bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — har ett nationellt uppdrag att övergripande ansvara för samordning av kommunikation om forskning och forskningsresultat, förutom att ansvara för kommunikation om forskning och forskningsresultat inom sina områden där på motsvarande sätt övriga forskningsråd har ansvar för sina områden. Regeringen beskriver i propositionen också möjligheter att ytterligare stärka förmedlingen av kunskap och information, inte minst genom den av regeringen föreslagna uppgiften för lärosäten att ytterligare samverka med det omgivande samhället. Utskottet menar att utvecklingen mot ett öppet vetenskapssystem och förmedling av forskning och forskningsresultat m.m. fortskrider på ett positivt sätt och att det kommer att finnas möjlighet att fortsätta att följa detta arbete. Mot bakgrund av ovanstående ser utskottet ingen anledning att föreslå åtgärder utifrån det som motionärerna har fört fram och avstyrker därför motionerna 2020/21:2250 (M) yrkande 1, 2020/21:3813 (V) yrkande 2, 2020/21:3833 (KD) yrkande 23 och 2020/21:3834 (M) yrkandena 9 och 10. I propositionen uppmärksammar regeringen riskerna i fråga om informations- och cybersäkerhet och anger att arbetet med och medvetenheten kring detta behöver utvecklas i hög takt. Det behövs mer forskning om dessa frågor, utifrån ett tvärvetenskapligt angreppssätt. Regeringen bedömer även att det behövs en satsning på forskning om säkra samhällen, utifrån möjliga påfrestningar och hot som kan påverka de mål som finns för säkerhet. Regeringen pekar också på kopplingen mellan forskning inom krisberedskap och civilt försvar. Utskottet instämmer i regeringens bedömning av behov om forskning på dessa områden och ser därför, i likhet med försvarsutskottet, positivt på sådana aviserade särskilda satsningar på bl.a. informations- och cybersäkerhet samt forskning om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser. Risken för spionage i syfte att komma över information om forskning och innovationer är en ytterligare säkerhetsaspekt som är mycket angelägen att bevaka och arbeta med. Utskottet anser, i likhet med försvarsutskottet, att det är viktigt att har en god förmåga att skydda näringsliv och forskning från industrispionage, och de svenska underrättelsemyndigheterna spelar en stor roll i sammanhanget. Regeringen anger i propositionen att det finns behov av förebyggande åtgärder för att hantera dessa frågor men också att det finns lagstiftning som kan vara tillämplig. Regeringen redogör även för relevanta pågående utredningar som i sina direktiv har i uppdrag att bl.a. särskilt beakta frågan om säkerhets- och försvarspolitiska hänsyn. Utskottet kan vidare framhålla, i likhet med utrikesutskottet, att behovet att beakta nationella säkerhetsaspekter i forskningsintensiva verksamheter framgår av regeringens Strategi för svensk rymdverksamhet (skr. 2017/18:259) respektive Nationell inriktning för artificiell intelligens (N2018:14). Utskottet påminner även om att regeringen har även gett () i uppdrag att upprätthålla kontakter med berörda universitet och högskolor i syfte om att informera om riskerna med spridning av känsliga teknologier. Sammantaget menar utskottet att det är av stor vikt att fortsätta att följa dessa frågor, inte minst för att bedöma om ytterligare åtgärder behövs. Mot bakgrund av ovanstående anser utskottet inte att det finns skäl att föreslå ytterligare åtgärder och avstyrker därför motionerna 2020/21:3431 (L) yrkande 7 och 2020/21:3834 (M) yrkandena 15 och 17. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om finansiering av forskning och system för tilldelning av resurser. Jämför reservation 9 (M), 10 (SD), 11 (KD), 12 (M), 13 (SD), 14 (V), 15 (KD), 16 (M, KD) och 17 (M). FoU-investeringar uppgår till av BNP och är därmed det land inom EU som satsar mest på forskning och utveckling i relation till ekonomins storlek. Vidare har legat på första plats på rankinglista European Innovation Scoreboard, vilken mäter medlemsländernas innovationsförmåga. har avsättningarna varierat mellan av BNP. Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU-intensiva i världen. uppgick företagens investeringar i FoU till motsvarande en andel på av BNP. De statliga FoU-anslagen fördelas till universitet och högskolor, forskningsfinansiärer och andra statliga myndigheter. Om annan FoU-finansiering läggs till, dvs. medel från de forskningsstiftelser som bildades med löntagarfondsmedel, kommuners och regioners finansiering, övriga offentliga investeringar samt EU-medel uppskattas de offentliga investeringarna i FoU till av BNP. Regeringen anger i propositionen att det behövs både resurser och kvalitetsstärkande åtgärder för att ska vara en framgångsrik forskningsnation. Den statliga finansieringen utgör grunden i det svenska forskningssystemet och skapar förutsättningar för privata investeringar samt för europeiskt och internationellt forskningssamarbete. Det är viktigt att säkerställa att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutvecklingen och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt. Det handlar dels om de statliga forskningsfinansiärerna, dels om övriga myndigheters forsknings- och innovationsfinansiering, exklusive universitet och högskolor. Statens fördelning av forskningsmedel till universitet och högskolor ska vara långsiktig och skapa drivkrafter för hög kvalitet i all forskning. Den ska också bidra till att uppnå det övergripande forskningspolitiska målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation. De direkta anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå, s.k. forskningsanslag (ibland kallade basanslag) ger förutsättningar för lärosätena att göra strategiska forskningsprioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet i forskningen. Forskning av hög kvalitet som finansieras via forskningsanslagen är också viktig för att forskarna vid lärosätena ska kunna konkurrera om externa medel och bedriva forskning som möter samhällets behov. EU:s nästa ramprogram Horisont planeras starta och kommer liksom de tidigare vara strategiskt viktigt för svensk forskning och innovation, enligt regeringen. Det har inte funnits en nationell strategi för att uppnå ett visst deltagande eller en viss finansiering från EU:s forskningsbudget. Regeringen har därför gett i uppdrag till de forskningsfinansierande myndigheterna att föreslå en strategi för det svenska deltagandet i Horisont (U2020/3335). Regeringen avser att presentera en strategi för ett svenskt deltagande i Horisont . Svenska organisationer har t.o.m. beviljats ca från Horisont , vilket motsvarar av fördelade medel. är därmed på åttonde plats bland deltagande länder och på elfte plats räknat per capita. Den statliga organisationen för forskningsfinansiering Den nuvarande organisationen för forskningsfinansiering inrättades 2001. Fyra statliga forskningsfinansierade myndigheter bildades utifrån tidigare existerande mindre forskningsråd och myndigheter. Vid sidan av , Formas, Forte och har även exempelvis och Rymdstyrelsen omfattande finansiering av forskning och innovation inom ramen för sina sakområden. Utöver dessa finns ett större antal myndigheter med andra huvuduppdrag men som i varierad omfattning även finansierar forskning och innovation. Regeringen konstaterar att mycket har hänt inom svensk och internationell forskning och innovation sedan den nuvarande organisationen för forskningsfinansiering inrättades 2001. De forskningsfinansierande myndigheterna har förändrats och utvecklats, liksom behovet av forskning inom olika samhällsområden. Svensk och internationell forsknings- och innovationspolitik har alltmer inriktats på att möta samhällsutmaningar, vilket har inneburit att många satsningar har blivit mer tvärsektoriella och berör flera finansiärer. Näringslivets bidrag till FoU-finansieringen är fortsatt av stor betydelse och uppgår till av den totala FoU-finansieringen i , som icke vinstdrivande privata aktörer blir allt viktigare finansiärer. Förutsättningarna för forskning och innovation har utvecklats genom digitalisering och mer avancerad forskningsinfrastruktur. Vetenskapen har avancerat till följd av nya inriktningar och nya forskningsområden. Gränsen mellan civil och militär användbarhet av viss teknik har suddats ut i delar av utvecklingskedjan. Det internationella och europeiska samarbetet växer i omfattning, och fler länder har blivit framgångsrika forskningsnationer. Antalet finansiärer är många, och systemet beskrivs ibland som fragmenterat, vilket kan utgöra en utmaning för den enskilde forskaren som ska söka forskningsmedel. kan det vara viktigt med mångfald i finansieringssystemet, menar regeringen. För att ska kunna vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer är det viktigt att säkerställa att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutvecklingen och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt. Det handlar dels om de statliga forskningsfinansiärerna, dels om övriga myndigheters forsknings- och innovationsfinansiering. Regeringen anger i propositionen att den ser skäl att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen. Nuvarande fördelningsmodell av anslag till lärosäten Nuvarande modell för fördelning av anslag till lärosätena för forskning och utbildning på forskarnivå infördes men har kontinuerligt utvecklats. Modellen innehåller två delar: fördelning av nya forskningsmedel baserad på kvalitetsindikatorerna externa medel och bibliometri (publiceringar och citeringar i vetenskapliga publikationer) samt en minimiresurs baserad på antalet helårsstudenter, en s.k. basresurs. De statliga universiteten och högskolorna omfattats av modellen, liksom de enskilda utbildningsanordnarna och Stiftelsen . Försvarshögskolan och de konstnärliga högskolorna har däremot fått tilldelning i särskild ordning. Kvalitetsindikatorerna användes också mellan åren 2009–2016 för en årlig omfördelning av en del av de befintliga resurserna mellan universitet och högskolor. har det gjorts vissa justeringar i modellen. Basresursen som ursprungligen var per helårsstudent höjdes forskningspolitiska proposition till per helårsstudent. Syftet var att ge alla lärosäten förutsättningar för hög kvalitet i utbildningarna genom ökade möjligheter att bedriva forskning, vilket ger förutsättningar för forskningsanknytning av utbildningarna. I den forskningspolitiska propositionen 2016 bedömde regeringen att även de övriga enskilda utbildningsanordnarna som har tillstånd att utfärda vissa examina, enligt lagen (1993:729) om tillstånd att utfärda vissa examina, borde få resurser för forskning och utbildning på forskarnivå eftersom det är väsentligt att utbildningen är forskningsanknuten. Regeringen har därför tilldelat de enskilda utbildningsanordnarna resurser motsvarande per helårsstudent . För att utfallet av kvalitetsindikatorerna ska kunna jämföras med lärosäten som har liknande förutsättningar har fördelningen via kvalitetsindikatorerna justerats . I syfte att särskilt stärka forskningen och balansen mellan utbildning och forskning vid högskolor och nya universitet har regeringen tidigare delat in de berörda lärosätena i tre grupper: högskolor, nya universitet respektive äldre universitet. På så sätt har lärosätena tilldelats resurser utifrån kvalitetsindikatorerna i jämförelse med lärosäten som har likartade förutsättningar. I den forskningspolitiska propositionen 2016 bedömde regeringen vidare att samverkan med det omgivande samhället i högre grad skulle påverka fördelningen av medlen. I avvaktan på att Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46, 2018:108) skulle lämna förslag om detta har regeringen använt de bedömningar som har gjort av lärosätenas samverkan som grund för tilldelning av nya forskningsanslag . Fördelning 2021 till lärosäten Regeringen redovisar i propositionen att forskningsanslag fördelas enligt den nuvarande modellen. En viss justering av bibliometriindikatorn görs dock, och nivån på den s.k. basresursen höjs till per helårsstudent. Motsvarande basresurs för vissa enskilda utbildningsanordnare höjs till per helårsstudent. De konstnärliga högskolorna och Försvarshögskolan ges medel som tidigare, via en särskild tilldelning. Detsamma gäller även Gymnastik- och . Regeringen anger vidare att de ekonomiska effekterna av covid-19-pandemin föranledde förslaget om en tillfällig förstärkning av forskningsanslagen om 2021. Förslag till ny modell till lärosäten Regeringen avser att införa en ny modell för fördelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som i ökad utsträckning beaktar kvalitet. Grunden i den modell för tilldelning av ökade forskningsmedel som utvecklats bör även fortsättningsvis bibehållas, dvs. nya forskningsmedel fördelas dels baserat på antalet helårsstudenter, dels på en kvalitetsbedömning av forskning. Regeringen konstaterar att en av nackdelarna med dagens kvalitetsindikatorer (bibliometri och externa medel) är att dessa, liksom alla indikatorer, enbart kan mäta vissa aspekter av kvaliteten i forskning. Bibliometri lämpar sig också olika väl för olika forskningsområden. har därför haft i uppdrag att utveckla en ny bibliometriindikator som kan användas vid framtida fördelning. Även när det gäller externa medel varierar tillgången mellan forskningsområdena, vilket gör att också den indikatorn riskerar att gynna vissa forskningsområden framför andra. Regeringen anser att de använda kvalitetsindikatorerna bör ersättas med en sakkunnigbedömning, i enlighet med Styr- och resursutredningens förslag. Målsättningen med modellen är liksom tidigare att premiera hög kvalitet i forskning men också att i ökad utsträckning premiera strategisk profilering och prioritering av forskning där förutsättningarna bedöms vara bäst för forskning av högsta internationella kvalitet vid universitet och högskolor. Modellen ska alltså ge bättre incitament till forskningsmiljöer av hög kvalitet, enligt regeringen. I denna proposition presenterar regeringen principerna för den nya kvalitetsbaserade fördelningen och avser därefter att ge uppdrag till forskningsfinansiärerna att utveckla den i samråd med universitet och högskolor. Regeringen avser vidare att i kommande budgetpropositioner återkomma med ytterligare beskrivning av modellen och lämna förslag på fördelning av forskningsmedel till berörda lärosätens anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen anger i propositionen att den grundläggande principen för kvalitetsbaserad fördelning är hög vetenskaplig kvalitet. Vid bedömning av vad som är forskning av hög kvalitet ska internationellt vedertagna kriterier tillämpas som tar hänsyn till kvalitet inom samtliga forskningsområden. Kvalitet i samverkan med det omgivande samhället ingår som en viktig komponent i bedömningarna. Regeringen föreslår att den kvalitetsbaserade fördelningen ska göras genom att medel fördelas till s.k. profilområden. Profilområden ska vara strategiska forskningssatsningar av hög kvalitet som lärosätena själva definierar. Profilområdena ska syfta till att stärka lärosätenas forskningsprofiler och bidra till ökad kvalitet i forskningen. Det är lärosätena, inte enskilda forskare, som bör ansöka om medel till profilområden, och statliga forskningsråd bör ansvara för att göra sakkunnigbedömningar av ansökningarna. Rådens bedömningar blir underlag för kommande beslut om medel. Regeringens utgångspunkt är att samtliga lärosäten ska kunna tilldelas minst ett profilområde och att forskning i hela landet därmed ska kunna stärkas och utvecklas i strategisk riktning. Medlen bör inledningsvis specificeras på lärosätenas forskningsanslag. Satsningen på profilområden bör också utvärderas . Utöver den kvalitetsbaserade fördelningen gör regeringen, i likhet med tidigare, bedömningen att det är viktigt att lärosätena kan ingå i samma modell för resursfördelning för forskning och att det då är naturligt att alla lärosäten har en viss basresurs, en garanterad miniminivå, för forskning som är knuten till lärosätets utbildningsvolym. Detta skapar förutsättningar för ett lärosäte att koppla resurser till utbildningen och att skapa tydliga forskningsprofiler. Basresursen är strategiskt viktig för att lärosätena ska kunna bedriva utbildning i nära koppling till forskningen och för att det ska kunna bedrivas forskning av hög kvalitet i hela landet. Basresursen bör därför fortsätta att vara en del av den nya fördelningsmodellen, enligt regeringen. Den nya modellen för att premiera forskningskvalitet och strategisk profilering vid tilldelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå till statliga universitet och högskolor samt till och Stiftelsen bör införas . Eftersom merparten av forskningsmedlen som regeringen har föreslagit och beräknat för den kommande fyraårsperioden tillkommer och 2022 bedömer regeringen att en viss omfördelning av redan tilldelade medel kan behöva göras 2023 och 2024 för att den nya modellen ska kunna införas. Regeringens bedömning är att bör fördelas i den nya modellen . Avsikten är att fördela mer medel enligt den nya modellen. förväntas regeringen fatta beslut om nästa forskningspolitiska proposition, och där kommer förutsättningarna för nästkommande fyraårsperiod (2025–2028) att presenteras. I övrigt anger regeringen att Styr- och resursutredningens förslag om resurstilldelningen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå inte behandlas i denna proposition utan i ett annat sammanhang. Särskilda medel för samverkan har i uppdrag att fördela medel till universitet och högskolor utifrån kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället. Utlysningarna har visat på positiva effekter både när det gäller resultat i form av utvecklad samverkan och samarbete lärosätena emellan. Regeringen avser att ge i uppdrag att även i fortsättningen fördela dessa medel för att fortsätta utveckla lärosätenas samverkan. Regeringen anser att samverkan kan förstärkas ytterligare genom att forskningsfinansiärerna i ökad utsträckning även ställer krav på att samverkansaktiviteter ingår i de forskningsprojekt som de finansierar. Regeringen avser vidare att ge forskningsråden i uppdrag att i ökad utsträckning dels inkludera krav på samverkan vid fördelning av generella forskningsmedel, dels utlysa medel för olika samverkansaktiviteter. Regeringen påminner också om att i den kommande fördelningen av medel till forskning och utbildning på forskarnivå till lärosätena ingår bl.a. fördelning av medel till lärosätenas profilområden med forskning av hög kvalitet och excellens och där samverkan ingår. I bilaga 1 till regleringsbrevet för för universitet och högskolor () återfinns riktlinjer för redovisning av t.ex. externa bidrag. Av riktlinjerna framgår att indirekta kostnader bör beräknas med utgångspunkt i den modell som har tagits fram av tillsammans med vissa finansiärer. beslutade regeringen om förändringar i regleringsbrev. Regeringen ger i uppdrag att tillsammans med forskningsråden Forte, Formas och samt i dialog med universitet och högskolor ta fram förslag till en modell för kvalitetsbaserad resursfördelning av lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. ska löpande informera regeringen om hur uppdraget genomförs och om resultat samt lämna en slutrapport . I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 5 menar motionärerna att kvaliteten i forskningen kan stärkas om en större del av finansieringen går via , till fri och forskarinitierad forskning. I motion 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 13 framför motionärerna att forskningsmedel i högre utsträckning måste fördelas fokuserat och strategiskt till universitet och högskolor. I kommittémotion 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 10 framför motionärerna att forskningsmedel inte ska tilldelas frågor med bristande samhällsrelevans. I kommittémotion 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 8 begär motionärerna att regeringen utreder en sammanslagning av forsknings- och innovationsråden. I motion 2020/21:601 av (SD) yrkande 6 efterfrågas ett regelverk för de institutioner som fördelar forskningsmedel för att undvika att faktorer som inte är relevanta beaktas vid fördelningen. I kommittémotion 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 1 anser motionärerna att de statliga anslagen till svensk forskning bör höjas genom att införa ett s.k. enprocentsmål. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 4 önskar motionärerna att det utreds hur fördelningen av all statlig forskningsfinansiering kan göras genom en sådan kvalitetsprocess som använder. Även andra aspekter av forskningsfinansiering bör ingå i en sådan utredning, enligt motionärerna. I yrkande 9 menar motionärerna att stöd till den fria forskningen ska utgöra den stora merparten av forskningsfinansieringen. I kommittémotion 2020/21:3321 av m.fl. (M) yrkande 7 anger motionärerna att det är viktigt att fortsätter att verka för att anslag till forskning inom ramen för EU:s forskningsprogram Horisont och innovationsutveckling i EU fortsätter att öka. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 3 framför motionärerna att regeringens planerade förändring av modellen för kvalitetsbaserad resurstilldelning inte bör genomföras. Motionärerna menar att en förändring enligt regeringens förslag skulle vara kostsam och resurskrävande. I yrkande 4 menar motionärerna att kvalitet och samverkan i forskning bör premieras. Över tid bör av tillförda direkta anslag fördelas baserat på prestation enligt en modell där alla lärosäten konkurrerar i samma grupp, inklusive och , enligt motionärerna. I kommittémotion 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 1 menar motionärerna att samverkan i sig inte ska premieras med ekonomiska styrmedel utan att det är resultaten av samverkan som ska premieras. I motion 2020/21:601 av (SD) yrkande 7 framförs att anslagen bör sänkas för universitet och högskolor med antivetenskapliga idéer. I kommittémotion 2020/21:301 av m.fl. (V) yrkande 1 och i kommittémotion 2020/21:3813 yrkande 11 begärs att regeringen lägger fram lagförslag som är baserade på Styr- och resursutredningens förslag om att stärka kopplingen mellan utbildning och forskning och om finansieringssystem för högskolan. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 95 efterfrågar motionärerna likvärdiga forskningsanslag till högskolor, oberoende av huvudman. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 5 framför motionärerna att en transparent redovisning av lärosätenas användning av basanslaget bör utvecklas. I yrkande 6 efterfrågar motionärerna en uppföljning av att tilldelade resurstillskott faktiskt medför höjda anslag för forskning och forskarutbildning vid lärosätena. I yrkande 8 begär motionärerna att regeringen återkommer med en tydligare redogörelse för det föreslagna nya resursfördelningssystemet samt med en mer realistisk tidsplan för att införa detta. I yrkande 10 anger motionärerna att det bör tas fram en modell för finansiering av lärosätenas kostnader för förvaltning och gemensamma servicefunktioner. finns en variation i hur stor andel av forskningsbidraget som går till indirekta kostnader, enligt motionärerna. I kommittémotion 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 11 menar motionärerna att det tidigare systemet för fördelning av en del av lärosätenas basanslag utifrån kvalitetskriterier bör återinföras. Yttrande från annat utskott konstaterar i sitt yttrande att regeringen avser att tillsätta en utredning för att säkerställa att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutmaningarna och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt. välkomnar en sådan utredning. När det gäller anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå, de s.k. basanslagen, beslutade om en förstärkning av dessa med 1,2 miljarder.