bet · H801CU21 · 2021-06-16 00:00:00 — Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i utsökningsbalken och konkurslagen. Lagändringarna syftar till att underlätta situationen för gäldenärer som har löneutmätning och att effektivisera utsökningsförfarandet. Lagändringarna innebär bl.a. att förbehållsbeloppet för barnfamiljer höjs och det blir tydligare att en gäldenär kan få anstånd med betalningen fler än en gång under pågående löneutmätning. Genom lagändringarna kan fler gäldenärer få en drägligare vardag och lättare hantera oförutsedda händelser som t.ex. sjukdom. Utsökningsförfarandet effektiviseras genom att en ansökan om utmätning eller annan verkställighet ska kunna ges in till digitalt. Lagändringarna som rör förbehållsbeloppet föreslås träda i kraft och lagändringarna i övrigt . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandet. I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2020/21:161 Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens lagförslag (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i utsökningsbalken, 2. lag om ändring i konkurslagen (1987:672). Därmed bifaller proposition 2020/21:161 punkterna 1 och 2 samt avslår motion 2020/21:3983 av m.fl. (SD). Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (S), (S), (SD), (M), (V), (L) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2020/21:161 Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. En motion med ett yrkande har väckts med anledning av propositionen. Motionsförslaget finns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i utsökningsbalken och konkurslagen. avslår ett motionsyrkande om att ska avslå förslaget till ändring i 7 kap. 11 § utsökningsbalken om anstånd vid löneutmätning. Jämför reservationen (SD). Regeringen föreslår ändringar i utsökningsbalken som syftar till att underlätta situationen för gäldenärer som har löneutmätning. Bland annat höjs förbehållsbeloppet för barnfamiljer och det blir tydligare att en gäldenär kan få anstånd med betalningen fler än en gång under pågående löneutmätning. Regeringen föreslår även att inte ska behöva ändra ett beslut om löneutmätning om resultatet av ändringen skulle vara obetydlig. Därutöver föreslår regeringen ändringar som syftar till att effektivisera utsökningsförfarandet. För att bättre utnyttja digitaliseringens möjligheter föreslår regeringen att en ansökan om utmätning eller annan verkställighet ska kunna ges in till digitalt. Lagändringarna som rör förbehållsbeloppet föreslås träda i kraft och lagändringarna i övrigt . Närmare om höjda förbehållsbelopp för barnfamiljer I fråga om löneutmätning föreslår regeringen att det belopp som en gäldenär får förbehålla sig vid löneutmätning höjs för barnfamiljer. Regeringen konstaterar att kostnaderna för framför allt äldre barns försörjningsbehov har stigit mer än vad som motsvaras av förändringen av det allmänna prisläget och att det framstår som i det närmaste självklart att det är dyrare att försörja ett 17-årigt barn än ett 7-årigt. Trots detta är normalbeloppen för dessa barn fortfarande desamma eftersom de tillhör samma ålderskategori. Enligt regeringen innebär det att många som har löneutmätning lever under knappa förhållanden och att det kan vara svårt för föräldrar med löneutmätning att försörja sin familj. Regeringen föreslår därför en höjning genom att dagens två ålderskategorier för barn utökas till fyra som de referensvärden som anges i utsökningsbalken och som normalbeloppen baseras på höjs relativt sett i förhållande till nuvarande normalbelopp, varvid höjningen är störst för de äldsta barnen. Förslaget innebär enligt regeringen att barnfamiljer ges bättre förutsättningar att försörja sig som gäldenärerna behåller sitt incitament till öppet arbete. Vidare bedöms en höjning av förbehållsbeloppen få en positiv effekt för gäldenärer som genomgår skuldsanering. Utsökningsbalkens bestämmelser om förbehållsbelopp är nämligen vägledande vid bestämmandet av vad en gäldenär som genomgår skuldsanering ska förbehållas för sin och sin familjs försörjning (33 § skuldsaneringslagen [2016:675]). En höjning av förbehållsbeloppen leder alltså till att också skuldsaneringsgäldenärer får behålla mer . Närmare om anstånd vid löneutmätning Regeringen anför att möjligheten att få anstånd vid löneutmätning utgör en säkerhetsventil för att undvika ohållbara livssituationer för gäldenären och för att denne inte ska riskera att leva under en skälig levnadsnivå. För att få anstånd krävs att sökanden går med på det eller att det finns särskilda skäl, t.ex. att gäldenären drabbas av kostnader på grund av någon oförutsedd händelse (7 kap. 11 § utsökningsbalken). Bestämmelsen om anstånd säger inget om hur en gäldenär kan få anstånd under pågående löneutmätning och lagstiftarens avsikt vid införandet av bestämmelsen var att det inte skulle finnas några formella begränsningar i detta avseende. Det har dock utvecklats en restriktiv praxis som innebär att är restriktiv med att bevilja anstånd mer än en gång. Regeringen anser att det är olyckligt om reglerna tillämpas på ett sätt som riskerar att leda till att löneutmätningssystemet framstår som oskäligt betungande för gäldenären. När det plötsligt inträffar något oförutsett i en människas liv som tillfälligt påverkar hans eller hennes förutsättningar att upprätthålla en skälig levnadsnivå behöver det finnas utrymme att beakta det inom ramen för löneutmätningssystemet och det oavsett om gäldenären haft ett motsvarande behov. Detta gäller inte minst i tider då omvälvande händelser förändrar människors livsvillkor och samhället präglas av ekonomisk osäkerhet, som kan vara fallet t.ex. under den pågående pandemin. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns anledning att anpassa lagstiftningen i syfte att underlätta tillvaron för personer som står under löneutmätning. Regeringen föreslår därför att anståndsinstitutet även fortsättningsvis ska utgöra en säkerhetsventil för gäldenären och att det ska tydliggöras att en gäldenär kan få anstånd mer än en gång under pågående löneutmätning, så länge de grundläggande kraven för anstånd är uppfyllda. Detta ska klargöras genom ett tillägg till anståndsbestämmelsen. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl för anstånd ska gäldenärens och dennes familjs personliga och ekonomiska förhållanden samt omständigheter i övrigt beaktas. I propositionen anför regeringen följande när det gäller förutsättningarna för anstånd (s. 19): Även om anstånden under en löneutmätning i praktiken ofta blir få och korta finns det inte – och bör inte heller finnas – några formella begränsningar i fråga om antal och längd. Vidare bör bedömningen av om det finns särskilda skäl för anstånd i princip inte påverkas av om gäldenären redan har beviljats anstånd tidigare under löneutmätningsförfarandet. Bedömningen bör göras med utgångspunkt i de skäl som åberopas för anstånd. Att anstånd redan har beviljats bör alltså inte i sig förhindra ytterligare anstånd, om skäl för ett sådant finns. Detta utesluter inte att det vid bedömningen i viss mån vägs in hur länge löneutmätningen har pågått och beräknas pågå eftersom behovet av anstånd i praktiken torde vara större om löneutmätningen har pågått eller beräknas pågå länge, än i en motsatt situation. För att det ska vara möjligt att ta hänsyn till sådana förhållanden anser regeringen, i linje med vad Hovrätten över och anför, att bestämmelsen om anstånd bör utformas så att även omständigheterna i övrigt ska beaktas vid anståndsbedömningen. Närmare om digitala verkställighetsansökningar För att effektivisera och förenkla utsökningsförfarandet föreslår regeringen att en ansökan om verkställighet ska kunna ges in digitalt. Detta innebär att kraven på att en skriftlig ansökan ska vara undertecknad av sökanden eller dennes ombud och att exekutionstiteln ska ges in i original eller bevittnad kopia tas bort. Enligt regeringen medför detta att handläggning kan effektiviseras och leda till minskade kostnader. I kommittémotion 2020/21:3983 av m.fl. (SD) föreslås att ska avslå regeringens förslag till ändring i 7 kap. 11 § utsökningsbalken om anstånd under pågående löneutmätning. Enligt motionärerna är regeringens förslag i propositionen till stora delar rimliga och kommer att innebära positiva ekonomiska konsekvenser för gäldenärer och deras familjer samt leda till ett effektivare utsökningsförfarande. Däremot anser motionärerna att det inte finns skäl för regeringens förslag om att anstånd ska kunna beviljas fler än en gång under pågående löneutmätning. Enligt motionärerna fördröjer möjligheten till anstånd förloppet och hindrar även gäldenären från att återgå till en normal livsföring. Att leva med löneutmätning kan innebära stora påfrestningar för gäldenärer och deras familjer. Särskilt svårt är det för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag till ändringar i utsökningsbalken som syftar till att underlätta situationen för barnfamiljer som lever med löneutmätning. Att förbehållsbeloppet nu höjs för barnfamiljer och att det anpassas utifrån barnens ålder innebär en klar förbättring. Regeringens förslag kommer att underlätta även för gäldenärer som genomgår skuldsanering, eftersom bestämmelserna om förbehållsbelopp i utsökningsbalken är vägledande vid bestämmandet av vad en gäldenär som genomgår skuldsanering ska förbehållas för sin och sin familjs försörjning. Detta välkomnas av utskottet. Som redovisas ovan anser regeringen att anståndsinstitutet även fortsättningsvis ska utgöra en säkerhetsventil för gäldenärer som står under löneutmätning. Regeringen föreslår vidare att det ska tydliggöras att en gäldenär kan få anstånd med betalningen mer än en gång under pågående löneutmätning, så länge de grundläggande kraven för anstånd är uppfyllda. Syftet med lagändringen är att lätta upp den restriktiva praxis som har utvecklats när det gäller anstånd och ge personer som står under löneutmätningen en mer hållbar livssituation. När det plötsligt inträffar något oförutsett i en människas liv som tillfälligt påverkar hans eller hennes förutsättningar att upprätthålla en skälig levnadsnivå behöver det, enligt regeringen, finnas utrymme att beakta det inom ramen för löneutmätningssystemet och det oavsett om gäldenären haft ett motsvarande behov. Regeringen framhåller att detta gäller inte minst i tider då omvälvande händelser förändrar människors livsvillkor och samhället präglas av ekonomisk osäkerhet, som kan vara fallet t.ex. under den pågående pandemin. Genom ett tillägg i 7 kap. 11 § utsökningsbalken klargörs därför att det är gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigt som ska beaktas vid bedömningen av om det finns särskilda skäl för anstånd. Denna bedömning bör enligt regeringen i princip inte påverkas av om gäldenären redan har beviljats anstånd tidigare under löneutmätningsförfarandet. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns behov av en säkerhetsventil i form av anstånd med betalningen vid löneutmätning och att det bör förtydligas att anstånd kan medges fler än en gång under pågående löneutmätning. Utskottet som anser att förslaget är väl avvägt föreslår att avslår motion 2020/21:3983 (SD) och antar regeringens lagförslag. Även i övrigt ställer sig utskottet bakom regeringens förslag i propositionen. Regeringens lagförslag (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till lag om ändring i utsökningsbalken i de delar det avser 7 kap. 11 § och antar lagförslaget i övrigt, b) antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672). Därmed bifaller proposition 2020/21:161 punkt 2 och motion 2020/21:3983 av m.fl. (SD) och bifaller delvis proposition 2020/21:161 punkt 1. Vi anser i likhet med majoriteten att regeringens förslag som syftar till att underlätta situationen för gäldenärer med barn som har löneutmätning och att effektivisera utsökningsförfarandet är väl avvägda. Förslagen innebär positiva ekonomiska konsekvenser för gäldenärer och deras familjer och leder även till ett effektivare utsökningsförfarande. Förslaget att höja förbehållsbeloppet för barnfamiljer är något vi välkomnar. Det är inte meningen att barn ska drabbas av att deras föräldrar försätter sig i ekonomiska svårigheter. För barnens skull är det dock viktigt att skulderna betalas så snabbt som möjligt för att undvika en alltför långdragen utmätningsperiod. Att skulder betalas tillbaka snabbt är inte bara till nytta för gäldenären utan har även stor betydelse för borgenärer, företagandet och ett fungerande näringsliv i stort. Vi ställer oss därför inte bakom regeringens förslag att förtydliga att gäldenärer kan få anstånd med betalningen mer än en gång under pågående löneutmätning. Vi menar att anstånd med betalning fördröjer utmätningsförloppet och hindrar gäldenären att snabbt återgå till en normal livsföring. Eventuella anstånd ska vara kortvariga och bestämmelsen ska tillämpas restriktivt i samband med löneutmätning. Det är viktigt att man gör rätt för sig och skulder ska i största möjliga mån återbetalas. Mot denna bakgrund anser vi att ska avslå regeringens förslag till ändring i 7 kap. 11 § utsökningsbalken och anta lagförslagen i övrigt. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:161 Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utsökningsbalken. antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672). 2020/21:3983 av m.fl. (SD): avslår regeringens förslag till ändring i 7 kap. 11 § utsökningsbalken. Jag vill yrka bifall till reservation. Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet Den som är försatt i skuld är icke fri. Frasen som den socialdemokratiske politikern myntade har säkert uttalats ett antal gånger i den här kammaren, men den tål att upprepas. Överskuldsättningen i växer. Jämfört med våra nordiska grannländer tar vi en osmickrande första plats även i den här grenen, och den största ökningen härrör från konsumtionslån, spelmissbruk och skadliga snabblån med höga kostnader. När någon hamnar på obestånd och skulderna går till Kronofogden för indrivning och till och med så långt som till löneutmätning ska det inte tas alltför lättvindigt. som det ska finnas motivation för den enskilde att ta sig ur sin situation, och som tidiga åtgärder för att förhindra att människor hamnar i överskuldsättning är viktiga, måste det också finnas en balans mellan detta och intresset för borgenären att få det som den har laglig rätt till. Det är inte rimligt att det är alltför lätt att bli av med skulder som man själv tillskansat sig, och den man är skyldig måste också kunna få upprättelse. Borgenären, alltså den som väntar på pengar, kan vara staten. Då är det allas våra gemensamma pengar det handlar om. Det kan också vara ett företag eller en privatperson. Kanske är det ett brottsoffer som väntar på skadestånd. Det är därför av yttersta vikt att båda dessa aspekter läggs i vågskålen när man diskuterar förändringar i regelverket för löneutmätning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet Regeringen föreslår nu flera ändringar i utsökningsbalken i syfte att underlätta situationen för gäldenärer som har löneutmätning och att effektivisera utsökningsförfarandet. Det belopp som en gäldenär får behålla vid löneutmätning ska höjas för barnfamiljer. Omkring 162 000 barn lever i överskuldsatta hushåll. Andelen barn i hushåll med löneutmätning har förvisso minskat något , men har antalet barn i hushåll med skuldsanering ökat. Barn ska inte komma i kläm, och åtgärder för att stärka barns rättigheter är viktiga. Att höja det belopp som en gäldenär med barn får behålla är positivt för de barn som är utsatta för att leva under knappa förhållanden. Det är inte barnen som ska drabbas när föräldrarna försätter sig i ekonomiska svårigheter. Därför är positiva till förslag som underlättar för barn till skuldsatta föräldrar. Vi välkomnar regeringens förslag om förändringar i förbehållsbeloppet för barnfamiljer. För den som inte har försörjningsansvar för barn bör fokus dock ligga på att återbetalningsgraden ska vara hög och att borgenären ska få så mycket tillbaka som möjligt. Därför finns inte skäl att göra det enklare att få anstånd med betalningen under löneutmätning mer än en gång, som regeringen föreslår. Dels innebär fler anstånd att det tar för borgenärer att få full betalning för sina fordringar, dels fördröjer anstånd förloppet och hindrar gäldenären från att återgå till en normal livsföring. Detta är negativt för gäldenären själv men också för de barn som lever i överskuldsatta hushåll. Man ska göra rätt för sig. Det har alltid ansetts självklart för majoriteten av befolkningen att man sköter sig, betalar sina räkningar och inte belastar det allmänna i onödan. Olika orsaker, ofta psykisk ohälsa, kan dock göra att man försätter sig i osund skuldsättning. När det sker måste utgångspunkten alltid vara att man ska betala tillbaka, att man ska göra rätt för sig. Därför är övriga lättnader i regeringens förslag tillräckliga för att skydda barn och ge den skuldsatte motivation. Eventuella anstånd ska fortsätta att vara korta och tillämpas restriktivt i samband med löneutmätning. Den som är försatt i skuld är icke fri. Just nu debatterar civilutskottet alltså en proposition med namnet Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet. Det låter kanske inte särskilt attraktivt, men bakom namnet döljer sig en politik som är väldigt viktig för många människors vardagsekonomi. Lagändringarna som föreslås i propositionen innebär att vi kan underlätta situationen för gäldenärer som har en pågående löneutmätning. Det gör vi genom att se till att förbehållsbeloppet för en barnfamilj som befinner sig i denna situation faktiskt kan höjas. Bakgrunden är relativt enkel. Omkostnader för barn är olika stora i olika åldrar. En 7-åring behöver mat, kläder och kanske en summa till fritidsaktiviteter. Men omkostnaderna för en 17-åring är däremot högre. 17-åringen kanske behöver ta körkort. 17åringen kan också länsa din kyl, din frys och ditt skafferi betydligt snabbare än yngre barn gör. Det vet alla som har en 17-åring hemma eller i sin närhet. Det finns bara två referensramar när det gäller ålderskategorier. I och med den här propositionen ökar vi det till fyra ålderskategorier. Ändringen, höjningen av förbehållsbeloppet, föreslås träda i kraft . Utsökningsförfarandet ska också bli smidigare, då man kan lämna in en digital ansökan till Kronofogden . Livet kan ibland vara oförutsägbart. Det har inte minst den fruktansvärda pandemi som vi genomlevt och fortfarande genomlever visat oss. Den här propositionen gör det möjligt för en gäldenär att få anstånd med betalningen mer än en gång. Det gör att man kan få en mer dräglig vardag. Det kan till exempel gälla om man är allvarligt sjuk i postcovid eller om man har råkat ut för en olycka. Om det inträffar kan man behöva en ventil för att få ett drägligt levnadsförhållande. Det handlar inte om lyx. En gäldenär kan inte hävda anstånd med anledning av att hen vill åka på en semesterresa. Det handlar helt enkelt om att försäkra personen rimliga levnadsvillkor till dess denna person har kommit på fötter igen. Och hänsyn till personliga och ekonomiska förutsättningar för den personen i enskilda situationer, som vi hanterar här, ska gälla. Det handlar inte om ifall man har fått anstånd tidigare eller inte. I den här salen bör målet vara att lagstifta med hänsyn till människor. Vi socialdemokrater vill se till människors skäl och livssituation och inte till en siffra när det gäller om anståndet ska beviljas. Med detta sagt vill jag noga poängtera att det inte utesluter att man i denna bedömning väger in faktorer om hur länge löneutmätningen har pågått eller kan tänkas pågå. Behovet av anstånd bör vara större om löneutmätningen har pågått eller om motsvarande förhållande gäller. Även sådana omständigheter ska alltså vägas in, vilket flera remissinstanser, bland annat två hovrätter, också har angett som klokt. Det är inte lätt att leva under en löneutmätning. Det är speciellt inte lätt om man är en barnfamilj. Jag är därför glad att civilutskottet är enigt om att kunna höja förbehållsbeloppet för barnfamiljer och anpassa detta efter barnens ålder. Det känns också tryggt att ge gäldenärerna möjlighet till anstånd om en sjukdom eller olycka inträffar som gör att livet tar en annan riktning än man tänkt sig. Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet Med anledning av det jag nu anfört yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och till regeringens proposition och avslag på reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)