bet · H801CU9 · 2021-03-12 00:00:00 — Statistik från SCB visar att byggandet av specialbostäder har ökat , vilket kan vara en förklaring till utvecklingen. Enligt kommer behovet av bostäder för äldre att öka . () medverkar, genom att förvärva och omvandla fastigheter, till att bostadsmarknaden kommer i balans på orter med en svag bostadsmarknad och vikande befolkningstrend. Totalt har SBO förvärvat, utvecklat och avvecklat fastigheter på 35 orter i –2020. Det omfattar fastigheter med drygt 1 000 trygghetsanpassade lägenheter och lokaler. köpte SBO fastigheter i fyra kommuner och sålde fastigheter i tre. Det var en liten ökning jämfört med . SBO bedrev verksamhet på 28 orter i totalt 25 kommuner, i form av bl.a. förstudier, ombyggnationer och omvandlingar. bemyndigades regeringen att besluta om kapitaltillskott till SBO på högst för att bolaget skulle kunna fortsätta sin verksamhet (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). Uppdraget för bolaget ändrades vidare till att förvärva offentligt ägda och privatägda fastigheter, med främsta syfte att säkerställa bostäder för äldre på svaga bostadsmarknader. En byggnad ska vara lämplig för sitt ändamål enligt 8 kap. 1 § (2010:900), förkortad PBL. Det innebär i korthet att bostäder ska ha utrymmen för vila, samvaro, måltider, hygien och förvaring samt utrustning för hygien och matberedning. Lagen innehåller också bestämmelser om en tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga (8 kap. 1 § 3 och 8 kap. 4 § första stycket 8 PBL). Avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet får dock göras när man inreder bostäder om högst på vindar (8 kap. 7 § PBL). Som framgått ovan under avsnittet om studentbostäder finns det särskilda regler för studentbostäder. För studentbostäder med en boarea om högst är kraven lägre när det gäller bl.a. utrymmen för funktioner som matlagning, förvaring, vädrings- och ljusförhållanden. Några särskilda regler för bostäder för äldre personer, utöver kraven på tillgänglighet och användbarhet, finns inte. byggregler lämnade sitt slutbetänkande Modernare byggregler – förutsägbarhet, flexibilitet och förenklat (SOU 2019:68) . Kommittén hade bl.a. i uppdrag att genomföra en grundlig och systematisk översyn av bl.a. kraven i 8 kap. PBL och byggregler. Kommittén skulle även se över kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Kommittén föreslår inga generella ändringar i kraven för tillgänglighet i fråga om bostäder. Som redovisas ovan under tidigare avsnitt har haft i uppdrag att se över myndighetens byggregler och konstruktionsregler (Fi2019/02343/BB). Uppdragets syfte var att skapa ett förenklat och konsekvent regelverk för att bidra till ett snabbare och mer kostnadseffektivt byggande. redovisade uppdraget i rapporten – Ny modell för bygg- och konstruktionsregler (2020:31). Den nya regelmodellen innebär i korthet att bygg- och konstruktionsreglerna ska bestå av färre regler och utformas som funktionskrav. Reglerna ska varken innehålla allmänna råd, hänvisningar till standarder eller hänvisningar till andra myndigheters och organisationers föreskrifter och riktlinjer. Enligt myndigheten innebär den nya regelmodellen ökad effektivitet och fler bostäder. arbetar med att ta fram nya föreskrifter. Utskottet konstaterar att även om antalet kommuner som har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre har minskat, råder det fortsatt brist på bostäder anpassade för äldre. Behovet av fler bostäder för äldre kommer också att öka och det behövs en god planering inom kommunerna för att möta den ökade efterfrågan. I avsnittet Kommunernas bostadsförsörjningsansvar redogörs för det pågående arbetet för att förbättra det underlag som ska ligga till grund för kommunernas bedömning av bostadsförsörjningsbehoven och som ska underlätta deras arbete med att ta fram riktlinjer för bostadsförsörjning. Bland annat har förslag lämnats i promemorian Ett bättre underlag för att bedöma bostadsbristen (Ds 2021:2). Utskottet anser att det behövs olika typer av boenden för att tillgodose de olika behov som finns hos äldre. Möjligheten att söka statligt stöd för bostadsanpassningar gör det möjligt för äldre att bo kvar i sin ordinarie bostad. Stöd kan även sökas för att bygga andra boendealternativ för äldre som kan erbjuda trygghet och social samvaro. SBO:s verksamhet bidrar till att fler bostäder kan skapas för äldre personer, särskilt på svaga bostadsmarknader. När det gäller förslaget om regelförbättringar konstaterar utskottet att det pågår ett omfattande regelförenklingsarbete, t.ex. nya regelmodell som syftar till att förenkla och förtydliga byggprocessen. Detta regelförenklingsarbete har även bäring på byggandet av bostäder för äldre. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns ett stort behov av bostäder för äldre och även olika typer av boenden. Mot bakgrund av att det pågår ett arbete när det gäller såväl regelförenkling som kommunernas bostadsförsörjningsansvar är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2020/21:3186 (C) yrkande 14 och 2020/21:2586 (M) yrkande 1. De bör avslås. Eftersom det redan finns ett statligt stöd för ny- och ombyggnad av hyresbostäder för äldre på den ordinarie bostadsmarknaden i syfte att främja rekreation och social samvaro avstyrker utskottet även motion 2020/21:618 (C). Förtur till bostad för vissa grupper m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förtur till bostad för vissa grupper och ett motionsyrkande om ändring i bostadsförsörjningslagen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 21 (SD), 22 (C) och 23 (L). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att migranter inte ska ges förtur till bostäder. I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att personer som utsätts för våld i hemmet ska få förtur i bostadskön. I kommittémotion 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att förtydliga lagstiftningen (bostadsförsörjningslagen) när det gäller kommunernas ansvar för jourlägenheter och skyddade boenden. I motion 2020/21:1581 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att studera förutsättningarna för att underlätta för våldsutsatta kvinnor och barn att snabbt få en bostad bl.a. genom förtur i bostadskön. Det finns inget enhetligt system för att söka bostad i . Fastighetsägare och bostadsföretag har således stor frihet att själva avgöra vilka villkor som ska gälla för ett hyreskontrakt och hur lediga bostäder ska förmedlas. När det gäller kommunala bostadsförmedlingar får kommunerna själva besluta om vilka principer som ska gälla för förmedlingen av bostäder. De kommunala allmännyttiga bostadsbolagen är ett verktyg för kommunernas bostadsförsörjning. Genom ägardirektiven kan kommunen styra de allmännyttiga bostadsbolagen så att bostadsförsörjningen i kommunen säkerställs. Kommunerna kan i direktiven t.ex. ställa krav på riktade insatser till särskilda grupper, exempelvis att nyanlända eller personer som lever med en allvarlig hotbild eller under hot ska erbjudas förtur i bostadskö. I bostadsmarknadsenkät anger 21 kommuner att de har ställt krav i ägardirektiven för sina kommunala bostadsföretag att avsätta lägenheter för anvisade nyanlända. då lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning trädde i kraft är alla kommuner skyldiga att efter anvisning från ta emot nyanlända med uppehållstillstånd för bosättning. Det innebär att kommunerna måste ha beredskap för hur bostadsförsörjningen för de personer som anvisas till kommunen ska se ut. I kommittédirektiven till utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning anförs att en majoritet av kommunerna har någon form av förturssystem, men att det saknas en samlad bild av hur förturssystemen i kommunerna är organiserade och på vilka grunder förturer erbjuds (dir. 2020:53). Utredningen har därför fått i uppgift att analysera hur de kommunala bostadsförmedlingarna och förturssystemen fungerar som verktyg för en socialt hållbar bostadsförsörjning och vid behov föreslå hur det allmännas roll i förmedlingsfrågor kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsförslag om att nyanlända inte ska få gå före i bostadsköer, (bet. 2018/19:CU11). Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till att det är viktigt att kommunerna har möjlighet att ge vissa grupper förtur i bostadsköerna och att staten inte bör införa begränsningar som gör det svårare för kommunerna att klara sin uppgift. följde utskottets förslag. Utskottet anser att det är viktigt att kommunerna har möjlighet att ge vissa grupper förtur i bostadsköerna och att kommunerna genom ägardirektiv kan ställa krav på sina kommunala bostadsaktiebolag om riktade insatser till särskilda grupper, t.ex. nyanlända eller personer som lever under hot. Enligt utskottet bör inte staten införa begräsningar som försvårar för kommunerna att uppfylla sitt bostadsförsörjningsansvar och skapa förutsättningar för alla i kommunen att få tillgång till en bostad. Utskottet avstyrker därför motion 2020/21:1615 (SD) yrkande 9 om att kommuner inte ska ge förtur till nyanlända. Utskottet konstaterar vidare att det pågår ett arbete med att analysera hur förturssystemen i kommunerna fungerar och på vilka grunder förtur erbjuds. Detta kan ge en bild av situationen för personer som är utsatta för våld eller hot. Det pågår också ett arbete med att se över hur underlaget för kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjning kan förbättras för att identifiera särskilda gruppers behov. Utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:3186 (C) yrkande 15 och 2020/21:1581 om att förtur ska ges till personer som utsätts för våld eller hot samt motion 2020/21:3427 (L) yrkande 17 om att ändra i bostadsförsörjningslagen för att säkerställa skyddade boenden för våldsutsatta personer. Utskottets förslag i korthet avstyrker motionsyrkanden om åtgärder för att mäta och motverka trångboddhet. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 24 (C, L). I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör kartlägga och motverka trångboddhet. I kommittémotion 2020/21:3234 av (L) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder för att bekämpa extrem trångboddhet och ta fram en ny trångboddhetsnorm. I motion 2020/21:2688 av (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utvärdera fastighetsägarnas inkomstkrav för att förebygga trångboddhet. I motion 2020/21:1003 yrkande 3 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda och skärpa trångboddhetsnormen. Det finns flera definitioner av trångboddhet, s.k. trångboddhetsnormer. Norm 2 definierar ett hushåll som trångbott om det finns fler än två boende per sovrum, kök och vardagsrum oräknade. Ensamboende räknas enligt denna norm inte som trångbodda oavsett antal rum. Trångboddhetsnorm 2 tillkom . Norm 3 definierar ett hushåll som trångbott om det finns fler än en boende per sovrum, kök och vardagsrum oräknade. Sammanboende delar dock sovrum, medan varje barn ska ha ett eget rum för att hushållet inte ska räknas som trångbott. Enligt denna norm, som infördes , räknas fler som trångbodda jämfört med definitionen enligt norm 2. Statistik från SCB visar att av personer födda utanför är trångbodda enligt norm 2, jämfört av de inrikes födda. Statistiken visar också en stor skillnad mellan olika kommuner. I storstäderna är mellan av befolkningen trångbodda, jämfört i övriga kommuner. Det är också stor skillnad mellan olika åldersgrupper. Personer är i större utsträckning trångbodda än äldre åldersgrupper. I befolkningen är trångboddhet ovanligt. Utöver detta finns en trångboddhet som inte fångas upp i statistiken, bland personer som av olika skäl inte är folkbokförda på den adress där de bor. uppdrag om bedömningar av bostadsbristen presenterade rapporten på bostadsbristen – Förslag på hur återkommande bedömningar ska göras (2020:21). har tagit fram en beräkningsmodell där antalet hushåll som saknar en rimlig bostad beräknas på nationell, regional och lokal nivå. Vad som är en rimlig bostad definieras efter sex behovsbaserade kriterier. Det är boendestandard, boendeyta, boendekostnad, geografiskt läge, hur länge bostaden disponeras samt tid för att hitta en ny bostad. har, med utgångspunkt i den underliggande data som finns tillgänglig, konstruerat kvantitativa mått som på både nationell, regional och lokal nivå försöker fånga hur många hushåll som inte uppfyller de sex kriterierna. Enligt beräkningar är 462 000 hushåll i landet trångbodda och drygt 56 000 hushåll av dem har också en ansträngd boendeekonomi. Det är hushåll som har en orimlig boendesituation och som saknar ekonomiska möjligheter att ta sig ur den. Uppdrag till att motverka felaktig folkbokföring Regeringen gav i uppdrag att i samverkan med ett antal frivilliga kommuner inrätta ett pilotprojekt för att utreda omfattningen av problemet med felaktig folkbokföring och utveckla metoder och arbetssätt för att åtgärda felaktigheter (Fi2020/02991). ska bedrivas i områden där och kommunerna bedömer att problematiken, med tonvikt på trångboddhet och otillåten handel med hyreskontrakt, är eller kan antas vara särskilt förekommande. Uppdraget bedöms förbättra situationen i socialt utsatta områden bl.a. genom att myndigheternas kunskap om trångboddhet stärks. Uppdraget ska redovisas . Utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning Utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning (dir. 2020:53) har som redovisats ovan ett brett uppdrag och ska bl.a. utreda förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. ska boendesegregation motverkas och förutsättningarna för jämlika uppväxt och levnadsvillkor förbättras. I kommittédirektiven lyfts fram att det finns utmaningar när det gäller trångboddhet och osäkra boendeförhållanden som måste hanteras. Uppdraget ska redovisas . Utskottet delar motionärernas uppfattning att trångboddhet är ett problem som får stora och negativa konsekvenser för enskilda och samhället i stort. Trångboddhet beror till stor del på bostadsbristen i främst storstadsregionerna, men problemet hänger också ihop med segregationen. Det behöver byggas fler hyresrätter som människor har råd att efterfråga, och det behövs en bättre rörlighet på marknaden. Som redovisas ovan är åtgärder för att främja ett högt bostadsbyggande en prioriterad fråga för regeringen, och en utredning har i uppdrag att utreda och utforma en socialt hållbar bostadsförsörjning. Även uppdraget till kan förväntas ge mer kunskap om trångboddhet och dess konsekvenser. Det pågår således ett arbete som syftar till att motverka trångboddhet och bostadsbrist. Utskottet är därför inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motionerna om trångboddhet. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om BID-samverkan. Utskottet hänvisar till pågående och planerat arbete. Jämför reservation 25 (SD) och det särskilda yttrandet (C, L). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att främja lokal användning av BID-samverkan (business improvement districts) i utsatta områden, särskilt utsatta områden och områden i riskzonen samt utreda ett införande av nationella riktlinjer för offentliga aktörers medverkan i sådan samverkan. Motionsyrkanden om att främja BID-samverkan föreslås även i kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 17 och i kommittémotion 2020/21:2957 av m.fl. (C) där det föreslås att regeringen ska ta initiativ till ny lagstiftning för att reglera BID-samverkan (yrkande 8). I kommittémotion 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 30 föreslås tillkännagivanden om bättre samverkan mellan fastighetsägare genom platssamverkan (BID). Business Improvement Districts (BID) är en internationell term som ännu saknar en allmänt vedertagen svensk motsvarighet och som innebär att fastighetsägare tillsammans med boende och offentliga aktörer försöker lyfta ett område genom investeringar i den offentliga miljön, i fastigheter och i trygghetsskapande åtgärder. Syftet är att skapa trygga och attraktiva offentliga platser och bostadsområden. I finns ingen särskild lagstiftning som reglerar samverkan enligt BID-modellen. De BID-inspirerade samverkansprojekt som finns i bygger på frivilligt medlemskap och drivs ofta som en ideell förening. Projekten finansieras av medlemmarna själva som betalar en avgift baserat på storleken på fastighetsinnehav i området. Det förekommer även att kommuner går in och delfinansierar olika satsningar på fysiska åtgärder. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 18) aviserat ett uppdrag till att utifrån internationella förebilder se över eventuella hinder, t.ex. i lagstiftning, mot fastighetsägares möjligheter att påverka ett områdes trygghet och säkerhet, utbud och kvalitet på handel och tillgång till service samt hinder mot de boendes inflytande över utvecklingen i området. Regeringens skrivelse 2020/21:63 I skrivelse 2020/21:63 Redovisning av åtgärder i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott anför regeringen följande angående BID-projekt. Det finns goda exempel där kommuner och lokalpolisområden har utvecklat offentlig och privat samverkan för affärsutveckling, investeringar i fysisk miljö samt ökad trygghet och säkerhet, så kallade business improvement districts (BID). Föreningen , som samlar företag, organisationer och kommuner, har tidigare tagit fram en BID-modell anpassad till svenska förhållanden. bildades två nya nationella centrum i syfte att stimulera sådan platssamverkan. Svensk försäkring lanserade tillsammans med Svensk handel och fyra fastighetsbolag (affärs- och medborgarplatser). Utskottet har vid ett antal tillfällen behandlat motionsförslag om BID-samarbete, i betänkande 2019/20:CU10. Utskottet uttalade att det ser positivt på olika former av samverkan mellan privata och offentliga aktörer som syftar till att skapa trygga och attraktiva offentliga platser och bostadsområden. Utskottet anförde vidare att det är angeläget att regeringen, inom ramen för det brottsförebyggande arbetet, fortsätter att verka för att frivilliga samarbetsformer utvecklas och sprids. Utskottet ansåg dock att det inte fanns behov av att närmare reglera samarbetsformerna för BID-samarbeten. Motionsyrkandena avslogs och följde utskottets förslag. Utskottet ser positivt på olika former av samverkan mellan privata och offentliga aktörer som syftar till att skapa trygga och attraktiva offentliga platser och bostadsområden. Utskottet välkomnar därför att regeringen i budgetpropositionen har aviserat ett uppdrag till att utifrån internationella förebilder se över eventuella hinder, t.ex. i lagstiftning, mot fastighetsägares möjligheter att påverka ett områdes trygghet och säkerhet, utbud och kvalitet på handel och tillgång till service samt hinder mot de boendes inflytande över utvecklingen i området. Utskottet förutsätter att ett sådant uppdrag kommer att ges till och därmed finns det inte skäl för ett tillkännagivande. Motionsyrkandena bör avslås. Planering för ökad trygghet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder vid planeringen av bostäder. Utskottet hänvisar till bl.a. pågående arbete. Jämför reservation 26 (SD), 27 (C) och 28 (L). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) föreslås tillkännagivanden om att regeringen bör utreda en säkrare närvaro för blåljuspersonal i bostadsområden (yrkande 1) och införa en nationell handlingsplan för trygga bostadsområden (yrkande 2). Motionärerna föreslår även att regeringen bör utreda CPTED-metoden (Crime Prevention Through Environment Design) och dess användning i stadsbyggnadsprocessen (yrkande 4). Motionärerna anför att den fysiska miljön bör planeras utifrån ett brottsförebyggande och trygghetsskapande perspektiv i enlighet med en sådan metod. I kommittémotion 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att det ska ställas krav på fastighetsägare att utföra brottsförebyggande åtgärder och underhåll. I kommittémotion 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att trygghetsfrågor bör ges hög prioritet i samhällsplaneringen. I kommittémotion 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att utöka samverkan mellan staten och kommunerna i brottsförebyggande syfte. Som exempel anförs b.la. att man bör arbeta aktivt med stadsutveckling för att skapa en tryggare och säkrare miljö för de boende, men också för myndigheter och blåljuspersonal att arbeta i. I kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om en jämställd samhällsbyggnad. I motion 2020/21:658 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om en nationell handlingsplan för kommuner för att identifiera otrygga områden (yrkande 4) och ett tillkännagivande om behovet av effektiv och trygghetsskapande belysning (yrkande 5). I motion 2020/21:2662 av (L) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med målet att ta fram förslag om hur en trygg stadsplanering ska se ut . Motsvarande yrkande framställs av samma motionär i motion 2020/21:2685. Stöd för gröna och trygga samhällen trädde förordningen (2020:1202) om stöd för gröna och trygga samhällen i kraft. Enligt förordningen kan kommuner, andra fastighetsägare och tomträttshavare söka stöd för att utveckla stadsgrönska och ekosystemtjänster men också för att göra insatser som ökar trygghet i områden med socioekonomiska utmaningar. Syftet är att utveckla områdena i en grön och hälsofrämjande riktning som det skapas trygga, trivsamma och inkluderande utemiljöer med särskild omsorg om åtgärdernas gestaltning (1 § andra stycket). Tryggheten kan öka genom att anpassa ett område för olika typer av besökare, liksom platser där människor kan mötas och det finns möjlighet till aktiviteter. God ljussättning kan också bidra till att öka känslan av trygghet. är den myndighet som kommer att administrera och besluta om stödet. Regeringens skrivelse 2020/21:63 I skrivelse 2020/21:63 Redovisning av åtgärder i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott redogör regeringen för de åtgärder som vidtagits för att brottsförebyggande aspekter i högre grad ska beaktas i fysisk planering och därigenom öka tryggheten i bostadsområden. Regeringen anför följande i skrivelsen (s. 40 f): Regeringen har i enlighet med det nationella brottsförebyggande programmet verkat för att brottsförebyggande aspekter i högre grad ska beaktas i fysisk planering. Flera initiativ till samverkan mellan privata och offentliga aktörer kring lokala trygghetsfrågor har också tillkommit. bjöd och in företrädare för bland andra myndigheter, länsstyrelser, kommuner, fastighetsägare, byggbranschen och forskare till rundabordssamtal om trygghet och brottsförebyggande arbete i stadsplaneringen. Syftet var att mot bakgrund av den pågående kraftiga utbyggnaden av bostadsbeståndet engagera flera aktörer i diskussionen om vad som kan göras för att i ett tidigt skede i stadsbyggnadsprocessen beakta brottsförebyggande aspekter. Inom ramen för olika regeringsuppdrag togs två vägledningar fram för trygghetsskapande åtgärder i den fysiska miljön. MSB och utarbetade i samarbete med en vägledning för ökad säkerhet i offentliga miljöer.