bet · H801SoU24 · 2021-06-07 00:00:00 — I motion 2020/21:450 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att de olika former av bidrag och andra ekonomiska incitament som i kombination med en traditionell kvinnosyn och kvinnoroll bjuder att kvinnor förväntas ta hand om barn och äldre anhöriga bör ses över så att kvinnorna inte blir bundna till hemmet. Stöd till föräldrar med neuropsykiatriska diagnoser I kommittémotion 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att de personer som har neuropsykiatriska diagnoser eller andra funktionsnedsättningar får tillgång till stöd och behandling för att på så sätt bättre kunna fungera som föräldrar. Enligt 2 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, svarar varje kommun för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. När den enskilde har behov av insatser både från och från hälso- och sjukvården ska kommunen tillsammans med regionen upprätta en individuell plan (2 kap. 7 §). När det gäller personer med psykisk funktionsnedsättning framgår det av 5 kap. 8 a § att kommunen ska ingå en överenskommelse med regionen om ett samarbete i fråga om sådana personer. Kommunerna har i enlighet med SoL även ansvar för missbruks- och beroendevård. Det innebär att socialnämnden aktivt ska sörja för att den enskilda missbrukaren får den hjälp och den vård som han eller hon behöver för att komma ifrån missbruket (5 kap. 9 §). ansvarar också för sociala stödinsatser i form av t.ex. boende, sysselsättning, försörjning samt stöd till barn och anhöriga och närstående. Kommunen ska ingå en överenskommelse med regionen om ett samarbete i fråga om personer som missbrukar t.ex. alkohol eller narkotika (5 kap. 9 a §). Enligt 5 kap. 10 § gäller att socialnämnden ska erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stöder en närstående som har funktionshinder. Av förarbetena (prop. 2008/09:82 s. 18 f.) till bestämmelsen framgår att anhöriga i vissa kommuner kan stödjas ekonomiskt genom hemvårdsbidrag och även anställas för att utföra insatser. En anhöriganställning har sin grund i ett beslut om hemtjänst enligt 4 kap. 1 § SoL, medan hemvårdsbidrag är en form av bistånd som kan ges till den enskilde med stöd av 4 kap. 2 §. Till socialnämndens uppgifter hör även att verka för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp (5 kap. 11 §). ansvarar för att ett barn, som utsatts för brott, och dennes närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. Bakgrund och pågående arbete Nationell strategi för anhöriga som vårdar eller stöder närstående äldre personer gav regeringen i uppdrag att ta fram ett underlag för en nationell strategi för anhöriga som vårdar eller stöder närstående äldre personer (S2019/04223/FST). Syftet med strategin är att utifrån bästa tillgängliga kunskap bidra till att stöd till anhöriga som vårdar eller stöder en närstående äldre är tillgängligt och utformat efter behov. redovisade uppdraget i rapporten vårdar eller stöder närstående äldre personer – Underlag till en nationell strategi (2020-11-7045). bedömer att anhöriga bl.a. har övergripande behov av att vården och omsorgen fungerar, att bli sedda och lyssnade på samt att få stöd för egen del. framhåller i rapporten att forskning pekar på att kvinnor påverkas mer negativt av att ge anhörigomsorg än män och att kvinnor med annan etnicitet än majoritetsbefolkningen är särskilt utsatta. Vidare anges att om anhörigas behov av frivillighet, delaktighet och stöd inte tillgodoses kan det få konsekvenser för både deras egen och deras närståendes hälsa och livskvalitet, på kort såväl som lång sikt. Enligt är det viktigt att fortsätta följa anhörigomsorgens omfattning och konsekvenser för olika grupper samt att arbeta både för ett stärkt anhörigperspektiv i vården och omsorgen och för ett bättre riktat stöd till anhöriga. Vidare poängteras att anhörigas situation är en folkhälsofråga som bör integreras i kommuners och regioners hälsofrämjande och förebyggande arbete. Det är inte bara en fråga för vården och omsorgen utan något som berör flera politikområden, däribland arbetsmarknadspolitiken. Eftersom kvinnors arbete och studier i högre grad än mäns påverkas negativt av att ge anhörigomsorg finns det även jämställdhetspolitiska skäl att göra det lättare för anhöriga att kombinera anhörigomsorg med studier eller arbete. Enligt uppgift från kommer att beredas tillsammans med ytterligare underlag från som väntas inkomma i nedanstående uppdrag om att ta fram ett underlag för en nationell strategi för anhöriga i övrigt enligt 5 kap. 10 § SoL. Nationell strategi för anhöriga i övrigt fick i sitt regleringsbrev (S2020/09552) i uppdrag att ta fram ett underlag för en nationell strategi för anhöriga. Uppdraget omfattar personer som vårdar eller stöder närstående enligt 5 kap. 10 § SoL, med undantag för målgruppen äldre personer som redan aktualiserats i det tidigare uppdraget om anhöriga som vårdar eller stöder närstående äldre personer, se ovan. Uppdraget omfattar att göra en analys av vad anhörigperspektiv innebär för den anhörige och för personalen samt att göra en kartläggning och analys av i vilken utsträckning ett anhörigperspektiv finns med i tillämpningen av befintligt regelverk och i de fall bedömer att det finns brister en redovisning av dessa. Den kompetens som Nationellt anhöriga (NKA) besitter ska tas till vara i uppdragets genomförande. fick för uppdragets genomförande använda . Uppdraget ska redovisas till regeringen . har i enlighet med proposition 2005/06:115 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre haft regeringens uppdrag att utveckla nationella på anhörig- respektive demensområdet (S2006/06655). Arbetet har resulterat i att det finns två nationella – NKA och Svenskt Demenscentrum (SDC). Regeringen gav i uppdrag att fortsatt långsiktigt säkerställa en verksamhet bl.a. i form av ett nationellt för anhörigstöd (S2021/01356). Av beslutet framgår att regeringen anser att ett nationellt för anhörigstöd fyller en viktig funktion för ökad kunskap inom sitt område. På uppdrag av regeringen ska NKA driva ett långsiktigt nationellt för anhörigstöd. Verksamhetsområdet omfattar alla anhöriga oberoende av den närstående personens ålder, sjukdom, diagnos eller funktionsnedsättning. NKA:s arbete med barn som anhöriga sker på uppdrag av regeringen och ska bidra till sådant stöd att anhörigas svårigheter inte inkräktar på barnets hälsa, utveckling och skolgång. NKA har ett nära samarbete med . NKA har som huvuduppdrag att bl.a. – stödja och underlätta ett utvecklingsarbete och genomförande av anhörigstöd till kommuner, regioner och enskilda utförare – fungera som en länk mellan forskning och praktik samt utveckla och förmedla metoder och verktyg – sammanställa samt förmedla forskningsresultat och bästa tillgängliga kunskap inom området. Kompetenscentrumet ska bl.a. uppmärksamma könsrelaterade skillnader och konsekvenser i anhörigstödet, bidra till att underlätta förutsättningarna för att kombinera rollen som anhörig med arbetslivsdeltagande och god hälsa samt stödja och utveckla hälso- och sjukvårdens roll och ansvar när det gäller stödet till anhöriga. har regeringens uppdrag att följa upp verksamheten vid NKA och SDC. Stärkt stöd till barn som anhöriga har haft i uppdrag av regeringen att –2020 stärka stödet till barn i familjer med missbruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning eller där våld förekommer, i enlighet med regeringens ANDT-strategi (alkohol, narkotika, dopning och tobak, S2017/01014/FS). Regeringen gav i uppdrag att stärka och utveckla stödet till barn i familjer med skadligt bruk, missbruk eller beroende, psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning (S2021/03118) där våld förekommer eller där en förälder eller vårdnadshavare lider av en allvarlig sjukdom eller plötsligt avlider. I uppdraget ingår även att stärka stödet till barn vars förälder eller vårdnadshavare är frihetsberövad. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . I proposition 2020/21:132 En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 redogör regeringen för en förnyad strategi för ANDTS-politiken. När det gäller anhörig- och närståendeperspektiv anför regeringen bl.a. följande (s. 22 f.): Anhöriga och närstående till personer i missbruk eller beroende, t.ex. föräldrar till vuxna barn med missbruk eller beroende, partners, vuxna barn med missbrukande föräldrar eller syskon, lever ofta under stor press och kan känna sig maktlösa inför att deras närstående far illa och kanske inte får rätt stöd, vård och behandling. De anhöriga och närstående har ofta behov av stöd och hjälp för egen del och är dessutom viktiga för att insatserna till den närstående ska ge resultat. Anhöriga och närstående behöver därför uppmärksammas inom såväl som inom hälso- och sjukvården, dels som en resurs i vården och omsorgen för att möjliggöra informationsinhämtning och för behandlingsplanering tillsammans med patienten, dels för att anhöriga och närstående ska få det stöd de kan behöva för egen del. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett underlag för en nationell strategi för anhöriga. Nationell strategi för föräldraskapsstöd Regeringen beslutade om en förnyad nationell strategi för ett stärkt föräldraskapsstöd (S2018/04678/FST). Syftet med strategin är att främja barnets hälsa och utveckling. Målsättningen är att alla föräldrar ska erbjudas stöd i föräldraskapet under barnets hela uppväxt. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, förkortad MFoF, har i uppdrag att stödja genomförandet och följa upp strategin (S2018/04675/FST). Uppdraget delredovisades genom rapporten att stödja genomförandet av och följa upp den nationella strategin för ett stärkt föräldraskapsstöd. I delredovisningen presenterar MFoF de initiativ som tagits och det arbete som genomförts fram t.o.m. . Uppdraget ska slutredovisas . En särskild utredare ska föreslå hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd (S 2020:08, dir. 2020:68). Utredaren ska bl.a. belysa frågor som rör samverkan mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst och andra aktörer vars uppdrag berör personer med samsjuklighet, t.ex. Sis, Kriminalvården och . Uppdraget ska redovisas . Svar på skriftlig fråga om stöd till närstående Socialminister besvarade en fråga (fr. 2020/21:319) av (SD) om stöd till närstående och anförde följande: har frågat mig om vad jag tänker göra på ett nationellt plan för att närstående till en person med missbruk får den hjälp och det stöd som behövs. Anhöriga har ofta en mycket viktig roll för brukaren eller patienten, dessutom är anhöriga en viktig samarbetspartner för personal inom socialtjänst, vård och omsorg. ska enligt socialtjänstlagen bland annat erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller anhöriga till personer med missbruks- eller beroendeproblem. hade –2015 och har i uppdrag från regeringen att stärka stödet till barn som anhöriga. Inom ramen för uppdraget har bland annat tagit fram och spridit kunskapsstöd och olika former av webbstöd samt verksamma arbetssätt. har vidare bidragit i utvecklingsarbeten samt anordnat konferenser och lärande nätverk. Regeringen har också påbörjat arbetet med att ta fram en ny strategi för alkohol, narkotika, doping, tobak och spel (ANDTS) som kommer att presenteras . I strategin ingår anhörigstöd. Vidare stödjer regeringen bland annat den nationella Alkohollinjen som drivs av . Här ges även stöd till anhöriga. All rådgivning hos Alkohollinjen sker per telefon och samtalen är kostnadsfria. Regeringen har även tillsatt en utredning för att se över den nuvarande ansvarsfördelningen mellan huvudmännen och lämna förslag på hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd. Dessa insatser är viktiga för regeringens fortsatta arbete med att förbättra situationen för och stärka anhöriga till personer med missbruk och beroende. Motionsyrkanden om insatser och stöd till anhöriga till personer med missbruk behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 45 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:136, rskr. 2019/20:309). Motionsyrkanden om föräldrastöd behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 96). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:187). När det gäller stöd till barn och anhöriga konstaterar utskottet att haft regeringens uppdrag att stärka stödet till denna grupp. Utskottet konstaterar vidare att har flera uppdrag på området stöd till anhöriga. Utskottet ser positivt på detta arbete men anser att anhörigstödet i stort behöver ses över. En sådan översyn bör omfatta hur stödet i kommunerna fungerar och hur det kan stärkas och utvecklas . Översynen bör också omfatta frågan om huruvida riktlinjer bör införas för ett mer välfungerande anhörigstöd. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av anhörigstödet och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2020/21:2953 (C) yrkande 15 och 2020/21:3137 (M) yrkande 8 bör därför delvis bifallas. Det finns inte anledning för utskottet att föreslå några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:169 (V) yrkande 21, 2020/21:450 (-) yrkande 4, 2020/21:2030 (SD) yrkande 2, 2020/21:2953 (C) yrkandena 23 och 67 samt 2020/21:3260 (L) yrkande 5. Motionerna bör avstyrkas. När det gäller särskilt stöd till barn som anhöriga vill utskottet lyfta fram uppdrag att stärka och utveckla stödet till barn i familjer med skadligt bruk, missbruk eller beroende, psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Utskottet anser att redovisningen av detta uppdrag bör avvaktas. Utskottet anser att inte behöver ta något initiativ. Motionerna 2020/21:2953 (C) yrkande 52, 2020/21:3260 (L) yrkande 6 och 2020/21:3480 (KD) yrkande 27 bör avstyrkas. Utskottet är inte berett att ta något initiativ med anledning av ett motionsyrkande om tvångsåtgärder mot föräldrar med beroendesjukdom. Motion 2020/21:2041 (SD) yrkande 9 bör avstyrkas. I socialtjänstlagen finns bestämmelser om socialnämndens ansvar för stöd till bl.a. personer med funktionsnedsättning. Som framgått ovan pågår ett relativt omfattande arbete på området. I detta sammanhang vill utskottet också lyfta fram uppdrag att föreslå hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd. Även redovisningen av detta uppdrag bör avvaktas. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte heller finns skäl att föreslå någon åtgärd när det gäller ett förslag om särskilt stöd till föräldrar med en neuropsykiatrisk diagnos. Motion 2020/21:2951 (C) yrkande 30 bör därför avstyrkas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. aktivitets- och prestationskrav för rätt till försörjningsstöd samt jobbstimulans i försörjningsstöd. Jämför reservation 27 (M), 28 (SD), 29 (C), 30 (L), 31 (M), 32 (SD), 33 (C), 34 (SD), 35 (V) och 36 (M, SD). Aktivitets- och prestationskrav för rätt till försörjningsstöd Ett antal motionsyrkanden tar upp frågan om aktivitets- eller prestationskrav för att få försörjningsstöd. I dessa yrkanden ges olika förslag på aktiviteter eller motprestationer som, förutom att aktivt söka arbete, bör ställas som krav för att få försörjningsstöd, t.ex. att delta i utbildning eller praktik. Det gäller partimotion 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 4, kommittémotion 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 10, kommittémotion 2020/21:3807 av m.fl. (M), motion 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 3, motion 2020/21:2184 av (M) yrkande 2, motion 2020/21:2186 av (M) yrkande 4, motion 2020/21:2737 av (M) yrkande 4, kommittémotion 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 41, motion 2020/21:2878 av m.fl. (SD) yrkande 2, kommittémotion 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 39 och partimotion 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 18. Jobbstimulans i försörjningsstöd m.m. I partimotion 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om tydligare drivkrafter till arbete i bidragssystemen. I kommittémotion 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 42 föreslås ett tillkännagivande om att utreda vad man kan göra åt skillnaden mellan bidrag och lön. I yrkande 43 föreslås vidare ett tillkännagivande om att verka för att regelverket för försörjningsstöd vid deltidsarbete ses över. I kommittémotion 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att reformera och förstärka jobbstimulansen i försörjningsstödet. Övriga frågor om försörjningsstöd I kommittémotion 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 44 föreslås ett tillkännagivande om att socialtjänstlagen bör ändras så att kommuner vid behov ska kunna göra regelbundna oanmälda hembesök hos den som har försörjningsstöd. Ett liknande förslag finns i motion 2020/21:2184 av (M) yrkande 1. I kommittémotion 2020/21:1305 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att föräldrar med försörjningsstöd ska ha rätt till ledighet från sina skyldigheter i syfte att ha semester med sina barn. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att riktlinjerna för ekonomiskt bistånd, inklusive försörjningsplikten, bör ses över i syfte att säkerställa att det alltid görs individuella bedömningar. Enligt motionärerna bör fokus för bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd ligga på de individuella behoven och större hänsyn tas till barns behov. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas med uppgift att se över huruvida det s.k. arbetsvillkoret överensstämmer med intentionerna i SoL. I yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas för att se över hur bedömningen av ekonomiskt bistånd ska göras i relation till barns och ungas tillgångar och inkomster, i syfte att stärka barns rätt. Motionärerna anför bl.a. att barn aldrig ska vara försörjningsskyldiga gentemot sina föräldrar. Inkomster från exempelvis ungdomars sommarjobb, extraarbete, skadestånd eller arv bör därför inte påverka föräldrarnas rätt till ekonomiskt bistånd. I kommittémotion 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om förtydligande av ansvar i syfte att stärka rättigheterna för papperslösa och öka likvärdigheten mellan landets kommuner. Riktlinjer för EU/EES-medborgare I kommittémotion 2020/21:3295 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram nationella riktlinjer för EU/EES-medborgare. Motionärerna anför att det är problematiskt att det råder stora skillnader mellan olika kommuner vad gäller tolkning och tillämpning av det nationella regelverket i frågor som exempelvis uppehållsrätt, akut nödbistånd och rättighet till sjukvård. Gällande rätt och rättspraxis Enligt 2 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, svarar varje kommun för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Bestämmelser om ansvarsfördelningen mellan kommuner i fråga om stöd och hjälp finns i 2 a kap. Ansvarig kommun för stöd och hjälp är i regel den kommun där den enskilde vistas (2 a kap. 1 §). Om det står klart att en annan kommun än vistelsekommunen ansvarar för stöd och hjälp åt en enskild är vistelsekommunens ansvar begränsat till akuta situationer (2 a kap. 2 §). Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt har enligt 4 kap. 1 § första stycket rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. I andra stycket anges att den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjningsstöd enligt första stycket om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande, i vilket ingår att vid behov delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola. Kravet på att vid behov delta i utbildning i svenska för rätt till försörjningsstöd antogs av (prop. 2020/21:55, bet. 2020/21:SoU21, rskr. 2020/21:211). Lagändringen trädde i kraft . Den enskilde har enligt samma bestämmelse rätt till försörjningsstöd även om han eller hon inte står till arbetsmarknadens förfogande om det finns godtagbara skäl. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. får vidare enligt 4 kap. 2 § ge bistånd utöver vad som följer av 1 § om det finns skäl för det. Enligt 4 kap. 1 a § ska följande inkomster inte beaktas vid bedömningen av rätten till bistånd enligt 1 § hemmavarande barns inkomster av eget arbete hemmavarande skolungdomars inkomster av eget arbete, om skolungdomarna är . Inkomsterna får dock beaktas till den del de överstiger ett prisbasbelopp per kalenderår. Enligt 4 kap. 1 b § ska av inkomsterna av anställning inte beaktas vid bedömningen av rätten till bistånd för den som har fått försörjningsstöd i följd (särskild beräkningsregel). Denna regel gäller . Försörjningsstöd lämnas enligt 4 kap. 3 § för skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning och telefon boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring samt medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. Skäliga kostnader ska i enlighet med vad regeringen närmare föreskriver beräknas enligt en för hela riket gällande norm (riksnorm) på grundval av officiella prisundersökningar av olika hushållstypers baskonsumtion. Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl ska socialnämnden dock beräkna dessa kostnader till en högre nivå. Nämnden får också i ett enskilt fall beräkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finns särskilda skäl för detta. får enligt 4 kap. 4 § begära att den som får försörjningsstöd ska delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet som nämnden har anvisat om den enskilde inte har kunnat erbjudas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Den praktik eller kompetenshöjande verksamhet som avses ska syfta till att utveckla den enskildes möjligheter att försörja sig själv. Verksamheten ska stärka den enskildes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden eller, där så är lämpligt, på en fortsatt utbildning. Den ska utformas med skälig hänsyn till den enskildes individuella önskemål och förutsättningar. Om den enskilde utan godtagbart skäl avböjer att delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet som anvisats får fortsatt försörjningsstöd vägras eller sättas ned (4 kap. 5 §). Detsamma gäller om han eller hon utan godtagbart skäl uteblir från praktiken eller den kompetenshöjande verksamheten. Enligt 5 kap. 1 § ska socialnämnden bl.a. verka för att barn och unga växer upp under trygga och goda förhållanden i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och unga bedriva uppsökande verksamhet och annat förebyggande arbete för att förhindra att barn och unga far illa. allmänna råd om ekonomiskt bistånd