bet · H901UU1 · 2021-12-07 00:00:00 — Det andra beställningsbemyndigandet gäller anslaget 1:11 Samarbete inom , där regeringen ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2029. Detta bemyndigande motiveras av att Sida, SI och behöver besluta om bidrag i form av fleråriga stipendier, långsiktiga insatser på miljöområdet samt insatser som rör mänskliga rättigheter och demokrati. När det gäller förändringar av de enskilda anslagen inom utgiftsområdet föreslår regeringen att anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer ska ökas med 2022 för att täcka avgifterna till FN:s fredsbevarande insatser. Regeringen föreslår också att anslaget ökas med 2022 för att renovera inredningen i Ecosocsalen i i , vilket regeringen beräknar kommer att motivera en ökning på motsvarande nivå även 2023. Vidare föreslår regeringen att anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet minskas med 2022 för att finansiera en ökning av anslaget för geologiska undersökning (SGU) inom utgiftsområde 24 Näringsliv, vilket motiveras av SGU:s arbete som behörig myndighet enligt EU:s konfliktmineralförordning. För anslag 1:5 föreslår regeringen en ökning med 2022 med hänvisning till myndighetens utökade uppgifter på grund av den omarbetade EU-förordningen om produkter med dubbla användningsområden. Anslaget 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning får användas för bl.a. relevant verksamhet vid (). Regeringen föreslår en ökning av anslaget med 2022 för att stärka FOI:s verksamhet på området kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot. Regeringen beräknar att motsvarande belopp ska tillföras anslaget även . Vidare föreslår regeringen att anslaget 1:11 Samarbete inom ökas med 2022 för att finansiera en fortsatt satsning på att öka åtgärderna för frågor inom områdena yttrandefrihet, cybersäkerhet, kontakter med det civila samhället och motverkan av desinformation. I kommittémotion 2021/22:3903 föreslår m.fl. (SD) att anslaget 1:3 Nordiskt samarbete ska ökas med för att förbättra den internordiska språkförståelsen och för att stötta insatser för kulturellt utbyte. Motionärerna föreslår också att anslaget 1:5 ökas med för att bättra på myndighetens säkerhetspolitiska kompetens. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 1:9 ska ökas med för att etablera nya partnerskap i länderna i och med fokus på kvinnliga ledare. Sammantaget innebär förslaget anslag som ligger över den beslutade ramen för utgiftsområdet. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:4144 att anslaget 1:3 Nordiskt samarbete ska ökas med för att stärka de s.k. gränsinformationscentren. Dessa center är enligt motionärerna en viktig del i det nordiska samarbetet som möjliggör mer integrerade arbetsmarknadsregioner och som saknar långsiktig finansiering. Vidare föreslår motionärerna en minskad pris- och löneomräkning inom utgiftsområdet. Det innebär att anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet minskas med , att anslaget 1:5 minskas med och att anslaget 1:9 minskas med . Sammantaget innebär förslaget anslag som ligger över den beslutade ramen för utgiftsområdet. I partimotion 2021/22:3186 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslås att anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ska minskas med eftersom motionärerna vill dra in stödet från anslaget till den Natoanknutna amerikanska tankesmedjan . I stället vill motionärerna öka anslaget 1:11 Samarbete inom med 2022, som ett första steg i en upptrappning av stöd till det ryska civilsamhället. Förslaget ligger därmed på samma nivå som den beslutade ramen för utgiftsområdet. I kommittémotion 2021/22:3883 yrkande 1 föreslår m.fl. (KD) att anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ska ökas med 2022 som ett led i att återställa anslagets tidigare nivå efter den minskning som genomfördes i budgeten . Det ökade anslaget ska bl.a. ge utrymme för riktade insatser för att få bort vapen från tidigare konfliktzoner. Motionärerna vill också minska anslaget 1:8 Bidrag till med för att effektivisera verksamheten och ge utrymme för andra budgetprioriteringar. Vidare föreslås att anslaget 1:9 ska minskas med eftersom SI:s omfattande verksamhet enligt motionärerna bör effektiviseras och skalas ned något. Av samma anledning föreslås också att anslaget 1:10 Information om i utlandet ska minskas med . Sammantaget innebär förslaget anslag som ligger lägre än den beslutade ramen för utgiftsområdet. I syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen innehåller kommittémotion 2021/22:3943 av m.fl. (L) förslag om att sänka pris- och löneomräkningen för vissa myndigheter inom utgiftsområdet . Det innebär att anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet minskas med och att anslaget 1:5 minskas med . Sammantaget innebär förslaget således anslag som ligger lägre än den beslutade ramen för utgiftsområdet. Statsbudgetens utgiftsområde 5 Internationell samverkan består till stor del av obligatoriska avgifter kopplade till deltagande i internationella organisationer. Avgifterna finansieras från anslaget 1:1 som utgör av utgiftsområdesramen. gick drygt hälften av anslaget till FN och en dryg fjärdedel till . I övrigt gäller utgifterna främst deltagandet i , och . Utgifterna är framför allt beroende av förändringar i organisationernas arbete och valutakurser, vilket lämnar litet utrymme för svensk påverkan. Utskottet konstaterar att det råder bred enighet om betydelsen av medlemskap i dessa internationella organisationer. Ett fortsatt svenskt ansvarskännande för FN:s Ecosocsal är enligt utskottet en viktig symbolisk demonstration av stora engagemang för FN. När det gäller anslaget 1:2 gjordes en minskning under med för att finansiera ordförandeskap i . Utskottet konstaterar att dessa medel nu återförs till anslaget och att en mindre överföring av medel görs till utgiftsområde 24 för att finansiera myndighetsansvaret enligt EU:s konfliktmineralförordning. Att höja anslaget med genom en omdisponering av utgifterna inom den beslutade ramen, som föreslås i en motion, anser utskottet inte vara aktuellt. I en annan motion föreslås att de medel inom anslaget 1:2 som betalas ut till tankesmedjan ska dras in och i stället föras över till anslaget 1:11 Samarbete inom för att möjliggöra ett utökat stöd till det ryska civilsamhället. Liknande motionsförslag har utskottet behandlat i budgeten för de två föregående åren och liksom då anser utskottet nu att förslaget bör avstyrkas. Utskottet välkomnar att regeringen fortsätter att prioritera det nordiska samarbetet högt med fokus på att förverkliga visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. Covid-19-pandemin har visat på behovet av ett starkare nordiskt samarbete och utskottet ser liksom regeringen anledning till att verka för ökad mobilitet, särskilt i gränsregionerna, och en stärkt nordisk samverkan med sikte på att stå bättre rustade inför nästa kris. Som utskottet konstaterade i sitt betänkande 2020/21:UU4 har de restriktioner som infördes under pandemin lett till en minskad tillit till det nordiska samarbetet, framför allt i gränsregionerna, som också kan skada samarbetet på . Enligt utskottet måste de nordiska länderna göra vad som krävs för att vända utvecklingen och särskilt värna om de starka nordiska mellanfolkliga relationer som utgör kittet i det unika samarbete som möjliggjort de nordiska välfärdssamhällena. Utskottet anser att de nordiska länderna behöver utvärdera hur samarbetet kan fungera bättre både för att hantera dagens utmaningar och för att öka beredskapen inför nästa kris. Utskottet välkomnar därför att hade detta som tema för sitt möte med de nordiska statsministrarna under sessionen i den 1–. Som utgångspunkt för det fortsatta arbetet välkomnar utskottet också statsministrarnas åtagande om att stärka samarbetet om försörjningsberedskap och annan beredskap samt de problemformuleringar och rekommendationer om nordisk samverkan för civil krisberedskap som de nordiska samarbetsministrarnas utredare presenterade under sessionen. I två motioner föreslås ökningar av anslaget 1:3 Nordiskt samarbete för satsningar på språk- och kulturinsatser respektive information till stöd för personer och företag som vill arbeta och verka över gränserna. Utskottet noterar att motionsförslagen framställs inom utgiftsområdesramar som är större än den som har beslutat om. () fick nya uppgifter som nationell kontaktpunkt enligt EU:s förordning om granskning av utländska direktinvesteringar och för detta ett årligt ökat anslag med (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:361–366). I budgeten höjs anslaget 1:5 för ISP:s förvaltningsutgifter med ytterligare på grund av ISP:s utökade uppgifter med anledning av EU:s omarbetade förordning om produkter med dubbla användningsområden. Utskottet delar regeringens uppfattning att ska upprätthålla en strikt, effektiv och modern exportkontroll. Det är därför viktigt, så som påtalas i en motion, att ISP som har det huvudsakliga ansvaret för tillämpningen av exportkontrollregelverket har resurser för att rekrytera och behålla en hög kompetens. Utskottet bedömer att myndighetens ökade anslag kan säkerställa detta och ser därför inte anledning att nu tillskjuta ytterligare medel. Med anledning av det förslag som framförs i en motion om att minska anslaget 1:8 Bidrag till noterar utskottet att bidrar till den forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning som bedrivs med statligt stöd. Utskottet instämmer i den ambition som regeringen anger för , dvs. att det ska vara en relevant och policyinriktad tankesmedja som bistår med kritiskt tänkande, expertanalyser samt Sverigeperspektiv. Utskottet vidhåller sitt stöd för SI:s och utlandsmyndigheternas arbete med att främja genom att förmedla riktad information och kunskap om och bidra till samarbete och långsiktiga relationer med andra länder. Liksom regeringen anser utskottet att arbetet med att motverka desinformation ska vara prioriterat. När det gäller Sverigefrämjandet finns motionsförslag om att öka anslaget 1:9 för att SI ska kunna etablera nya partnerskap i länderna i och med fokus på kvinnliga ledare. I en annan motion betonas behovet av att effektivisera Sverigefrämjandet, och i denna motion föreslås därför sänkningar av anslaget till SI och även av anslaget 1:10 för information om i utlandet. Utskottet har avstyrkt liknande förslag i tidigare budgetbehandlingar och ser inte skäl till en ändrad uppfattning. I budgetpropositionen redogör regeringen för det uttalande med reservation som lämnat i revisionsberättelsen för SI:s årsredovisning 2020 med anledning av att SI har ingått åtaganden som sträcker sig efter slutåret i ett beställningsbemyndigande och att dessa åtaganden inte framgår av institutets årsredovisning. Utskottet noterar att SI har vidtagit kompetenshöjande åtgärder för att minska risken för liknande misstag och att regeringen anser att SI därmed har hanterat frågan. När det gäller de två motionsförslagen om att justera ned den pris- och löneomräkning som föreslås i propositionen konstaterar utskottet att denna omräkning är ett sätt att inom ramanslagssystemet, som infördes i budgeten , kompensera myndigheterna för ökade kostnader för bl.a. lokaler och löner. I pris- och löneomräkningen finns ett produktivitets- och effektivitetskrav som ges verkan genom att myndigheterna inte fullt ut kompenseras för höjda lönekostnader, vilket innebär att de löpande måste effektivisera verksamheten. Utskottet noterar att genomför en granskning av pris- och löneomräkningsmodellen för att se om det är en ändamålsenlig metod för att skapa incitament till effektiviseringar inom statsförvaltningen och om det finns eventuella oönskade bieffekter som kan påverka myndigheternas möjligheter att planera och fullgöra sina uppdrag. Resultatet av granskningen ska redovisas och utskottet ser inte anledning att föregripa det. Sammanfattningsvis finner utskottet att regeringens förslag till medelstilldelning är väl avvägt och utskottet föreslår därför att anvisar anslagen för inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan i enlighet med regeringens förslag i bilaga 2. Utskottet tillstyrker därmed punkt 1 i propositionen och avstyrker motionerna 2021/22:3186, 2021/22:3883 yrkande 1, 2021/22:3903, 2021/22:3943 och 2021/22:4144. Vidare föreslår utskottet att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår enligt vad som anges i bilaga 3. Därmed tillstyrker utskottet punkt 2 i propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utrikespolitikens inriktning. Jämför reservation 1 (C), 2 (V) och 3 (L) samt särskilt yttrande 6 (M), 7 (SD) och 8 (KD). Regeringen redogör i propositionen för den politiska inriktningen för verksamheten inom utgiftsområde 5. I likhet med i förra årets budgetproposition konstaterar regeringen att spridningen av covid-19 tydliggör omvärldsberoende och att diplomati och internationellt samarbete ökar i betydelse för att säkra intressen. Regeringen framhåller också att arbetet med den feministiska utrikespolitiken fortsätter och vikten av att upprätthålla takten i det internationella klimatarbetet. Regeringen konstaterar att medlemskapet i internationella organisationer möjliggör genomslag för utrikes- och säkerhetspolitik. Regeringen anser att ska fortsätta att vara en ansvarsfull och engagerad medlem i dessa organisationer och bl.a. arbeta för genomförandet av Agenda 2030, och agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Bland andra prioriterade områden nämns att bemöta hybridhot och att främja säkerhet, bl.a. genom att lyfta fram sambandet mellan säkerhet och respekten för demokrati och mänskliga rättigheter liksom det samband som finns till klimatförändringarna. Vidare framhålls samarbete mot organiserad brottslighet, fredsfrämjande och konfliktförebyggande aktiviteter samt behovet av att vara en tydlig röst för jämställdhet. Nedrustning och icke-spridning anges som en svensk utrikes- och säkerhetspolitisk prioritering även fortsättningsvis, och i jämförelse med föregående års budgetproposition lyfter regeringen fram arbetet mot kemiska och biologiska vapen liksom behovet av expertstöd på området. När det gäller samarbetet inom konstaterar regeringen att behovet av att stärka detta samarbete och att öka de mellanfolkliga kontakterna med fortsätter att vara stort. Insatser förutses bl.a. för att stärka fria och oberoende medier och för att motverka desinformation i syfte att bredda arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter i . Regeringen ska också fortsätta att driva en aktiv Arktispolitik med utgångspunkt i den svenska Arktisstrategin. Inriktningen på Sverigefrämjandet, det nordiska samarbetet och den konsulära verksamheten är i allt väsentligt oförändrad från föregående år. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter I kommittémotion 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 1 framhålls att aktivt bör arbeta för att alla människor ska ha rätt till sin sexualitet utan att riskera att utsättas för övergrepp, diskriminering eller våld eller att dödas. I motionens yrkande 2 uppmärksammas den svåra situationen för hbtqi-personer i många länder, och motionärerna anser att bör arbeta för att bruket av s.k. konverteringsterapi ska upphöra och att klassificeringen av hbtqi-personer som kriminella ska avskaffas. bör enligt motionärerna även arbeta för att fler länder ska införa lagar som förbjuder diskriminering av och som kriminaliserar hatbrott mot hbtqi-personer. I yrkandena 3 och 4 föreslår motionärerna att i de internationella relationerna dels ska motverka hedersrelaterat våld, dels ska främja alla människors tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Vidare betonar motionärerna i yrkandena 18 och 19 att ambassader bör arbeta aktivt för att deras värdländer ska respektera de mänskliga rättigheterna, med särskilt fokus på flickors och kvinnors rättigheter, och i synnerhet i de länder som med covid-19-pandemin som förevändning har infört undantagstillstånd och kringskurit demokratiska principer och mänskliga rättigheter. I kommittémotionerna 2021/22:2584 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 6 och 2020/21:674 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 9 föreslås att regeringen ska använda tillgängliga diplomatiska medel för att dels uppmärksamma och verka för kvinnors och flickors rätt till utbildning, dels motverka och uppmärksamma könsstympning. I motionernas yrkanden 7 respektive 10 framhåller motionärerna även behovet av att motverka och uppmärksamma problemet med tvångsäktenskap och arrangerade äktenskap. I kommittémotion 2021/22:449 yrkande 5 föreslår m.fl. (V) att regeringen ska anta en global SRHR-strategi för det internationella arbetet, som komplement till den nationella SRHR-strategin och som ett sätt att konkretisera vad en feministisk utrikespolitik innebär när det kommer till SRHR. I motionens yrkande 6 uppmärksammas den växande utmaningen för arbetet med SRHR-frågor i humanitära kriser. Motionärerna anser att de insatser på området som olika aktörer genomför bör samordnas genom FN. Det föreslås därför att ska verka för ett ökat stöd till SRHR inom FN:s humanitära insatser. Likalydande förslag som i den föregående motionens yrkanden 5 och 6 har även framförts av m.fl. (V) i kommittémotion 2020/21:170 yrkandena 1 och 13. I denna motions yrkande 11 föreslås dessutom att i högre utsträckning ska säkerställa att rättigheter för personer med funktionsnedsättning synliggörs inom SRHR-frågorna. I kommittémotionerna 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 9 anförs att i internationella sammanhang ska vara pådrivande för kvinnors rätt att bestämma över sin egen kropp och att målet på lång sikt ska vara att rätten till abort erkänns som en del av de mänskliga rättigheterna. Vidare betonar m.fl. (L) i kommittémotion 2021/22:3999 yrkande 6 och m.fl. (L) i kommittémotion 2020/21:3278 yrkande 6 att i kontakterna med andra länder ska stärka arbetet för kvinnors och hbtqi-personers rättigheter. Även m.fl. (L) lyfter i kommittémotion 2020/21:3261 yrkande 17 fram behovet av att prioriterar hbtqi-frågor i det internationella arbetet för mänskliga rättigheter. Jämställdhet och agendan för kvinnor, fred och säkerhet I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 131 och kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 51 föreslås ett tillkännagivande om att en feministisk utrikespolitik behöver definieras ur ett liberalt perspektiv med utgångspunkt i individens rätt till frihet från förtryck. I den senare motionens yrkande 52 föreslås också att regeringen ska utveckla och förtydliga utlandsmyndigheternas uppdrag att arbeta med jämställdhet, hbtqi-personers rättigheter och aktivt stöd till civilsamhällets aktörer. I yrkande 53 föreslår motionärerna att ska driva på för att och () ska säkerställa kvinnors meningsfulla deltagande i investerings- och infrastrukturprogram vid återuppbyggnaden av länder efter en konflikt. m.fl. (C) framhåller även i motion 2021/22:3247 yrkandena 6 och 7 att jämställdhet är både ett mål i sig och en förutsättning för att utrota fattigdom och förtryck. I sammanhanget framhåller de också den fundamentala betydelsen av att säkerställa kvinnors, flickors och hbtqi-personers lika rätt till politiskt inflytande och beslutsfattande, ekonomisk egenmakt, SRHR, frihet från våld och rätt till fred och säkerhet. I kommittémotion 2021/22:449 yrkande 1 föreslår m.fl. (V) att intensifierar arbetet med att främja en jämställd fördelning av makt i världen och för att uppmuntra och stärka kvinnor i deras strävan efter att nå politisk makt på alla nivåer. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 7 att inom FN ska verka för att säkerhetsrådets resolution om kvinnor, fred och säkerhet ska få genomslag i samtliga resolutioner som säkerhetsrådet behandlar. I motionens yrkande 10 framhålls vikten av att öka kvinnors deltagande i fredsprocesser, och i yrkande 11 betonar motionärerna att alla människors rätt till sin egen kropp ska gälla även i krig och konflikter. De anser därför att ska verka för att () dels ska skaffa sig kompetens att utreda misstankar om sexuellt våld, dels ska avsätta tillräckligt med resurser för att samla in bevis mot förövare. Detta föreslås även av m.fl. (V) i kommittémotion 2020/21:170 yrkande 3. m.fl. (KD) uppmärksammar i kommittémotionerna 2021/22:3883 yrkande 23, 2020/21:2631 yrkande 18 och 2020/21:2776 yrkande 24 kvinnors särskilda utsatthet vid konflikter på grund av att våldtäkter och andra former av sexuella övergrepp ofta används i den strategiska krigföringen mot civilbefolkningen. Motionärerna anser att måste agera kraftfullt för att förhindra detta. I kommittémotionerna 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2020/21:3258 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 12 föreslås att politik för mänskliga rättigheter ska prioritera kvinnors och flickors friheter, rättigheter och möjligheter, som en huvudlinje i arbetet med jämställdhetsfrågor inom den svenska utrikespolitiken. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2021/22:3999 yrkande 7 dessutom att det behövs skarpare målsättningar för jämställdhetsarbetet inom utrikespolitikens samtliga ämnesområden. Andra frågor med anknytning till verksamheten inom utgiftsområde 5 I partimotion 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 10 liksom i kommittémotion 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 16 konstateras att besitter en unik Rysslandskompetens som är en viktig tillgång för säkerhet och internationella trovärdighet. För att utveckla denna kunskap anser motionärerna att bör inrätta ett s.k. för forskning om . I den sistnämnda motionens yrkande 12 föreslås också att ska vara drivande för att säkerställa den fria navigationsrätten mot bakgrund av aspirationer i och agerande för att stärka kontrollen över . m.fl. (M) föreslår också i kommittémotion 2021/22:3777 yrkande 13 ett tillkännagivande om att regeringen med alla tillgängliga metoder bör verka för att svenskarna omgående ska släppas fria och kunna återvända till . I yrkande 17 betonar motionärerna vikten av att internationella agerande är förutsägbart, balanserat och transparent samt att värnar rättsstatens principer och marknadsekonomi. Snarlika förslag som i de ovannämnda motionerna framförs även av m.fl. (C) i kommittémotion 2021/22:3246, där det föreslås att etablerar ett om Rysslandskunskap (yrkande 8), verkar för att alla stater respekterar (yrkande 12) och att regeringen arbetar för att och omgående ska släppas fria (yrkandena 15 och 47). I motionens yrkanden 1 och 2 framhåller motionärerna också att svensk utrikespolitik ska försvara och främja den liberala demokratin och att agerande i säkerhets-, handels- och utvecklingspolitikens olika delar ska vara enhetligt så att utrikespolitiken är sammanhängande. I kommittémotionerna 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 16 påtalas behovet av att stärka skyddet för de mänskliga rättigheterna i den internationella handeln. Motionärerna föreslår därför att regeringen ska verka för att FN antar ett bindande fördrag med regler om hur företag ska agera för att respektera de mänskliga rättigheterna. I kommittémotion 2021/22:3971 yrkande 3 föreslår m.fl. (L) ett tillkännagivande om att personer som arbetar för tryckfrihet i , som t.ex. den svenska förläggaren , ska släppas fria eller få en rättvis dom. I motionen framhålls att regeringen måste göra allt som står i dess makt för att , liksom och andra i liknande situationer runt om i världen, ska friges. m.fl. (L) föreslår också i kommittémotion 2021/22:3999 yrkande 1 att demokrati ska vara det övergripande målet för utrikespolitik.