bet · H801JuU20 · 2021-03-26 00:00:00 — Mot denna bakgrund, och då utskottet noterar att det framgår av granskningen att Kriminalvården inte längre tillämpar närhetsprincipen som en avgörande princip för placeringen av intagna, finns det enligt utskottet inte skäl för sådana tillkännagivanden som efterfrågas i motion 2020/21:3850 (SD) yrkandena 2 och 3. Utskottet föreslår att yrkandena avslås. När det gäller tillsättning av en utredning med motsvarande uppdrag som den tidigare utredningen flexibel och effektiv kriminalvård hade har , som framgått ovan, tidigare tillkännagett för regeringen att en sådan utredning bör tillsättas. Regeringen har vidtagit vissa åtgärder och överväger löpande ytterligare åtgärder för att tillmötesgå tillkännagivandet. Mot denna bakgrund ser utskottet inte behov av att nu gör några ytterligare tillkännagivanden i frågan. Motionerna 2020/21:3497 (KD) yrkande 17 och 2020/21:3855 (KD) avstyrks. Avslutningsvis föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Effektiviteten inom , punkt 1 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3848 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3851 av och (båda C) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:1148 av (M). Kriminalvården är en av statens mest resurskrävande verksamheter, som kostnadsmedvetenheten och effektiviteten länge har varit eftersatta. visar bl.a. att kunskapsutbyte, spridande av goda exempel och tillämpande av ”best practice” brister inom . Rapporten tydliggör också vikten av att resurserna inom nyttjas mer effektivt som kvaliteten bibehålls och i vissa fall förbättras. För att styrningen mot en ökad resurs- och kostnadseffektivitet ska få genomslag anser vi att resultaten i verksamheten behöver följas upp fortlöpande. Kriminalvården bör därför få i uppdrag att dels utveckla rutinerna för en systematisk datainsamling som gör det möjligt att följa upp effektiviteten i de olika enheterna på ett systematiskt sätt, dels utveckla arbetet med erfarenhetsutbyte kring insatser som minskar risken att intagna återfaller i brottslighet. Syftet med de båda åtgärderna är att öka spridningen av goda exempel och tillämpa de mest kostnadseffektiva metoderna och tillvägagångssätten i hela verksamheten. Kriminalvårdens kapacitet, punkt 2 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3848 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi har länge efterfrågat en genomlysning av Kriminalvårdens kapacitet, med syftet att ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar. belyser vikten av att en sådan kapacitetsgenomlysning genomförs skyndsamt. Kriminalvården kommer långsiktigt att behöva tillföras betydande resurser för att säkerställa en säker och effektiv verkställighet av utdömda påföljder med såväl fler häktes- och anstaltsplatser som bättre innehåll i verkställigheten. Det behövs därför en konkret och långsiktig plan för myndighetens expansion och framtida fängelseetableringar. Kriminalvårdens övriga verksamhet, punkt 3 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3851 av och (båda C) yrkande 1. Vi noterar att inte omfattar häkten, frivården eller Kriminalvårdens transportverksamhet. Mot bakgrund av vad som framkommit i granskningen finns det enligt vår mening anledning att även se över effektiviteten i dessa delar av Kriminalvårdens verksamhet. Regeringen bör således vidta åtgärder för att säkerställa att det görs en motsvarande granskning av effektiviteten i övriga delar av Kriminalvårdens verksamhet. Kriminalvårdens lokaler, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3850 av m.fl. (SD) yrkande 1. Kriminalvården hyr sina anstaltslokaler av främst det statliga bolaget . Hyreskontrakten löper och förhandlingar mellan parterna påverkar myndighetens möjlighet att anpassa verksamheten. Kriminalvården har bl.a. i det senaste budgetunderlaget noterat att den nuvarande relationen med påverkar myndighetens handlingsutrymme. I flera andra länder äger och förfogar motsvarande myndigheter över sina egna lokaler. Vi menar att en sådan ordning bör utredas också i . Utredning om närhetsprincipen och stordriftsfördelar, punkt 5 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3850 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. noterar i granskningen att Kriminalvården i de lägre säkerhetsklasserna har som inriktning att förbereda klienterna för frigivning nära hemorten och att fördelarna med stordrift i vissa fall ses som underordnade en sådan närhetsprincip. Vi anser att denna ordning står i strid med regeringens långsiktiga mål om stordrift och att den bör utredas. Utredningen bör omfatta frågor om dels huruvida närhetsprincipen har en reell effekt på recidivrisken, dels fördelarna med stordrift. Utredningen effektiv och flexibel kriminalvård, punkt 6 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3855 av m.fl. (KD). tillsattes utredningen flexibel och effektiv kriminalvård (dir. 2014:99) med uppdraget att analysera kostnadseffektiviteten i Kriminalvården samt föreslå hur det återfallsförebyggande arbetet kan utvecklas och förstärkas, bl.a. genom nya former för samverkan med andra myndigheter och aktörer. Utredaren fick i uppdrag att redovisa hur Kriminalvårdens kostnader för anstalter, häkten, frivård respektive transporttjänst hade utvecklats . Vidare skulle utredaren analysera om fördelningen av kostnaderna var ändamålsenlig och avspeglade regeringens prioriteringar. En internationell jämförelse skulle göras och framgångsrika internationella exempel på återfallsförebyggande åtgärder skulle studeras. Uppdraget skulle redovisas senast /16, men lades ned. En sådan utredning skulle vara av stor betydelse och skulle behöva tillsättas möjligt. Detta tillkännagavs för regeringen . Vi förväntar oss att regeringen följer beslut. Regeringen uppger i skrivelsen att den inte delar bedömning om möjliga kostnadsbesparingar. Denna bedömning görs utan att regeringen genomfört några åtgärder för att genomlysa Kriminalvårdens kostnader, kostnadsutveckling eller besparingsmöjligheter. Vi anser därför att utredningen ska återupptas med tillägget att utredningen ska ta slutsatser i beaktande samt undersöka och föreslå effektiviserande åtgärder i linje med den ”best practice” som hittat. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:62 om effektiviteten vid anstalter. 2020/21:3848 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka effektiviteten inom verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en genomlysning av Kriminalvårdens kapacitet för att skyndsamt ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3850 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ägandet av Kriminalvårdens lokaler och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda effekterna av tillämpningen av närhetsprincipen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda stordriftsfördelar i olika delar av Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3851 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över effektiviteten också i den del av Kriminalvårdens verksamhet som inte omfattats av den granskning som företagits och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Kriminalvården ska utveckla rutinerna för en systematisk datainsamling som gör det möjligt att följa upp effektiviteten i de olika enheterna på ett systematiskt sätt och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Kriminalvården ska utveckla arbetet med erfarenhetsutbyte kring insatser som minskar risken att intagna återfaller i brottslighet, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:3855 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slutsatser ska utgöra underlag för direktivet när utredningen effektiv och flexibel kriminalvård återupptas, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:1148 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3303 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en genomlysning av Kriminalvårdens kapacitet för att skyndsamt ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3497 av m.fl. (KD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kostnadskontroll i Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen.