bet · H801UbU9 · 2021-02-26 00:00:00 — Utskottet anser i likhet med vad regeringen framhåller i propositionen att åldersskillnaden mellan elever i årskurs 4 och 6 innebär att man bör använda slutsatser från utvärderingen med försiktighet för elever i årskurs 4. Utskottet, som instämmer med regeringen om att det bör bli möjligt att sätta betyg från årskurs 4 på en skolenhet, avstyrker mot bakgrund av det anförda motion 2020/21:3793 (M) yrkande 1. betyg i alla grundskolor När det sedan gäller frågan om att tidigare betyg ska införas på alla grundskolor vill utskottet anföra följande. I propositionen En försöksverksamhet med betyg fr.o.m. årskurs 4 (prop. 2016/17:46) framhöll regeringen att effekterna av att införa tidigare betyg inte är tillräckligt vetenskapligt belagda men att ett sätt att fördjupa kunskapen inom området kan vara att genomföra en mindre omfattande och frivillig försöksverksamhet. I propositionen gjordes även bedömningen att eftersom deltagande i försöksverksamheten bygger på frivillighet bör de skolor som deltar ha förutsättningar att vid genomförandet minimera eventuella negativa konsekvenser av tidiga betyg. Intresset för att delta i den tidsbegränsade försöksverksamheten, såsom den utformats med exempelvis krav på ansökan till en statlig myndighet och begränsningar i hur stor andel av en huvudmans skolenheter som får omfattas, har visat sig vara lågt. Från försöksverksamhetens början deltog 9 huvudmän med 11 skolenheter (årsredovisning 2017). deltog 12 huvudmän med 15 skolenheter (årsredovisning 2019). har påbörjat en utvärdering av försöksverksamheten som ingår i uppdraget (U2016/04865/S). Utskottet vill dock understryka att i sin årsredovisning konstaterar att det inte är möjligt att genomföra en utvärdering av betygens påverkan på elevernas kunskapsutveckling som kan ge generaliserbara resultat. I stället genomför en kvalitativ studie av bedömningspraktiken på deltagande skolor liksom på skolor som genomfört annat systematiskt pedagogiskt utvecklingsarbete. följer också försöket genom att samla in betyg och genom enkäter riktade till elever och lärare (årsredovisning 2018 och 2019). Utskottet anser i likhet med regeringen att det finns skäl att fullfölja försöksverksamheten. Genom att försöksverksamheten fullföljs kan erfarenheter samlas in även under försöksverksamhetens sista år. Dessa kan t.ex. handla om hur skolor som inför tidigare betyg arbetar för att främja elevernas utveckling, som negativa konsekvenser minimeras. Dessa erfarenheter kan senare andra skolor som vill införa tidigare betyg använda sig av. Utskottet instämmer även i regeringens förslag om att det bör vara rektorn som beslutar om tidigare betyg. Det är rektorn som ska leda och samordna det pedagogiska arbetet vid en skolenhet som han eller hon ansvarar för och som ska besluta om enhetens inre organisation samt andra frågor som följer av särskilda föreskrifter (2 kap. 9 och 10 §§ skollagen). Rektorn har även ett utpekat ansvar i flera delar avseende betyg. Bland annat ansvarar rektorn för att betyg sätts i enlighet med gällande bestämmelser och det är rektorn som ska utfärda olika betygsdokument (se t.ex. 3 kap. 14 § skollagen och 6 kap. 10, 13, 16 och 17 §§ skolförordningen). Utskottet anser därför att de rektorer som vill i enlighet med regeringens förslag bör få en möjlighet att besluta om att betyg ska sättas fr.o.m. årskurs 4 i , grundsärskolan och sameskolan eller årskurs 5 i specialskolan vid sin skolenhet. Ett sådant beslut bör fattas med utgångspunkt i en analys av vilka förutsättningar som finns på skolenheten och vilka förhållanden som bör råda för att främja positiva och undvika negativa konsekvenser av förändringen. När det gäller frågan om att en ny rektor har rätt att ompröva om betyg ska sättas i åk 4 kan utskottet konstatera att enligt regeringens förslag ska ett beslut om att upphäva ett beslut om att införa tidigare betygsättning fattas i samma ordning som beslutet om att införa sådan betygsättning. Det innebär att lärarna ska ges tillfälle att yttra sig, bestämmelserna i 4 kap. skollagen om elevers och vårdnadshavares inflytande ska tillämpas, en nära dialog med huvudmannen bör föras, beslutsunderlaget ska dokumenteras, huvudmannen ska underrättas skriftligen och huvudmannen ska anmäla beslutet till . Regeringen föreslår vidare att det är rektorn som ska avgöra om ett sådant beslut endast ska avse kommande årskullar som ännu inte har fått betyg eller om det även ska omfatta elever som redan har fått terminsbetyg i årskurs 4 i , grundsärskolan eller sameskolan eller i årskurs 5 i specialskolan. I propositionen framhåller regeringen att ett sådant beslut bör tas efter noggranna överväganden om förutsättningarna på den aktuella skolenheten och med fokus på att ge eleverna kontinuitet i uppföljningen av deras kunskapsutveckling. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägda och avstyrker med det anförda motionerna 2020/21:3792 (SD) yrkande 1 och 2020/21:3793 (M) yrkande 2. Betyg i naturorienterande och samhällsorienterande ämnen När det gäller förslaget om att betyg ska ges i samhälls- och naturorienterande ämnen i varje enskilt ämne från årskurs fyra vill utskottet inledningsvis påminna om den gällande regleringen där det sägs följande. Om undervisningen i naturorienterande ämnen respektive samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram t.o.m. slutet av årskurs 6 får rektorn besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 6 i och sameskolan. Motsvarande gäller i specialskolan i årskurs 7 (10 kap. 15 §, 13 kap. 16 § och 12 kap. 15 § skollagen). I grundsärskolan innefattar naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen inte enskilda ämnen, utan betyg sätts som regel i dessa två ämnen (11 kap. 6 och 19 §§ skollagen). Utskottet vill framhålla att regeringen konstaterade i propositionen Betyg från årskurs 6 i (prop. 2009/10:219) att undervisning i de enskilda NO- och SO-ämnena sällan förekommer i de lägre årskurserna. Enligt regeringen fanns det starka skäl för att införa en möjlighet att sätta ett sammanfattande betyg i dessa ämnesgrupper i årskurs 6 i för att skapa ett sammanhang och samband i undervisningen under de första sex årskurserna. Utskottet kan också konstatera att frågan inte blir aktuell för grundsärskolans del eftersom det inte finns separata NO- och SO-ämnen i grundsärskolan. I stället utgör naturorienterande och samhällsorienterande ämnen två egna ämnen. I proposition 2020/21:58 ser regeringen inga skäl till varför samma möjlighet till ett sammanfattande betyg som finns i årskurs 6 i och sameskolan och årskurs 7 i specialskolan inte ska finnas i de fall betyg skulle sättas i tidigare årskurser. Mot denna bakgrund anser utskottet i likhet med regeringen att det från årskurs 4 ska vara möjligt för en rektor att besluta att ett sammanfattande betyg ska kunna sättas i naturorienterande och samhällsorienterande ämnen som i huvudsak varit ämnesövergripande. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2020/21:3792 (SD) yrkande 2. Utredning och utvärdering av frågor om tidiga betyg Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behovet av utredning och utvärdering av frågor om tidiga betyg. Jämför reservation 4 (KD). I kommittémotion 2020/21:3794 av m.fl. (KD) yrkande 1 begär motionärerna att det ska utredas hur försöken med betyg i årskurs 4 påverkat elevernas kunskapsinhämtning och i vilken mån extra resurser satts in till elever som annars riskerar att inte uppnå kunskapsmålen. Motionärerna anser att en så viktig förändring som att tidigarelägga betyg från årskurs 6 till betyg i årskurs 4 bör luta sig på vetenskap och saklig grund. I yrkande 2 anser motionärerna att man löpande ska utvärdera effekterna av de föreslagna ändringarna i skollagen. Motionärerna framhåller att om lagstiftningen införs är det av särskild vikt att regeringen löpande följer och utvärderar utfallet noga. Det är också enligt motionärerna angeläget att utvärdera konsekvenserna för likvärdigheten i skolan av en ordning där betyg ges i årskurs 4 i vissa skolor, men inte i andra. I yrkande 3 önskar motionärerna att en lämplig myndighet ska få i uppdrag att utvärdera effekterna av att rektorn och inte huvudmannen föreslås besluta om införande av betyg från årskurs 4. När det gäller frågor om att det ska utredas hur försöken med betyg i årskurs 4 påverkat elevernas kunskapsinhämtning samt att effekterna av de föreslagna ändringarna ska utvärderas löpande vill utskottet anföra följande. Regeringen hänvisar i propositionen till att har påbörjat en utvärdering av försöksverksamheten som ingår i uppdraget (U2016/04865/S). I årsredovisning 2017 konstaterar myndigheten att det inte är möjligt att genomföra en utvärdering av betygens påverkan på elevernas kunskapsutveckling som kan ge generaliserbara resultat. I stället genomför en kvalitativ studie av bedömningspraktiken på deltagande skolor liksom på skolor som genomfört annat systematiskt pedagogiskt utvecklingsarbete. följer också försöket genom att samla in betyg och genom enkäter riktade till elever och lärare (årsredovisning 2018 och 2019). Utskottet vill även framhålla att enligt regeringens förslag kommer försöksverksamheten att upphöra vid utgången av och att det innebär att erfarenheter kan samlas in även under försöksverksamhetens sista år. Det kan t.ex. handla om hur skolor som inför tidigare betyg arbetar för att främja elevernas utveckling, som negativa konsekvenser minimeras. Dessa erfarenheter kan senare andra skolor som vill införa tidigare betyg använda sig av. Utskottet vill även hänvisa till den nu gällande regleringen om att såväl huvudmannen som rektorn har en skyldighet att bedriva systematiskt kvalitetsarbete (4 kap. 3 och 4 §§ skollagen). Om det på lokal nivå skulle fattas beslut om att införa betyg fr.o.m. årskurs 4 anser utskottet i likhet med regeringen att man får utgå från att det sker i syfte att höja kunskapsresultaten och att såväl huvudmannen som rektorn har ett intresse av att följa utvecklingen. Utskottet kan konstatera att regeringen aviserar att den har för avsikt att följa hur den föreslagna möjligheten att sätta betyg fr.o.m. årskurs 4 kommer att användas. När det gäller frågan om likvärdigheten i skolan konstaterar regeringen att den föreslagna ändringen i skollagen kan medföra att betyg i större utsträckning än kommer att ges från olika årskurser i olika skolor i . Regeringen framhåller i sammanhanget att deltar en mindre andel skolor i försöksverksamheten med betyg fr.o.m. årskurs 4 och det finns även särskilda bestämmelser om betyg för fristående skolor med Waldorfpedagogisk inriktning (6 kap. 8 § skolförordningen). En hög likvärdighet betyder således inte att utbildningen ska vara likformig i alla delar. Utskottet anser i likhet med regeringen att det finns ett värde i att betygssystemet i stor utsträckning är sammanhållet och utformat på samma sätt i alla skolor, men det finns även ett värde i att ge rektorer en frihet att bestämma vad som passar bäst för den skolenhet som de ansvarar för. När det gäller frågan om man bör utvärdera effekterna av att rektorn och inte huvudmannen föreslås besluta om införande av betyg från årskurs 4 kan utskottet konstatera följande. I propositionen pekar regeringen på att det är rektorn som ska leda och samordna det pedagogiska arbetet vid en skolenhet som han eller hon ansvarar för och som ska besluta om enhetens inre organisation samt andra frågor som följer av särskilda föreskrifter (2 kap. 9 och 10 §§ skollagen). Rektorn har även ett utpekat ansvar i flera delar när det gäller betyg. Bland annat ansvarar rektorn för att betyg sätts i enlighet med gällande bestämmelser och det är rektorn som ska utfärda olika betygsdokument (se t.ex. 3 kap. 14 § skollagen och 6 kap. 10, 13, 16 och 17 §§ skolförordningen). Att rektorn föreslås fatta beslutet om tidigare betygsättning innebär enligt regeringen en förenkling av beslutsprocessen. Det är dock huvudmannen som har det yttersta ansvaret för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och andra föreskrifter (2 kap. 8 § skollagen). Regeringen förutsätter att rektorn inför sitt beslut har en nära dialog med huvudmannen om vilka förutsättningar det finns för tidigare betyg vid skolenheten och hur detta eventuellt kan påverka huvudmannens arbete i övrigt. Utskottet kan i sammanhanget även konstatera att det enligt regeringens förslag ska anges att rektorns underlag inför ett beslut om tidigare betygsättning ska dokumenteras och att ett sådant beslutsunderlag bör kunna bidra avsevärt till att förbättra och underlätta den betydelsefulla dialogen med huvudmannen och förenkla för en tillträdande rektor att ta ställning till om en redan beslutad tidigare betygsättning bör fortsätta. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning i frågan. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2020/21:3794 (KD) yrkandena 1–3. Möjlighet till betyg från årskurs 4, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår proposition 2020/21:58. 2020/21:3786 av m.fl. (V) och avslår proposition 2020/21:58. Det finns mycket som behöver förändras i den svenska skolan, som skolan har ett behov av arbetsro och välförankrade och välutredda reformer. Betyg från årskurs 4 är inte en sådan reform. Nyfikenhet och lusten att lära är viktigare som drivkraft för lärandet än att eleverna i årskurs 4 får ytterligare krav och betyg. Det som är väsentligt i lägre åldrar är samverkan mellan lärare, förskollärare och fritidspedagoger. För att garantera elevernas rätt till kunskap behöver elevernas kunskapsutveckling följas upp. En tydlig och likvärdig uppföljning i tidig ålder är bättre än tidiga betyg. Det finns ingenting som talar för att betyg i tidiga åldrar har en positiv effekt på inlärningen, tvärtom ger det upphov till stress och tidig utslagning. I stället för tidigare betyg behöver skolan mer resurser, fler anställda och ett slut på vinstintressen och vinstuttag. betyg är inte efterfrågade av någon inom skolväsendet och saknar stöd i forskningen. Regeringen gav i uppdrag att utvärdera resultatet av försöksverksamheten med betyg från årskurs 4. Denna utvärdering ska vara klar , och är ännu en anledning till att avslå en ytterligare utökning av det jag anser vara ett betygsexperiment. bör därför avslå proposition 2020/21:58. betyg i samtliga grundskolor, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3793 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3792 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi anser att betyg ska ges fr.o.m. årskurs 3 i . Under regeringsåren –2014 gjorde alliansregeringen förändringar av den svenska skolan. Det gjordes förbättringar av lärarnas kompetensutveckling och ett nytt karriärtjänstsystem infördes för lärarna. prioriterades renodlade kunskapsreformer för att stärka skolans kunskapsuppdrag. Exempelvis infördes nya läroplaner, kunskapsuppföljningen blev bättre genom att man tidigarelade de nationella proven till årskurs 3 i lågstadiet och betyg infördes från årskurs 6. som betyg sattes fr.o.m. åttonde klass kände många elever en stress för att höja sina betyg, men också osäkerhet kring hur betygssättning fungerar eftersom eleverna aldrig varit med om det tidigare. Sedan betygen infördes fr.o.m. årskurs 6 har utvärderat reformen. Utvärderingen slår fast att det har blivit ett större fokus på elevernas kunskapsutveckling och åtta av tio elever uppger att man jobbar hårdare i skolan. Detta visar att reformen fick avsedd effekt. Det är anledningen till varför vi anser att betyg ska ges fr.o.m. årskurs 3, vilket också är det år eleverna gör nationella prov och får tydliga kunskapskrav. Det gör betygen till ett mer naturligt och självklart inslag i skolan som det ger elever, föräldrar, lärare och rektorer en större tydlighet kring hur väl undervisningen fungerar och vilket stöd eleverna behöver för att stärka sina kunskaper. Vi anser också att tidigare betyg ska införas nationellt i samtliga grundskolor. Regeringens förslag innebär att vid rektorsbyten har varje ny rektor rätt att ompröva beslut om tidigare betyg. Detta menar vi inte skapar långsiktigt hållbara förutsättningar för vare sig lärare eller elever. I stället riskerar förslaget i stället att leda till ryckighet och kortsiktighet. Vi menar att de första betygen bör ges i årskurs 3 och det bör gälla samtliga grundskolor i . Införandet bör ske på ett sätt som gör reformen utvärderingsbar, exempelvis genom ett stegvist införande som säkerställer kontrollgrupper. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. betyg i samtliga grundskolor, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3792 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3793 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Vi anser att det ska införas obligatoriska betyg från årskurs 4 i , grundsärskolan och sameskolan samt från årskurs 5 i specialskolan. Det innebär till skillnad från regeringens förslag att betyg från årskurs 4 ska vara obligatoriskt. Betyg bidrar till ökad kunskapsnivå och det finns därför enligt vår mening inga rimliga skäl till att undanhålla någon elev detta incitament för mer kunskapsinhämtning eller någon förälder detta instrument för tydliggörande av elevens kunskaper. Vi är dessutom oroade för att regeringens förslag om ett valfritt införande av betyg från årskurs 4 kommer att öka ojämlikheten mellan skolor. Vi anser att fördelarna med att införa tidiga betyg är flera. Betyg medverkar till att höja kunskapsnivån och kvalitetsnivån i skolan. utvärdering av betyg från årskurs 6 visar att av flickorna har ökat sin kunskapsutveckling efter införandet av betygen, medan av flickorna har minskat sin kunskapsutveckling. För pojkarnas del är motsvarande siffror . Betyg i relativt tidiga årskurser möjliggör dessutom tidig upptäckt av barn i behov av stödinsatser och förbättrar föräldrarnas möjligheter att få en mer rättvis bild av sitt barns kunskapsnivå. Vi anser även att betyg i samhälls- och naturorienterande ämnen ska ges i varje enskilt ämne från årskurs 4. Det som gäller nu och som enligt propositionen ska fortsätta att gälla är att rektorer för skolor som har ämnesövergripande undervisning i natur- och samhällsorienterade ämnen kan välja att sätta sammanfattande betyg. Den valfriheten ger stora skillnader mellan skolor, vilket medför ojämlikhet och svårighet att jämföra förutsättningar och resultat. Om alla elever får betyg enligt samma system får de även mer likvärdiga förutsättningar när det gäller krav på kunskapsinhämtning och i att uppvisa inhämtade kunskaper. Om betyg ges i varje enskilt ämne skulle det innebära en fokusering på varje specifikt ämne och ett tydliggörande av vad som krävs när det gäller kunskapsinhämtningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utredning och utvärdering av frågor om tidiga betyg, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3794 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Betyg är ett viktigt verktyg för att ge elever och föräldrar information om hur eleven klarar kunskapsmålen. Betygen ska bidra till att elevernas kunskaper kontinuerligt följs upp och utvärderas, att resultaten kommuniceras med föräldrarna och att stöd sätts in . Dagens ordning med betyg från höstterminen i årskurs 6 är en bra modell. En så viktig förändring från att betyg ska sättas från årskurs 4 i stället för från årskurs 6 bör luta sig på vetenskap och saklig grund. Det finns därför skäl att noga utvärdera införandet av betyg från årskurs 4 där detta har prövats utifrån hur det påverkat kunskapsinhämtning och i vilken mån som extra resurser satts in till elever som annars riskerar att inte nå kunskapsmålen. Det naturliga hade varit att först därefter ha fattat ett välgrundat beslut om lämpligheten att införa detta i alla skolor. Regeringen borde alltså ha utrett det noggrannare. Jag är i grunden inte emot att betyg införs från årskurs 4 men hade föredragit att man först hade utrett hur försöken med betyg i årskurs 4 påverkat kunskapsinhämtningen och i vilken mån extra resurser satts in till elever som annars riskerar att inte uppnå kunskapsmålen. Skulle regeringens förslag till lagstiftning införas är det därför av särskild vikt att regeringen löpande följer och utvärderar effekterna av de föreslagna ändringarna i skollagen, exempelvis på vilket sätt barn i årskurs 4 och 5 får stöd, specialpedagogiska insatser och andra insatser för att uppnå målen och tillgodogöra sig undervisningen. Det är också angeläget att utvärdera konsekvenserna för likvärdigheten i skolan av en ordning där betyg ges i årskurs 4 i vissa skolor, men inte i andra. En lämplig myndighet bör även få i uppdrag att utreda effekterna av att rektorn och inte huvudmannen föreslås besluta om införande av betyg från årskurs 4. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:58 Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2020/21:3786 av m.fl. (V): avslår proposition 2020/21:58. 2020/21:3792 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatoriska betyg från årskurs 4 i , grundsärskolan och sameskolan samt från årskurs 5 i specialskolan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betyg i samhälls- och naturorienterande ämnen ska ges i varje enskilt ämne från årskurs 4 och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3793 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betyg ska ges i årskurs 3 i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidigare betyg ska införas nationellt i samtliga grundskolor och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3794 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur försöken med betyg i årskurs 4 påverkat kunskapsinhämtning och i vilken mån extra resurser satts in till elever som annars riskerar att inte uppnå kunskapsmålen, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att löpande utvärdera effekterna av de föreslagna ändringarna i skollagen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera effekterna av att rektorn och inte huvudmannen föreslås besluta om införande av betyg från årskurs 4 och tillkännager detta för regeringen.