bet · H801TU8 · 2021-03-17 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner om olika kollektivtrafikfrågor, bl.a. om ökad kollektivtrafik, biljett- och betalsystem, säkerhet och åtgärder mot plankning och klotter samt om färdtjänsten. Utskottet hänvisar bl.a. till genomförda eller pågående utredningar och översyner. I betänkandet framhåller utskottet bl.a. att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet understryker att kollektivtrafiken ska vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Säkerhet samt åtgärder mot plankning och klotter 1.Ökad kollektivtrafik, punkt 1 (SD) 2.Ökad kollektivtrafik, punkt 1 (C) 3.Ökad kollektivtrafik, punkt 1 (V) 4.Ökad kollektivtrafik, punkt 1 (KD) 5.Ökad kollektivtrafik, punkt 1 (L) 6.Vissa regionala kollektivtrafikfrågor, punkt 2 (C) 7.Kollektivtrafik på vatten, punkt 3 (SD) 8.Kollektivtrafik på vatten, punkt 3 (KD) 9.Marktransporter till , punkt 4 (M, SD) 10.Biljett- och betalsystem, punkt 5 (SD) 11.Biljett- och betalsystem, punkt 5 (C, L) 12.Biljett- och betalsystem, punkt 5 (V) 13.Säkerhet samt åtgärder mot plankning och klotter, punkt 6 (M) 14.Säkerhet samt åtgärder mot plankning och klotter, punkt 6 (KD) 15.Färdtjänst, punkt 7 (SD) 16.Färdtjänst, punkt 7 (V) 17.Färdtjänst, punkt 7 (KD) 18.Färdtjänst, punkt 7 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2020/21:1662 av (S), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2020/21:2695 av (MP) yrkande 3, 2020/21:2713 av och (båda MP), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 61, 2020/21:2943 av m.fl. (C) yrkande 3.1, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 4, 5, 10 och 11, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2020/21:3243 av m.fl. (L) yrkande 12. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) 2020/21:2043 av m.fl. (S) och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 9. Reservation 6 (C) 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18 samt 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 42. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (KD) 2020/21:3475 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 9 (M, SD) 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 64, 2020/21:2322 av Boriana (M), 2020/21:2992 av (M) och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 6–8. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C, L) Reservation 12 (V) Säkerhet samt åtgärder mot plankning och klotter 2020/21:339 av (C), 2020/21:350 av (KD), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2020/21:3472 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 13 (M) Reservation 14 (KD) 2020/21:228 av (SD), 2020/21:305 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:1254 av (M), 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:1996 av (S), 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkandena 35–38, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 108 och 109, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 63, 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 36. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) Reservation 17 (KD) Reservation 18 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (KD), (S), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 47 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /21 om kollektivtrafikfrågor och om färdtjänsten. Utskottet avser att behandla frågor om transportsystemets infrastruktur senare under i betänkande 2020/21:TU16. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa åtgärder för att öka kollektivtrafiken. Utskottet hänvisar till pågående och genomförda initiativ. Utskottet framhåller att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (V), 4 (KD) och 5 (L). I kommittémotion 2020/21:1312 av m.fl. (V) anförs i yrkande 1 att regeringen bör återkomma med förslag på handlingsplan för hur mål om fördubblad marknadsandel för kollektivtrafiken ska realiseras. Motionärerna påpekar att etappmål om att senast till 2030 minska utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter exklusive luftfart med jämfört med inte kommer att nås med nuvarande förutsättningar och beslut för transportsektorn. Våra samhällen behöver bli mer transporteffektiva, menar motionärerna, och en ökad andel av persontransporterna behöver ske med gång-, cykel- och kollektivtrafik. Därutöver påpekar motionärerna att kollektivtrafikresandet har minskat som en följd av covid-19-pandemin och att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna behöver stöd för att återställa kollektivtrafikens förtroende och få upp resandevolymerna igen. Enligt yrkande 2 bör en översyn göras av möjliga åtgärder som kan sänka taxorna i kollektivtrafiken och stärka kollektivtrafikens konkurrenskraft när det gäller resekostnaden för motsvarande resor med personbil. Motionärerna anför att prisbilden för resenärer är ett viktigt styrmedel för att minska klimatpåverkan från våra transporter, och därför krävs politiska insatser som innebär att det miljövänliga alternativet också är det billigaste. I yrkande 3 framför motionärerna att regeringen bör uppdra åt en lämplig myndighet att analysera behovet av nationella åtgärder för att stärka kostnadseffektiviteten i resandeökningen inom den lokala och regionala kollektivtrafiken för att nå fördubblingsmålet. Som exempel på åtgärder nämner motionärerna förändringar i trafikplanering samt lagstiftning som berör kollektivtrafiken. (S) framhåller i motion 2020/21:1662 att man bör se över möjligheterna att stärka resenärernas möjlighet att påverka ett ökat kollektivtrafikresande. Motionären pekar på att vår största framtidsutmaning är hoten mot vår miljö och vårt klimat och att transporter leder till stora utsläpp av växthusgaser. Regeringen har, påminner motionären, betonat vikten av att staten aktivt ska bidra till att förbättra förutsättningarna för personer att resa med kollektivtrafiken. Därtill anser motionären att det är angeläget att konsumentpolitiken också speglar detta och att resenärerna ges möjligheter att formulera sina behov av en god kollektivtrafik för alla i hela landet. I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 16 framhåller m.fl. (SD) vikten av att planera för fler säkra pendelparkeringar. Motionärerna pekar bl.a. på att många vill bo i närheten av de större städerna, där det finns bättre möjligheter till arbete, vilket ökar behovet av arbetspendling. I motionen anförs att bilen kan vara nödvändig för många för att ta sig till närmaste knutpunkt för kollektiva färdmedel. (MP) framför i motion 2020/21:2695 yrkande 3 att kollektivtrafikens förutsättningar behöver förbättras. Motionären påpekar att kollektivtrafiken är ett klimatsnålt transportsystem. Under pandemin har resandet med kollektiva färdmedel minskat. Trafikeringen behöver dock upprätthållas och sedan utvecklas och skalas upp för att vara ett alternativ för fler, anser motionären. och (båda MP) framhåller i motion 2020/21:2713 behovet av utvecklad målstyrning och uppföljning på nationell nivå för ökad tillgänglighet inom kollektivtrafiken. Motionärerna anser att kollektivtrafiken ska vara tillgänglig för alla, även för personer med funktionsnedsättning. I målstyrning och uppföljning behöver tillgänglighetskrav på infrastruktur, fordon, service och information ingå, och tillgängligheten behöver bedömas utifrån sitt specifika sammanhang, skriver motionärerna. m.fl. (KD) efterfrågar i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 61 investeringar i kollektivtrafik på landsbygden. Motionärerna framför att tillgänglig och väl fungerande kollektivtrafik är av stor vikt för att minska transportsektorns miljöpåverkan och för att öka möjligheterna till arbetspendling. Motionärerna påpekar att kollektivtrafiken i första hand är kommunernas och regionernas ansvar, men att staten också bör bidra till att öka förutsättningarna att åka kollektivt, såväl i städerna som på landsbygden. I kommittémotion 2020/21:2943 yrkande 3.1 efterfrågar m.fl. (C) ett ökat nordiskt samarbete kring kollektivtrafik och gemensamma biljettsystem. För att människor fullt ut ska kunna dra nytta av den fria rörligheten inom pekar motionärerna på vikten av fungerande kommunikationer. Motionärerna vill därför se ett ökat nordiskt samarbete kring utbyggd kollektivtrafik i olika former samt gemensamma biljettsystem utvecklat med modern teknik. m.fl. (C) lyfter i kommittémotion 2020/21:3172 yrkande 4 fram betydelsen av att främja ett mer jämställt nyttjande av kollektivtrafiken. Motionärerna påpekar att kollektivtrafik främst nyttjas av kvinnor medan män väljer bilen i större utsträckning. I yrkande 5 anför motionärerna att förutsättningarna för kollektivtrafiken och för resor med kollektivtrafik måste förbättras. Motionärerna framhåller att vi behöver öka kollektivtrafiken för att minska klimatutsläppen och minska trängseln på våra vägar. Motionärerna anför i yrkande 10 att en översyn bör göras av gällande lagstiftning om kollektivtrafik för att möjliggöra nya kollektiva transportlösningar. I yrkande 11 efterfrågar motionärerna att en kollektivtrafikbonus införs för att uppmuntra regionerna att öka kollektivtrafiken. I kommittémotion 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 35 framhålls principerna för utbyggd och väl fungerande kollektivtrafik i hela landet för att uppnå de trafikpolitiska målen. Pandemin har inneburit ett hårt slag mot trafikföretagens ekonomi då deras intäkter uteblivit när resandet minskat som myndigheterna har ställt krav på att inte dra ned på utbudet för att säkerställa den fysiska distansen i kollektivtrafiken för dem som måste resa. Motionärerna påpekar att ett minskat resande i kollektivtrafiken gör det svårt att uppnå de nationella målen om klimat och tillgänglighet som regeringen och har fastställt. m.fl. (L) efterfrågar i kommittémotion 2020/21:3243 yrkande 12 att regelverken för kollektivtrafik ska underlätta inkludering av nya, effektiva transportmedel. Motionärerna menar att klimatsmarta val i trafiken måste underlättas genom digitaliseringslösningar. Utskottet har , senast i betänkande 2019/20:TU15, framhållit att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet har vidare anfört att kollektivtrafiken ska vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. En väl anpassad kollektivtrafik ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Utskottet är fortfarande av den uppfattningen. Utskottet vill även påminna om att syftet med reformen på kollektivtrafikmarknaden, som skedde i samband med att lagen (2010:1065) om kollektivtrafik trädde i kraft , bl.a. var att skapa förutsättningar för att sätta resenärens behov i centrum. Reformen bidrar även till ökade möjligheter till samordning och på så sätt förbättringar för resenären. I den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) framhåller regeringen att infrastrukturen genom sin utformning kan bidra till ett mer sammanhållet samhälle där allas rätt till tillgänglighet värnas. Regeringen anför att transportsystemet ska vara tillgängligt för personer med funktionsnedsättning, att det ska vara utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov och att barns förutsättningar att använda transportsystemet behöver förbättras. Regeringen pekar vidare på att väl fungerande transporter bidrar till en fungerande arbetspendling och därmed till en förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Dessutom förbättras regioners förutsättningar för tillväxt, och tillgängligheten ökar för inkommande besökare, vilket bidrar till att turismen kan utvecklas. God infrastruktur är en viktig del i regeringens politik för ett som håller ihop. I betänkande 2016/17:TU4 behandlade utskottet propositionen och framhöll bl.a. att transporter knyter ihop landet och är en central förutsättning för en växande ekonomi och förbättrade möjligheter till pendling. I skrivelsen med anledning av den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 (skr. 2017/18:278) framhåller regeringen att satsningarna i den nationella planen innebär bättre möjligheter att välja kollektivtrafik i stora delar av landet, vilket utskottet har välkomnat. Utskottet vill även påminna om att regeringen fattade beslut om förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer, s.k. stadsmiljöavtal. För att främja hållbara stadsmiljöer får ge stöd enligt förordningen till kommuner och regioner för åtgärder i städer som leder till en ökad andel persontransporter med kollektivtrafik eller cykeltrafik eller hållbara godstransportlösningar. Åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö nås. Stödet bör enligt förordningen särskilt främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för kollektivtrafik, cykeltrafik eller godstransporter. Stadsmiljöavtalen har integrerats i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029, och regeringen har utökat stödet till –2029. I skrivelse 2017/18:230 Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling anför regeringen att stadsplaneringen behöver inriktas mot hållbara samhällsstrukturer inklusive transportsystem som underlättar för människor att gå, cykla och resa kollektivt i stället för att åka bil. I skrivelsen framhålls att hållbar stadsplanering omfattar även strukturer för hållbar pendling och hållbara godstransporter ut och in i städerna. Utformningen av gaturummet behöver utgå från de gående, olika grupper av cyklister och kollektivtrafikresenärer så att framkomlighet, trygghet och tillgänglighet för dessa trafikantgrupper förbättras. Regeringen anser att kommuner och regioner inom ramen för det kommunala självstyret har ett stort ansvar för att inom transport- och bostadssektorn bidra till en minskad klimatpåverkan och förbättrad luftkvalitet. I skrivelsen framhålls att stadsmiljöavtalen ger kommuner och landsting (numera regioner) möjlighet att söka stöd för investeringar i anläggningar för kollektivtrafik och för cykeltrafik. Regeringen anger också att det är viktigt att bebyggelseutvecklingen planeras så att goda förutsättningar för hållbara transporter skapas. Vidare vill utskottet påminna om att Sverigeförhandlingen tecknade överenskommelser med kommuner och landsting (numera regioner) i , samt län om satsningar på kollektivtrafik och cykelåtgärder med statlig medfinansiering samt åtaganden om bostadsbyggande. Regeringen godkände dessa avtal, de s.k. storstadsavtalen, (N2018/07821/TIF). Av regeringens skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för framgår att andelen transporter med låga utsläpp av växthusgaser behöver öka för att klara det högt ställda klimatmålet för transportsektorn till 2030. I skrivelsen framhåller regeringen att de stora ökningarna av kollektivtrafik främst bör kunna ske i de områden av landet som har goda förutsättningar vad gäller tillgänglighet, befolkningsunderlag och resmönster. Regeringen anger vidare att förutsättningarna för att använda kollektivtrafik på landsbygden behöver förbättras. Utskottet delar regeringens bedömning. Utskottet vill även lyfta fram att regeringen beslutade om ett nytt etappmål i miljömålssystemet för att öka andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik. Enligt etappmålet ska andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen för gång-, cykel- och kollektivtrafik. Regeringen gav i uppdrag åt Trafikanalys att följa upp etappmålet och att utifrån de skilda förutsättningar som råder i kommunerna, t.ex. befolkningsmängd eller befolkningstäthet, föreslå indikativa målnivåer för kommuner med olika förutsättningar (N2018/04588/TS). Trafikanalys föreslog i sin redovisning från fyra indikativa målnivåer för kommuner med olika förutsättningar. De indikativa målen motsvarar mål för genomsnittet för kommunerna i respektive grupp och ska tillsammans motsvara en ökning av gång-, cykel- och kollektivtrafiken till av persontransportarbetet 2025. Föreslagna målnivåer är dock inte direkt tillämpbara för kommunerna. Den målnivå som är relevant för respektive kommun beror på nuvarande andel gång-, cykel- och kollektivtrafik, demografi, geografi, klimat, topografi, andel befolkning inom centralorten, befintliga cykelvägar m.m. Regeringen anger i proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan att den ser positivt på att kommuner sätter egna mål med utgångspunkt i Trafikanalys förslag och anger att den avser att följa utvecklingen på området. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att regeringen har gett i uppdrag åt att skapa en arena om fossilfri tillgänglighet och transporteffektivitet i städer (dnr N2019/01344/TS). Syftet är att genom erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning mellan relevanta aktörer skapa förutsättningar för att skala upp åtgärder och öka genomförandetakten i arbetet med att nå etappmålet för inrikes transporter och skapa förutsättningar för att ska ha nettonollutsläpp . Utskottet vill även lyfta fram den forskningsöversikt och nulägesbeskrivning av mobilitet på landsbygder som utskottets arbetsgrupp för forsknings- och framtidsfrågor har genomfört (2019/20:RFR10). I översikten anförs att kollektivtrafiken har utvecklats och förändrats mot ett ökat fokus på hållbara och tillgängliga transporter. pågår en utveckling av transportsystemet som kännetecknas av ökad digitalisering, automatisering, elektrifiering och den växande delningsekonomin. Denna utveckling påverkar enligt översikten till viss del kollektivtrafiken, och dessa trender skulle kunna bidra till ökad tillgänglighet på landsbygden och användas till kollektivtrafikens – och hållbarhetsmålens – fördel. Exempelvis förutsätter nya framväxande mobilitetstjänster att det finns en kollektivtrafik i grunden. En förhoppning är därmed enligt översikten att kollektivtrafiken skulle kunna få nya kunder när den kombineras med andra tjänster. I översikten anförs vidare att det är angeläget att det omfattande offentligt finansierade transportnätet används på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. I rapporten framhålls att det görs kontinuerligt viktiga satsningar på infrastruktur som en övervägande del av den regionala kollektivtrafiken i subventioneras av det offentliga. Vidare upprättas trafikavtal för att säkerställa en grundläggande tillgänglighet och transportförsörjning på landsbygder där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Det behövs dock enligt rapporten kompletterande åtgärder och nya mobilitetslösningar som kan främja en hållbar och ökad tillgänglighet på våra landsbygder. Det kommer enligt rapporten sannolikt att behövas offentlig styrning och ändrade regelverk för att fullt ut realisera potentialen för olika hållbara mobilitetslösningar på landsbygder. Utskottet vill även lyfta inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2033 och 2022–2037 där bedömer att en ökad befolkning och fler bosatta i storstadsregioner ger förutsättningar för mer effektiva transporter genom exempelvis kollektivtrafik. ser ett behov av investeringar för att upprätthålla tillgängligheten i kollektivtrafiken. Det allmänna rådet om att hålla fysiskt avstånd, till följd av den pågående covid-19-pandemin har påtagligt minskat antalet resenärer i kollektivtrafiken. Pandemin stärker, enligt , redan pågående trender, t.ex. distansarbete, digitala möten och e-handel, vilket talar för att vissa effekter kan bli bestående. tror dock inte att det totala resandet kommer att minska. Däremot beräknas behovet av arbetsresor och tjänsteresor minska medan andra typer av resor i stället beräknas öka. För att nå målet om ökad användning av kollektivtrafik föreslår statsbidrag till depåer eftersom verket bedömer att regionerna inte klarar depåkostnaderna på egen hand. Därtill anser att länsplanerna bör fortsätta att vara prioriterade, eftersom det finns stora behov inom den del av transportsystemet som länsplaneupprättarna ansvarar för, exempelvis ökad kollektivtrafik. inriktningsunderlag har remitterats och bereds av regeringen tillsammans med inkomna remissvar. Utskottet emotser resultatet av detta med stort intresse. Partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik är en samverkansarena för aktörerna inom kollektivtrafiken i . Det övergripande målet för partnersamverkan är att kollektivtrafiken ska nå en fördubblad marknadsandel. I partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik ingår de nationella branschorganisationerna Svensk Kollektivtrafik, och Tågföretagen samt Kommuner och Regioner samt och Jernhusen. Partnersamverkan tar bl.a. fram vägledningar som blir konkreta verktyg i det dagliga arbetet med kollektivtrafik. Dåvarande Kommuner och Landsting (SKL, numera Kommuner och Regioner, SKR) tog på uppdrag av Partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik fram en vägledning för regionala trafikförsörjningsprogram. I handledningen Regionala trafikförsörjningsprogram för hållbar utveckling av kollektivtrafiken framhålls att trafikförsörjningsprogrammet ska fungera som underlag för fysisk planering och annan samhällsplanering i regionen. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) skriver regeringen att den interregionala tillgängligheten med kollektivtrafik har uppvisat en klar förbättring . Utskottet välkomnar detta. Regeringen påminner om att har avtal som finansierar kompletterande trafik för att nå en tillfredsställande tillgänglighet med kollektivtrafik mellan interregionala resmål där trafik inte kan bedrivas kommersiellt. Tillgängligheten förbättras därmed för 62 kommuner 2019 jämfört med om insatserna inte hade genomförts. Förutom färjetrafiken till gäller merparten av avtalen trafik i den norra delen av landet. planerar att redovisa sin granskning av den statliga medfinansieringen för ökad kollektivtrafik. Granskningen ska svara på om de medfinansieringsåtgärder som staten har vidtagit för att öka kollektivtrafikresandet har varit effektiva samt om de ligger i linje med det övergripande transportpolitiska målet om en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för människor och näringsliv i hela landet. Utskottet välkomnar granskning och ser fram emot att ta del av granskningens slutsatser. Åtgärder till följd av covid-19-pandemin Covid-19-pandemin har påtagligt påverkat kollektivtrafiken enligt Svensk Kollektivtrafik, en slutsats som utskottet också delar. Det allmänna rådet om att hålla fysiskt avstånd för att minska smittspridning har kraftigt minskat kollektivtrafikresandet, och intäkterna har till följd av det mer eller mindre halverats, enligt branschen. Trots dessa svårigheter bedrivs kollektivtrafiken i på många platser till normala trafikvolymer, i synnerhet i rusningstid, för att minska risken för trängsel. Svensk Kollektivtrafik påpekar dock att en förutsättning för att bibehålla trafikvolymen är att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna får full kostnadstäckning från staten för att täcka de minskade biljettintäkterna. För att mildra dessa effekter på kollektivtrafiken beslutade om en ändringsbudget och ett tillfälligt bidrag på till regionala kollektivtrafikmyndigheter (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:366). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) anförde regeringen att det fanns ett fortsatt behov av stöd för att kunna upprätthålla ett tillräckligt utbud av kollektivtrafik för att undvika trängsel och ökad smittspridning.