bet · H801UU10 · 2021-07-02 00:00:00 — I uttalandet upprepade också EU sitt otvetydiga stöd för oberoende, suveränitet och territoriella integritet samt fasthet i sin icke-erkännandepolitik i förhållande till olagliga annektering av och Sevastopol. Utskottet fick information från och Försvarsdepartementet vid sammanträdet mot bakgrund av den ryska mobiliseringen av trupper längs östra gräns och på . Utskottet understryker att en demobilisering inte bara förutsätter ett tillbakadragande av trupper utan även ett tillbakadragande av all tillförd utrustning. ökade också de politiska spänningarna i efter höstens parlamentsval i landet. Utskottet välkomnar de ansträngningar som gjorts från EU:s sida att medla i samtalen mellan de politiska partierna och noterar att de anslöt sig till det åtgärdsprogram som Europeiska rådets ordförande presenterat som en grund för att bryta de politiska låsningarna och befästa ett demokratiskt styre. Utskottet, som tagit del av redogörelsen i regeringens skrivelse för hur EU:s övervakningsmission i även fortsättningsvis nekas tillträde till utbrytarregionerna och , föranleds av detta att upprepa sitt orubbliga stöd för såväl som suveränitet och territoriella integritet. Utskottet vidhåller också stödet för de båda ländernas EU-närmande inom ramen för associeringsavtalen och uppfattningen att dessa europeiska länder i princip kan erbjudas ett EU-medlemskapsperspektiv, i linje med mer-för-mer-principen och mot bakgrund av ländernas genomförda reformer. När det gäller situationen i konstaterar utskottet att presidentvalet varken var fritt eller rättvist och att det följdes av brutala övergrepp mot fredliga demonstranter. Utskottet står fullt ut bakom rådets slutsatser av i vilka EU fördömer de belarusiska myndigheternas agerande och ger sitt stöd till det belarusiska folket och dess engagemang för en demokratisk utveckling (rådets dokument 11661/20). Med tanke på motionsyrkandena om uppmärksammar utskottet att EU i rådsslutsatserna ger sitt stöd för krav på ett nytt fritt och rättvist presidentval och beskriver sin avsikt att öka stödet till det belarusiska folket och civilsamhället samt i största möjliga utsträckning rikta om det bilaterala ekonomiska biståndet till från centrala myndigheter till icke-statliga, lokala och regionala aktörer för att säkerställa att det gynnar befolkningen i stort. Slutsatserna innehåller också långtgående krav på de belarusiska myndigheterna som ska uppfyllas för att EU ska öka sitt bilaterala engagemang. finns en tydlig beredskap från EU:s sida att ge ekonomiskt och tekniskt stöd till en fredlig övergång till demokrati, i linje med politiken för det östliga partnerskapet. Utskottet noterar att EU lanserade ett finansiellt stöd om till . Närmare hälften kanaliseras genom programmet EU4Belarus som inleddes och som riktas till civilsamhället och oberoende medier, ungdomar, små- och medelstora företag och förstärkningar av det belarusiska samhället för att stå emot pandemins verkningar (kommissionens pressmeddelande IP/20/2309). Vidare konstaterar utskottet att EU i tre omgångar efter presidentvalet och under fortsatt förtryck av och våld mot civilbefolkningen infört sanktioner i form av inreseförbud, frysning av tillgångar och förbud mot att tillgängliggöra medel mot sammanlagt 88 personer och 7 juridiska personer, enheter och organ i . Sanktionsregimen omfattar även ett förbud mot att sälja vapen och annan utrustning som kan användas för internt förtryck. Som komplement till detta önskar utskottet dra uppmärksamhet till sin behandling i betänkande 2020/21:UU12 av frågor om de östliga partnerskapsländerna kopplat till verksamheten inom . Utskottet anser att de motionsyrkanden som behandlas under denna rubrik i allt väsentligt överensstämmer med den förda politiken och att det därför inte finns anledning att tillstyrka dem. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna 2020/21:2776 (KD) yrkande 11, 2020/21:2942 (C) yrkandena 10 och 11, 2020/21:3204 (M) yrkandena 7 och 8, 2020/21:3239 (L) yrkande 8 och 2020/21:3282 (L) yrkande 14 i denna del. Utskottet konstaterar att den ryska aggressionen är det mest allvarliga hotet mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut. Det är även fortsättningsvis utskottets uppfattning att EU:s sanktioner mot ska behållas så länge skälen till att de infördes består. aggressioner mot grannländer kan inte accepteras. Därtill behöver den djupt bekymrande utvecklingen i med kränkningar av de mänskliga rättigheterna och ett allt snävare utrymme för oppositionen och det civila samhället mötas med motåtgärder. Utskottet noterar att relationerna till behandlades i rådet och och att diskussionerna resulterade i att EU bekräftade de fem grundprinciper som formulerades 2016 för EU:s förhållningssätt till . Det handlar om principfasthet mot brott mot folkrätten med krav på Minskavtalens genomförande som ett nyckelvillkor, stöd till länderna i det östliga partnerskapet och till grannskapet i övrigt, förmåga att stå emot ryska påverkansoperationer i fråga om t.ex. energisäkerhet och strategisk kommunikation, möjlighet till selektivt engagemang i frågor av intresse för EU samt stöd för mänskliga rättigheter och det ryska civilsamhället. Utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsvis verkar för ett enigt, balanserat och tålmodigt agerande från EU:s sida i enlighet med de fem principerna och motverkar alla tendenser till uppmjukning av icke-erkännandepolitiken. I sammanhanget uppmärksammar utskottet att regeringen fick stöd i att EU bör stärka stödet till ryskt civilsamhälle, demokrati och mänskliga rättigheter genom t.ex. ytterligare flexibel finansiering, givarsamordning, kontakter med civilsamhället, politisk dialog, närvaro vid domstolsförhandlingar och ökat mellanfolkligt utbyte, särskilt med rysk ungdom. Flera motionsyrkanden tar upp behovet av bibehållna och utökade sanktioner mot . Med anledning av dessa konstaterar utskottet att EU har tre olika sanktionsordningar motiverade av agerande i . Den första gäller personer som är ansvariga för åtgärder som undergräver eller hotar territoriella integritet, suveränitet och oberoende (beslut /145/Gusp, förordning (EU) 269/2014). Sanktionerna omfattar 177 personer och 51 enheter. De består av reserestriktioner, frysning av tillgångar och förbud mot att tillgängliggöra medel. Det senaste listningsbeslutet fattades med hänvisning till bygget av bron och järnvägsspåren över Kertjsundet, som kopplar samman och den olagligt annekterade och som ytterligare isolerar halvön från . Den andra sanktionsordningen infördes med anledning av den olagliga annekteringen av och Sevastopol, som ett led i EU:s icke-erkännandepolitik (beslut /386/Gusp, förordning (EU) 692/2014). Sanktionerna förbjuder import av varor med ursprung i eller Sevastopol till EU såvida inte ursprungsintyg utfärdats av . Vidare förbjuds investeringar i fast egendom, export av varor och teknik inom transport-, telekommunikations-, energi- och utvinningssektorerna samt tillhandahållande av turismrelaterade tjänster. Den tredje sanktionsordningen infördes med hänsyn till åtgärder som destabiliserar situationen i (beslut /512/Gusp, förordning (EU) 833/2014). Det handlar bl.a. om ovilja att dra tillbaka väpnade styrkor, att samarbeta i utredningen av det nedskjutna flygplanet och att stoppa flödet av vapen, utrustning och aktivister över gränsen. Sanktionerna innebär förbud mot handel med investeringstjänster, vapen, tjänster och finansiering som rör militär verksamhet, varor och teknik med dubbla användningsområden samt varor och tjänster kopplade till oljeindustri. kopplades sanktionernas varaktighet till det fullständiga genomförandet av Minskavtalen. I förhållande till har även sanktionsordningen mot cyberattacker som hotar unionen eller dess medlemsstater (beslut (Gusp) 2019/797, förordning (EU) 2019/796) använts för att reagera mot ett försök till cyberattack mot Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) och en cyberattack mot tyska förbundsdagen. I två omgångar listades sex ryska militära underrättelseofficerare och två organ inom den ryska försvarsmakten. Sanktionerna består av reserestriktioner, frysning av tillgångar och förbud mot att tillgängliggöra medel. Vidare har EU använt sanktionsordningen mot spridning och användning av kemiska vapen (beslut (Gusp) 2018/1544, förordning (EU) 2018/1542) för att reagera på nervgiftattackerna mot i och mot . Sanktionerna omfattar tio ryska medborgare och det statliga forskningsinstitut som ansvarar för förstöringen av lager av kemiska vapen som ärvts av f.d. . Sanktionerna består av reserestriktioner, frysning av tillgångar och förbud mot att tillgängliggöra medel. Mot bakgrund av att frihetsberövades vid hemkomsten från sin konvalescens i och de ryska myndigheternas brutala agerande mot demonstrationerna i samband med detta, och med tanke på hur allvarliga och ihållande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna är i , fattade EU beslut om att lista fyra personer under den nya sanktionsregimen mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna. Ett andra beslut förde in ytterligare två personer i sanktionslistan med hänvisning till deras delaktighet i förföljelsen av hbti-personer i . Utskottet kan mot bakgrund av denna översikt konstatera att sanktionspolitiken gentemot är omfattande och att den har utvecklats som svar på nya händelser. Den nya sanktionsordningen mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna är ett viktigt komplement till de geografiskt knutna sanktionerna som i fråga om inte omfattar denna aspekt. Utskottet noterar att som ett svar på EU:s sanktioner mot kränkningarna av de mänskliga rättigheterna vidtog motåtgärder riktade mot åtta EU-medborgare, däribland en avdelningschef vid . Utskottet påminner om att en majoritet av partier (avvikande ståndpunkt S, MP), som framgick vid utskottets överläggning med regeringen och samrådet i dagen efter, anser att regeringen bör ta upp Nord Stream 2 som ett tänkbart verktyg i rådets diskussioner om EU:s sanktioner mot . Utskottet konstaterar att regeringen förde fram detta i rådet men att det saknas tillräckligt stöd i frågan bland rådets medlemmar. Utskottet avstyrker med hänvisning till detta motionerna 2018/19:2266 (L) yrkande 2, 2019/20:2827 (L) yrkande 6, 2019/20:3357 (V) yrkandena 1 och 7, 2020/21:671 (SD) yrkande 1, 2020/21:2776 (KD) yrkande 10, 2020/21:2942 (C) yrkande 3, 2020/21:3204 (M) yrkandena 14 och 17, 2020/21:3239 (L) yrkandena 2 och 4–6, 2020/21:3367 (M) yrkande 6 och 2020/21:3909 (SD) yrkande 10. Utskottet behandlade arbetet i frågor som rör utförligt (skr. 2019/20:18, bet. 2019/20:UU4, rskr. 2019/20:118). Då uppmärksammade utskottet kommissionens och den höga representantens gemensamma meddelande om en strategisk hållning i EU:s relation till , (2019) 5. I det gemensamma meddelandet framhålls att balansen mellan de utmaningar och möjligheter som utgör har förskjutits sedan antagandet av 2016 till följd av att ekonomiska styrka och politiska inflytande vuxit. Detta har lett till en komplex och mångfasetterad relation där är en samarbetspartner inom flera områden där det finns en betydande samsyn om målen, en förhandlingspartner med vilken EU behöver finna en balans mellan olika intressen, en ekonomisk konkurrent om teknikledarskapet och en systemrival som främjar andra statsskick. Detta innebär enligt meddelandet att EU behöver ta ett pragmatiskt helhetsgrepp när det gäller förhållandet till för att med principfasthet kunna försvara sina intressen och värderingar. Utskottet konstaterade att flera av de globala utmaningarna bara kan lösas i samverkan med och att det för detta krävs en bred men aldrig undfallande dialog där nödvändigheten av att följer folkrätten i alla delar och respekterar de mänskliga rättigheterna fullt ut understryks. Vidare konstaterade utskottet att en enad och långsiktig strategisk EU-politik är avgörande för att säkerställa svenska intressen. I behandlingen fördömde utskottet också den oproportionerliga brutalitet och det våld som förekommit i anslutning till demonstrationerna i , och utskottet stödde demonstranternas krav på frigivning av gripna demonstranter, oberoende utredning av polisens våldsanvändning och införandet av allmän rösträtt i fria och rättvisa val. Utskottet ser med djupt allvar på att situationen i därefter har försämrats betydligt, som beskrivs i kommissionens och den höga representantens årsrapport om , (2021) 6. Sammantaget har utvecklingen , i synnerhet efter införandet av en nationell säkerhetslag med oprecisa brottsrubriceringar och obegränsad extraterritoriell verkan, inneburit en markant urholkning av självstyrande ställning och av de grundläggande fri- och rättigheter som skyddas av grundlag (Basic ) enlig principen om ”ett land, två system” och som skulle ha respekterat i åtminstone efter överlämnandet 1997. Utskottet noterar att EU antog ett samordnat åtgärdspaket som ett första svar på införandet av den nationella säkerhetslagen och i syfte att uttrycka politiskt stöd för självstyre och solidaritet med befolkning. Åtgärderna omfattar asyl- och viseringspolitiken, begränsningar i exporten av känslig utrustning, övervakning av rättegångar mot demokratiaktivister, stöd till det civila samhället, stipendier och akademiska utbyten, översyn av avtal om utlämning och avstående från att inleda nya förhandlingar med (rådets dokument 9872/1/2020). enades utrikesrådet om ytterligare åtgärder , bl.a. att öka stödet till det civila samhället och samordningen med likasinnade partners. Vidare noterar utskottet de uttalanden som den höga representanten gjort på EU:s vägnar i reaktion på bl.a. de uppskjutna valen till lagstiftande råd (), uteslutningen av ledamöter från det lagstiftande rådet (), massarresteringarna av personer som engagerat sig i primärvalen till det lagstiftande rådet () och den kinesiska folkkongressens beslut om ändringar i valsystemet i (). Utskottet konstaterar att EU framfört sin starka oro över utvecklingen i och över situationen för de mänskliga rättigheterna i vid toppmötet mellan och och de efterföljande ledarmötena . Utskottet understryker sitt fortsatta stöd för principen om ett land, två system, vilken bevarar självstyrande ställning med ett fristående politiskt och juridiskt system i enlighet med grundlag. Det är enligt utskottet av grundläggande betydelse att de mänskliga fri- och rättigheter som Hongkongborna tillerkänns enligt denna lag fullt ut respekteras. Utskottet påminner om att en majoritet i lade fast en ståndpunkt om att bör verka för att EU ska införa sanktioner kopplade till agerande mot . Utskottet, som konstaterar att det inte funnits tillräckligt stöd i rådet för detta, förutsätter att regeringen även i fortsättningen driver frågan om sanktioner, i enlighet med vad som förankrades vid överläggningen med utrikesutskottet . Som påtalas i flera motioner finns det även andra djupt bekymmersamma aspekter i fråga om de mänskliga fri- och rättigheterna i , vilket också belyses i EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen som offentliggjordes . Som noterats ovan har EU tagit upp dessa frågor vid tre topp- och ledarmöten mellan och . finns också en strukturerad dialog med kinesiska myndigheter specifikt ägnad åt frågor om mänskliga rättigheter. Vidare fattade EU beslut om listningar under den nya sanktionsordningen mot kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna. I listningsbeslutet inkluderades fyra personer och en organisation med koppling till förtrycket av uigurer och personer från andra muslimska etniska minoriteter i Xinjiang som bl.a. tar sig uttryck i godtyckliga frihetsberövanden, förnedrande behandling, tvångsarbete och systematiska kränkningar av deras religions- eller trosfrihet. Utskottet noterar att EU:s sanktionsbeslut följdes av omedelbara motåtgärder från riktade mot tio personer och fyra enheter i EU, bl.a. chefen för nationella om . Utskottet konstaterar att konstitution garanterar religionsfrihet liksom allmän åsikts-, yttrande- och tryckfrihet men att dessa friheter i praktiken är inskränkta. Som framfördes i det ovannämnda Kinabetänkandet betonar utskottet vikten av att lever upp till sina nationella och internationella åtaganden samt rättsstatens principer och att respekterar religions- och övertygelsefrihet, yttrandefrihet och etniska minoriteters rättigheter, i synnerhet i Xinjiang och . Utskottet välkomnar de sanktioner som EU infört med anledning av situationen i Xinjiang och anser att även fortsättningsvis bör agera inom EU för att sätta press på att upphöra med övergreppen mot uigurerna, bl.a. genom ytterligare sanktionslistningar. Utskottet stöder alltjämt regeringens arbete för en stark och gemensam EU-hållning och att i samarbete med andra likasinnade stater verka för att uppmärksamma situationen för de mänskliga rättigheterna i i berörda multilaterala sammanhang. Utskottet noterar att utrikesministern i ett frågesvar bekräftade denna inriktning (svar på fråga 2020/21:2281). Med anledning av motionsyrkandet om att EU solidariskt ska motverka kinesiska påtryckningar mot enskilda medlemsstater uppmärksammar utskottet att kommissionen i ett gemensamt uttalande med och rådet noterat en oro när det gäller vissa tredjeländers praxis att försöka tvinga unionen eller dess medlemsstater att vidta eller dra tillbaka vissa åtgärder (EUT 2021/C 49/01). I uttalandet åtar sig kommissionen att senast lägga fram ett förslag i syfte att avskräcka från, kompensera för och snabbt kunna anta motåtgärder till följd av sådana tvångsåtgärder från tredjeländer. Utskottet konstaterar således att det pågår ett arbete inom EU i linje med vad som efterfrågas i motionen. I det Kinabetänkande som referats till tidigare konstaterades att utvecklingen i innebär både möjligheter och utmaningar, och utskottet ställde sig positivt till att regeringen driver på för att EU ska föra ambitiösa förhandlingar om avtal med som underlättar handeln och säkrar svenska företags marknadstillträde och lika konkurrensvillkor. Utskottet noterar att den 1–i fråga om bl.a. uttalade att balansen måste återställas i de ekonomiska förbindelserna och att ömsesidighet måste uppnås. I regeringens skrivelse redogörs för att EU och nådde en principöverenskommelse om ett investeringsavtal som omfattar marknadstillträde, lika villkor och hållbar utveckling. Avtalet berördes i den information om som gav utskottet vid sammanträdet . Ledamöter från utskottet hade också deltagit vid ett informationstillfälle i näringsutskottet . I ett motionsyrkande framförs att ratificeringen av investeringsavtalet bör pausas. Med anledning av det noterar utskottet att statsrådet i ett frågesvar anförde att regeringen välkomnar principöverenskommelsen mellan om ett investeringsavtal som ligger i linje med regeringens arbete för ett ambitiöst investeringsavtal som innebär förbättrat marknadstillträde och en jämnare spelplan för företag från och EU samt inbegriper robusta åtaganden på hållbarbetsområdet. Enligt statsrådets bedömning motsvarar EU:s åtaganden i stor utsträckning de åtaganden som EU redan har gjort inom ramen för WTO:s tjänstehandelsavtal Gats, medan åtaganden däremot har förbättrats avsevärt gentemot EU. Vidare framhöll statsrådet att avtalet aktivt främjar EU:s kärnvärden och målsättningar inom hållbar utveckling genom att i ett bilateralt avtal med EU gått med på viktiga åtaganden om miljö, klimat och arbetstagares rättigheter, bl.a. genom ett åtagande att göra fortsatta och uthålliga ansträngningar för att ratificera två grundläggande konventioner om tvångsarbete. Statsrådet uppmärksammade också att avtalet ger en ram för dialog och uppföljning av de överenskomna reglerna och att det finns en tvistlösningsmekanism som bl.a. ger möjlighet att vidta motåtgärder om inte lever upp till eller genomför sina åtaganden i avtalet (gemensamt svar på frågorna 2020/21:1283 och 2020/21:1289). I ytterligare ett frågesvar konstaterade statsrådet att avtalet inte kommer att förändra i grunden och att EU:s ansträngningar att påverka i riktning mot ökad öppenhet, regelbaserade marknadsvillkor, hållbar utveckling och en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna därför måste fortsätta att bedrivas med kraft inom ramen för internationell rätt och bredden av relationerna med (gemensamt svar på frågorna 2020/21:2352, 2020/21:2331 och 2020/21:2329). Utskottet noterar också att i en resolution (P9_TA(2021)0027) beklagade att EU genom att ingå överenskommelsen om investeringsavtalet utan att vidta några konkreta åtgärder mot de pågående allvarliga människorättskränkningarna i t.ex. , och , riskerar att försvaga sin trovärdighet som global människorättsaktör. Parlamentet utfäste sig att granska avtalet omsorgsfullt, bl.a. dess bestämmelser om arbetstagarrättigheter, och påminde om att det kommer att beakta människorättssituationen i , inklusive , när parlamentet föreslås godkänna investeringsavtalet. Mot bakgrund av de tidigare nämnda motsanktioner som utfärdade efter EU:s sanktionslistningar , och som bl.a. omfattar fem Europaparlamentariker och parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter, antog ytterligare en resolution (P9_TA(2021)0255). I denna resolution intar ståndpunkten att all behandling av investeringsavtalet mellan och , liksom alla diskussioner om parlamentets ratificering av avtalet, rätteligen har lagts på is så länge de kinesiska sanktionerna upprätthålls. Utskottet konstaterar att överenskommelsen om investeringsavtalet efter att det omsatts till rättslig avtalstext ska läggas fram för godkännande av rådet och , eftersom avtalet omfattas av EU:s exklusiva befogenhet på handelsområdet. De ståndpunkter som intagit genom de ovannämnda resolutionerna är enligt utskottet rimliga. Utskottet kan instämma i uppfattning att handels- och investeringsförbindelserna med inte kan behandlas utanför den allmänna kontexten av människorättsfrågor och de bredare politiska förbindelserna. Utskottet ser skäl att ingående granska hur det överenskomna investeringsavtalet förhåller sig till denna allmänna kontext och avser att nära följa den fortsatta processen om investeringsavtalet. Mot bakgrund av det anförda ser inte utskottet i detta läge någon anledning för att tillkännage för regeringen att den ska verka för att pausa ratificeringen. När det avslutningsvis gäller yrkandet om ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för ett frihandelsavtal mellan och konstaterar utskottet att avslog ett likalydande yrkande på näringsutskottets förslag (bet. 2020/21:NU13). I sin avslagsmotivering hänvisade näringsutskottet till att förslag om ett investeringsavtal med tidigare avslagits med hänvisning till att EU i Kinastrategin bekräftat att förbindelserna med ska fortsätta att utvecklas och att utrikesutskottet i betänkande 2019/20:UU4 uppmanat regeringen att fortsätta utveckla relationerna med . ser inte anledning till att ytterligare pröva frågan. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2776 (KD) yrkande 36, 2020/21:3204 (M) yrkandena 10 och 11, 2020/21:3205 (M) yrkande 5, 2020/21:3241 (L) yrkande 2, 2020/21:3367 (M) yrkande 5, 2020/21:3909 (SD) yrkandena 13 och 14 samt 2020/21:3910 (V) yrkande 17. undertecknade EU och medlemsstaterna å ena sidan och å den andra sidan ett avtal om politisk dialog och samarbete. Avtalet godkändes av och den svenska ratificeringen anmäldes till rådssekretariatet (prop. 2018/19:156, bet. 2019/20:UU3, rskr. 2019/20:51). En medlemsstat har ännu inte ratificerat avtalet, som i avvaktan på detta tillämpats provisoriskt i stora delar . I behandlingen av godkännande konstaterade utskottet att avtalet innebär att EU:s relationer med förs in under en samlad ram och lägger fast de principer och villkor som det framtida samarbetet kommer att grundas på.