bet · H801SkU18 · 2021-03-29 00:00:00 — Även en förmån som innebär att arbetsgivaren erbjuder samtliga anställda t.ex. ett årskort på ett visst gym eller en viss simhall är att jämställa med en skattefri naturaförmån, förutsatt att de anställda inte kan byta förmånen mot någon annan form av friskvård. För att avgöra om en sådan naturaförmån uppfyller kraven på enklare slag och mindre värde får en bedömning göras utifrån HFD:s praxis. I rättsfallet HFD 2001 ref. 44 har frågan om vad som avses med förmån av mindre värde behandlats. Av domskälen framgår att domstolen har ansett att ett årskort på en gymanläggning värt utgjorde en förmån av mindre värde. Enklare slag av motions- och friskvårdstjänster, exempelvis råd om träning eller kost, träningsprogram och liknande, som tillhandahålls via mobilappar eller webbtjänster (internettjänster) är skattefria. Detta gäller även om de kan användas utanför arbetsplatsen, exempelvis i bostaden. Fri kost som anställda får på grund av tjänst är som utgångpunkt skattepliktig enligt huvudregeln i 11 kap. 1 § IL. Förmån av fri kost är i vissa fall undantagen från förmånsbeskattning. Detta gäller exempelvis förmån av kost på allmänna transportmedel vid tjänsteresa, fri frukost på hotell och liknande inrättning i samband med övernattning samt förmån av kost vid representation i vissa fall. Kostförmån värderas enligt schablon med utgångspunkt i genomsnittspriset för en normal lunch av ”dagens-rätt-karaktär”. Kostförmån ska beräknas till ett belopp som motsvarar av genomsnittspriset i för en normal lunch. Förmånsvärdet för lunch eller middag är av värdet för kostförmån för en hel dag. Förmånsvärdet för frukost är av värdet för kostförmån för en hel dag. Från gäller skattefrihet för förmån av fri kost, under förutsättning att måltiden kommer från någon som saknar samband med arbetsgivaren och måltiden lämnas utan krav på motprestation. Förslaget syftar till att från förmånsbeskattning undanta måltider som lämnas av allmänheten i syfte att visa anställda uppskattning och stöd. Reglerna innebär att förmån av kost som lämnas efter under sådana förhållanden inte ska tas upp till beskattning. Huvudregeln, som innebär att alla förmåner är skattepliktiga om de inte är särskilt undantagna, gäller även för fri parkering. Förmån av fri parkering för en anställd med en egen bil är därför i princip en skattepliktig förmån. Förmånen värderas till marknadsvärdet, dvs. priset som den anställda själv ska betala för en motsvarande parkeringsplats i närheten av arbetsplatsen. Skattefrihet gäller för förmån av fri parkering på förmån som har lämnats –. Förvärv genom gåva är skattefria. Detta gäller för alla inkomstslag. För att det ska röra sig om en gåva brukar krävas att fyra villkor är uppfyllda, nämligen att det görs en överföring av förmögenhet varigenom mottagaren berikas, att den andra partens förmögenhet minskas, att transaktionen sker frivilligt och att det finns en benefik avsikt, en s.k. gåvoavsikt. Om en gåva utgör ersättning för arbete eller tjänst är den dock skattepliktig. Detta följer av huvudregeln i 11 kap. 1 § IL. Från denna huvudregel görs undantag för särskilda förmåner som räknas upp i kapitlet. Gåvor från arbetsgivare är i allmänhet skattepliktiga som lön, om de inte är särskilt undantagna från skatteplikt, eftersom sådana gåvor förutsätts ha ett inslag av ersättning för arbete. Frågan om ett förvärv ska ses som en skattepliktig löneförmån eller en skattefri gåva måste avgöras utifrån en samlad bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. Gåvor från arbetsgivare i form av jul-, minnes- och jubileumsgåvor är särskilt undantagna från beskattning. Skattefrihet gäller för förmån av gåva till anställda upp till ett värde på per anställd som en arbetsgivare kan ge till sina anställda och som har lämnats –. Utdrag ur reglerna för traktamente Traktamente är en kostnadsersättning som arbetsgivaren kan betala ut till en anställd som ersättning för den anställdas ökade levnadskostnader under en tjänsteresa. Till ökade levnadskostnader räknas fördyring för måltider och diverse småutgifter (dagtraktamente) samt utgifter för logi (nattraktamente). Den anställda kompenseras för den ökning av levnadskostnader som hen får under en tjänsteresa. Traktamente kan under vissa förutsättningar betalas ut skattefritt. Det krävs då att den anställda gör en tjänsteresa med övernattning till en plats som ligger utanför den vanliga verksamhetsorten. För skattefrihet krävs dessutom att det utbetalda beloppet inte överstiger schablonbeloppen för traktamente. Schablonbelopp vid inrikes resa (maximibelopp) är per hel dag för . För schablonbelopp (normalbelopp) vid utrikes resa gäller olika normalbelopp för olika länder. Om den anställda har fått vissa utgifter för ökade levnadskostnader, t.ex. måltider, direkt betalda av arbetsgivaren ska traktamentet minskas med värdet av den kostförmån som personen har fått. I kommittémotion 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att regeringen bör se över reglerna för förmånsbeskattning som berör frivilligas insatser vid kriser i syfte att underlätta engagemang och rekrytering. I motion 2020/21:1082 av (M) anförs att möjligheten att även jakt och sportskytte får del av friskvårdsförmånen bör ses över. I motion 2020/21:1135 av (M) anförs att möjligheten att införa ett skatteavdrag för köp av tjänster av naprapat, kiropraktor, sjukgymnast eller motsvarande bör övervägas. I motion 2020/21:1201 av (M) anförs att regeringen bör överväga möjligheten att införa ett skatteavdrag för privatpersoner som gäller gymkort och vissa kostnader i samband med träning, tävling och motion. I motion 2020/21:1204 av (M) anförs att reglerna om traktamente med hänsyn till soldatyrkets speciella förutsättningar bör ses över. I motion 2020/21:1275 av (M) föreslås att förmånsbeskattning av parkeringsplatser i anslutning till arbetsplatser tas bort. I motion 2020/21:1280 av i (M) föreslås att avdragsrätt för friskvård i enskild firma utreds. I motion 2020/21:2606 av och Kopparklint (båda M) anförs att ett förtydligande om att dricks är en gåva ur ett skatterättsligt perspektiv bör övervägas. I motion 2020/21:2831 av och (båda M) anförs att flera kommuner vill sälja överbliven mat från skolbespisningar eller storkök i äldreomsorgen till personalen till subventionerat pris och därför har ansökt hos om justering av förmånsvärdet för måltiderna. bör enligt motionärerna därför ställa sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av förmånsbeskattning av färdigproducerad mat. I motion 2020/21:3506 av (M) yrkande 2 framhålls vikten av att skatterättsliga regelverk vid ett ökat hemarbete förenklas och förtydligas och hur förmånsbeskattning ska se ut för arbetsutrustning eller tjänster som arbetsgivaren tillhandahåller i hemmet. I motion 2020/21:3584 av (M) yrkandena 6 och 7 anförs att ridning och golf bör omfattas av reglerna för friskvårdsförmån. I kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 66 anförs att undantaget för skattepliktig kostförmån även ska omfatta den vårdpersonal som arbetar på somatisk avdelning inom äldreomsorgen. I motion 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkandena 7–9 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på en utökad skattefrihet för förmåner, slopad skatt på dricks och slopad förmånsbeskattning inom den nationella insatsverksamheten. I kommittémotion 2020/21:1312 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 7 anförs att regeringen bör återkomma till med förslag på avskaffad förmånsbeskattning för kollektivtrafikkort och ge berörda myndigheter i uppdrag att se till att efterlevnaden av förmånsbeskattning av arbetsplats-parkering stärks. I kommittémotion 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 15 anförs att en översyn av beskattningen av förmåner och uttagsbeskattning bör genomföras. I motion 2020/21:468 av (C) anförs att frågan om friskvårdsbidrag för personer i egen firma och handelsbolag bör övervägas. I motion 2020/21:624 av Per Schöldberg och (båda C) anförs att regelverket för friskvårdsbidrag skyndsamt bör anpassas till att också omfatta ägaren till en näringsverksamhet som bedrivs som enskild firma och omfatta skatteavdrag för köp av tjänster av naprapat, kiropraktor, sjukgymnast och motsvarande. I motion 2020/21:1417 av (L) anförs att regelverket för friskvårdsbidrag bör anpassas till att också omfatta ägaren till företag som bedrivs som enskild firma. Grundprincipen för inkomstbeskattningen är att lön, förmåner och andra inkomster som en person får på grund av sin tjänst är skattepliktiga om det inte är särskilt reglerat att de är skattefria. Värderingen ska göras till marknadsvärde och i vissa fall görs värderingen schablonmässigt. Till skattefria personalvårdsförmåner räknas bl.a. möjlighet till enklare slag av motion och annan friskvård och enklare förtäring i samband med arbetet som inte kan ses som en måltid. Utskottet konstaterar att värdet för hur mycket en skattefri motions- eller friskvårdsförmån högst får omfatta successivt har höjts och vilka aktiviteter som omfattas av det skattefria friskvårdsbidraget har utvidgats; bl.a. omfattas numera både golf och ridning. Utskottet avstyrker motionerna 2020/21:1082 (M), 2020/21: 1135 (M) 2020/21:1201 (M), 2020/21:2606 (M), 2020/21:3584 (M) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:2879 (SD) yrkandena 7 och 8. Det grundläggande syftet med reglerna om beskattning av förmåner är att upprätthålla neutraliteten gentemot andra ersättningsformer så att uppkomsten av skattemotiverade förmåner undviks. avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2020/21:1312 (V) yrkande 5, 2020/21:2925 (C) yrkande 15 och 2020/21:3506 (M) yrkande 2. Utskottet anser att när det gäller beskattningen gäller reglerna om personalvård endast för anställd personal i ett företag. En företagare som driver verksamhet i enskild firma räknas i skattehänseende inte som anställd personal och beskattas inte heller för inkomst av tjänst. Företagaren beskattas i stället för verksamhetens överskott som inkomst av näringsverksamhet och får dra av de utgifter som behövs för att driva sin verksamhet. Utskottet anser därför att kostnader som den enskilda näringsidkaren har för sin egen friskvård ska betraktas som utgifter för privata levnadskostnader som inte får dras av. Utskottet avstyrker motionerna 2020/21:1280 (M), 2020/21:624 (C) och 2020/21:1417 (L). Utskottet konstaterar att regeringen remitterade två promemorior från där den ena handlar om skattefri ersättning vid tillfälliga anställningar och uppdrag på annan ort i högst en månad (dnr 8-727545) och den andra om tjänsteställe för tillfälligt anställd personal i offentlig verksamhet under samhällskriser (dnr 8-727555). I promemorian föreslås att avdrag för ökade utgifter för logi, resor, måltider och småutgifter vid tillfällig anställning eller uppdrag på annan ort medges såsom för tjänsteresa om anställningen eller uppdraget är avsett att pågå i högst en månad och avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är längre än . I den andra promemorian lämnas ett kompletterande förslag som innebär att den som är tillfälligt anställd hos en statlig myndighet, en region eller en kommun för att hantera eller bidra till att minska konsekvenser av olyckor, kriser, krig, krigsfara och andra extraordinära händelser i ska anses ha tjänstestället i bostaden. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser inte utskottet att behöver rikta något tillkännagivande till regeringen om slopad förmåns-beskattning inom den nationella insatsverksamheten och en översyn av reglerna om traktamente med hänsyn till soldatyrkets speciella förutsättningar. Utskottet avstyrker motionerna 2020/21:3446 (M), 2020/21:1204 (M) och 2020/21:2879 (SD) yrkande 9. –gällde skattefrihet för förmån av fri parkering på förmån som lämnades . Skattefrihet gällde även för förmån av gåva till anställda upp till ett värde på per anställd som en arbetsgivare gav till sina anställda och som lämnades – . Lagen upphörde att gälla vid utgången av 2020. fattade beslut om att rikta ett tillkänna-givande till regeringen (bet. 2020/21:SkU32) om att den skyndsamt bör se över hur bestämmelserna om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda som gällde t.o.m. kan återinföras och återkomma till med förslag. fattade beslut om utskottsinitiativet (rskr. 2020/21:197). Regeringen remitterade en promemoria med ett förslag om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda (Fi2021/00799). I promemorian föreslås en ny lag om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda som ska träda i kraft . Enligt förslaget ska lagen tillämpas på förmåner som lämnas efter . Lagen föreslås upphöra att gälla vid utgången av . Mot denna bakgrund anser inte utskottet att behöver lämna något tillkännagivande till regeringen om skattefrihet för arbetsplatsparkering. Utskottet avstyrker motionerna 2020/21:1275 (M) och 2020/21:1312 (V) yrkande 7. Från gäller skattefrihet för förmån av fri kost, under förutsättning att måltiden kommer från någon som saknar samband med arbetsgivaren och måltiden lämnas utan krav på motprestation. Förslaget syftar till att från förmånsbeskattning undanta måltider som lämnas av allmänheten i syfte att visa anställda uppskattning och stöd. Reglerna innebär att förmån av kost som lämnas efter under sådana förhållanden inte ska tas upp till beskattning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2027 (SD) yrkande 66 och 2020/21:2831 (M). Reseavdrag, avdrag för bosparande och arbetsredskap Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förändring och kontroll av reseavdraget, om avdrag för bosparande och arbetsredskap och om att öka möjligheterna och incitamenten för privatpersoner att investera i mindre bolag. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD), 17 (C) och 18 (KD). Bakgrund och gällande rätt Regeringen tillsatte en kommitté för att undersöka hur systemet för avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats bör omarbetas för att på ett bättre sätt gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar och vara enklare än nuvarande system att tillämpa, administrera och kontrollera. lämnade reseavdrags-kommittén sitt betänkande Skattelättnad för arbetsresor (SOU 2019:36). Regeringen har remitterat betänkandet och uppgett att den parallellt med det noga kommer att studera förslagen och konsekvensanalysen. Regeringen gav Trafikanalys i uppdrag att göra en fördjupad analys av konsekvenserna för dem som bor eller arbetar i glesbygd. redovisade Trafikanalys sin rapport av vilken det bl.a. framgår att reseavdraget inte löser glesbygdens demo-grafiska problem och att avdraget ger en liten påverkan på resmönster och färdmedelsval. Vidare framgår att förslagets utformning har negativa effekter för personer som bor 15–från arbetsplatsen, i områden där bilen är det enda alternativet. Skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen får dras av, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han eller hon behöver använda något transportmedel. Avdrag för resor med allmänna transportmedel bör enligt de allmänna råden bara medges om avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är . Oavsett vilket färdmedel som använts eller typ av kostnad som den skattskyldige haft ska kostnader för arbetsresor dras av bara till den del som de sammanlagt överstiger under beskattningsåret. Vid arbetsresor med egen bil gäller vissa krav för avdragsrätt. Det krävs att avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är och att det klart framgår att den skattskyldige genom att använda egen bil i stället för allmänna transportmedel regelmässigt gör en tidsvinst på sammanlagt minst . Av förenklingsskäl har en schablon införts för arbetsresor med egen bil. Avdragsbeloppet är och per mil för egen bil, även el- och hybridbil. För förmånsbil, diesel är beloppet och och för förmånsbil, ej diesel är beloppet och per mil. För en laddhybridbil som kan drivas både med el och med diesel medges avdrag med det högre beloppet, dvs. med per mil. För cykel medges avdrag med för . I 12 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, finns bestämmelser om vilka utgifter en person får dra av i inkomstslaget tjänst. Huvudregeln säger att hen får dra av de utgifter som hen har för att få inkomster eller behålla dem. Avdrag kan alltså medges endast när det finns en motsvarande skattepliktig inkomst som motiverar avdraget. Flera betydelsefulla undantag från huvudregeln finns dock. En väsentlig inskränkning i avdragsrätten är t.ex. att en person inte får göra avdrag för sina levnadskostnader. Från denna regel finns dock ett antal undantag bl.a. avdrag för arbetsresor, hemresor och ökade levnadskostnader vid tjänsteresor om vissa förutsättningar är uppfyllda. Till levnadskostnader räknar man också medlemsavgifter, gåvor och för egna försäkringar. Dessa kostnader är inte avdragsgilla. I lagtexten sägs det inte direkt att utgifterna ska vara nödvändiga för att avdrag ska medges. () har dock använt ordet nödvändig vid bedömningen av om en utgift var avdragsgill (HFD 2011 ref. 54). Även använder ofta motiveringen att utgiften inte har varit nödvändig när avdrag inte medges. uppger att de i dessa fall har tolkat lagen på följande sätt. Om utgiften inte är nödvändig för att utföra arbetet, är den inte en utgift för att få eller behålla inkomster. Utgiften är då en privat levnadskostnad som inte är avdragsgill. Vissa utgifter i inkomstslaget tjänst är avdragsgilla fullt ut, och för vissa utgifter finns en avdragsbegränsning. Utgifter för inställelseresor och för resor mellan bostaden och arbets- och utbildningsplatsen ska dras av bara till den del kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger . Övriga utgifter ska dras av bara till den del kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger . Andra utgifter ska dras av utan någon beloppsmässig begränsning, t.ex. kostnader vid tjänsteresor och vid tillfälligt arbete på annan ort eller vid dubbel bosättning. Avdrag för arbetsredskap medges om utgiften varit nödvändig för att förvärva intäkterna. För att få avdrag för dator och surfplatta krävs att datorn är nödvändig för att kunna fullgöra tjänsten och att arbetsgivaren inte tillhandahåller möjlighet att använda dator. Vidare krävs en utredning om vad datorn används till och inköpskostnaden måste styrkas. Avdrag medges för följande: • Årlig värdeminskning för den andel av datorutrustningen som kan hänföras till tjänsten. Eventuellt direktavdrag om beräknad användningstid är högst . • Direktavdrag för speciella program som köpts enbart för tjänsten och annan eventuell merkostnad på grund av tjänsten. Inget avdrag medges för följande: • Viss användning av dator i hemmet, om arbetsgivaren tillhandahåller dator på arbetsplatsen etc. Då dator numera finns i allt fler hem och har fått allt större privata användningsområden bedöms avdrag restriktivt. Ofta kan det anses att datorn är inköpt för privat nyttjande. För att få avdrag för instrument, maskiner m.m. måste följande krav vara uppfyllda: • Det ska vara särskild utrustning i form av maskiner, instrument, verktyg m.m. som varit nödvändiga för tjänsten. • Kostnaden ska kunna styrkas med specificerat kvitto. Avdrag kan medges för kostnaden för en arbetslokal om den finns på någon annan plats än i bostaden och om lokalen har varit nödvändig för arbetet. Lokalen får bara ha använts för tjänsten. Det är bara i undantagsfall som man kan få avdrag för arbetslokal som är inrymd i bostaden. För att avdrag för arbetsrum i bostaden ska medges måste följande krav vara uppfyllda: • Arbetsgivaren får inte tillhandahålla någon arbetsplats. • Det ska finnas ett klart behov av ett arbetsrum i bostaden. • Arbetsrummet ska enbart ha använts för arbetet. • Bostaden måste vara större än vad som hade krävts om du inte hade varit tvungen att ha ett arbetsrum. • Arbetsrummet får med hänsyn till läge eller utrustning inte ingå i bostadsutrymmet. För att ett arbetsrum inte ska anses ingå i bostadsutrymmet måste det antingen vara så avskilt från själva bostaden att det inte ingår i övriga bostadsutrymmen eller vara inrett på ett sådant sätt att det inte kan användas för bostadsändamål. För arbetsrum i en särskild lokal medges avdrag med den faktiska kostnaden. För arbetsrum i den egna bostaden medges avdrag med den faktiska merkostnaden, t.ex. ytterligare utgifter för el, uppvärmning och städning. För arbetsrum i en hyreslägenhet är även en viss del av hyran avdragsgill. Utdrag ur reglerna för investeraravdrag För att främja tillgången till kapital för mindre företag har möjligheten till investeraravdrag införts för investeringar i mindre företag. Investeraravdraget innebär att fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek i samband med företagets bildande eller vid en nyemission kan få göra avdrag för hälften av betalningen för andelar i inkomstslaget kapital. Avdrag ges med högst per person och år. Reglerna gäller förvärv av andelar som har skett efter . För att man ska få investeraravdrag krävs bl.a. att man är skattskyldig i för kapitalvinsten på andelarna. Andelarna ska ha betalats kontant. Förvärvet ska ha skett vid bildandet av företaget, vid en nyemission eller från en juridisk person om det avser ett företag som inte har bedrivit någon verksamhet (s.k. lagerbolag). Andelarna ska innehas vid betalningsårets utgång. Vid förvärv av andelar efter får inte investerar-avdrag göras om investeraren eller någon närstående innehar eller har innehaft andelar i företaget. Företaget man investerar i ska vara ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening eller ett utländskt bolag som motsvarar ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening och som har ett fast driftsställe i . Investeraravdrag får bara göras vid en investering i ett företag som inte har varit verksamt på någon marknad eller har varit verksamt på en marknad mindre än . Företaget måste vara av mindre storlek, vilket innebär att medelantalet anställda och delägare som under betalningsåret har arbetat i företaget är lägre än 50. Företagets nettoomsättning under betalningsåret eller balansomslutning får uppgå till högst , företagets andelar eller röster får inte ägas direkt eller indirekt eller mer av ett offentligt organ och andelarna får inte vara upptagna till handel på en reglerad marknad eller motsvarande marknad utanför EES eller handlas på en multilateral handelsplattform (MTF plattform) eller en motsvarande marknadsplats utanför EES. Vidare ska företaget uteslutande eller så gott som uteslutande bedriva rörelse. Företaget måste ha ett löneunderlag under betalningsåret eller följande beskattningsår som uppgår till . I motion 2020/21:832 av (S) föreslås att möjligheten till ett högre skatteavdrag för cykelpendling ses över vid en skatteöversyn. I motion 2020/21:1790 av och (båda S) anförs att det saknas möjlighet för fjällräddare som redan gjort alla nödvändiga inköp att göra avdrag för dessa i deklarationen. I praktiken innebär det att enskilda fjällräddare tillhandahåller utrustning åt staten för relativt stora summor. Man bör därför överväga att göra en översyn av avdragsrätten för nödvändiga investeringar. I motion 2020/21:1817 av och (båda S) anförs att det är viktigt att fjällräddarnas betydelse uppmärksammas och att fjällräddarnas ekonomiska situation beaktas vid en översyn. I kommittémotion 2020/21:3219 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 föreslås att ges i uppdrag att effektivisera kontrollen av reseavdraget och att avdraget ska värnas och förenklas. I kommittémotion 2020/21:3349 m.fl. (M) yrkande 18 anförs att en revidering av reseavdraget inte ska försämra eller inskränka möjligheterna att bo och arbeta i hela landet. I motion 2020/21:1102 av (M) föreslås en översyn av regelverket för avdrag för hemmakontoret i syfte att underlätta för såväl anställda som egna företagare. I motion 2020/21:1133 av (M) föreslås att möjligheten att underlätta för ideellt arbetande ledare inom ungdomsidrotten ses över.