bet · H801NU13 · 2021-02-12 00:00:00 — 2019/20:NU15) redogörs för lagstiftning om hållbarhetsrapportering, regelverk om upphandling och skärpt företagsbotlagstiftning som också är av betydelse för svenska företag när det gäller internationellt hållbart företagande. Plattform för internationellt hållbart företagande fattade regeringen beslut om en uppdaterad plattform för internationellt hållbart företagande. Plattformen ska bidra till svenska företags möjligheter att hantera risker i samband med komplicerade investeringar och affärer, inte minst på komplexa marknader. Regeringen anför att den uttryckt en tydlig förväntan på att svenska företag agerar hållbart och ansvarsfullt genom att arbeta för mänskliga rättigheter, jämställdhet, goda arbetsvillkor, miljö, klimat och korruptionsbekämpning. Som ägare anger regeringen att staten har säkerställt att hållbart företagande är integrerat i bolagsstyrningen för att främja en långsiktigt hållbar värdetillväxt. Bolagen med statligt ägande ska agera föredömligt och påverkar genom sin verksamhet som både beställare och aktör. Regeringen framhåller vidare att den sociala dialogen mellan arbetsgivare och fackliga organisationer är en viktig del när det gäller hållbart företagande. Genom det s.k. Global , där är ordförande, söker man lösningar på de omställningar som följer i spåren av klimatförändringar och den fjärde industrirevolutionen. I plattformen presenteras en rad åtgärder och initiativ på området. Hållbart företagande och statliga bolag beslutade regeringen om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande. Policyn ersätter den tidigare ägarpolicyn från . Liksom tidigare ingår hållbart ägande i statens ägarstyrning. Det innebär att bolagen ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Ett föredömligt agerande inkluderar ett strategiskt och transparent arbete med samarbete i fokus. Internationella riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling ska enligt policyn vara vägledande för detta arbete. Statskontorets rapport om FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att bedöma hur lever upp till FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Statskontoret överlämnade rapporten vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete (rapport 2018:8) . Statskontorets sammantagna bedömning i rapporten är att regeringen och statliga aktörer har vidtagit relevanta åtgärder för att följa principerna. Statskontorets analys visar vidare att det finns anledning att överväga ytterligare åtgärder i syfte att förbättra efterlevnaden. I den tidigare nämnda plattformen för internationellt hållbart företagande redogör regeringen för genomförda och planerade åtgärder och initiativ i relation till Statskontorets rapport och förslag. FN:s förslag om ett globalt bindande instrument för företagande och mänskliga rättigheter Inom ramen för FN:s mellanstatliga arbetsgrupp för företagande och mänskliga rättigheter har det lagts fram ett förslag om att anta ett globalt bindande instrument. EU inklusive röstade emot resolutionen och har enligt regeringen därefter intagit en avvaktande hållning i förhandlingarna. I Plattform för internationellt hållbart företagande anför regeringen att det i sak finns flera problematiska faktorer som bidrar till regeringens tveksamhet till att aktivt ska driva på för en global konvention. Regeringen anger att konventionsutkastet innehåller långtgående och delvis vagt utformade bestämmelser som i flera fall enligt regeringens bedömning torde bli svåra att genomföra i svensk rätt. Regeringen framhåller att den position EU och har drivit inte ska tolkas som att EU är en återhållande kraft inom hållbart företagande och framhåller att 16 av EU:s medlemsländer antagit nationella handlingsplaner för företagande och mänskliga rättigheter. Regeringen betonar att företag har ett stort ansvar för att respektera de mänskliga rättigheterna men anser att svaret på frågan inte är en ny konvention utan bättre tillämpning av befintliga konventioner, regelverk och riktlinjer. Kommissionens förslag om obligatorisk väsentlighetsanalys om företagande och mänskliga rättigheter presenterade kommissionen ett initiativ om hållbar företagsstyrning. Initiativet syftar till att förbättra för bolagsrätt och bolagsstyrning. Det ska göra det möjligt för företag att fokusera på långsiktigt hållbart värdeskapande snarare än på kort sikt. Initiativet ska hjälpa företag att på ett bättre sätt hantera hållbarhetsrelaterade frågor i den egna verksamheten och i värdekedjor bl.a. när det gäller sociala och mänskliga rättigheter, klimatförändringar och miljö. Enligt kommissionens färdplan pågår en öppen konsultation av initiativet fram till och ett förslag ska presenteras . I svaret på en interpellation (ip. 2019/20:425) av (V) om rättigheter vid handel konstaterade statsrådet att kommissionen aviserat att ett förslag om en EU-gemensam lagstiftning om obligatorisk väsentlighetsanalys om företagande och mänskliga rättigheter, s.k. human rights due diligence, men också till skydd mot miljöskador, s.k. environmental due diligence. Av svaret framgår vidare att kommissionär uppgett att förslaget kommer att omfatta alla sektorer och signalerat att det kommer att innehålla sanktionsmöjligheter. Statsrådet framhöll att regeringen ser positivt på att kommissionen tar fram ett förslag och att den har en nära dialog med EU:s medlemsstater. Statsrådet noterade även ett ökat engagemang hos andra medlemsstater, särskilt och , som båda uppgavs ha prioriterat frågan i sina EU-ordförandeskap. Motionsyrkanden likalydande med de nu aktuella om hållbart företagande behandlades senast av utskottet (bet. 2019/20:NU15). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena bl.a. med hänvisning till den förda politiken och pågående insatser. Utskottet vill inledningsvis i likhet med tidigare när det behandlat förslag om hållbart företagande och de svenska riktlinjerna på området, (bet. 2019/20:NU15), anföra att det anser att hållbart företagande i första hand ska vila på företagen själva och deras vilja att göra hållbart företagande till en viktig del av sin verksamhet. Många svenska företag bedriver redan ett aktivt och ambitiöst hållbarhetsarbete. Det som staten kan och bör göra är enligt utskottet att vidta åtgärder för att på olika sätt uppmuntra och stödja företagen i den här strävan. Som framgår av det föregående finns det ett antal riktlinjer och vägledande principer till stöd för företagens arbete med hållbarhet. Även om de inte är bindande för företagen har de betydelse för att fästa uppmärksamhet på problem i skärningspunkten mellan handel och miljö, arbetsvillkor och mänskliga rättigheter. Som utskottet anfört ovan anser det i första hand att hållbart företagande ska vila på företagen själva. Det innebär dock inte att staten inte ska kunna ställa krav på företagen, t.ex. inom ramen för statens exportfrämjande verksamhet. Utskottet vill också i likhet med föregående år framhålla att staten har ett ansvar för att vara föregångare i arbetet med hållbart företagande, och påminna om att hållbart företagande ingår i förvaltningen av de statliga bolagen. Utskottet vill vidare påminna om regeringens uppdaterade plattform för internationellt hållbart företagande och handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter som omnämnts i det föregående. När det gäller frågan om bindande regelverk anger regeringen att den aktivt följt frågan om en bindande för företagande och mänskliga rättigheter. Som också framgår av det föregående pågår det ett arbete inom EU där kommissionen avser att presentera förslag till lagstiftning om hållbar företagsstyrning i syfte att främja ett företagsbeteende som är långsiktigt hållbart och ansvarsfullt. Utskottet noterar att statsrådet i svaret på en interpellation (ip. 2019/20:425) om rättigheter vid handel framhöll att regeringen ser positivt på att kommissionen tar fram ett förslag och att den har en nära dialog med EU:s medlemsstater. Utskottet avser att fortsätta följa frågan. När det gäller förslaget om att utreda omfattningen av bolag vars produkter framkommit som ett resultat av slavhandel hänvisar utskottet till sitt senaste ställningstagande i frågan (bet. 2019/20:NU15). Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Ökad frihandel, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 37. En öppen och fri handel är viktig för . Dessvärre ser vi fortsatta och till och med ökade problem med protektionism i och med den pågående pandemin. Det gäller såväl inom EU som inom WTO. De flesta förstår att ett mindre land som inte kommer att få igenom alla krav eller önskemål för handelspolitiken, men det innebär inte att inte har en roll att spela. Det kan handla om att skapa bilaterala band med andra länder, på olika sätt visa vad mer frihandel betyder för ekonomi och välstånd eller att ta fram konkreta förslag på reformer av WTO eller andra organ. Vi menar att behöver ta ett kliv fram på det här området och att regeringen bör utarbeta en agenda för fri handel. En slutsats från den kris som uppkommit på grund av pandemin som coronaviruset orsakat är att arbetet för frihandel i världen måste fortsätta. Även före krisen fanns problem med protektionism, t.ex. har WTO inte fungerat på ett önskvärt sätt. Vi kan konstatera att protektionismen olyckligtvis har fått betydande genomslag i stora och viktiga länder som , och . Få länder inom EU delar grundläggande syn på frihandel och öppenhet. Dessa problem finns kvar och är något som behöver fortsätta arbeta med även efter den pågående krisen. Utöver enskilda ståndpunkter i sak, som t.ex. minskade tullar på olika varugrupper, menar vi att en viktig svensk prioritering ska vara att nationellt värna öppenhet och frihandel som har ett brett stöd i det svenska samhället. Regeringen bör verka i linje med det anförda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ökad frihandel, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del, 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 37. Vi är i grunden positiva till fri och öppen handel med varor och tjänster samt bilaterala och multilaterala handelsavtal i sin helhet. Handeln minskar protektionism samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. Vi menar att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala multilaterala handelsavtal är av största vikt. Det gynnar bl.a. den svenska industrin och dess handelspartner som tillsammans står för ungefär en femtedel av BNP och tre fjärdedelar av exporten samt direkt eller indirekt sysselsätter omkring en miljon människor. Industrin och alla dess handelspartner är därmed ryggraden i den svenska ekonomin. Vi anser att såväl inom EU som i internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Få saker skulle skada ekonomi mer än om och dess handelspartner skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. Regeringen bör verka för öppen och fri handel och motverka protektionism i linje med det vi här anför. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ökad frihandel, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 9. En förutsättning för att de stora globala klyftorna ska kunna minska är handel på rättvisa villkor över hela världen. Det är främst genom handel som de minst utvecklade länderna med egen kraft kan resa sig ur fattigdom. Därför måste en fri och rättvis handel utvecklas på ett sådant sätt att geografiska gränser får minskad betydelse. Handelshinder som tullar och exportsubventioner bör således motverkas. Handel binder samman länder och marknader världen över. Inte minst kom den europeiska gemenskapen till som en del i arbetet för fred och frihet. Större export gynnar företag, konsumenter och samhällsekonomin i stort då det innebär ökade intäkter och möjligheter till specialisering och storskalighetsfördelar. Också import har positiva effekter på ekonomin då det ger fler valmöjligheter och lägre priser genom att varor som skulle vara dyra att producera i t.ex. kan köpas in billigare från utlandet. Detta gör i sin tur att även svenska varor kan produceras till lägre kostnader och bli mer konkurrenskraftiga. Av den svenska varuexporten utgörs av industriprodukter som maskiner och transportmedel. Hit räknas också bl.a. export av telekomprodukter. basindustri med skogs-, stål-, gruv- och kemiindustri står också för en betydande del av den svenska varuexporten. Exempel på stora importvaror är olja, bilar, el- och teleprodukter. Tjänstehandeln domineras av olika slags affärstjänster, tekniska tjänster samt resor och transporter. I den första gruppen ingår bl.a. tjänster relaterade till forskning och utveckling. Regeringen bör därför vara pådrivande för ökad frihandel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ökad frihandel, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 37. I då protektionismen växer anser jag att EU även fortsättningsvis ska vara en stark röst för frihandel och stå upp för den regelbaserade internationella handelsordningen. EU ska verka för att minska alla typer av handelshinder och för att utveckla och modernisera WTO. I en situation där WTO inte tillåts fungera måste EU driva på för handelsliberaliseringar där intresserade länder deltar och förhandlar omfattande frihandelsavtal som genomsyras av EU:s gemensamma värderingar och bidrar till långsiktig hållbarhet globalt. EU måste fortsätta föra en dialog med och försöka normalisera de transatlantiska relationerna. Ett bra samarbete mellan och menar jag hade skapat goda förutsättningar för en fungerande multilateral handelsordning. EU:s regionala partnerskapsavtal med som erbjuder tullfri och enkel export till EU bör också utvecklas. Jag ser därför positivt på att kommissionen är tydligt engagerad i relationen mellan EU och olika . EU behöver vidare slå vakt om varumärkesförfalskning, både inom EU och internationellt gentemot , för att skydda konsumenter och motverka kinesisk dumpning. EU behöver också skyddas mot nationer med oärliga intressen som genomförs med strategiska investeringar. Ägarstruktur och avsikt måste kunna redovisas, men aldrig på bekostnad av den fria handeln. Regeringen bör således verka för att stärka frihandeln mellan och omvärlden i linje med det jag här anför. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reformering av , punkt 2 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 44. WTO har länge varit satt ur spel och befinner sig nu i kris. Medlemsländerna är oense, protektionismen får stort genomslag i organisationen och har blockerat frågan om tillsättning av en domare i för att uppnå förändring i hantering av sakfrågor och regelverk. Stora länder i världen kan klara sig bättre i den här typen av handelsmiljö genom att de har stora egna marknader och att de i kraft av sin storlek kan utöva olika former av påtryckningar t.ex. i förhandlingar och handelstvister. Mindre länder, som , saknar denna möjlighet och är dessutom väldigt beroende av handeln med andra länder. Tillgänglighet till andra marknader, likvärdiga spelregler och minskade eller borttagna handelshinder är avgörande för svensk ekonomi. Det globala multilaterala handelssystemet är av stor betydelse och det är därför ett viktigt svenskt intresse att få WTO att fungera och därmed säkerställa organisationens framtida relevans. WTO behöver både utvecklas och effektiviseras för att åter fylla sin roll att skapa trygghet och enkelhet på den globala marknaden. Formellt är det EU som företräder medlemsländerna inom WTO, men vi menar att det inte förminskar roll. bör ta en aktiv roll inom EU för att se till att EU stöder WTO och driver på för en reformering och modernisering av organisationen, men även bilateralt driva frågor som är viktiga för landet. bör också verka för att få tillbaka och till WTO:s förhandlingsbord. Regeringen bör verka med denna inriktning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Handel med miljövänliga varor, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 48 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 42, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 40. Det gröna frihandelsavtalet (Environmental Goods Agreement, ) som EU förhandlade om med 16 andra WTO-medlemmar ligger på is sedan förhandlingarna bröt ihop 2016. Sannolikheten att förhandlingarna återupptas i dess nuvarande form ser vi som små. Det behövs således nya alternativ och lösningar. Vi anser därför att ska vara pådrivande så att EU tar initiativ till multilaterala förhandlingar om sänkta eller avskaffade tullar på miljövänliga varor. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Handel med miljövänliga varor, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 40 och 43 samt 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 48 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 42. Kommissionen har aviserat att den kommer att föreslå ett nytt verktyg för att prissätta koldioxidutsläpp för varor som importeras till EU, mekanismen för koldioxidjustering vid gränsen (Carbon Border Adjustment Mechanism). Det kan i någon mening betraktas som ett tullsystem för koldioxid. är ledande som klimatnation och försvarare av frihandel, något jag menar skulle kunna innebära en svår balansgång. Jag ser en risk med att många aktörer och länder kommer att vilja använda koldioxidjustering vid gränserna för att skydda den inhemska industrin, snarare än som klimatåtgärd. Det är därför av stor vikt att regeringen inte låter sig bakbindas av fina klimatpolitiska ord utan säkerställer att systemet får en rimlig utformning. Jag menar att det måste vara en grundläggande förutsättning för tullar av detta slag att de går att förena med det allmänna tull- och handelsavtalet (General on Tariffs and Trade, ) som reglerar varuhandel mellan länder inom WTO. Annars ska de inte genomföras. Vidare anser jag att tullar på olika komponenter som behövs för att bygga ett klimatneutralt samhälle innebär att omställningen blir dyrare och försinkas. Jag förordar därför att alla importtullar på varor som behövs i den klimatneutrala ekonomin tas bort, det gäller t.ex. tullar på biobränsle, solceller och vind- och kärnkraftskomponenter. Jag kan konstatera att solenergimarknaden har vuxit sedan EU lättade på tullarna 2018. Lägre priser på solceller öppnar möjligheten för tillkomsten av solcellsprojekt utan statliga stöd, vilket redan kommit igång på den europeiska kontinenten. Många svenska företag ligger långt framme i den miljötekniska utvecklingen och skulle vid en friare handel kunna bidra mer än till den globala omställningen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fler frihandelsavtal, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 21 i denna del. Vi anser att EU ska vara en ledande kraft för en mer frihandelsvänlig värld där en regelbaserad ordning respekteras och lika villkor råder. Det ligger i intresse att unionen förmår att sluta fler frihandelsavtal, inte minst med likasinnade länder, exempelvis som genom avtalet med . Ett brett avtal ska eftersträvas mellan och . Det är av stor betydelse i värnandet av den transatlantiska länken. EU:s framtida relation med ska präglas av öppenhet och smidighet. För medborgare och företag ska vardagen i så stor utsträckning som möjligt fortsätta som . Det är av stor betydelse att handelsförbindelserna värnas, vilket ska verka för i EU-kretsen. Vi anser att välstånd är den bästa grunden för att motverka onda krafter och oro. Vi ser med fördel att handelsavtal kan åtföljas av samarbetsavtal som kan stärka gemensamt arbete för att främja mänskliga rättigheter och bygga på gemensam respekt för internationella konventioner. I yttersta fall ska handelsförmåner kunna dras in. Regeringen bör därför verka för att fler frihandelsavtal tecknas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fler frihandelsavtal, punkt 4 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 21 i denna del och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 4. bör ges större förutsättningar att skapa fler jobb och ökad tillväxt genom att EU ingår fler frihandelsavtal. Vi anser att EU måste öppna sig mer mot omvärlden och aktivt arbeta för upprättandet av fler globala frihandelsavtal. En stor del av det som produceras i går på export och bidrar på så sätt mycket till ekonomi. Detta är både en utmaning och en möjlighet för svensk livsmedelsproduktion. Den svenska kvaliteten och det goda svenska djurskyddet har spridit sig över världen och kan man se hur efterfrågan på livsmedel i t.ex. ökar stort. är det viktigt att och EU genom att ingå frihandelsavtal inte gör avkall på höga krav inom områden såsom miljö, livsmedel, antibiotika, djurhållning, hälsa och konsumentskydd. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fler frihandelsavtal, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 21 i denna del och 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 4. För ett litet exportberoende land som spelar handeln med omvärlden stor roll. En friare världshandel med rättvisa villkor är också en förutsättning för att fler människor ska kunna resa sig ur fattigdom. Genom att handla med andra ökar välståndet i världen och fattigdomen kan utrotas.