bet · H801MJU19 · 2021-05-20 00:00:00 — Sedan den industriella revolutionen har människan verkat i en ekonomi som bygger på råvaruuttag, produktion, konsumtion och avfall – en linjär modell som fungerar bra så länge man antar att jordens resurser är oändliga, tillgängliga och billiga. Men resurserna är ofta begränsade och råvarupriserna har nästan tredubblats . Det huvudsakliga problemet i den linjära ekonomin är att material sprids ut och/eller blandas ut med andra material. tappar dessa material sitt värde eller blir komplicerade att återanvända – i värsta fall sprids materialen ut på ett sådant sätt att de i praktiken blir föroreningar. Att gå i riktning mot en mer cirkulär ekonomi, där resurser återanvänds i kretslopp, kan således innebära flera fördelar. Till stor del åstadkommer man detta genom vanliga marknadsmekanismer. När kostnaderna för råvaruuttag ökar skapas drivkrafter att i stället utforma produkter av återvunnet material. Om det är ekonomiskt attraktivt att återvinna och återanvända material ökar incitamenten att ta till vara olika sorters avfall och restprodukter. För omställningen till en cirkulär ekonomi är det alltså avgörande att pris och kvalitet på återvunnet material kan konkurrera med jungfruliga material. Det är också viktigt att framhålla att en helhetssyn kräver hänsynstagande till effekterna för det återvunna materialet i fråga. Övergripande om åtgärder och mål för ökad återanvändning och återvinning, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 19. Grundläggande inom återvinningen är att det ska vara enkelt för den enskilde att göra rätt. Av primär betydelse är tillgång på återvinningsstationer, men även att förpackningsmaterial utformas på ett sådant sätt att det kan återvinnas. är ett verktyg som bevisligen leder till ökad andel återvunnet material. Mycket arbete återstår på detta område, och framför allt när det handlar om plastmaterial krävs mer forskning och produktutveckling för att kunna öka återvinningen. Ett starkt producentansvar ger företag incitament att se över hela sin produktions- och avfallshanteringskedja. Avfallet kan då i bästa fall ses som en resurs, vilket ytterligare bidrar till att öka återvinningen. Genom att företag tar ansvar för avfallet stimulerar man till att produktdesign och material anpassas så att återvinningsprocessen kan bli så effektiv som möjligt. Arbetet på EU-nivå för att ta fram förpackningsstandarder som förenklar materialåtervinning måste intensifieras. Återanvändning och återvinning av elektronik och metaller, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 56 och 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 5 i denna del och 6 samt 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 34 i denna del. Mängden elektroniska produkter ökar. Många av produkterna gör stor nytta för människor och företag, men de medför också att mängden elektroniskt avfall ökar. För att minska resursåtgången och behovet av att bryta nya sällsynta metaller, med de problem som brytningen medför för människor och miljö, behöver insamlingen bli bättre. Det ska vara enkelt att medverka till att elektronik återanvänds eller återvinns. Hushållen ska ha nära tillgång till enkla och tydliga insamlingssystem för elektroniskt avfall. Vi är därför positiva till att det har tillsatts en utredning som ska utreda möjligheterna att införa ett pantsystem för elektronik. Det finns stora möjligheter att öka materialåtervinningen inom gruvnäringen. I många fall är det dock inte lönsamt att återvinna material trots att metaller och enkelt kan återanvändas. Företag som ligger i framkant i detta arbete måste därför främjas. Vi måste röra oss mot en mer cirkulär ekonomi inom detta område, och det bör därför analyseras hur material kan återvinnas och hur oanvänt material i avfall kan nyttjas mer effektivt i syfte att spara såväl pengar som naturresurser. Återanvändning och återvinning av textilier, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 55.1 och 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:2482 av (M), 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 5 i denna del och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 34 i denna del. Den svenska modeindustrin har arbetat målmedvetet för att minska textiliers miljöpåverkan genom minskad vatten- och energiförbrukning och utfasning av skadliga kemikalier. Svenska modeföretag ställer ofta hårdare miljökrav på sina leverantörer än konkurrenter från andra länder. Svenska företag har också varit engagerade och drivande i en mängd olika internationella certifieringar och miljömärkningar, inklusive EU:s egen miljömärkning Ecolabel. Den viktigaste åtgärden för att minska miljöbelastningen från kläder är enligt att använda dem längre eller att sälja dem vidare som second-hand. Vi är därför positiva till att en utredning är tillsatt för att se över möjligheten att införa ett producentansvar för textilier för att öka både återanvändningen och återvinningsgraden. Däremot är den skatt på mode som regeringen vill införa direkt kontraproduktiv, inte minst som den i vissa fall träffar också second-hand-kläder. Återanvändning och återvinning av textilier, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:2482 av (M), 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 5 i denna del, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 34 i denna del och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 55.1. Ansvaret för omhändertagande av textilier som inte ska återanvändas ligger på kommunerna eftersom sådana textilier i rättslig mening betraktas som hushållsavfall. är intresset för att ta hand om gamla textilier stort inom branschen, och det har uppmärksammats att flera klädkedjor har brutit mot lagstiftningen när de har tagit initiativ till insamling av textilier i sina butiker. För att stimulera till ökad återvinning och produktutveckling behöver ett producentansvar införas även för textilier. Det bör även sättas upp nationella mål för insamling och återanvändning av textilier. Återanvändning och återvinning av textilier, punkt 9 (C, V) av (C), (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 34 i denna del och 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:2482 av (M), 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 5 i denna del och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 55.1. Som ett komplement till ökade återvinningsmål på EU-nivå vill vi se ett ökat nationellt insamlingsmål för textilier som ligger över unionens genomsnitt. Återanvändning och återvinning av däck, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkandena 14 i denna del och 15. En produkt som omfattas av producentansvar är gummidäck. Aktörerna har valt att samla ansvaret hos det icke vinstdrivande företaget som får en avgift för de volymer däck som anslutna företag sätter ut på marknaden. återvinns ca däck genom företagets försorg, vilket motsvarar av den volym som rapporterats som satt på den svenska marknaden under producentansvaret. Det innebär att företaget tar ett mycket större ansvar än ”nödvändigt”. För att upprätthålla tilliten till systemet med producentansvar måste det därför göras mer för att säkerställa att det är robust, träffsäkert och effektivt. När det gäller andra produkter med producentansvar framgår det av den ansvariga myndighetens regleringsbrev att producentansvaret ska följas upp . Det gäller dock inte de aktörer som är involverade i att sätta ut däck på marknaden, vilket säkerligen har bidragit till den stora omfattningen av ”friåkare” som inte tar sitt producentansvar och gör rätt för sig. Förordningen om producentansvar för däck saknar dessutom sanktionsmöjligheter och vi anser att det bör införas . Ytterligare en principiell fråga med exempel hämtat från däckbranschen är när branscherna tar eget ansvar och finansierar forskning för att utveckla innovativa metoder, med syftet att skapa miljönytta och ökad återanvändbarhet av kasserade produkter. Användningen av gummigranulat, som bl.a. används på konstgräsplaner, och användningen av gummiklipp för att rena vatten är resultat av sådant arbete. Under förutsättning att dessa metoder är evidensbaserade och miljösäkra bör den ansvariga myndigheten uppdatera sin information och basera den på det kunskapsläge som faktiskt råder eftersom informationen kan påverka bl.a. Europeiska kemikaliemyndighetens (Echa) bedömningar av produkters användning. Med tanke på t.ex. den stora mängd däck som kasseras är det viktigt att våra miljömyndigheter inte motverkar aktuell kunskap utan tvärtom stöttar forskning och innovation för nya användningsområden. Regeringen bör därför driva dessa frågor såväl inom EU som globalt. Återanvändning och återvinning av schaktmassor, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 13. Reglerna för återbruk bör förenklas och det bör vara tillåtet att återbruka icke-förorenat berg, bergkross och grus som utvinns och lagras i samband med konstruktionsarbeten. Vid ett pågående tunnelbanebygge i har kostnaderna för att hantera stenmaterialet skjutit i höjden eftersom det har klassats som avfall och därmed sorterar under avfallslagstiftningen. Detta innebär krav på många och långa transporter, och materialet har dessutom belagts med åtskilliga miljarder kronor i avfallsskatt. Detta är inte rimligt vare sig för miljö eller för samhällsekonomi. Den rättsosäkerhet som råder om huruvida återbruk av stenmaterial ska klassas som avfall eller inte gör dessutom situationen ohållbar när det gäller att kalkylera för olika byggprojekt. Det är orimligt att konsekvenserna av denna situation kan uppstå beroende på handläggande enhet hos länsstyrelserna. Det drabbar såväl det offentliga som företagen som deltar i upphandlingar, och vi anser att reglerna måste ses över. Hållbar produktion och konsumtion, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 17, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 23 och 25, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3058 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 8. Välinformerade konsumenter med mer pengar kvar i plånboken kan göra stor skillnad för miljön och klimatet genom att använda sin konsumentmakt. Från politiskt håll bör vi stärka konsumenterna, dels genom skattelättnader som skapar större ekonomiskt utrymme och större möjligheter att göra medvetna val, dels genom krav på information om produkters miljö- och klimatpåverkan. För att kunna göra rätt val behöver det bli lättare att få kunskap om produkters miljö- och klimatpåverkan. Livscykelanalyser har blivit kraftfulla verktyg för att ge en helhetsbild av den miljöpåverkan som en produkt har under hela sin livslängd. I en sådan analys ingår en bedömning av den miljöpåverkan som sker i samband med bl.a. annat råvaruuttag, tillverkningsprocess och avfallshantering kopplat till produkten. Genom livscykelanalyser kan vi få en mer rättvisande bild av olika produkters miljöpåverkan, exempelvis elbilar och bensinbilar, och bättre möjligheter att jämföra dem med varandra. Dessutom ger livscykelanalyser producenter möjlighet att rikta sina miljöinsatser mot de områden där deras produkter har som störst negativ miljöpåverkan. Det bör därför utredas vilka varor och tjänster som med utgångspunkt i en livscykelanalys bör omfattas av striktare informationskrav när det gäller klimat- och miljöpåverkan. Hållbar produktion och konsumtion, punkt 14 (C, V) av (C), (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 17, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 23 och 25, 2020/21:3058 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 8 samt 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 4. En intressant möjlighet kan vara att införa en klimatmärkning på textilier, något som kan både stimulera tillverkning med en lägre miljöpåverkan och göra det möjligt för den enskilda konsumenten att göra medvetna val i butiken. En klimatmärkning bör vara både lättbegriplig och synlig. Exempelvis kan det anges direkt på prislappen vilket koldioxidutsläpp plaggets produktion har lett till och vilken andel återvunnen råvara plagget innehåller. Även om många känner till råvaror som bomull, viskos, lyocell och polyester är kännedomen om deras miljöpåverkan, som t.ex. att det behövs mer energi för att producera fibrer av polyester än av bomull, desto mindre. Råmaterialet i polyester kommer i regel från fossila källor, men miljöpåverkan kan minskas om polyestern tillverkas från återvunnet material som återvunna petflaskor och spillmaterial från textil- och plastproduktion. Då kan energianvändningen i tillverkningen av fibrer minska med uppåt , något som bör framgå för konsumenten redan vid inköpet. Hållbar produktion och konsumtion, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 8 samt 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 17, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 23 och 25, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3058 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 4. Cirkulär ekonomi handlar om att minska uttaget av jungfruliga resurser genom hållbar konsumtion och smarta affärslösningar. Många människor vill kunna minska och påverka sin egen resursförbrukning och sin klimatpåverkan. Det är för många konsumenter en del av en livsstil att vara miljö- och klimatmedveten. Det kan handla om att välja mat som har mindre klimatpåverkan och att hellre laga, sälja eller skänka bort produkter än slänga dem. Många väljer aktivt klimatsmarta mobilitetsalternativ för sina transporter och planerar också sin vardag så att behovet av resor och transporter minskar. Det ska löna sig att leva hållbart, det ska vara lätt att göra rätt och det ska också märkas i plånboken. Det är viktigt att framhålla att det är förorenaren som ska betala. Att allt fler människor genom medvetna val vill minska sin egen påverkan på miljö och klimat är en positiv utveckling som jag och mitt parti välkomnar och anser bör underlättas än mer. Kraften i att många människor gör förändringar i sin vardag är stor, och denna kraft är viktig såväl för att lyckas med en mer effektiv resursanvändning som för klimatarbetet. Marknadsdriven märkning och certifiering av varor förenklar för människor att göra miljö- och klimatsmarta val, och detta bör ske strukturerat i form av s.k. produktpass. Obligatorisk klimatmärkning kan också vara aktuellt för vissa varor såsom visst kött. Kemisk återvinning av plast och mål för insamling av plast, punkt 15 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 57 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 34 i denna del och 44. Återvinningsgraden av plastförpackningar är lägre än för många andra förpackningar, t.ex. metall- och pappersförpackningar. Vi vill att återvinningsgraden ska höjas och att regeringen ska ta fram en handlingsplan med konkreta förslag och åtgärder för bättre materialavskiljning och etablering av kemisk återvinning. Materialavskiljning och kemisk återvinning har stor potential att öka återvinningen genom ny teknik som gör det möjligt att återvinna plast som det med äldre teknik inte varit möjligt att återvinna. Kemisk återvinning av plast och mål för insamling av plast, punkt 15 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 34 i denna del och 44 samt 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 57. I takt med att volymerna av avfall ökar i EU finns en möjlighet för att kliva fram och säkerställa en modern återvinning, som vi skapar nya jobb och företag. I det sammanhanget finner vi det relevant att utreda möjligheten till en storskalig anläggning för kemisk plaståtervinning i . Som ett komplement till skärpta återvinningsmål på EU-nivå vill vi också se nationella insamlingsmål för plast som ligger över unionens genomsnitt. Övriga plastfrågor, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:728 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 35. Förekomsten av plast i marin miljö och andra ekosystem är ett potentiellt tilltagande problem. nedskräpning utgör ett allt större problem, givet att materialet sprids och orsakar oöverskådliga problem. Den absoluta merparten av plastskräpet härstammar från några få floder, de flesta i . är forskningsläget oklart vad gäller mikroplast. Det saknas stöd för teorin att mikroplast är farligt, som forskningsläget om nanoplast är bristande. Detta innebär inte att inte ska arbeta för att göra skillnad. bör också arbeta internationellt för att stödja drabbade länder i arbetet med förbättrade system för avfallshantering. Forskningen om mikroplast bör styras mot de minsta plastpartiklarna av nanostorlek där osäkerheten är störst. bör agera regionalt, nationellt och internationellt för att intensifiera arbetet med att lyfta problematiken i internationella forum. Möjlighet att göra störst skillnad finns i synnerhet i och kring , där är det land som har längst kust. är det viktigt att understryka att majoriteten av allt plastskräp härrör från andra kontinenter än och att bidrag i sammanhanget torde vara begränsat. För att effektivt kunna arbeta mot plast i hav är det grundläggande med ett internationellt perspektiv framför olika typer av plakatpolitiska åtgärder i och . Arbetet med att få fram plastmaterial som enklare kan återvinnas bör fortsätta. Ökade resurser bör avsättas för att kartlägga och reducera flödena av plast i samhället och generellt minimera konsekvenserna för miljön. Övriga plastfrågor, punkt 16 (C, KD) av (C), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 35 och 2020/21:728 av m.fl. (SD) yrkande 10. Plaster, och engångsplaster i synnerhet, är en materialström där vi menar att EU kan göra mer genom att höja ambitionsnivån för vilka engångsplaster som ska förbjudas helt och genom att skärpa regelverken för att förhindra spridningen av mikroplaster. Matsvinn och matavfall, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 53, 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 22–24 och 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 7. Mängden matsvinn innebär ett enormt resursslöseri. Beräkningar från har visat att varje svensk gör sig av med matavfall och att en svensk barnfamilj skulle kunna spara genom att bättre ta till vara all inköpt mat. Genom att bättre ta till vara avfall och mat i alla led från produktion och transport till förädling hos såväl handlare som konsumenter finns det stora orealiserade möjligheter till samhällsekonomiska besparingar och dessutom möjligheter att minska vårt utnyttjande av jordens resurser. Informationsinsatserna bör förbättras på detta område. Regeringen bör även arbeta för att i få göra undantag från reglerna om bästföredatum. Exempelvis hanteras svenska ägg kylda, vilket gör att deras hållbarhet i praktiken är betydligt längre än det sista datum som EU tillåter. Detta medför att butiker tvingas slänga ägg som är fullt ätliga. Regeringen har beslutat om nya etappmål för att minska matsvinnet. Detta är positivt, men grundläggande i arbetet med att minska matsvinnet är ett fungerande system för mätning med tydliga definitioner som inte påverkar företagens lönsamhet negativt. Ett ramverk med tydliga mätregler och definitioner av nyckeltermer bör därför tas fram. ska sträva mot att alla aktörer i livsmedelskedjan mäter på samma sätt och bidrar med mätresultat som går att sammanställa på nationell nivå. För att skapa bättre förutsättningar för att minska matsvinnet bör mätningarna av matsvinn framöver omfatta fler flöden än de som omfattas av EU:s krav på mätning. Ett sådant exempel är potentiellt ätbar mat. Matsvinn och matavfall, punkt 17 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkandena 22–24 och 2020/21:732 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 53 och 2020/21:3238 av m.fl. (L) yrkande 7. har en livsmedelsproduktion och ett jordbruk i världsklass när det kommer till miljö och djurskydd, men det finns fortfarande utmaningar att hantera när det gäller klimatpåverkan och resursförbrukning inom livsmedelssektorn. Enligt står utsläppen enbart från matsvinnet för koldioxidekvivalenter . Det är nästan en tredjedel av jordbrukssektorns utsläpp. För vissa varor är svinnet så högt att en av två matkassar slängs. Till det kommer den förbrukning av vatten och växtskyddsmedel och annat som krävs för att producera mat som sedan bara slängs. Majoriteten av matsvinnet uppstår i hushållen, men även i butikerna uppstår stort svinn. Retursystemen för mejeriprodukter och bröd minskar livsmedelsbutikernas incitament att försöka sälja slut på dessa livsmedel, eftersom varorna kan återlämnas nästan utan kostnad. Att minska matsvinnet är bra för miljön på en mängd olika sätt. FN:s hållbarhetsmål för matavfall till 2030 innebär att matsvinnet ska halveras i butiks- och konsumentledet. mål är att vi vid slutet av 2020 sorterar ut av matavfallet från hushåll, storkök och restauranger och behandlar det biologiskt så att växtnäring tas till vara samt att av matavfallet behandlas så att även energi tas till vara. Vi anser att målsättningar bör höjas och att det bör införas krav på obligatorisk insamling av matavfall.