bet · H901TU1 · 2021-12-03 00:00:00 — När det gäller motionsförslaget om ökade investeringar i nattågsfordon noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen anger att den ser ett behov av nya lok och vagnar till den nattågstrafik till och från övre och som staten upphandlat. Utskottet påminner också om att har i uppdrag att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik samt att förvalta och hyra ut järnvägsfordon till i första hand järnvägsföretag som staten ingår trafikeringsavtal med, och i andra hand andra järnvägsföretag. Av budgetpropositionen framgår att den totala investeringen kommer att fastställas efter genomförd upphandling och medföra att upplåning ökar 2022–2027. När det gäller motionsförslaget om anslagsstöd till vill utskottet anföra följande. Som framgår av budgetpropositionen minskade avgiftsintäkter jämfört med till följd av en minskande fartygstrafik i spåren av pandemin. gjorde trots det ett rörelseresultat på ca och merparten av resultatet sätts av i bokslutsdispositioner. Det redovisade resultatet för räkenskapsåret uppgår till ca . Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att orsaken till det positiva resultatet trots fallande avgiftsintäkter främst är det kapitaltillskott som genomfördes på (prop. 2019/20:187 utg. omr. 22, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366), men att det även beror på låga bränslekostnader och låga kostnader för isbrytningsverksamheten till följd av en mycket mild vinter 2019/20. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att även beslutade om ett tillskott till med som får användas för att förstärka ekonomi till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:422.) Resurstillskottet motiverades med att fartygstrafiken hade minskat avsevärt med anledning av spridningen av covid-19 och att sjöfartsnäringen och rederier som bedriver passagerar- och kryssningstrafik hade drabbats mycket hårt av pandemins effekter. Detta hade resulterat i kraftigt minskade avgiftsintäkter, vilket fått stora negativa konsekvenser för ekonomi. Tillskottet motiverades även med att har små möjligheter att på kort sikt minska utgifterna, bl.a. eftersom samtliga farleder, slussar och lotsstationer behöver vara tillgängliga dygnet runt årets . Vidare framhölls att även behöver upprätthålla beredskapen inom sjö- och flygräddning och assistera fartyg genom isbelagda farvatten. För att säkerställa att verksamhet, och därigenom fartygstrafiken till svenska hamnar, kan upprätthållas behövdes ett ekonomiskt tillskott till myndigheten. Utskottet vill understryka vikten av en väl fungerande sjöfart för bl.a. handel och näringsliv liksom behovet av överflyttning av godstransporter till sjöfart. Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att har en svag ekonomisk ställning och att pandemin har medfört ytterligare påfrestningar på ekonomin. har därför som nämnts ovan beslutat om angelägna extratillskott till för att mildra effekterna av pandemin. Utskottet ställer sig bakom förslaget i budgetpropositionen att ytterligare medel ska tillföras genom anslagen för ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål samt ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur för att bl.a. möjliggöra investeringar i myndighetens fartygs-, båt- och helikopterflottor som det finns behov av. Utskottet anser att en bättre ekonomisk ställning för även ger myndigheten bättre förutsättningar att vidmakthålla den infrastruktur och den service som myndigheten ansvarar för, vilket också stärker sjöfartsnäringen och därmed transportsystemets klimatomställning. Om stöd till tågfärjor Mot bakgrund av motionsförslaget om stöd till tågfärjor kan utskottet konstatera att den svenska tågfärjetrafiken har funnits länge men att den har minskat i betydelse allteftersom broar och tunnlar har byggts. Öppnandet av fasta förbindelser som t.ex. och broarna som länkar samman de danska öarna med varandra har betytt billigare, smidigare och snabbare järnvägstransporter. Den gränsöverskridande järnvägsgodstrafiken mellan och kontinenten använder till största delen rutten via och . Järnvägsfärjorna från och till olika hamnar på kontinenten har således haft vikande volymer. Infrastrukturministern anförde i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:646) att det är ett bekymmer när många aktörer inom näringslivet väljer att använda järnvägstransporter enbart över och Fehmarn Bält. Statsrådet varnade för att logistikkedjan kan innebära att man undergräver finansiering och ekonomi för de andra alternativen, inte minst viktiga hamnar i , vilket innebär att man förlorar redundans, ersättningar och alternativ. Utskottet delar denna farhåga och välkomnar därför uppdraget till om tågfärjetrafiken mellan och . Uppdraget har bestått i att analysera och redovisa vilken funktion tågfärjeförbindelsen mellan och har för en långsiktigt hållbar transportförsörjning samt att redogöra för vilka möjliga åtgärder som är långsiktigt motiverade ur ett transportförsörjningsperspektiv med särskilt beaktande av trafikens betydelse ur ett beredskaps- och redundansperspektiv. I den rapport som sedermera har redovisat betonas att tågfärjan mellan och är ett viktigt alternativ för godstransporter mellan och kontinenten vid avbrott på och att sårbarheten i transportsystemet skulle öka om tågfärjorna slutar att gå. konstaterar att förbindelsen är lågt utnyttjad och att det krävs kraftigt ökad efterfrågan om förbindelsen ska kunna upprätthållas. Enligt kan det krävas någon form av ekonomiskt stöd till tågfärjeförbindelsen, åtminstone tills Fehmarn Bält-förbindelsen beräknas vara klar . Rapporten bereds inom . Vissa utbildnings- och transportforskningsfrågor Om trafiksäkerhet och jämställdhet () finansieras med årliga anslag som får användas för utgifter för bl.a. utredningsverksamhet, kompetensutveckling, forskning och medfinansiering av VTI:s deltagande i EU-projekt. VTI genomför även s.k. uppdragsforskning där forsknings-projekten finansieras av externa uppdragsgivare och finansiärer. När det gäller motionsförslaget om ett uppdrag till VTI att premiera jämställdhetsaspekter inom trafiksäkerhet ser utskottet positivt på VTI:s gedigna forskning och deras mångåriga erfarenhet av att bedriva transportforskning som bl.a. syftar till att utveckla metoder och verktyg för jämställdhetsintegrering i transportplaneringen. Som ett aktuellt exempel kan nämnas att VTI har inlett ett forskningsprojekt med fokus på att ta reda på hur ökad tillgänglighet genom investeringar i transportsystemet påverkar jämställdhet på arbetsmarknaden. Projektet finansieras med medel från och pågår . Forskarna pekar på att bättre kollektivtrafik och väginfrastruktur gör att fler kan pendla vilket gynnar arbetsmarknaden. Med inriktning på att få fram kunskaper som kan bli användbara i trafikplaneringen vill VTI-forskarna ta reda på vad det är som leder till mer jämställdhet och hur det har förändrats . Om utbildningssatsningar inom järnväg och sjöfart När det gäller motionsförslaget om utbildningssatsningar riktad till personal för att rusta och bygga ut järnvägen vill utskottet peka på att i enlighet med myndighetens regleringsbrev har haft uppdraget att redogöra för vilka åtgärder som myndigheten avser att vidta för att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom järnvägsbranschen. Uppdraget redovisades till (TRV 2021/19124). I uppdraget till ingick att i samverkan med branschens aktörer leda, samordna och driva delar av det långsiktiga kompetensförsörjningsarbetet för branschen och att fånga upp branschens identifierade kompetensförsörjningsutmaningar i dialog och samverkan med branschen. Samverkan har i enlighet med uppdraget i första hand skett genom Järnvägsbranschens samverkansforum (JBS) som är en arena för samverkan där alla delar av järnvägsbranschen finns representerade. Uppdraget innebär att –2022 leder, samordnar och driver ett antal prioriterade åtgärder inom ramen för regeringsuppdraget. pekar i den rapportering som gjordes till regeringen på att kompetensförsörjning är ett långsiktigt arbete och att de åtgärder som genomförs inom ramen för regeringsuppdraget –2022 kommer att ligga till grund för det fortsatta arbetet. aviserar vidare att återrapporteringen av uppdraget kan fortsätta . Utskottet vill vidare peka på att JBS i egenskap av järnvägsbranschens gemensamma arena även samverkar för utbildningar och attraktivitet och bl.a. identifierar behov av kompetens och resurser och . JBS genomför gemensamma insatser för att öka branschens attraktivitet och för gemensamma dialoger med lärosäten och aktörer inom utbildningssystemet. Enligt JBS är det väsentligt att branschens olika aktörer kan rekrytera tillräckligt många medarbetare i rätt tid. Därför arrangeras kontinuerligt olika typer av gemensamma event för elever och yrkesvägledare i gymnasieskolor och på högskolor, för att informera om yrkesmöjligheter inom järnvägsbranschen. JSB presenterar på sin webbplats även en översikt över de olika utbildningsvägar som erbjuds till järnvägsbranschen och kan sökas av studerande inom gymnasieskola, yrkeshögskola, högskola och universitet. Sammanlagt återfinns här ett sjuttiotal olika kurser och utbildningar med inriktning på järnvägsområdet. När det gäller fortbildningsinsatser med inriktning på sjöfarten välkomnar utskottet det som anförs i budgetpropositionen om att det för att underlätta för sjömän och rederier under pandemin bl.a. har beslutats att fartygscertifikat och giltighetstid för sjömäns behörigheter förlängs automatiskt från utgångsdatum. I enlighet med ändamålet får medel från anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser användas för att finansiera delar av driftunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Anslaget får vidare användas för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser samt till ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. Utskottet påminner om att har beslutat om att tillföra extra medel till anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser med anledning av pandemin. Utskottet står bakom det förslag som presenteras i budgetpropositionen om att anslå till anslaget, vilket inbegriper ett tillskott om för att säkerställa en fortsatt god tillgänglighet till beredskapsflygplatser för samhällsviktiga flygtransporter. Tillgång till elektroniska kommunikationer Målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. När det gäller tillgången till bredband vill utskottet inledningsvis peka på att i internationell jämförelse har en mycket väl utbyggd bredbandsinfrastruktur. Till exempel är i Europeiska kommissionens index för digital ekonomi och digitalt samhälle 2021 (2021) rankat på sammantaget tredje plats bland EU:s medlemsstater. Det är dock viktigt med fortsatta insatser för att främja en väl utbyggd infrastruktur för bredband som täcker hela landet. Utskottet ser positivt på att ytterligare satsas 2022 på utbyggnaden av bredband i hela landet. Tillsammans med tidigare beslutade medel kommer därmed totalt att kunna fördelas till utbyggnaden av bredband i glesbefolkade områden . Utskottet välkomnar detta. I enlighet med förordningen om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur är () ansvarig myndighet för bredbandsstödet. Myndigheten ska i enlighet med sitt regleringsbrev säkerställa att samtliga regioner med stödberättigade byggnader kan komma i fråga för tilldelning av stödmedel samt främja att stödet får god geografisk spridning och säkerställa att olika typer av aktörer kan komma i fråga för stöd, särskilt bredbandsföreningar. Utskottet vill även påminna om att för att främja utbyggnaden av bredband erbjuds regioner och fortsatt stöd för att upprätthålla funktionen regional bredbandskoordinator även –2025. PTS får i uppdrag att stödja de regionala bredbandskoordinatorerna i arbetet med att främja tillgången till bredband. PTS ska bl.a. ge vägledning i bredbandskoordinatorernas arbete, ha kontinuerligt erfarenhetsutbyte och förse koordinatorerna med ett samverkansnätverk och främja länsöverskridande samarbeten kring bredbandsutbyggnad. Utskottet påminner om att stöd för utbyggnad av bredband även har ingått i landsbygdsprogrammet och i de tre nordliga regionalfondsprogrammen. Totalt omfattade satsningen på bredbandsstöd i landsbygdsprogrammet 2014–2020 ca . Genom en övertäckning i landsbygdsprogrammets bredbandsstöd har projekt för beviljats stöd, alltså mer än vad som har budgeterats i programmet. Utöver detta har satsningar på möjliggjorts inom regionalfonden för utbyggnad av större ortssammanbindande bredbandsnät i de tre nordliga regionalfondsprogrammen. Med anledning av motionsförslagen om pris- och löneomräkning och en 20-procentig reduktion på anslagen 1:3, 1:9, 1:12, 1:13 och 2:1 vill utskottet peka på att statliga myndigheters verksamhet huvudsakligen finansieras med ett årligt förvaltningsanslag från statsbudgeten, som beslutas av . Anslagets storlek baseras bl.a. på den s.k. pris- och löneomräkningen, som ska kompensera myndigheterna för höjda kostnader för bl.a. löner och lokaler. Modellens konstruktion gör dock att myndigheterna inte fullt ut kompenseras för ökade lönekostnader, vilket i praktiken innebär att myndigheterna ständigt måste effektivisera sin verksamhet för att få pengarna att räcka till. Syftet med pris- och löneomräkning är att förstärka myndigheternas incitament att effektivisera, följa upp och hålla nere kostnaderna i verksamheten. Pris- och löneomräkningen baseras enligt budgetpropositionen på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen om hur omräkningen ska göras. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att inledde en granskning av modellen med pris- och löneomräkning. Riks-revisor konstaterar att det inte finns någon kunskap om vilka effekter modellen har haft på myndigheternas verksamhet trots att den har varit i bruk . En bakgrund till granskningen är enligt riksrevisorn också att modellen har fått viss kritik, t.ex. för att den inte tar hänsyn till att myndigheternas förutsättningar att effektivisera skiljer sig åt och att myndigheter som till stor del är avgiftsfinansierade inte berörs av modellens effektiviseringskrav. Det finns dessutom en risk för att myndigheter som inte kan effektivisera mer successivt tvingas krympa sin verksamhet. Utskottet välkomnar därför att granskning syftar till att ge svar på om pris- och löneomräkningen är en ändamålsenlig metod för att skapa incitament till förbättrad effektivitet och att granskningen även kommer att belysa eventuella oönskade bieffekter som kan påverka myndigheternas förmåga att planera och fullgöra sina uppdrag. Resultatet från granskningen kommer att sammanställas i en rapport med planerad publicering . Utskottet tillstyrker sammanfattningsvis de förslag till anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen. Utskottet har vidare inte några invändningar mot regeringens förslag till bemyndiganden, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet. Propositionen tillstyrks därmed även i detta avseende, medan motionerna 2021/22:3189 (V), 2021/22:3195 (V) yrkande 14, 2021/22:3679 (C) yrkande 61, 2021/22:3879 (KD) yrkandena 1, 23, 40, 57, 77 och 78, 2021/22:3888 (SD), 2021/22:3957 (L), 2021/22:4052 (M) yrkandena 1–7, 2021/22:4135 (C) och 2021/22:4219 (KD) yrkande 15 avstyrks. Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S) och Axel (MP) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den som föreslås i den framlagda budgetpropositionen avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 22. Regeringens budgetalternativ i budgetpropositionen bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Som framhålls i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen och genom reformer ska takten i klimatomställningen öka. Vi vill framhålla att ska bli världens första fossilfria välfärdsland och ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. För att nå dit krävs stora offentliga och privata investeringar i klimatsmart teknik och därför bör både Industriklivet och Klimatklivet förstärkas för att ytterligare stärka och påskynda industrins klimatomställning och för att möjliggöra klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Utsläppen ska minska genom en omfattande elektrifiering av bl.a. transporter och industrin, varför den s.k. elektrifieringsstrategin bör förstärkas och det s.k. Energisteget återstartas. Som framhålls i budgetpropositionen behöver transportsystemet vara robust, långsiktigt och hållbart för att vi ska klara klimatomställningen och för att människor ska kunna leva och bo i hela landet. Politiken ska därför inriktas på att bygga infrastruktur stark och hållbar för framtiden. Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (C) (C) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 22 inte får överstiga 76 2022 (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 22. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4121 budgetmotion 2022. I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 22. förslag till statens budget 2022 inom utgiftsområde 22 läggs fram i kommittémotion 2021/22:4135 (C). Jag vill i enlighet med denna se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. En väl fungerande transport och it-infrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet, och att näringslivets godstransporter fungerar är likaledes viktigt för att möjliggöra företagsamhet och arbete i hela landet. Teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, regelförenklingar och en omställning till elektrifierade transporter och en ökad andel förnybara drivmedel bidrar till fortsatt goda kommunikationer i hela landet utan att miljö- och klimatpåverkan ökar. driver på för att ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta och utsläppsminskningar från de inrikes transporterna till 2030. I det arbetet har de statliga infrastrukturinvesteringarna en viktig roll att spela. prioriterar att öka underhållet och utbyggnaden av järnvägen och vill även satsa på alternativa finansieringslösningar, göra satsningar på elektrifiering, förnybar energi och mer kollektivtrafik samt ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnad. Det är de fem transportslagen tillsammans som skapar förutsättningar för transporteffektivitet och en smart omställning till klimatnytta. Eftersom värnar hela landets utveckling är det också av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet. Möjligheterna att driva företag och bo utanför storstäderna behöver förstärkas och det behövs därför en fossiloberoende fordonsflotta och investeringar i bättre vägar och järnvägar, bättre kollektivtrafik i form av t.ex. buss, tåg och taxi i hela landet, utan att straffbeskatta de som har långa avstånd. Även bredbandsfunktionaliteten är central. Mot denna bakgrund anser jag att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur bör ökas med totalt jämfört med regeringens förslag. Av dessa medel ska användas för att förstärka underhållet av det finmaskiga vägnätet på landsbygden och gå till en särskild satsning riktad mot enskilda vägar där ett viktigt fokus bör vara plogning, men också tjälsäkring och insatser för att stärka bärigheten. Vidare bör () ges i uppdrag att premiera jämställdhetsaspekter inom trafiksäkerhet och därför bör anslaget 1:9 ökas med . En väl utbyggd infrastruktur för mobiltelefoni- och bredbandstjänster är en förutsättning för att människor ska ha fortsatta möjligheter att bo kvar och driva företag också på landsbygden. Jag vill därför se en kraftigt ökad och långsiktig finansiering av stödsystemet för utbyggnad av bredband och att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ökas med jämfört med regeringens förslag. Med utgångspunkt från pris- och löneomräkningen för statliga myndigheter anser jag att anslaget 1:3 bör minskas med , anslaget 1:12 Transportstyrelsen bör minskas med , anslaget 1:13 Trafikanalys bör minskas med och anslaget 2:1 bör minskas med . Jag anser slutligen att i samverkan med kommuner och regioner bör förbättra omfattningen och standarden på det svenska vägbelysningsnätet. För att stimulera kommunernas arbete med att underhålla, byta och behålla vägbelysning även på mindre orter anser jag att ett statligt investeringsstöd och ett nytt anslag bör införas för detta ändamål, Upprustning av vägbelysning, och att detta tillförs . I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar 2022 jämfört med regeringens förslag. Tabell 17 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Underhåll av finmaskiga vägnätet på landsbygden Riktad satsning till enskilda vägar Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Upprustning av vägbelysning (nytt anslag) Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (V) (V) anför: I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen , före planerad justering, inkom , med ett gemensamt budgetförslag, vilket har försvårat budgetprocessen. Som en del av den överenskommelse har ingått med regeringspartierna om framtida samarbetsformer och kraftigt höjda pensioner för de sämst ställda pensionärerna och eftersom regeringen lagt in förslag om förbättringar i sjukförsäkringen – som den s.k. Arnepensionen, höjda ersättningar och borttagen s.k. funkisskatt – i sin budgetproposition stödde i andra hand, då vårt eget förslag till budget fallit, regeringens budgetförslag i kammaren, framför förslaget från , . Vidare anser att regeringens förslag i sin helhet är bättre för , då det utgår från andra utgångspunkter än de auktoritära, nationalkonservativa värderingar som genomsyrar förslaget från , . samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278 Röd politik för en grön omställning som behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, där samlade förslag framgår av reservation 3 och 7. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 22. förslag inom utgiftsområde 22 är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet. I denna motion finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 22. förslag till statens budget 2022 inom utgiftsområde 22 läggs fram i partimotion 2021/22:3189 (V). Jag vill i enlighet med denna se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Jag vill framhålla att utgångspunkter för infrastrukturpolitiken är visionen om ett jämlikt samhälle och faktumet att världen befinner sig i ett klimatnödläge. Transportsystemet behöver ställas om till tillgängliga, välfungerande och hållbara transporter, och efter coronapandemin krävs åtgärder som stärker medborgarnas möjligheter att resa hållbart och för att gods ska kunna transporteras med liten klimatpåverkan.