bet · H801FiU21 · 2021-06-18 00:00:00 — Efter förslag i budgetpropositionen fördes ett nytt anslag 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner upp på statens budget inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner för att hjälpa vissa kommuner och regioner att vidta åtgärder för att uppnå en ekonomi i balans och god ekonomisk hushållning. Regeringen avser att inrätta en tillfällig kommundelegation 2021–2024 för att fördela dessa medel. Delegationen bör inrättas som ett beslutande organ inom Kammarkollegiet. Anslaget 1:2 Kammarkollegiet bör därför ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 minskas med motsvarande belopp. Enligt Europeiska investeringsbankens prognos förväntas kostnaderna för att infria garantier öka , vilket för del kommer att innebära en ökad kostnad jämfört med vad som har beräknats. För att säkerställa att kan betala sin andel av de förväntade infriandena bör anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter ökas med . För att finansiera ökningen av anslaget 2:2 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskas anslaget 1:15 Statens servicecenter med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ökas med 2021, enligt regeringens förslag. För att bekämpa brotten och deras orsaker behöver den verksamhet som bedrivs av myndigheterna stärkas. spelar en viktig roll i rättskedjan, och för att stärka myndighetens operativa verksamhet med nödvändig teknisk utrustning bör anslaget 1:2 ökas med . Ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökas med 2021, enligt regeringens förslag. För att bekämpa brotten och deras orsaker behöver den verksamhet som bedrivs av myndigheterna i rättskedjan stärkas. Antalet ärenden hos har ökat, särskilt de ärenden som avser grova och svårutredda brott. För att myndigheten ska kunna vara en del av en effektiv rättskedja även i fortsättningen behöver antalet åklagare öka. Anslaget 1:3 bör därför ökas med . För att ska kunna hantera såväl ett ökat antal som fler särskilt resurskrävande ärenden bör anslaget 1:4 ökas med . Antalet inkomna mål till domstolarna fortsätter att öka. För att säkerställa att domstolarna har förutsättningar att hantera målen med bibehållen kvalitet och effektivitet samt uppnå regeringens verksamhetsmål bör anslaget 1:5 Domstolar ökas med . Beläggningssituationen i häkten och anstalter är fortfarande ansträngd. Kriminalvården bör ges bättre förutsättningar att upprätthålla kvalitet, effektivitet och tillräckligt god säkerhet inom verksamheten. Anslaget 1:6 Kriminalvården bör därför ökas med . Kriminalvården har på uppdrag av regeringen bedrivit försöksverksamhet med en modell för tidig och samordnad planering av insatser, s.k. inslussning. Mot bakgrund av erfarenheterna från Kriminalvårdens försöksverksamhet och Brottsförebygg-ande rådets utvärdering av denna ser regeringen behov av att Kriminalvården fortsätter att utveckla arbetet med inslussning inför en bredare spridning av modellen. Inom ramen för ett sådant utvecklingsarbete bör också särskilt fokus riktas mot insatser för unga dömda. Vidare ska minst ett av de av särskilt utsatta områdena som har pekat ut ingå. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med . Anslaget 1:7 används för Brottsförebyggande rådets förvaltningsutgifter och för utgifter för verksamheten vid ett nationellt centrum för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. För att stärka myndighetens möjligheter att bidra till ett effektivt förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism bör ändamålet för anslaget utvidgas så att det blir möjligt att använda medel från detta för bidrag till exempelvis forskning. Anslaget bör därför även få användas för bidrag till projekt eller verksamhet som bedrivs utanför myndigheten som syftar till att stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Ett ökat ärendeflöde i brottmålskedjan ökar behovet av utredningar och analyser från . Anslaget 1:8 bör därför ökas med . Utgifterna för statens skaderegleringsverksamhet förväntas bli högre än tidigare beräknat på grund av att antalet skadeståndsärenden har ökat, främst i fråga om ersättningar vid frihetsberövande, och ett större ärende om anspråk på ersättning. Anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. bör därför ökas med . Sluta skjut är ett samverkansbaserat arbetssätt mot grovt våld i kriminella grupperingar som har prövats i . Samarbete mellan olika aktörer har visat sig vara framgångsrikt. Mot bakgrund av den allvarliga problematiken med skjutvapenvåld i kriminella miljöer bör strategin spridas till flera orter i . Anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete bör därför ökas med . Verksamheten inom fonden för inre säkerhet bedrivs utifrån ett nationellt program som delvis omfattar fleråriga projekt. Vissa projekt kunde , bl.a. på grund av spridningen av covid-19, inte använda tilldelade medel i den takt som hade planerats. Genomförandet av dessa projekt bör fortsätta. För att kunna finansiera resterande del av det nationella programmet och de ekonomiska åtaganden som har gjorts behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering bör därför ökas med . Eftersom vissa projekt inte har hunnit använda tilldelade medel som planerat bedöms ett antal ekonomiska åtaganden infrias senare än beräknat. Dessutom väntas nödvändiga förutsättningar finnas på plats under innevarande år för att börja ingå åtaganden för programperioden –2027. Sammantaget innebär detta att bemyndigandet bör ökas med och slutåret förlängas med . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Ramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ska vara oförändrad 2021, enligt regeringens förslag. I budgetpropositionen föreslogs att anslaget 1:11 skulle finansiera myndighetens utgifter som kan direkt hänföras till verksamheten med att anskaffa av försvarsmateriel för Försvarsmaktens behov. Ändamålet behöver till följd av detta utvidgas så att även anskaffning av försvarsmateriel klassificerade som samhällsinvesteringar omfattas. Anslaget 1:11 bör därför även få användas för myndighetens samhällsinvesteringar. Uppgifter om hål i passagerarfartyget skrov som inte har rapporterats har föranlett att tillsammans med haveriutredningsmyndigheterna i och inleda ett förberedande utredningsarbete. Nya undervattensundersökningar förväntas medföra ökade utgifter för myndigheten. behöver med anledning av åtgärderna även förstärka sin externa kommunikation. Anslaget 2:7 bör därför ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 2:4 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte i någon större utsträckning påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. avser att anskaffa nytt stridsflyg. kommer att lämna erbjudande om . förväntas välja leverantör och ingå ett avtal med vald leverantör . Om väljer som nytt stridsflygsystem kan regeringen, under förutsättning att beslutar om detta i samband med behandlingen av budgetpropositionen , bemyndiga Försvarsmakten och att beställa utveckling av Gripensystemet som innebär harmonisering. Det är dock angeläget att regeringen kan göra utfästelser om en framtida harmonisering. bör därför bemyndiga regeringen att göra utfästelser om utveckling av det svenska Gripensystemet som innebär en harmonisering av det svenska stridsflyget med det finländska, under förutsättning att beslutar om anskaffning av som nytt stridsflygsystem. bör även godkänna som en riktlinje att utgifter som hänförs till att genomföra av denna utveckling hanteras genom anpassningar av Försvarsmaktens verksamhet på stridsflygområdet, med inkomster som uppkommer i samband med försäljningen av och med ökade anslag –2032. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ska vara oförändrad 2021, enligt regeringens förslag. Den del av kostnaderna vid utlandsmyndigheterna som (Sida) svarar för påverkas av den svenska kronans växelkurs. Med de slutliga beräkningarna av valutakursföränd-ringarna som grund bedöms Sidas del av kostnaderna vid utlandsmyndigheterna bli högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget 1:2 (Sida) bör därför ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökas med 5 2021, enligt regeringens förslag. Spridningen av covid-19 och centrala roll för beredskapen och arbetet inom hälso- och sjukvården samt inom omsorgen har resulterat i att myndigheten har en fortsatt ökad bemanning, bl.a. med inlånad personal. Myndigheten har även kostnader för förstärkningar av funktioner och system. Anslaget 1:1 bör därför ökas med . Kostnaderna för läkemedel inom förmånerna har ökat mer än vad som tidigare beräknats. Anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna bör därför ökas med . Till följd av att belastningen på vården fortsätter att vara hög på grund av spridningen av covid-19 bör regionerna tillföras ytterligare medel för merkostnader för vård av patienter med covid-19 och för uppskjuten vård med anledning av samma sjukdom. Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård bör därför ökas med . För att kunna möta behovet av en fortfarande storskalig testning och smittspårning bör anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Regeringen och Kommuner och Regioner ingick en överenskommelse om genomförande av vaccinering mot covid-19. Nya bedömningar av planerade leveranser och kostnader per dos för vaccininköp visar att ytterligare medel behöver tillföras. Anslaget bör därför ökas med . Staten ersätter regionerna för vaccinering med per given vaccindos. Vaccinationsviljan har ökat sedan vaccinationerna startade, vilket innebär att fler bedöms bli vaccinerade än tidigare beräknat. Anslaget bör därför ökas med . Regioner och kommuner bör få möjlighet att för perioden maj–ansöka om ersättning för merkostnader som uppstår för skyndsamma transporter med anledning av covid-19. Anslaget bör därför ökas med . Regeringen genomför insatser för att åstadkomma en långsiktigt hållbar finansiering av läkemedel. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 5 . Den belastning som pandemin alltjämt innebär för vården och omsorgen medför att den tillsyn som bedrivs av Inspektionen för vård och omsorg är omfattande. Anslaget 1:12 Inspektionen för vård och omsorg bör därför ökas med . Till följd av den fortsatta spridningen av covid-19 bör statsbidraget för personlig skyddsutrustning för personliga assistenter förlängas till att även omfatta maj–. Anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet bör därför ökas med . Organisationer som arbetar med barn i utsatta situationer behöver anpassa eller förstärka sina stödverksamheter för att möta ökade eller ändrade behov till följd av pandemin. Stödverksamheten syftar till att lindra den utsatthet som drabbar barn när de exempelvis inte kan gå till skolan, delta i fritidsverksamheter eller måste isolera sig i hemmet. Sådan isolering riskerar att öka förekomsten av våld, kontroll och missbruk i hemmet samt bidra till ökad psykisk ohälsa. Insatserna kan avse bl.a. ökad närvaro på internet och annat stöd till utsatta barn. Organisationerna behöver till följd av detta ytterligare medel för att kunna bedriva sin verksamhet. Anslaget 5:2 Barnets rättigheter bör därför ökas med . Förslaget att tillföra anslaget ytterligare medel är en av de åtgärder regeringen vidtar i enlighet med tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett stöd som bättre når fram till det breda civilsamhället (se anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid). Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsned-sättning Ramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning ökas med 2021, enligt regeringens förslag. Enligt 2 kap. 5 a § socialförsäkringsbalken kan regeringen, vid extraord-inära händelser i fredstid, meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser om bl.a. sjukpenning. Med anledning av spridningen av covid-19 beslutade regeringen om ett tillfälligt undantag för försäkrade från att prövas mot ett normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden efter rehabiliteringskedjans dag 180 och 365, i de fall den försäkrades vård eller rehabilitering förskjutits till följd av effekterna av covid-19. De nuvarande bestämmelserna gäller t.o.m. . Tillgången till vård och rehabilitering påverkas fortfarande av smittspridningen, vilket leder till att sjukskrivningstiderna förlängs för dem som väntar på sådana insatser. De tillfälliga bestämmelserna om att försäkrade kan undantas från bedömning av arbetsförmågan mot ett normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden vid uppskjuten vård eller rehabilitering bör mot denna bakgrund förlängas till att gälla t.o.m. . Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. bör därför ökas med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökas med 2021, enligt regeringens förslag. I propositionen lämnas förslag om att införa av ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer som har, eller senare kommer att ha, rätt till bostadsbidrag. Förslaget medför att statens utgifter för bostadsbidrag beräknas öka. Anslaget 1:8 Bostadsbidrag bör därför ökas med . Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Ramen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ökas med 2021, enligt regeringens förslag. Den pågående spridningen av covid-19 har ökat risken för våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Ytterligare medel bör därför avsättas för organisationer som arbetar med stöd till våldsutsatta kvinnor, barn och hbtqi-personer och mot våld i nära relationer. Anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder bör därför ökas med . Det finns också behov av att förstärka verksamheten vid den stödlinje som drivs av i och vänder sig till den som riskerar att utöva våld i en nära relation. Anslaget bör därför ökas med . Även förebyggande arbete och insatser för att säkra skydd och stöd till utsatta inom prostitution och människohandel behöver förstärkas i form av ökat kompetensstöd och förstärkning av regionkoordinatorerna via . Anslaget bör därför ökas med . Därutöver har regeringen i propositionen Förebyggande av våld i nära relationer bl.a. lämnat förslag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) som innebär att det av lagen ska framgå att det till socialnämndens ansvar hör att verka för att personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende (prop. 2020/21:163). Lagändringarna, som föreslås träda i kraft , medför behov av ytterligare medel för information och vägledning till berörda myndigheter, däribland kommuner och regioner. Anslaget bör därför ökas med . Vidare bör tillföras för insatser mot våld i ungas partnerrelationer. På anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 finns medel avsatta för länsstyrelsernas arbete med mäns våld mot kvinnor. Länsstyrelserna bör kunna använda delar av dessa medel för bidrag till kommunernas arbete mot prostitution och människohandel. Sådana bidrag hänförs dock till ändamålet för detta anslag, som därmed bör vara det anslag som belastas. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. minskas med motsvarande belopp. Sammantaget bör anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ökas med . Förslaget att tillföra anslaget ytterligare medel är en av de åtgärder regeringen vidtar i enlighet med tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett stöd som bättre når fram till det breda civilsamhället (se anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid). Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökas med 2021, enligt regeringens förslag. Medel föreslås tillföras anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser för att öka antalet extratjänster och introduktionsjobb samt matchningstjänster. Det antas leda till att färre personer får ersättningar från anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Anslaget bör därför minskas med . Vidare har möjligheten att deltidsstudera vid sidan av deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin utökats från . Anslaget bör därför minskas med . I budgetpropositionen angav regeringen att bidraget till mindre arbetslöshetskassor avvecklas. Med anledning av det ökade antalet ersättningstagare bör berörda arbetslöshetskassor få genom att avvecklingen senareläggs. Regeringen anser att bidraget bör lämnas tillfälligt även . Anslaget bör därför ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader minskas med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Sammantaget bör anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskas med . Medel tillförs för att möta behoven med anledning av ett ökat antal långtidsarbetslösa, och för att förstärka arbetet med reformeringen av Arbetsförmedlingen. Av denna anledning bör även ytterligare medel tillföras för matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser bör därför ökas med . Kommunernas möjligheter att skapa sommarjobb för ungdomar bör stärkas för att förbättra ungdomarnas framtida möjlighet till inträde på arbetsmarknaden. Anslaget bör därför ökas med . För att fler arbetssökande med funktionsnedsättning ska komma i arbete eller studier föreslås ökade resurser för arbetsförberedande insatser inom ramen för Arbetsförmedlingens upphandlade tjänst Introduktion till arbete. Anslaget bör därför ökas med . Slutligen har möjligheten att deltidsstudera vid sidan av deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin utökats från . Anslaget bör därför minskas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . Medel föreslås tillföras anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser för att öka antalet matchningstjänster. Därutöver tillförs resurser till extratjänster och introduktionsjobb 2021. Det antas leda bl.a. till att fler har en subventionerad anställning och därmed att färre personer får ersättningar från anslaget 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare. Det anslaget bör därför minskas med . årliga medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen () betalas i schweiziska franc. På grund av den försvagade svenska kronkursen är de anvisade medlen otillräckliga, och anslaget 2:3 Internationella arbetsorganisationen () bör därför ökas med . Ökningen finansieras delvis genom att anslagen 2:2 Arbetsdomstolen, 2:4 och 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap minskas med vardera . Minskningarna bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från dessa anslag. Ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd ökas med 2021, enligt regeringens förslag. I propositionen föreslås att medel tillförs för åtgärder som tillfälligt kommer att öka utbudet av utbildning, exempelvis medel för fler sommarkurser på universitet och högskola, medel för utökning av utbildnings-platser på folkhögskola samt satsningar inom regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Detta leder till ökade utgifter för studiestöd. Anslagen 1:2 Studiemedel och 1:3 Avsättning för kreditförluster bör därför ökas med respektive . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökas med 1 2021, enligt regeringens förslag. Elever i och gymnasieskolan har drabbats negativt av spridningen av covid-19. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet behöver därför tillföras för lovskola och andra insatser utanför ordinarie undervisningstid och för en förstärkning av det statliga stödet till skolväsendet. För att öka möjligheten för elever som slutfört sin gymnasieutbildning och som drabbats negativt av spridningen av covid-19 att höja sina betyg avser regeringen att sänka den avgift som huvudmannen för utbildningen kan ta ut från den som genomgår prövning. Anslaget bör därför ökas med . Inom anslaget finns medel avsatta för personalförstärkning inom elevhälsan, för specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser, samt för speciallärarutbildning inom Lärarlyftet. Fortbildning inom specialpedagogik och speciallärarut-bildning bör dock, med hänsyn till de berörda anslagens ändamål, finansieras av medel från anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör därför minskas med . Sammantaget bör anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökas med . behöver kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag, bl.a. för anställning av lärarassistenter och för förskoleklasser och grundskolor med socioekonomiska utmaningar. Bemyndigandet för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör därför ökas med . För att minska antalet riktade statsbidrag på utbildningsområdet anser regeringen att statsbidraget för mindre barngrupper i förskolan och statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa bör föras samman till ett sammanhållet bidrag riktat till förskolan. Avsikten är att det nya statsbidraget beviljas per kalenderår (bidragsår) och beslutas året före bidragsåret. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2022. Fortbildning inom specialpedagogik samt speciallärarutbildning, som tidigare finansierats av medel från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, bör med hänsyn till de berörda anslagens ändamål, finansieras av medel från anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal, som därför bör ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskas med samma belopp. Kommunerna bör ges förutsättningar att skapa fler utbildningar av högre kvalitet, där yrkesinriktad regional vuxenutbildning (regionalt yrkesvux) inom vuxenutbildning (komvux) kombineras med vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi), eller utbildning i svenska som andraspråk. Vidare bör genomföra informationsinsatser. Anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning bör därför ökas med . Det finns behov av att påbörja en försöksverksamhet med inledande kartläggning och validering inom yrkesutbildning i komvux. Anslaget bör därför ökas med . Kommunerna bör ersättas retroaktivt för sin medfinansiering av regionalt yrkesvux 2020. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning ökas med 1 . Under pandemin har medel tillförts för fler utbildningsplatser och andra satsningar inom . Regeringen avser därför att ge Myndigheten för i uppdrag att utöka sin information om utbildningsutbudet inom genom vägledningsinsatser. Vidare avser regeringen att ge myndigheten i uppdrag att utveckla informationen om och stödet till utbildningsanordnarna inom när det gäller att erbjuda svenska med yrkesinriktning. Anslaget 1:18 Myndigheten för bör därför ökas med .