bet · H801KrU9 · 2021-05-10 00:00:00 — Pandemin har tydligt påvisat flera brister inom branschen, inte minst de otrygga anställningar som präglar många konstnärers arbete. Enligt motionärerna bör en övergripande utredning tillsättas med syftet att ta fram konkreta förslag samt uppföljningar på hur man kan komma tillrätta med detta problem. m.fl. (MP) yrkar i motion 2020/21:3638 yrkande 1 att stöd och ersättningar till konstnärer ska stärkas. Den konstnärliga utvecklingen är beroende av att professionella konstnärer och kulturskapare har möjlighet att arbeta under rimliga villkor i hela landet. Vidare yrkas att det inrättas en konstnärsfond för bild- och formkonst (yrkande 4). Utskottet delar regeringens bedömning att de statliga ersättningarna och bidragen till konstnärer är av avgörande betydelse för konstnärlig förnyelse, fördjupning och utveckling och bidrar till att de nationella kulturpolitiska målen nås. har stöden förstärkts med . Förstärkningen syftar bl.a. till att möjliggöra ökat stöd till residensverksamhet och att i ökad utsträckning möjliggöra en bredare stipendie- och bidragsgivning öppen för nya kulturuttryck och därmed nya bidragsmottagare. Covid-19-pandemin har inneburit stora påfrestningar och fått ekonomiska konsekvenser för kulturlivet, bl.a. till följd av inställda arrangemang, minskning av uppdrag till kulturutövare och försvårade produktionsvillkor. Särskilt statligt krisstöd har tillförts i syfte att mildra pandemins ekonomiska konsekvenser samt för omställning och återstart av kulturlivet efter krisen. I sammanhanget ska också nämnas att regeringen, som framgått ovan, har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att, med anledning av covid-19-pandemin, sammanfatta de konsekvenser pandemin inneburit och alltjämt innebär för kultursektorn och analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa (Återstart för kulturen, dir. 2020:143, dir. 2021:18). Utredningen ska bl.a. analysera kultursektorns förutsättningar för att återhämta sig och ska vid behov lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att kultursektorn lättare kan återstarta, återhämta sig och utvecklas under och efter pandemin, så att kulturen har förutsättningar att vara en stark och oberoende kraft i samhällsutvecklingen. Det är viktigt att de statliga insatserna möjliggör nya konstnärliga uttryck och genreöverskridande konstnärlig verksamhet. När det gäller nyskapande kultur spelar Kulturbryggan en viktig roll. får ca användas inom ramen för Kulturbryggan. De statliga ersättningarna och bidragen till konstnärer är en viktig del av konstnärspolitiken och därmed för att bidra till att de nationella kulturpolitiska målen nås. Stöden har en central roll att spela för att göra det möjligt att verka som konstnär i hela landet och för att säkerställa konstnärlig förnyelse, fördjupning och utveckling. Utskottet är inte berett att föreslå tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena utan avstyrker motionerna 2020/21:3336 (M) yrkande 6, 2020/21:3638 (MP) yrkandena 1 och 4 samt 2020/21:3944 (SD) yrkande 8. Konstnärers ersättning för utfört arbete Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konstnärers ersättning för utfört arbete med hänvisning till bl.a. pågående utredningsarbete. Jämför reservation 7 (KD). Konstnärspolitiken bör enligt regeringen syfta till att konstnärer ska kunna arbeta under rimliga ekonomiska villkor och få ersättning för utfört konstnärligt arbete. För att konstnärer ska kunna försörja sig på sitt konstnärskap krävs både att det finns en efterfrågan och att konstnärerna får en skälig ersättning för det arbete de utför. När det gäller frågan om att konstnärer ska få en skälig ersättning för utfört arbete har upphovsrätten en central betydelse. Regeringen bör därför verka för en väl fungerande upphovsrätt, som är av grundläggande betydelse för konstnärer. Det handlar dels om rätten att få ekonomisk ersättning när verk och prestationer nyttjas av andra, dels om rätten att motsätta sig kränkande användning eller förändring av verket. Regeringen tillsatte en utredning som ska göra en översyn av ersättningen till rättighetshavare vid privatkopiering (dir. 2020:82). Utredningen ska redovisas . Vissa offentligrättsliga ersättningar kan kopplas till upphovsrätten, såsom biblioteksersättningen till upphovsmän av litterära verk, den individuella visningsersättningen till bild- och formkonstnärer samt fonogramersättningen till upphovsmän och utövande konstnärer på musikområdet. Dessa ersättningar bygger på att staten ersätter konstnären för användningen av ett verk. När det gäller biblioteksersättningen handlar det om att ersätta upphovsmannen vid utlåning av litterära verk. – avtalet om upphovsmäns rätt till ersättning vid visning av verk samt medverkan vid utställning m.m. – är enligt regeringen betydelsefullt för bild- och formområdet. Avtalet är bindande för statliga institutioner, men principerna ska vara vägledande för samtliga utställningsarrangörer som mottar offentligt stöd. I kommittémotion 2020/21:3143 yrkande 13 av m.fl. (KD) anförs att behöver utvecklas. Det är bindande för staten men det är också många kommuner som tillämpar avtalet. Fler kommuner bör involveras. m.fl. (MP) anser i motion 2020/21:3638 yrkande 17 att biblioteksersättningen bör fortsätta att öka för att möjliggöra goda villkor för författare, men också för att slå vakt om legitimiteten för bibliotekens avgiftsfria utlåning. Det är angeläget att konstnärer kan arbeta under rimliga ekonomiska villkor och få ersättning för utfört konstnärligt arbete. Utskottet delar motionärernas bedömning om betydelse för bild- och formområdet. Avtalet är bindande för statliga institutioner och ska vara vägledande för samtliga utställningsarrangörer som mottar offentligt stöd. Det finns dock som regeringen anför ytterst begränsade möjligheter att binda icke-statliga aktörer att följa avtalet, eftersom det är slutet mellan staten och konstnärs-organisationerna. För att understryka betydelse och säkerställa dess efterlevnad hos statliga aktörer har samtliga statliga museimyndigheter som bedriver utställningsverksamhet i regleringsbreven fått i uppdrag att särskilt redovisa utbetalda ersättningar till konstnärer som gjorts i enlighet med avtalet. har regeringens uppdrag att göra allmänt känt och tillämpat. I syfte att öka kunskapen om tillämpningen av avtalet har i regleringsbrevet fått i uppdrag att göra en övergripande uppföljning av hur avtalet används av statliga och andra aktörer. Uppdraget ska redovisas . Vidare har fått i uppdrag att följa upp i vilken grad institutioner som omfattas av kultursamverkansmodellen tillämpar avtalet samt efterföljandet av i alla direktansökningar. Regeringen har vidare aviserat att den avser att ge Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att följa upp efterlevnaden av avtalet och analysera huruvida det har utvecklats en branschpraxis på området. Mot bakgrund av pågående och planerade uppdrag finner utskottet inte skäl till ett tillkännagivande om och avstyrker därför motion 2020/21:3143 (KD) yrkande 13. Utskottet delar också uppfattningen om biblioteksersättningens betydelse för att upphovsmännen ska få ersättning för användningen av ett verk. Utskottet konstaterar att regeringen och upphovsmännens organisationer har kommit överens om en ny höjd nivå på biblioteksersättningens grundbelopp . Till följd av detta beräknas den totala biblioteksersättningen 2021 uppgå till ca , vilket är en höjning med ca jämfört med . Vidare har Författarfonds bidragsgivning, inklusive talboksersättningen, förstärkts med ca . Utskottet avstyrker mot den bakgrunden motion 2020/21:3638 (MP) yrkande 17. Konstnärers sociala och ekonomiska villkor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konstnärers sociala och ekonomiska villkor med hänvisning till bl.a. pågående utrednings-arbete. Jämför reservation 8 (KD). Kulturarbetsmarknaden är särpräglad med särskilda behov när det gäller arbets- och uppdragsförmedling samt utbildning för de arbetssökande. Det finns stora utmaningar kopplade till trygghetssystemen i relation till konstnärer. En viktig del av uppgifter är att analysera och sprida kunskap om konstnärers sociala och ekonomiska villkor samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. har vidare en central roll att spela, bl.a. i form av rådgivande och vägledande insatser när det gäller exempelvis skatte-, socialförsäkrings- och pensionsfrågor i förhållande till konstnärlig yrkesverksamhet. Mot bakgrund av de utmaningar och särskilda förutsättningar som möter konstnärskollektivet på arbetsmarknaden är enligt regeringen behovet av vägledning och rådgivning hos relevanta myndigheter hög. Det är därför viktigt att informerar om hur olika konstnärsstöd påverkar ersättningarna från socialförsäkringssystemet. har inom ramen för sitt uppdrag byggt upp den s.k. Konstnärsguiden med samlad information om skatte- och trygghetssystem, anpassad för den som är konstnärligt yrkesverksam och ofta frilansar. Det finns enligt regeringen ett behov av att ytterligare myndigheter utvecklar sin dialog med konstnärskollektivet. Enligt förordningen (2009:1174) med instruktion för ska myndigheten ge information till berörda om socialförsäkringen och de övriga förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för. Mot bakgrund av att dagens arbetsmarknad är präglad av olika anställnings- och uppdragsformer har i regleringsbrevet också fått ett återrapporterings-krav om att redovisa till regeringen hur myndigheten har arbetat för att utveckla informationen till egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer. Enligt förordningen (2017:154) med instruktion för ska tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information och service till allmänhet och företag. Myndigheten publicerar anpassad information för egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer både på och , som driver tillsammans med och . Mer specifikt finns riktad information för konstnärer på webbplatserna, där även riktad information finns för branscher såsom bild och form, musik, scenkonst, mode och design. Enligt regeringen är dagens socialförsäkring inte fullt ut anpassad till förhållandena på arbetsmarknaden med olika anställnings- och uppdragsformer. Det finns också ett behov av stärkt förutsebarhet och trygghet för företagare. Regeringen planerar därför att se över formerna för hur den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas. Regeringen har tillsatt en utredning som ska lämna förslag på hur företagares trygghetssystem kan bli tydligare, enklare och mer förutsägbara (dir. 2020:71). Uppdraget ska redovisas . Regeringen anför vidare att dagens arbetslöshetsförsäkring inte är fullt ut anpassad till förhållandena på dagens arbetsmarknad med olika anställnings- och uppdragsformer. En utredning har därför haft i uppdrag att lämna förslag till en ny effektivare arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster. Utredningens betänkande SOU 2020:37 Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen redovisades och bereds inom . De kulturella och kreativa näringarna är en viktig del av konstnärernas arbetsmarknad. har därför i regleringsbrevet fått i uppdrag att utveckla och medverka i insatser för att främja konstnärernas villkor inom de kulturella och kreativa näringarna. m.fl. (KD) lyfter i kommittémotion 2020/21:3143 yrkande 14 fram behovet av att stärka det konstnärliga företagandet. I motion 2020/21:3638 yrkande 5 lyfter m.fl. (MP) fram behovet av fler trygga anställningar och mer kultur i hela landet. Det offentliga bör enligt motionärerna arbeta för trygga anställningar och goda arbetsvillkor inom kultursektorn i stort. I samma motion yrkande 9 uppmärksammas behovet av stödfunktioner inom och för konstnärer och egenföretagare inom kultursektorn fram. Utskottet instämmer i att konstnärer ska kunna arbeta under rimliga ekonomiska och sociala villkor. Som regeringen anför bör utgångspunkten för konstnärspolitiken vara att professionellt verksamma konstnärer ska kunna försörja sig på sin konstnärliga yrkesverksamhet och att konstnärer i samma utsträckning som befolkningen i stort bör kunna ta del av de sociala trygghetssystemen. Med tanke på kulturarbetsmarknadens särprägel med särskilda behov finns det stora utmaningar när det gäller bl.a. trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig yrkesverksamhet. Som framgår ovan har viktiga uppgifter när det gäller bl.a. att sprida kunskap om och analysera konstnärers sociala och ekonomiska villkor samt att vara rådgivande och vägledande i olika frågor. och har till uppgift att tillhandahålla och behovsanpassa information inom sina respektive områden. Vidare pågår en utredning om hur företagares trygghetssystem kan bli tydligare, enklare och mer förutsägbara. Förslag om en ny effektivare arbetslöshetsförsäkring bereds i (SOU 2020:37). Med hänvisning till pågående arbete avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3143 (KD) yrkande 14 och 2020/21:3638 (MP) yrkandena 5 och 9. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om scenkonstallianserna. Jämför reservation 9 (M). Scenkonstallianserna, som finns på teater-, dans- och musikområdet, verkar för att främja frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera konstnärlig utveckling. Allianserna kan också ta en aktiv roll när det gäller kompetensutveckling. I kommittémotion 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 7 yrkas att det ska göras en utvärdering av scenkonstallianserna. Den utvärdering som kulturutskottet genomförde 2012 visade att allianserna förbättrat tryggheten för de scenkonstnärer som anställts, men också att det finns utrymme för utveckling. Utskottet vill understryka den betydelse som Teater-, Dans- respektive Musikalliansen har för att öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera konstnärlig utveckling. Bidrag till allianserna fördelas av inom ramen för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Utskottet noterar att bidraget till scenkonstallianserna uppgår till totalt , vilket är en förstärkning med jämfört med . har stödet till allianserna vidare förstärkts med med anledning av covid-19-pandemin. Det är viktigt att verksamhet som får statliga bidrag följs upp och utvärderas. Utskottet är dock inte berett att föreslå ett tillkänna-givande enligt motionsyrkandet. Motion 2020/21:3336 (M) yrkande 7 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om fristadssystemet. Jämför reservation 10 (SD). Att stödja konstnärer och kulturaktörer är en viktig del i regeringens arbete för att främja, förankra och försvara demokratin. bör ta ett globalt ansvar för frågor om konstnärlig frihet och yttrandefrihet genom att fortsätta att verka för en utveckling av fristadssystemet. Fristadssystemet för författare, journalister och konstnärer har varit etablerat i . är det land i världen som har flest antal fristäder, totalt 29. Fristadssystemet innebär att en kommun eller region ger en konstnär, som i sitt hemland utsätts för hot och hat på grund av sin konstnärliga gärning och därmed lever under begränsad yttrandefrihet, en . Kommunen står för boende och uppehälle. Regeringen har genom uppdrag till säkerställt finansiering av en nationell samordnare för fristadssystemet. I kommittémotion 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkas att fristadssystemet ska avvecklas (yrkande 3). Enligt motionärerna ger fristadssystemet endast en mycket liten del av den stora del av världens befolkning som saknar grundläggande fri- och rättigheter tillgång till detsamma. Statliga myndigheter och medel bör inte handlägga och subventionera rådande system. Det sänder enligt motionärerna felaktiga signaler att mitt i brinnande pandemi, när vår egen inhemska bransch går på knäna och stöttas genom statliga stödpaket, bekosta utländska konstnärers uppehälle och lön. Enligt utskottet är fristadssystemet en viktig del i det globala arbetet för att verka för den konstnärliga friheten och den demokratiska utvecklingen. Det förhållandet att fristadssystemet inte kan omfatta alla kulturskapare som hotas eller hindras i sitt utövande i sina hemländer utgör inte ett skäl att avveckla systemet. Utskottet avstyrker motion 2020/21:3944 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om internationellt utbyte på kulturområdet. Jämför reservation 11 (SD). Konstnärspolitiken ska enligt regeringen ses i ett större sammanhang där internationaliseringen och den globala marknaden är viktiga förutsättningar för konstområdets överlevnad och utveckling. För att kreativitet och mångfald ska kunna prägla samhällets utveckling i enlighet med de nationella kulturpolitiska målen krävs nya intryck och utbyten. Det är också en förutsättning för konstnärlig utveckling och förnyelse. Det är därför enligt regeringen viktigt att verka för att öka det internationella utbytet och utblicken mot övriga världen. Regeringen lyfter också fram kulturområdets och konstnärernas betydelse för utvecklingssamarbetet och för demokratiserings-processer i världen. Enligt regeringen bör konstnärers och kulturens roll i det internationella utvecklingssamarbetet främjas. bör i ökad utsträckning bidra till demokratiseringsprocesser och den konstnärliga friheten globalt. I kommittémotion 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att man inte ser det som motiverat att från statligt håll peka ut hur det internationella utbytet ska se ut. Det bör enligt motionärerna inte göras på ett överstatligt sätt. Istället bör utbyten vara fristående, bilaterala eller multilaterala, men frivilliga. Enskilda konstnärer utvecklar enligt motionärerna inte sina uttryck genom internationella uppdrag. Utbyten kan göras i och inom . Enligt motionärerna är aktuella kulturpolitiska och biståndspolitiska insatser inte motiverade. Konstnärer rör sig inte sällan på en global marknad. Internationellt utbyte syftar också till att vidga arbetsmarknaden och öka möjligheterna till egenförsörjning, men också till att verka för konstnärlig förnyelse och fördjupning. Internationalisering av kulturlivet är en kraft som för med sig nya intryck och impulser. Kulturområdet och konstnärerna har stor betydelse för utvecklingssamarbetet och för demokratiseringsprocesser i världen. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att verka för att öka det internationella utbytet och utblicken mot övriga världen. Utskottet avstyrker motion 2020/21:3944 (SD) yrkande 7. Motiv och inriktning för konstnärspolitiken, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på området är exempelvis tillgänglighet och folkhälsa, som även speglar sig i vår konstnärspolitik. Till skillnad från regeringen anser vi inte att postmoderna instrumentella och högst politiserade jämställdhets- och mångfaldsmål ska styra kultur- eller konstnärspolitikens riktning, eller begränsa dess utövares handlingsutrymme. Vi delar inte uppfattningen att en mångfald av röster enbart uppnås utifrån bakgrund, vilken examen ens föräldrar har eller för den delen vilken sexuell läggning eller vilket kön man har. Vi tror att konsten är stark nog i vårt land för att kunna berätta om olika historier, berättelser och perspektiv utan kvotering. Av de kulturpolitiska målen bör det tydligt framgå att staten har ett ansvar för att skapa goda grundvillkor för kultursektorn, men att just samtidskulturen i något högre utsträckning än bör stimuleras att stå på egna ben. Med tre aspekter i åtanke – kulturens roll för samhället, individuell livskvalitet och arbetsmarknadens förutsättningar – föreslår vi att de nuvarande nationella målen för kulturpolitiken ska upphävas och ersättas av följande nationella kulturpolitiska mål: Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och för att knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtids-kulturen ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen föreslår vi därför följande kulturpolitiska mål: • Främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande. • Främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden. • Knyta ihop kultur och hälsa och banden mellan natur- och kulturvård. • Väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt. • Särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktions-nedsättningar. • Säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultur-sektorn och de däri verkande kulturarbetarna. • Främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtids-kulturen. Vi anser att det behövs en ny konstnärspolitisk inriktning och nya kultur-politiska mål. Styrningens effekter på den konstnärliga friheten, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6. Regeringen påtalar i skrivelsen att det är av stor betydelse och viktigt att ha konstnärlig frihet eftersom det visar på en stark demokrati. Det är i och för sig inget felaktigt påstående, men är fria konstnärer beroende av statligt stöd oavsett om det gäller stipendier, bidrag eller anställning på statliga institutioner. Principen om armlängds avstånd verkar bli urvattnad med regeringens politik, och det är en utveckling vi ser med oro på. Pandemin har på flera sätt påvisat hur osäker branschen är. Vi är många som påtalar att armlängds avstånd är en viktig grundpelare inom kulturen, men har å andra sidan sett hur stödpaket efter stödpaket innehållande miljarder kronor presenterats av regeringen och delats ut. Det är viktiga medel för branschen, något som också ställt sig bakom, men vi oroas också av att man som konstnär ska känna sig låst i sin konstnärliga frihet eftersom de medel man tagit emot kräver motprestation enligt riktlinjer uppsatta för att kunna ta del av stödpengarna. Det riskerar att minska armlängds avstånd-principen, i stället för att förlänga den. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Styrningens effekter på den konstnärliga friheten, punkt 3 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkande 4. För att säkra den konstnärliga friheten behöver konsten skyddas från direkt påverkan när den betalas av det offentliga, det som brukar kallas principen om armlängds avstånd.