bet · H801SkU22 · 2021-03-30 00:00:00 — 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9 samt 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 8, 10–12 och 14, 2020/21:409 av (C) yrkande 6, 2020/21:589 av Per Åsling (C), 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:1053 av (M) yrkande 1, 2020/21:1431 av (S), 2020/21:1516 av (L), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13 och 20, 2020/21:3251 av m.fl. (L) och 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 30. Vi vill att blir världens bästa land för delningsekonomin. Det är i det tidiga skedet möjligheten är som störst att forma framtiden, och politiken behöver därför vara framåtblickande och underlätta för delningsekonomin att utvecklas. Begreppet delnings- och plattformsekonomi kan definieras som de transaktioner där underutnyttjade tillgångar och tjänster säljs, hyrs ut, byts, samägs och samnyttjas av två eller fler privatpersoner. Inom delningsekonomin förmedlas uppdrag via plattformar som matchar utbud och efterfrågan mot varandra, samt i vissa fall sätter avgifter och villkor. Detta skiljer sig väsentligen från vår traditionella syn på arbetsmarknaden, där det finns tydliga arbetsgivare. Delningsekonomin går hand i hand med digitaliseringen. Genom att allt fler ständigt är uppkopplade kan varor och tjänster komma fler till del. Några av de stora fördelarna med en växande delningsekonomi är att våra resurser kan användas effektivare, varor och tjänster kan komma fler till del och det finns stora potentiella miljövinster av att dela och utnyttja våra resurser bättre. Delningsplattformarna bör kunna certifiera sig hos i de fall där plattformarna tar ansvar för rapportering av information som kan läggas till grund för beskattning och/eller skatteinbetalningar till och åtar sig ett grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet. Genom en sådan certifiering kan konsumenterna enkelt försäkra sig om att plattformen ser till att lagstiftningen efterlevs även inom delningsekonomin. bör även få i uppdrag att ta fram digitala lösningar som möjliggör för delningsplattformarna att enkelt och effektivt rapportera till . Att verka inom delningsekonomin får inte bli en förevändning för att fly undan skatt eller att inte följa lagar. Enkla tjänster som tillhandahålls av privatpersoner till andra privatpersoner mot ersättning i form av betalning eller annan motprestation står med stor sannolikhet i stora delar utanför skattesystemet, då skattereglerna anses vara för krångliga och skattenivån för hög. Skatteundandragande ska förhindras, men de allra flesta vill också göra rätt för sig och politiken måste underlätta för laglydiga aktörer. Det är viktigt att våra skatteregler utformas på ett sätt så att det är lätt och rimligt att göra rätt för sig. En utredning bör tillsättas som ser över de utmaningar som vårt skattesystem står inför med anledning av delningsekonomins snabba tillväxt. Skatteundandragandet i delningsekonomin ska minska. Utöver att myndigheterna saknar tillräckliga verktyg och metoder för att stävja bidragsfusket som följer med felaktig bokföring, återfinns även begränsningar hos myndigheterna när det gäller att effektivt utreda misstänkta kriminellas inkomster. Det är centralt att regeringen säkerställer att kan fortsätta att arbeta mot terrorism och extrema organisationer genom att stävja kriminellas försök att samla in ekonomiska medel som kan användas för att finansiera olagliga verksamheter. En ändring måste ske för att stärka möjlighet att granska finansiering av de personer som utgör hot mot allas säkerhet och, stärka möjligheter att effektivt utreda misstänkta kriminellas inkomster, och detta tillkännager för regeringen. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 8, 10–12 och 14, 2020/21:409 av (C) yrkande 6, 2020/21:589 av Per Åsling (C), 2020/21:1053 av (M) yrkande 1, 2020/21:1431 av (S), 2020/21:1516 av (L), 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13 och 20, 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3251 av m.fl. (L), 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9. Internationell handel är nödvändig för ekonomi, och handel generellt gynnar alla parter. är ett handelsvänligt parti. Exportindustrin är även den motor som skapar förutsättningarna för välfärdsutveckling och genererar resurser som krävs för att finansiera välfärdens vidmakthållande. Det är därför viktigt att staten tar ansvar för att skapa de förutsättningar som krävs för att den svenska exportindustrin ska kunna utvecklas på ett effektivt sätt, vilket kräver en mängd åtgärder som sammantaget bygger en aktiv och offensiv näringspolitik. En viktig sådan åtgärd är att stärker sina bi- och multilaterala kontakter med andra länder på skatteområdet. Löpande har tecknat skatteavtal med många länder, och har tagit fram multilaterala skatteavtal för skatteundandragande som är delaktigt i. De internationella skatteavtalen behöver kontinuerligt uppdateras. har agerat passivt och oengagerat med sina bi- och multilaterala skatteavtal. Det har medverkat till att vi har tappat i konkurrenskraft gentemot våra viktigaste konkurrentländer och, till råga på allt, våra viktigaste marknader. Vi ser det därför som viktigt att återigen genomföra en översyn av skatteavtalen som tecknat för att se vilka behov som finns till förnyelse. Detta är en viktig och nödvändig förutsättning för att kunna behålla och utveckla konkurrenskraften för svensk exportindustri. Utvecklingen på det digitala området har skapat nya vägar för privatpersoner och företag att dela, hyra ut och byta tillgångar med varandra. Delningsekonomin växer och i och med det skapas nya förutsättningar för ett mer resurseffektivt samhälle. Detta sker trots att politiken försvårar och komplicerar snarare än att skapa förutsättningar. Det bör utredas hur reglerna om beskattning kan förändras för att förenkla för den växande delningsekonomin. Ett sätt vore att definiera delningsekonomi som en ekonomisk aktivitet som understiger ett visst belopp och att verksamheten i annat fall klassas som professionell. Detta skulle öppna upp för förenklade skatteregler för de privatpersoner som vill dela, hyra ut och byta tillgångar med varandra. Det bör även utredas huruvida det kan ställas krav på plattformarna att redovisa intäkter och betala in skatter för sina användare. Detta för att förenkla och minska riskerna för privatpersoner. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:409 av (C) yrkande 6, 2020/21:589 av Per Åsling (C) och 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13 och 20 samt 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 8, 10–12 och 14, 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:1053 av (M) yrkande 1, 2020/21:1431 av (S), 2020/21:1516 av (L), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3251 av m.fl. (L), 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9. För att upprätthålla förtroendet för skattesystemet är det avgörande att kontinuerligt arbeta med att förenkla för skattebetalarna. För mindre organisationer och företag riskerar komplicerad och tidskrävande skatteadministration och regler att bli en tyngre börda eftersom dessa oftast måste göra lika mycket som större företag men med mindre resurser. Bland annat därför är det viktigt att säkerställa att ideella organisationer och mindre företag inte drabbas oproportionerligt. För många företag innebär dagens skatteadministration en påtaglig börda. Mycket tid och pengar går åt till att hantera skatteadministration i stället för att investeras i kärnverksamheten. bör därför ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. Det är angeläget att en översyn av skattelagstiftningens konsekvenser särskilt beaktar förutsättningarna för mindre företag och ideella föreningar. Vidare bör lagstiftningen om hantering av preliminärskatt utredas i syfte att ändra på regelverket kring förtida inbetalning. Plattformsföretag bör åläggas att rapportera in till vilka ersättningar de har betalat ut till uppdragstagare. Staten bör öka kraven på, och skyldigheterna för, digitala plattformsföretag – oavsett om de är svenska eller utländska. Det bör utredas hur system för en ökad rapportering från tillhandahållare eller betalningsförmedlare skulle kunna utformas och införas. Det förefaller vara den enklaste lösningen att ålägga de företag som redan har uppgifterna att också tillhandahålla dessa uppgifter till . Med rätt incitament i lagstiftningens utformning kan de appbaserade plattformsföretagen utveckla enkla lösningar även för detta. förslag kring detta lämnades och representanter för myndigheten har vid olika tillfällen upprepat förslag som går i denna riktning. Regeringen har ännu inte tagit initiativ till att utreda förslagen vidare och genomföra dem. Det är hög tid att det arbetet sätts igång. enades EU om sin nya långtidsbudget och den återhämtningsfond som är ett direkt resultat av coronapandemin. Resultatet blev inte som önskade och inte heller som önskade, men det är positivt att en överenskommelse och kompromiss kunde nås mellan 27 medlemsländer med väldigt olika ingångar och förutsättningar. finns det aspekter av återhämtningsfonden och budgeten som motsätter sig, däribland en utökning av EU:s förmåga att ta in egna intäkter, exempelvis genom en digital skatt på techbolag. Jag ser det inte som önskvärt eller aktuellt att lämna över vårt självbestämmande kring skattepolitiken till EU och kommer att arbeta för att bevara denna på nationell nivå när konkreta lagförslag presenteras. samt bör stärkas och en sammanläggning bör utredas för att säkra ett effektivt arbete. Även internt inom bör det bli enklare att flagga för misstanke och få möjlighet att agera på dessa t.ex. ska inte invänta deklarationen innan det ageras mot svartjobb och fusk gentemot . Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 8, 10–12 och 14 samt 2020/21:409 av (C) yrkande 6, 2020/21:589 av Per Åsling (C), 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:1053 av (M) yrkande 1, 2020/21:1431 av (S), 2020/21:1516 av (L), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13 och 20, 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3251 av m.fl. (L), 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9. Skatteflykt är ett stort samhällsproblem. Det undandrar samhället stora resurser och skadar en fri och rättvis konkurrens. Det ökar också ojämlikheten när skatteuttaget övervältras på andra grupper med lägre inkomster. Det är också allvarligt eftersom det minskar tilliten, sammanhållningen och förtroendet för vårt samhälle och våra myndigheter. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om en kriminalisering av skatteflykt och medhjälp till skatteflykt som innebär att dessa handlingar får kännbara påföljder. Inom ramen för arbetet i EU bör regeringen driva på för att reformera hela processen med att ta fram den svarta listan. I detta arbete bör definitionen av vad som är skadlig skattepolitik ändras så att den inkluderar mycket låga bolagsskattesatser. Regeringen bör också, i likhet med vad som är fallet i en rad andra länder, tillsätta en skatteparadisutredning i syfte att ta fram förslag för att stoppa utförseln av pengar till skatteparadisen. Inom ramen för arbete mot skattebaserosion och vinstflyttning (BEPS) föreslogs regler om obligatorisk informationsskyldighet för rådgivare och i vissa fall användare (berörd skattebetalare) om vissa typer av skatteupplägg. Syftet med reglerna är att ge skattemyndigheter tidig information om potentiellt aggressiva skatteupplägg och vilka som marknadsför, förmedlar och använder dem. Sådan tidig information innebär att skattemyndigheterna kan arbeta mer effektivt. föreslog att såväl gränsöverskridande skatteupplägg som rent inhemska arrangemang ska omfattas av informationsskyldigheten. De konstaterade också att gränsöverskridande upplägg är svårare att komma åt genom rapporteringsskyldighet. kom regeringen med propositionen Genomförande av EU:s direktiv om automatiskt utbyte av upplysningar som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (prop. 2019/20:74) i enlighet med rådets om direktiv (EU) 2018/822 av om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (DAC 6). I propositionen lade sig regeringen på EU:s miniminivå och föreslog att rapporteringsplikten endast ska omfatta gränsöverskridande skatteupplägg, vilket också vann bifall. Detta är oerhört olyckligt eftersom det just är på inhemska skattearrangemang som en rapporteringsskyldighet skulle kunna ge ett väsentligt bidrag i kampen mot skatteflykt och skatteundandragande. Detta eftersom det främst är på inhemska arrangemang som kan bedriva en effektiv tillsyn. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om att rapporteringsplikten ska gälla även för inhemska skattearrangemang. Regeringen bör inom ramen för arbetet i EU driva på för skärpta regler i syfte att motverka momsbedrägerier då momssystemet utnyttjas genom att samma vara handlas i flera led, där de inblandade använder både riktiga företag och skalföretag. Fifflarna gynnas av digitaliseringen och av bristande samarbete mellan EU:s medlemsstater. Det finns en skattekommitté i FN, där har en representant, men kommitténs ställning är mycket svag och dess sekretariat väldigt litet. har ett ansvar för att utvecklingsländerna får sitta med vid bordet när arbetet mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering diskuteras och beslutas i . bör verka för att det inom ramen för FN upprättas ett organ för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering där utvecklingsländerna finns med. bör driva på för att etablera ett ramverk inom FN för arbetet mot skatteflykt och penningtvätt. Regeringen bör också undersöka möjligheterna att införa ett globalt värdepappersregister. När den svenska förmögenhetsskatten slopades 2007 försvann också förmögenhetsdeklarationen. Därmed är det svårt för svenska myndigheter att ha någon närmare kunskap om svenska tillgångar utomlands. uppskattar att svenska privatpersoners tillgångar utomlands uppgick till . De antar att av tillgångarna inte hade deklarerats. Vidare antas en genomsnittlig avkastning på och en genomsnittlig kapitalskatt på , vilket sammantaget leder till ett skattebortfall på . För att motverka denna skatteflykt bör införa en deklarationsplikt för förmögenheter som innehas utomlands. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 8, 10–12 och 14, 2020/21:409 av (C) yrkande 6, 2020/21:589 av Per Åsling (C), 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:1053 av (M) yrkande 1, 2020/21:1431 av (S), 2020/21:1516 av (L), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13 och 20, 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3251 av m.fl. (L) och 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9. I en globaliserad ekonomi utsätts främst kapitalskattesystemet för konkurrens. Kapitalskatterna måste därför vara konkurrenskraftiga. Beskattning av inkomster, varor, tjänster, fastigheter och förmögenhet eller andra former av beskattning får inte urholka äganderätten och ska utformas enligt vedertagna skatterättsliga principer som skatt efter bärkraft och likabehandling. Allt detta för att skydda den svenska skattebasen. Det har kommit oroväckande signaler på att förutsättningarna för arbete med att jaga svarta inkomster från kriminella och terrormisstänkta väsentligt har försämrat bl.a. på grund av en dom från kammarrätten. Genom domen i kammarrätten ansågs att tydligare måste visa att en inkomst är skattepliktig. har det varit den som fått odeklarerade summor in på sitt konto som varit tvungen att bevisa att summan inte var skattepliktig. Denna ändring i bevisbördan gör arbete betydligt svårare. Ska lyckas knäcka kriminaliteten behöver vi använda hela statens resurser. Den här typen av bakslag hämmar allvarligt statens möjlighet att bekämpa den grövsta kriminaliteten. vill därför ändra lagstiftningen för att säkerställa att det inte råder några tveksamheter kring befogenheter och bevisbördans placering. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3251 av m.fl. (L) och 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 8, 10–12 och 14, 2020/21:409 av (C) yrkande 6, 2020/21:589 av Per Åsling (C), 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:1053 av (M) yrkande 1, 2020/21:1431 av (S), 2020/21:1516 av (L), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13 och 20, 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9. Engagemanget för klimatet och insikten om att de val jag som individ faktiskt gör betyder mycket för miljön håller på att växa till en global folkrörelse. I takt med att kunskapen ökar och insikten om att alla kan göra skillnad ser vi att allt fler försöker att ändra sin livsstil och leva mer klimatvänligt. Också flertalet svenska företag har antagit utmaningen och vill bidra till att når utsläppsmålen genom innovation, forskning och utveckling. som engagemanget ökar och viljan till förändring finns är hindren för att kunna göra rätt stora. Skatteregler, lagar, internationella avtal och inte minst motstånd från intresseorganisationer och branschföreningar hindrar utvecklingen av en cirkulär ekonomi för produkter, en växande delningsekonomi och framväxten av innovativa plattformsföretag. Detta hotar en positiv utveckling: Digitaliseringen och delningsekonomin banar väg för nya konsumtionsmönster. Det är viktigt att en långsiktigt hållbar utveckling främjas och inte hindras. Jag anser att vi måste utforma skattesystem och regler som främjar återvinning och en effektiv användning av våra resurser, inte sätta käppar i hjulet för utveckling, entreprenörskap och tillväxt. Dessvärre tenderar innovationer som utmanar existerande affärsmodeller att motarbetas. Ett proaktivt förhållningssätt till detta problem är att tillsätta en utredning i syfte att identifiera och förändra lagstiftning som innebär konkurrensnackdelar eller otillbörlig regelbörda för en framväxande hållbar plattformsekonomi. Initiativ för att öka kunskapen om plattformsekonomins behov har tagits på myndighetsnivå, men ett samlat arbete krävs också. Inte minst eftersom regeringen efter en egen mer begränsad utredning av delningsekonomin 2017 inte beaktat dessa perspektiv i tillräckligt hög utsträckning. Detta behöver skyndsamt hanteras om ska fortsätta att vara ett land som kännetecknas av innovation, konkurrenskraft, näringsfrihet och hållbarhet. Deklaration, punkt 3 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3477 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:837 av och (båda S) och 2020/21:3576 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar våra traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och hur framtidens skattesystem ska utformas. Delningsekonomin har potential att bli nästa stora frihetsreform när människors möjligheter till egenförsörjning och konsumentval ökar. bör välkomna delningsekonomin, och svensk lagstiftning behöver anpassas efter dess framväxt. Delningsplattformarna bör kunna certifiera sig hos i de fall där plattformarna tar ansvar för rapportering av information som kan läggas till grund för beskattning och/eller skatteinbetalningar till och åtar sig ett grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet. Genom en sådan certifiering kan konsumenterna enkelt försäkra sig om att plattformen ser till att lagstiftningen efterlevs även inom delningsekonomin. bör även få i uppdrag att ta fram digitala lösningar som möjliggör för delningsplattformarna att enkelt och effektivt rapportera till . Det nordiska skatteavtalet, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:434 av (KD). Ett nära samarbete med våra nordiska respektive baltiska grannländer är önskvärt inom en rad områden. I en undersökning gjord av 2017 uppger av befolkningen att det är viktigt eller väldigt viktigt med nordiskt samarbete. Det är emellertid viktigt att det blir mer än bara floskler. statsministrar har sagt att ska vara världens mest integrerade region 2030. har vi sett hur gränskontroller och gränsstängningar har införts. Jag delar synen på att ska vara en integrerad region men det måste också betyda något i praktiken. Man måste därför underlätta och öka tryggheten för arbetstagare som bor i ett nordiskt land men arbetar i ett annat. föreslår att detta utreds, bl.a. genom att se över gemensamma avtal mellan de nordiska länderna som berör detta område. Regeringen bör därför tillsammans med de övriga nordiska regeringarna se över det nordiska dubbelbeskattningsavtalet. F-skatt och näringsverksamhet, punkt 8 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:784 av och (båda C) yrkande 4 och 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2020/21:1842 av m.fl. (S), 2020/21:1927 av (M) och 2020/21:2070 av m.fl. (S). Hästnäringen har potential att ytterligare främja en utveckling som gör landsbygden än mer attraktiv för boende. Den skapar arbetstillfällen och företagande, utöver de kvaliteter den redan erbjuder med öppna landskap, lugn och ro samt god sammanhållning i ett rikt föreningsliv. En sådan utveckling ger en grund för förbättrad samhällsservice, skolor och utökad kollektivtrafik. Hästnäringen öppnar dörrar till arbetsmarknaden och erbjuder både det första jobbet och utbildnings- och karriärmöjligheter för den som väljer att gå vidare. Många av dessa jobb skapas på landsbygden och de flesta företag är etablerade där och kan efterfråga tjänster, alltifrån byggnadsarbete till ekonomi och redovisning.