bet · H801SfU15 · 2021-03-12 00:00:00 — Uppenbart ogrundade ansökningar och fastställande av säkra ursprungsländer Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen. Förslagen har sin grund i dom i mål C‑404/17, som begränsade möjligheter att kunna bedöma en asylansökan som uppenbart ogrundad och fatta beslut om avvisning med omedelbar verkställighet. För att ge motsvarande möjligheter som tidigare föreslår regeringen att det omarbetade asylprocedurdirektivets regler om säkra ursprungsländer genomförs i svensk rätt. Förslagen innebär att ska kunna anse en asylansökan som uppenbart ogrundad om sökanden kommer från ett land som tagits upp på en förteckning över säkra ursprungsländer. Detta gäller dock endast om sökanden inte har lagt fram några allvarliga skäl för att landet inte ska anses som ett säkert ursprungsland för honom eller henne. Om det även är uppenbart att uppehållstillstånd inte ska beviljas på någon annan grund ska få besluta om avvisning med omedelbar verkställighet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vidare föreslår utskottet med anledning av motionsyrkanden tre tillkännagivanden till regeringen. Enligt utskottet bör bestämmelserna om säkert ursprungsland kunna tillämpas på delar av ett land eller vissa grupper och regeringen bör utreda denna fråga. Regeringen bör vidare återkomma till med förslag till kortare överklagandetid för beslut om avvisning med omedelbar verkställighet. Slutligen bör regeringen återkomma med ett förtydligande och vid behov förslag till lagändringar om möjligheterna att ta en person i förvar, alternativt använda elektronisk fotboja på personen, i samband med beslut om avvisning med omedelbar verkställighet samt utreda vilka vidare åtgärder som kan vidtas för att förbereda och skynda på återvändandearbetet i dessa fall. Ledamöterna från Socialdemokraterna, har reserverat sig mot dessa förslag. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns nio reservationer (S, M, SD, C, V, KD, MP). Proposition 2020/21:71 Uppenbart ogrundade ansökningar och fastställande av säkra ursprungsländer. Ett tjugotal yrkanden i fyra följdmotioner. Fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppenbart ogrundade ansökningar och fastställande av säkra ursprungsländer 1.Uppenbart ogrundade ansökningar och fastställande av säkra ursprungsländer, punkt 1 (V) 2.Ansvaret för förteckningen över säkra ursprungsländer, punkt 2 (M, SD, KD) 3.Ansvaret för förteckningen över säkra ursprungsländer, punkt 2 (V) 4.Förteckningen över säkra ursprungsländer, punkt 3 (S, C, V, MP) 5.Förkortad överklagandetid, punkt 4 (S, C, V, MP) 6.Förvar och kontrollåtgärder, punkt 5 (S, C, V, MP) 7.Återreseförbud, punkt 6 (M, SD, KD) 8.Övrigt om uppenbart ogrundade ansökningar och säkra ursprungsländer, punkt 7 (M, SD, KD) 9.Övrigt om uppenbart ogrundade ansökningar och säkra ursprungsländer, punkt 7 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppenbart ogrundade ansökningar och fastställande av säkra ursprungsländer antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen. Därmed bifaller proposition 2020/21:71 och avslår motion 2020/21:3840 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) Ansvaret för förteckningen över säkra ursprungsländer 2020/21:3838 av i och (båda SD) yrkande 1 i denna del, 2020/21:3840 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:3846 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 2 (M, SD, KD) Reservation 3 (V) Förteckningen över säkra ursprungsländer ställer sig bakom det som utskottet anför om förteckningen över säkra ursprungsländer och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3838 av i och (båda SD) yrkande 5 och 2020/21:3846 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3838 av i och (båda SD) yrkande 1 i denna del och 2020/21:3846 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 4 (S, C, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om en kortare överklagandetid och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 21, 2020/21:3838 av i och (båda SD) yrkande 3, 2020/21:3843 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och 2020/21:3846 av m.fl. (KD) yrkande 6 i denna del. Reservation 5 (S, C, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om särskilda kontrollåtgärder samt möjlighet till förvar och elektronisk övervakning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3838 av i och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:3843 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3846 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 6 (S, C, V, MP) 2020/21:3846 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 7 (M, SD, KD) Övrigt om uppenbart ogrundade ansökningar och säkra ursprungsländer 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2803 av (M) yrkande 2, 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2020/21:3838 av i och (båda SD) yrkande 4, 2020/21:3840 av m.fl. (V) yrkandena 3–6, 2020/21:3843 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och 2020/21:3846 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 6 i denna del. Reservation 8 (M, SD, KD) Reservation 9 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (S), (KD), (S), (L), i (SD), (MP), (M), (SD), (C) och (V). Chefen för gav en utredare i uppdrag att lämna förslag som innebär att får utökade möjligheter att bedöma en asylansökan som uppenbart ogrundad och fatta beslut om avvisning med omedelbar verkställighet. Syftet var att ge verket motsvarande möjligheter som före dom i mål C-404/17, som inskränkte dessa möjligheter. överlämnade utredaren promemorian Uppenbart ogrundade ansökningar och fastställande av säkra ursprungsländer (Ds 2020:2). I promemorian föreslås att regler om säkra ursprungsländer införs i svensk rätt i enlighet med och rådets direktiv /32/EU om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (omarbetning), fortsatt kallat det omarbetade asylprocedurdirektivet. Utskottet redovisar i bilaga 1 en förteckning över de behandlade förslagen. Under ärendets beredning har ledamöter justerat yrkande 1 i motion 2020/21:3838 av i och (båda SD) till ett tillkännagivande till regeringen om ändring i utlänningslagen. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Uppenbart ogrundade ansökningar och fastställande av säkra ursprungsländer Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen. gör med anledning av ett antal motionsyrkanden tre tillkännagivanden till regeringen om förteckningen över säkra ursprungsländer, om en kortare överklagandetid samt om särskilda kontrollåtgärder och möjlighet till förvar och elektronisk övervakning. Övriga motionsyrkanden avslås. Jämför reservation 1 (V), 2 (M, SD, KD), 3 (V), 4 (S, C, V, MP), 5 (S, C, V, MP), 6 (S, C, V, MP), 7 (M, SD, KD), 8 (M, SD, KD) och 9 (V). Utlänningslagen och det omarbetade asylprocedurdirektivet En asylsökande får som huvudregel stanna kvar i för prövningen av hans eller hennes asylansökan. Detta gäller även under en överklagandeprocess. Med avsteg från denna huvudregel får , enligt 8 kap. 19 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, under vissa förutsättningar besluta att ett avvisningsbeslut får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft (avvisning med omedelbar verkställighet). får fatta sådana beslut bl.a. om de uppgifter som utlänningen åberopar saknar betydelse för prövningen av ansökan eller saknar tillförlitlighet, och det därmed är uppenbart att det inte finns grund för asyl och det är uppenbart att uppehållstillstånd inte heller ska beviljas på någon annan grund (uppenbart ogrundad ansökan). För att en ansökan ska kunna anses som uppenbart ogrundad måste det stå helt klart att utlänningen inte genom att avlägsnas från kan komma att bli utsatt för förföljelse eller annan skyddsgrundande behandling (prop. 1988/89:86 s. 124 och 198). Det ska vara fråga om en klar bedömning som inte kräver några mer ingående överväganden, vare sig om uppgifternas trovärdighet eller om huruvida de anförda omständigheterna kan medföra rätt till asyl (MIG 2006:7 och MIG 2010:22). får inte fatta beslut om avvisning senare än efter det att den första ansökan om uppehållstillstånd gjorts efter ankomsten till (8 kap. 5 § UtlL). beslut om avvisning med omedelbar verkställighet får verkställas när ansökan om uppehållstillstånd har avslagits av . Om beslutet om avvisning överklagas ska domstolen också pröva om verkställigheten av avvisningsbeslutet tills vidare ska avbrytas (inhibition). Beslutet om avvisning får inte verkställas innan den prövningen har gjorts. Ett avvisningsbeslut som gäller ett ensamkommande barn får dock aldrig verkställas förrän tidigast från den dag då barnet fick del av beslutet (12 kap. 8 a § UtlL). I det omarbetade asylprocedurdirektivet finns bestämmelser om möjligheten för medlemsstaterna att anse en asylansökan som uppenbart ogrundad. Sådana bestämmelser fanns även i det tidigare asylprocedurdirektivet (rådets direktiv /85/EG om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus). En möjlig rättsföljd av att en ansökan anses som uppenbart ogrundad är att en medlemsstat kan ha sådana regler som i svensk rätt motsvaras av reglerna om avvisning med omedelbar verkställighet. Vid genomförandet av det omarbetade asylprocedurdirektivet konstaterades att det enligt gällande rätt var möjligt att anse en asylansökan som uppenbart ogrundad bl.a. om sökandens uppgifter saknade trovärdighet eller om sökanden lämnat otillräckliga uppgifter. Det bedömdes att grunden att uppgifterna saknar trovärdighet överensstämmer med direktivet (artikel 31.8 e). Den andra grunden, att sökanden lämnat otillräckliga uppgifter, fanns med i det tidigare asylprocedurdirektivet men hade tagits bort i det omarbetade direktivet. Det konstaterades dock att enligt det omarbetade direktivet får en ansökan anses uppenbart ogrundad om sökanden endast tagit med uppgifter som saknar betydelse för prövningen av hans eller hennes rätt till internationellt skydd (artikel 31.8 a). Med hänsyn till detta och att utrymmet för att anse en ansökan som uppenbart ogrundad är mycket begränsat bedömdes svensk rätt även i denna del vara förenlig med direktivet. Ordalydelsen av 8 kap. 19 § UtlL justerades på så sätt att det numera är preciserat vilka omständigheter som kan ligga till grund för att anse en asylansökan som uppenbart ogrundad, närmare bestämt om de uppgifter som utlänningen åberopar saknar betydelse för prövningen av ansökan eller saknar tillförlitlighet (prop. 2016/17:17 s. 69–71). tillämpning och dom i mål C‑404/17 har bedömt ansökningar som uppenbart ogrundade och fattat beslut om avvisning med omedelbar verkställighet bl.a. i asylärenden där landinformation visat att det funnits ett godtagbart myndighetsskydd i hemlandet och sökanden inte har kunnat motbevisa att skyddet varit godtagbart för honom eller henne eller inte framfört skäl som varit tillräckliga för att få internationellt skydd. upphörde dock med denna tillämpning efter att meddelat dom i mål C-404/17 (A mot ). I målet hade fattat beslut om avvisning med omedelbar verkställighet på grund av att en ansökan ansågs som uppenbart ogrundad. Efter att beslutet överklagats hade Förvaltningsrätten i (migrationsdomstolen) begärt ett förhandsavgörande från . fann att det omarbetade asylprocedurdirektivet inte medger att en ansökan anses som uppenbart ogrundad i ett fall som det aktuella, där det av landinformation framgår att sökanden kan ges ett godtagbart skydd i ursprungslandet och sökanden har lämnat uppgifter som inte är tillräckliga för att ett internationellt skydd ska beviljas, när medlemsstaten i vilken ansökan lämnats in inte har antagit bestämmelser för att genomföra direktivets regler om säkra ursprungsländer. Domstolen konstaterade att direktivets regler om säkra ursprungsländer innebär att om en sökande kommer från ett land som fastställs vara ett säkert ursprungsland presumeras att det finns ett tillräckligt skydd i ursprungslandet. Presumtionen kan motbevisas av sökanden om han eller hon redogör för tvingande skäl avseende hans eller hennes särskilda situation. Utan sådana tvingande skäl finns det möjlighet att avslå ansökan som uppenbart ogrundad (artiklarna 31.8, 32.2, 36 och 37). En medlemsstat som, liksom , inte har infört direktivets regler om säkra ursprungsländer kan enligt inte åberopa denna motbevisbara presumtion. Domstolen konstaterade även att i det omarbetade asylprocedurdirektivet nämns inte, till skillnad från i det första asylprocedurdirektivet, den situation att en sökande lämnat ”otillräckliga” uppgifter som en grund för att anse en ansökan som uppenbart ogrundad. Efter dom beslutade om ett rättsligt ställningstagande där det anges att det kan fattas beslut om avvisning med omedelbar verkställighet i ärenden där en sökande inte har rätt till skydd på grund av att det bedöms finnas ett tillräckligt skydd av myndigheterna i hemlandet, eller asylskälen i övrigt bedöms vara otillräckliga (SR 43/2018). Behov av regler om säkra ursprungsländer Regeringen anser att det finns behov av att införa regler om säkra ursprungsländer i svensk rätt. dom i mål C-404/17 har inneburit att möjligheter att anse en asylansökan som uppenbart ogrundad och fatta beslut om avvisning med omedelbar verkställighet har begränsats betydligt. fattar inte längre sådana beslut i ärenden där en sökande inte har rätt till skydd på grund av att det bedöms finnas ett tillräckligt skydd av myndigheterna i hemlandet, eller asylskälen i övrigt bedöms vara otillräckliga. Enligt regeringen är det inte rimligt att en sökande som uppenbart saknar skyddsbehov tillåts stanna kvar i landet i avvaktan på att beslutet om avvisning vinner laga kraft, bl.a. på grund av de ekonomiska konsekvenserna. I sådana ärenden bör avvisningsbeslutet i stället verkställas . För att ge motsvarande möjligheter som före dom behöver genomföra det omarbetade asylprocedurdirektivets regler om säkra ursprungsländer. Sådana regler kan även öka förutsebarheten för den enskilde och dämpa falska förhoppningar om att asyl ska beviljas. Det pågår förhandlingar på EU-nivå om regler om säkra ursprungsländer och en gemensam förteckning över sådana länder. Bland annat presenterade kommissionen 2016 ett förslag till en asylprocedurförordning som ska ersätta det omarbetade asylprocedurdirektivet. Enligt förslaget ska det finnas en förteckning över säkra ursprungsländer som en bilaga till förordningen. Förhandlingarna om förordningen har inte avslutats. Regeringen anser att om , i likhet med vad många andra medlemsstater gjort, genomför det omarbetade asylprocedurdirektivets regler om säkra ursprungsländer skulle det kunna underlätta den ytterligare harmonisering som förbereds inom EU. Även om det ofta finns andra skäl till sekundära förflyttningar, exempelvis familjeband och skillnader i nationell praxis, kan ett införande av regler om säkra ursprungsländer enligt regeringen också motverka sådana förflyttningar. Definition av begreppet säkert ursprungsland Regeringen anger att det omarbetade asylprocedurdirektivets regler om säkra ursprungsländer bygger på att medlemsstaten fastställer vilka länder som ska anses vara säkra ursprungsländer (artiklarna 36 och 37). I bilaga 1 till direktivet anges att ett land ska betraktas som ett säkert ursprungsland om det på grundval av den rättsliga situationen, tillämpningen av lagstiftningen inom ett demokratiskt system och de allmänna politiska förhållandena framgår att det allmänt och genomgående inte förekommer någon förföljelse samt ingen tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och inget hot på grund av urskillningslöst våld i situationer av internationell eller intern väpnad konflikt. Vid denna bedömning ska man bl.a. beakta i vilken utsträckning skydd mot förföljelse eller illabehandling ges genom att undersöka landets berörda lagar och förordningar och på vilket sätt de tillämpas hur landet iakttar de rättigheter och friheter som är fastställda i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () och/eller i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och/eller konvention mot tortyr, särskilt de rättigheter från vilka det inte går att göra undantag enligt artikel 15.2 i hur landet iakttar principen om ”non-refoulement” i enlighet med konvention angående flyktingars rättsliga ställning () om landet tillhandahåller ett system med effektiva rättsmedel mot överträdelser av dessa rättigheter och friheter. Regeringen anser att definitionen av begreppet säkert ursprungsland är central i regelverket och föreslår att det ska införas en definition av begreppet säkert ursprungsland i utlänningslagen. Definitionen bör vara så klar och tydlig som möjligt. Med säkert ursprungsland ska avses ett land där det allmänt och genomgående inte förekommer förföljelse, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning eller hot på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt. Vid bedömningen ska den rättsliga situationen och de politiska förhållandena i landet beaktas. Enligt bilaga 1 till det omarbetade asylprocedurdirektivet ska det framgå att det ”allmänt och genomgående” inte förekommer förföljelse eller annan skyddsgrundande behandling för att ett land ska betraktas som ett säkert ursprungsland. I direktivets skäl 42 anges att fastställandet av ett tredjeland som ett säkert ursprungsland inte garanterar någon absolut säkerhet för medborgare i dessa länder. Det anges också att det ligger i sakens natur att vid den bedömning som ligger till grund för detta fastställande kan tas hänsyn endast till de allmänna civila, rättsliga och politiska förhållandena samt till huruvida aktörer som utövar förföljelse, tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i praktiken åläggs sanktioner om de befinns skyldiga i landet i fråga. I departementspromemorian 2020:2 anges att ”allmänt och genomgående” får uppfattas som det som i svensk rättsordning beskrivs som ”generellt” och att det ska vara fråga om en generellt rådande situation i landet, som även måste ha en viss kontinuitet . Regeringen instämmer i att det ska vara fråga om en generellt rådande situation med viss kontinuitet. ”Allmänt och genomgående” kan dock uppfattas som ett högre ställt krav på situationen i landet än ”generellt” och det är viktigt att understryka att skyddet i landet ska vara genomgående. Med hänsyn till detta anser regeringen att uttrycket ”allmänt och genomgående” bör användas i definitionen i utlänningslagen. Regeringen anger att barnspecifika skyddsskäl ska beaktas när man bedömer om ett land ska anses vara säkert. I artikel 9.2 f i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet anges att förföljelse bl.a. kan ta sig uttryck i barnspecifika handlingar. Regeringen anför att utlänningslagens förföljelsebegrepp motsvarar skrivningarna i artikel 9 och att det därmed kommer att följa av definitionen av begreppet säkert ursprungsland att barnspecifika handlingar, t.ex. att barn utsätts för människohandel eller könsstympning, ska beaktas när man bedömer om ett land är säkert. Detta behöver enligt regeringen alltså inte anges särskilt i definitionen. Regeringen framhåller även att barns situation och rättigheter inte bara ska beaktas i fråga om förföljelse utan givetvis även i fråga om övrig skyddsgrundande behandling. Förteckning över säkra ursprungsländer Av det omarbetade asylprocedurdirektivet och avgörande i mål C-404/17 följer att om en medlemsstat ska införa regler om säkra ursprungsländer måste den anta en förteckning över sådana länder. Bedömningen av om ett land ska tas upp på en sådan förteckning ska utgå från definitionen av ett säkert ursprungsland. Regeringen anger att det till skillnad från i det första asylprocedurdirektivet inte anges i det omarbetade direktivet att det finns en möjlighet för medlemsstaterna att betrakta endast en del av ett land som säkert eller att anse att landet eller en del av landet är säkert för en särskild grupp personer, vid bedömningen av om landet ska tas upp på förteckningen. Med hänsyn till detta bedömer regeringen att det omarbetade asylprocedurdirektivet inte ger utrymme för en sådan ordning. Regeringen understryker att det avgörande för om ett land ska kunna tas upp på förteckningen bör vara om det ”allmänt och genomgående” inte förekommer förföljelse eller annan skyddsgrundande behandling i landet. Om det efter en helhetsbedömning av situationen i landet framgår att definitionen av ett säkert ursprungsland är uppfylld bör landet kunna tas upp på förteckningen. Regeringen uttrycker att man vid bedömningen även bör beakta situationen för särskilt utsatta grupper. Regeringen konstaterar att arbetar med landinformation och omvärldsanalyser utifrån ett asylrättsligt perspektiv och att verket också tar fram rättsliga ställningstaganden om specifika länder. bör enligt regeringen därför redan ha den kompetens som krävs för att på ett effektivt sätt kunna bedöma vilka länder som ska anses som säkra ursprungsländer. har även goda förutsättningar att tillgodose kraven på kontinuerlig översyn och snabb ändring av förteckningen. Om ges i uppdrag att besluta om förteckningen skulle både denna uppgift och den nuvarande uppgiften att uppträda som den enskildes motpart i domstolsprocessen i asylmål åvila verket. Regeringen understryker dock att beslut om förteckningen skulle fattas av verket i egenskap av expertmyndighet, inte i egenskap av part. Det kommer inte heller att vara fråga om en bedömning i ett enskilt ärende, utan om en på förhand beslutad förteckning som tas fram på central nivå inom myndigheten. Regeringen betonar att det faktum att ett land finns med på förteckningen inte automatiskt innebär att en sökande från det landet kommer att få avslag på sin asylansökan eftersom en individuell prövning av skälen alltid måste göras, både av och av överprövande domstol. Regeringen bedömer att bör ges i uppdrag att besluta om förteckningen och att det därför bör införas ett bemyndigande i utlänningslagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om en förteckning över säkra ursprungsländer. Regeringen anser inte att det bör införas en möjlighet att överklaga förteckningen över säkra ursprungsländer. Uppenbart ogrundade ansökningar och avvisning med omedelbar verkställighet Regeringen anger att om sökanden kommer från ett land som finns med på förteckningen är presumtionen att det är säkert för sökanden att återvända, men presumtionen kan brytas genom att sökanden lägger fram allvarliga skäl för att landet inte ska anses som säkert för just honom eller henne. Regeringen anger att dessa skäl måste vara kopplade till förföljelse eller annan skyddsgrundande behandling som anges i definitionen av ett säkert ursprungsland. Det måste alltid göras en individuell prövning av om landet är säkert för den enskilda sökanden utifrån de omständigheter som sökanden lägger fram. Regeringen konstaterar att det visserligen är sökanden som ska lägga fram sådana allvarliga skäl som innebär att ett land som tagits upp på förteckningen inte kan anses säkert för just honom eller henne. Detta innebär dock inte att eller migrationsdomstolens utredningsskyldighet försvinner. Förvaltningslagens och förvaltningsprocesslagens regler om respektive domstolens utredningsskyldighet gäller även i dessa ärenden och mål. Det är viktigt att samtliga sökande, inklusive särskilt utsatta, har möjlighet att lägga fram alla sina skyddsskäl. För att möjliggöra detta behöver sökanden i ett tidigt skede få klart för sig hur processen ser ut. Av allmänna serviceskyldighet enligt 6 § förvaltningslagen (2017:900) följer att myndigheten ska lämna den enskilde sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina intressen.