklingen mot en allt större långtidsarbetslöshet, bl.a. genom att stärka drivkrafterna till arbete och genom att underlätta inträde på arbetsmarknaden, t.ex. genom anställningsformer som möjliggör lägre lönekostnader och riktade jobbskatteavdrag. Politiken ska också främja ett gott företagsklimat där entreprenörskap och innovation uppmuntras. Ett gott företagsklimat är nyckeln till att kunna möta framtida utmaningar och öka resurserna till vår gemensamma välfärd. Därför måste det bli lättare för företag att växa och anställa, bl.a. genom sänkta skatter på arbete, förenklade regler för att starta och driva företag och genom att underlätta ägarbyten. Vidare ska politiken inriktas på att reformera sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter så att marknaderna kan växa till, bl.a. genom att öppna upp för nya tjänstesektorer och att bredda det befintliga rutavdraget till att omfatta fler tjänster. Kompetensförsörjningen är en central fråga framöver, varför utbildningsväsendet behöver byggas ut och Arbetsförmedlingen reformeras så att matchningen på arbetsmarknaden kan förbättras. Tillgängligheten i vården och omsorgen har försämrats och försvagats . För att vända denna utveckling behöver politiken inriktas på reformer som kortar ned köerna och säkrar en jämlik vård i hela landet, bl.a. genom en mer nationell styrning av hälso- och sjukvården Det behövs kraftiga åtgärder mot våldet och brottsligheten som drabbar kvinnor, bryter ned familjer och skadar tilliten i samhället. Rättsväsendet är underdimensionerat och fungerar dåligt, varför politiken behöver inriktas på att stärka tryggheten, bl.a. behöver 10 000 fler poliser anställas till 2024, medlen till utökas, lönerna höjas och hela rättsväsendet byggas ut. Politiken ska vidare inriktas på att fördjupa skolans kunskapsuppdrag och stärka samhällets insatser för att vända trenden med barn och unga som mår dåligt och drabbas av psykisk ohälsa. Den ekonomiska politiken bör också användas för att stödja goda mellanmänskliga relationer. Familjer och det civila samhället ska ges möjlighet att utvecklas och fatta egna beslut, genom en minskad politisk styrning. Barns och ungas behov och rättigheter ska vara grunden för hur familjepolitiken och barnomsorgen utformas. Politiken ska utformas så att den skapar förutsättningar för alla föräldrar att kunna välja den barnomsorg som de anser vara bäst för deras barn och själva få förutsättningar att hitta balansen mellan arbete och familjeliv. Migrationspolitiken ska vara ansvarsfull och human och den ska vara hållbar och anpassad till vår integrationskapacitet. Det historiska mottagandet ska ligga till grund för det framtida mottagandet, och söktrycket till måste ned till en nordisk genomsnittsnivå. Integrationen behöver fungera bättre och vara mer effektiv. Klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden är mycket stor och är en av största arbetsmarknadspolitiska utmaningar. Därför ska politiken inriktas på att skapa förutsättningar för egen försörjning, nya arbetssätt genom ökad samverkan mellan olika aktörer, såsom sociala s.k. utfallskontrakt, och på att införa fler och bättre nystartsjobb som ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program avvecklas. Regeringens reformagenda för bostadssituationen är otillräcklig. Politiken ska inriktas på att förenkla och snabba på byggandet, öka tillgången till byggbar mark och öka rörligheten i det befintliga beståndet, t.ex. genom förändrade flyttskatter. Drivkrafterna för att låna behöver dämpas för att minska hushållens och ekonomins sårbarhet framöver, t.ex. genom en långsam nedtrappning av ränteavdragen som växlas mot sänkta inkomstskatter. Goda kommunikationer i hela landet är en förutsättning för tillväxt, välstånd och sysselsättning. Politiken ska därför inriktas på att säkerställa en effektiv, långsiktig och miljömässigt hållbar transportförsörjning i hela . Beroendet av fossila bränslen inom transportsektorn ska brytas genom långsiktiga och effektiva styrmedel, genom att rusta upp befintliga vägar och järnvägar samt genom att bygga nya vägar. Klimatutmaningen är den största miljöutmaningen och den kräver ambitiösa mål på såväl svensk som europeisk nivå. Ekonomiska styrmedel är användbara instrument i miljöpolitiken och ett system med överlåtbara utsläppsrätter bör införas. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:100 Proposition 2020/21:100 ekonomiska vårproposition: 1.Riksdagen godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 2). 2020/21:4019 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 7–8 i motionen). 2020/21:4031 av Amineh Kakabaveh (-): godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. 2020/21:4032 av och (båda M): godkänner de förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. 2020/21:4033 av m.fl. (SD): godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 2020/21:4035 av m.fl. (KD): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. Skrivelse 2020/21:145 Regeringens skrivelse 2020/21:145 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2020. 2020/21:3998 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör redogöra för hur en återgång till överskott ska ske och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4001 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa lagstiftningen om ändring av utgiftstaket och tillkännager detta för regeringen. Skrivelse 2020/21:146 Regeringens skrivelse 2020/21:146 om utgiftstaket. 2020/21:3996 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tydligare bör redogöra för vilka avvägningar som ligger till grund för hur nivån på utgiftstaken sätts samt vilket skatteuttag som behövs för att utgiftsnivån ska vara förenlig med överskottsmålet och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:1628 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att inrätta en nationell handlingsplan för att utjämna inkomstskillnaderna i och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3282 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska införa euron som valuta och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenskt medlemskap i den europeiska bankunionen och full anslutning till finanspakten och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den ekonomiska återhämtningen efter covid-19 och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3312 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komplettera regeringens ramverk för välståndsutveckling med den officiella statistiken och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2020/21:SkU7y Uppteckningar från den öppna utfrågningen om Finanspolitiska rådets rapport Ordföranden (S): Vi öppnar finansutskottets möte. På dagordningen står en öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport . är en myndighet som har i uppgift att göra en oberoende granskning av regeringens finanspolitik, och det sker i huvudsak i form av den rapport som vi ska få presenterad för oss och också diskutera med rådets ordförande och finansminister . Vi hälsar dem båda välkomna hit, liksom ledamöter och övriga i salen. Vi börjar direkt med att ge ordet i till rådets ordförande som ska presentera rapporten i sammandrag. Sedan ska vi lyssna till finansministern i , och sedan ska vi ha tid för frågor från ledamöterna. Jag lämnar ordet till . , : Tack för inbjudan hit till finansutskottet! Jag har ju haft förmånen att uppträda här under ett antal decennier i olika kapaciteter och har alltid tyckt att det har varit värdefulla och meningsfulla samtal. Jag uppskattar det mycket, och det är trevligt att vi kan ses här i lokalen och inte bara via länk. Jag tänkte som sagt kort presentera vår rapport. Innan jag går in lite mer specifikt på de kapitel där vi gör våra fördjupade analyser tänkte jag ge en lite bredare bakgrund. Även om det är allmänt känt är det viktigt att inte tappa bort att vi har haft att göra med någonting som är helt unikt: en pandemi som kom plötsligt och akut och där väldigt mycket i grund och botten var osäkert. Drar vi oss till minnes , när bilden så sakteliga blev tydlig, kommer i varje fall jag ihåg att jag var mer orolig för en kollaps i världsekonomin än vad jag någonsin har varit i mitt vuxna liv. Det var absolut en rejäl risk för detta, och det såg vi också till exempel i utvecklingen på de finansiella marknaderna, där det var fall av en omfattning som vi inte har varit med om . Sedan har utvecklingen blivit bättre, och jag tror inte att det råder någon tvekan om att det i hög grad har att göra med den ekonomiska politik som har bedrivits. talar jag om världen som helhet men även här i . BNP fallen som vi uppskattade , när det ändå hade lugnat ned sig lite grann, till kanske av bnp blir snarare , och man ser tecken på en återhämtning redan under det här året. är det naturligtvis viktigt att ha med sig i den fortsatta diskussionen att det är många människor och många företag som har drabbats, vilket säkert är oundvikligt i en sådan här situation. En del har dock drabbats mer än andra, och det har förstärkt skillnaden mellan länder och även mellan män-niskor inom länderna. Därmed har problem som vi egentligen känner till rätt väl förstärkts, till exempel när det gäller inkomst- och förmögenhetsfördelning och även på arbetsmarknaden. Kapitel 2 handlar om de olika stöd som regering och riksdag satte in med kort varsel. Dessa har varit av en omfattning som vi inte känner till . Självklart fanns det starka skäl för att rädda liv i botten, och många av de åtgärder som vidtogs har haft med det att göra och även för att stoppa smittspridningen. Det där har vi inte gett oss in på att granska, utan vi har koncentrerat oss på de stöd som har haft primärt ekonomiska syften, så att säga. Inledningsvis kan det ändå vara bra att konstatera att innan man sätter igång att ge stöd bör man fundera över om det är nödvändigt och vilka argumenten för det i så fall är. Vår bedömning är att i en sådan här situation är det naturligt att statsmakten ingriper. Det har att göra med att det knappast går att se framför sig att privata aktörer i ekonomin kan hålla den typ av buffertar som behövs för att hantera kriser av en så allvarlig omfattning. Det har att göra med att det inte går att försäkra sig mot den här typen av händelser. Det har väl också att göra med att det är ganska liten risk för att det faktum att man får stöd i den här situationen leder till att man framöver skulle dra ned på sitt skydd för att man tänker att nu vet jag sedan gammalt att jag alltid får skydd. Det är ibland en fråga när man funderar över hur man ska utforma skydd. Men den här krisens unika karaktär gör att den risken har en mindre tyngd. Stöden har, som vi bedömer det, syftat till att hålla uppe efterfrågan och den allmänna aktivitetsnivån i ekonomin. De har syftat till att skydda särskilt utsatta grupper på olika vis, och det finns därutöver det som är lite mer ovanligt, nämligen idén om att ekonomin ska kunna övervintra. Föreställningen är att även om det här naturligtvis kommer att leda till skillnader i hur vi jobbar i olika avseenden och kommer att påverka strukturomvandlingen så är det ändå inte så att vi kommer att gå tillbaka till en ekonomi som ser helt annorlunda ut i fundamentala avseenden, även om det naturligtvis är en frågeställning ju längre krisen drar ut . Stöd bör generellt utformas så att de leder till så låga samhällsekonomiska kostnader som möjligt, och det handlar mycket om att de ska vara väl tajmade, träffsäkra, temporära och transparenta. De tre första kriterierna kan man säga underlättas om stöden innehåller en hög grad av självrisker. Det minskar överutnyttjande och fusk, och dessutom har det den effekten att stöden kan tänkas försvinna av sig själva när de inte längre behövs. Man ökar i alla fall sannolikheten för det. Vi konstaterar att stöden i huvudsak har haft en ändamålsenlig omfattning och inriktning. Flera av stöden infördes snabbt. Många av dem var temporära. De är utformade på det sättet, och därmed förbättras automatiskt de offentliga finanserna, som vi ska se. Korttidsarbete, omställningsstöd, omsättningsstöd och anstånd med skatteinbetalningar var i huvudsak träffsäkra i den meningen att de i huvudsak har gått till de företag som har behövt stöden. Sänkningen av arbetsgivaravgifterna var begriplig i stunden, tycker vi, givet den kollaps som ekonomin potentiellt stod inför. Men det är naturligtvis en åtgärd som man ser är väldigt dyr, och väldigt många har fått den som inte behöver den. I den meningen är den mindre kraftfull. Förmånligare a-kassa har bidragit till att upprätthålla allmän efterfrågan i ekonomin och har stöttat just dem som har förlorat sitt arbete. Därmed har belastningen minskat på annat ekonomiskt stöd från kommunerna till exempel. Sedan har det getts generella, mycket stora stöd till kommunsektorn. Det har gjort att vården har kunnat möta pandemin och, också viktigt i det här sammanhanget, att kommunerna har kunnat upprätthålla annan sysselsättning. Det finns alltså om ni så vill ett inslag av efterfrågestöd i detta förutom att sjuk- och hälsovård måste kunna fungera. Bilden är alltså i stora drag positiv, får man väl säga. lyfter vi fram ett antal saker som det är viktigt att man uppmärksammar . En del av detta kan man möjligen tycka hade gått att hantera bättre även i . Vi vet till exempel att man i och var snabbare med en del stöd av liknande karaktär än vad vi har varit här. Ni ser vad det handlar om – stödnivåer och självrisker har återkommande ändrats. Förlängningar av stöd har gjorts senare, och omsättningsstödet till enskilda näringsidkare kom sent. Det där har naturligtvis skapat en väldig oro hos företag, och det kan också ha lett till att ett och annat företag har gett upp trots att de inte hade behövt göra det om de hade vetat vad som skulle komma att gälla. bör man fundera över att bygga upp någon typ av gemensam portal för olika typer av stöd som gör det enkelt för företagen att söka och också organisera stöden på ett sådant sätt så att det blir enklare för myndigheterna att se den totala stödmängd som ges för att minska möjligheterna till fusk av olika slag. Ett viktigt inslag när man tittar på det här framöver är att man ser till att lägga upp systemen på ett sådant sätt att det går att belysa vilka som har fått stöd. Statistik av olika slag behövs, och det är också viktigt att den informationen offentliggörs i så hög utsträckning som möjligt. Detta är i sig i praktiken ett bra korrektiv mot fusk, att grannarna så att säga vet om du jobbar eller inte eller vad det nu kan handla om. Detta om de enskilda stöden; vi får tillfälle att återkomma mer till det. ska jag säga några ord om hur politiken har förhållit sig till det övergripande ramverket, det som väl egentligen brukar vara kärnan i de här rapporterna. Då kan man till att börja med konstatera att regelverket säger att överskottet i budgeten ska vara en tredjedels procent över konjunkturcykeln och att man ska värdera om det blir avvikelser från fall till fall och göra en bedömning av om de var motiverade eller inte. Vi kan konstatera att det har varit väldigt stora avvikelser , och det kommer att vara det även . Vi menar att avvikelserna i allt väsentligt var motiverade av den djupa kris som har rått. Man kan till och med gå ett snäpp längre, och det tycker jag är en viktig poäng att göra, och det är att vi ju har det här ramverket just för att vi ska se till att ha så mycket resurser att vi kan ingripa när någonting sådant här inträffar. Det är ju ett av de huvudsakliga syftena med ramverket. De prognoser som redovisar och som regeringen redovisar visar på en snabb återgång i ekonomin, och jag förstår att många externa bedömare har räknat med ännu större återgång i ekonomin. I de här bedömningarna hamnar det strukturella sparandet, som ni kan se, i linje med överskottsmålet när konjunkturen åter är i balans. Det konjunkturella sparandet är sparandet rensat över konjunkturcykeln, så det är en indikator, kan man säga, på hur väl politiken förhåller sig till ramverket. Vi konstaterar att det är svårt att se några skäl för en väsentligt annorlunda politik än den som har förts. Det är det jag har kallat för ”rimlig” här. Det förefaller ha landat ganska rätt, aggregerat. Det har inneburit en stor stimulans till ekonomin, men det har varit inom ramen för ramverket. Ett annat inslag i det finanspolitiska ramverket är utgiftstak. De är egentligen tänkta att bidra till budgetdisciplin och på så sätt backa upp överskottsmålet. Det här är en ordning som fungerat väldigt väl, och praxis har varit att man inte har ändrat i de här taken annat än i samband med regimskiften. har det skett mycket stora höjningar , och i rådet diskuterade vi en hel del hur man ska förhålla sig till dessa stora ändringar. Det är klart att när taken blir exceptionellt höga, då ryms mer där inunder, och då fyller de inte den funktion som man vill när det gäller att skapa budgetdisciplin. kan man säga att det var en mycket orolig situation, där det kan ha varit ett egenvärde i att göra klart att vi har de resurserna och är beredda att ställa de resurser till förfogande som behövs, även om det skulle gå väldigt illa. Det hade väl också varit så att om man hade tvingats göra återkommande ändringar i utgiftstaket hade det i sig inte heller varit bra för trovärdigheten i ramverket.