bet · H801SoU14 · 2021-02-09 00:00:00 — Förordningen (2020:1003) om statsbidrag för kostnader som avser personlig skyddsutrustning för personliga assistenter till följd av sjukdomen covid-19 trädde i kraft . Av 2 § första stycket framgår att statsbidrag enligt förordningen får lämnas, i mån av tillgång på medel, för kostnader som har uppkommit fr.o.m. t.o.m. för personlig skyddsutrustning för personliga assistenter som är i kontakt med personer med funktionsnedsättning som är beviljade statlig assistansersättning enligt 51 kap. 2 § socialförsäkringsbalken. Bakgrund och pågående arbete Som nämnts har , regeringen, myndigheter m.m. vidtagit flera åtgärder med anledning av covid-19-pandemin. I detta betänkande redovisas några av dessa åtgärder. För information om övriga åtgärder hänvisas till bl.a. , regeringens och myndigheternas webbplatser. Som redovisats i avsnittet Smittskydd beslutades kommittédirektivet Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 (dir. 2020:74) vid regeringssammanträde . Kommissionen har i uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter. Kommissionen har tagit namnet (S 2020:09). I uppdraget ingår bl.a. följande fem delar. Hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera virusutbrottet – beskriva hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 – redovisa tillgången till vård, läkemedel, sjukvårdsrådgivning, medicinteknisk utrustning, skyddsutrustning och annat sjukvårdsmaterial under pandemin – utvärdera de åtgärder som vidtagits för att säkerställa resurser till hälso- och sjukvård – belysa vårdanställdas arbetsvillkor under krisen – belysa konsekvenserna av att hälso- och sjukvård och andra insatser har behövt skjutas upp. Åtgärder för att lindra de samhällsekonomiska konsekvenserna – utvärdera effekterna av de åtgärder som vidtagits för att lindra de samhällsekonomiska konsekvenserna ur bl.a. ett stabiliserings- och inkomstfördelningsperspektiv – utvärdera åtgärdernas kort- och långsiktiga effekter för de offentliga finanserna, för näringsliv och samlade produktion, sysselsättning och arbetslöshet – belysa åtgärdernas effekter för olika typer av företag och för anställda med olika anställningsformer. Åtgärder för att lindra konsekvenserna för enskilda individer Kommissionen ska bl.a. utvärdera de åtgärder som vidtagits för att lindra konsekvenserna för enskilda individer. EU och internationell samverkan – utvärdera det samarbete har haft inom EU och med internationella organ, såsom WHO – utvärdera det samarbete haft med övriga nordiska länder, såväl på myndighetsnivå som på politisk nivå. Uppdraget ska slutredovisas . En första delredovisning som avser deluppdraget om smittspridning inom vård och omsorg om äldre ska lämnas . En andra delredovisning ska lämnas och innehålla en redovisning av bl.a. följande deluppdrag: – Hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera virusutbrottet. – Åtgärder för att lindra konsekvenserna för enskilda individer. – EU och internationell samverkan. Kommittédirektiv om hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap Som redovisats i avsnittet Smittskydd beslutades kommittédirektivet Hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap (dir. 2018:77) vid regeringssammanträde . Utredningen har tagit namnet Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09). I uppdraget ingår bl.a. följande sju delar. Beredskap och förmåga inom hälso- och sjukvården i fredstid behöver stärkas Utredaren ska analysera behoven av insatser för att säkerställa hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga att hantera allvarliga händelser i fredstid respektive vid höjd beredskap. Vidare ska utredaren analysera om det finns behov av utvecklade insatser för att vid allvarliga händelser i fredstid respektive höjd beredskap bedriva katastrofmedicin och traumahantering. Analysen ska också avse dels vilket behov det finns av särskilda förmågor för att hantera specifika händelser inför allvarliga händelser i fredstid, dels höjd beredskap och om den behöver utvecklas. Utredaren ska även analysera förmågan att leda verksamheten vid kris och krig, förmågan att lämna lägesbilder, förmågan att samverka med varandra samt förmågan att vid behov omfördela patienter mellan regioner. Vidare ska analysen innefatta frågor som rör planering samt vilka övningar och utbildningar som regionerna behöver genomföra. I uppdraget ingår även att analysera eventuella konsekvenser av den pågående strukturreformen av hälso- och sjukvården när det gäller hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera allvarliga kriser i fredstid och vid höjd beredskap och vid behov lämna förslag på hur detta bör hanteras. I relevanta delar bör även de behov som finns inom den kommunala hälso- och sjukvården beaktas. Försörjningen av läkemedel och annan sjukvårdsmateriel Utredaren ska se över nuvarande ordning för att säkerställa att det finns tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser i fredstid respektive under höjd beredskap. I uppdraget ingår att analysera de förändringar som skedde i samband med omregleringen av apoteksmarknaden och de förändringar som apoteksmarknaden genomgått . Utredaren ska även analysera de förändringar som i övrigt skett vad gäller regionernas försörjning av läkemedel i slutenvården och vad gäller medicintekniska produkter. Mot denna bakgrund ska utredaren se över behoven av insatser för att säkerställa tillgången till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel som är nödvändig inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap. Utgångspunkten ska vara att behoven så långt det är möjligt bör tillgodoses i den ordinarie försörjningskedjan. I uppdraget ingår att se över behoven av insatser för att inom såväl sluten- som öppenvården samt på grossistnivå och hos läkemedelsföretagen öka motståndskraften mot störningar i försörjningen av läkemedel och medicinteknik och dessutom få en försörjningskedja som kan ta höjd för ökade och specifika behov vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap. Vidare ska utredaren analysera behoven av och ändamålsenligheten hos den beredskapslagring som sker i , respektive i regionernas regi. I uppdraget ingår att analysera vilka principer som bör gälla vid beslut om inriktning och dimensionering av insatserna för att säkerställa tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel. Behov av att förtydliga huvudmännens ansvar för hälso- och sjukvårdens beredskap Med utgångspunkt i ansvarsprincipen ska utredaren se över om man bör förändra eller förtydliga regionernas ansvar för att vidta insatser och åtgärder inför, under och efter allvarliga händelser i fredstid respektive höjd beredskap. Vid behov ska utredaren även lämna förslag om förtydliganden eller förändringar av kommunernas ansvar för hälso- och sjukvård i dessa situationer. Behov av utökade möjligheter till samordning och samarbete mellan regionerna samt i förhållande till andra aktörer Utredaren ska analysera det samarbete som regionerna har med varandra vad gäller allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap och göra en bedömning av om detta samarbete är tillräckligt. Utredaren ska även analysera det samarbete som regionerna har med andra aktörer i beredskapssystemet. Utredaren ska även analysera hur samarbetet mellan regionerna och centrala myndigheter som , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt Försvarsmakten bör utvecklas. Behov av att se över statens ansvar för hälso- och sjukvårdens beredskap Utredaren ska, med utgångspunkt i ansvarsprincipen, se över statens ansvar för beredskapen inom hälso- och sjukvården och vid behov lämna förslag till förändringar eller förtydliganden av det statliga ansvaret. Vidare ska utredaren se över behoven av att tydliggöra vilket stöd från staten som regionerna kan förvänta sig i arbetet med att förbättra beredskapen inom hälso- och sjukvården och vid behov lämna sådana förslag. Privata aktörers ansvar för hälso- och sjukvårdens beredskap behöver ses över Utredaren ska se över ansvaret för de delar av hälso- och sjukvården där privata aktörer har ett direkt ansvar, främst vad gäller för försörjningen av läkemedel i öppenvården och delar av den övriga läkemedelskedjan. Utredaren ska kartlägga i vilken utsträckning hälso- och sjukvården i övrigt är beroende av privata aktörer för att kunna hantera allvarliga händelser i fredstid respektive höjd beredskap. Utredaren ska kartlägga vilka krav regionerna ställer på privata aktörer vid allvarliga händelser i fredstid och vid höjd beredskap samt om och i så fall hur dagens situation påverkar hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera sådana händelser. En ändamålsenlig reglering för allvarliga händelser i fredstid respektive höjd beredskap Utredaren ska analysera om befintliga författningar av betydelse för beredskap inom hälso- och sjukvården i fredstid och under höjd beredskap är ändamålsenliga. Tilläggsdirektiv till Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap Vid regeringssammanträde beslutades tilläggsdirektiv till Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09, dir. 2019:83). Av direktivet framgår bl.a. följande: Utredningens uppdrag enligt de ursprungliga direktiven (dir. 2018:77) handlar om hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap. Regeringen bedömer att uppdraget bör utvidgas till att omfatta situationer där det inte finns några yttre störningar i samhället som inverkar negativt på försörjningen av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmaterial. – analysera och överväga åtgärder för att stärka försörjningskedjorna till hälso- och sjukvården under mer vardagliga förhållanden och inte enbart kopplat till allvarliga händelser i fredstid eller höjd beredskap – i fråga om läkemedel lägga tyngdpunkten på åtgärder som kan vidtas av regionerna och de aktörer som svarar för försäljning och distribution av läkemedel till hälso- och sjukvården – föreslå de åtgärder inklusive eventuella förslag till författningsändringar som översynen föranleder. Det finns därtill enligt regeringen behov av att ytterligare utvidga uppdraget till att omfatta vissa frågor kring hantering av jodtabletter inom ramen för kärnenergiberedskapen. Delbetänkande om hälso- och sjukvård i det civila försvaret Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09) överlämnade delbetänkandet Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning (SOU 2020:23). Ytterligare tilläggsdirektiv till Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap Vid regeringssammanträde beslutades ytterligare ett tilläggsdirektiv till Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09, dir. 2020:84). Av direktivet framgår bl.a. följande: Utredaren ska, utöver vad som framgår av tidigare direktiv – beakta erfarenheter och resultat av uppdrag och andra regeringsbeslut som är av betydelse för de frågor som ingår i utredningens uppdrag – beakta ett längre tidsperspektiv än när det gäller hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera kriser och tillgodose behovet av läkemedel och tjänster och också beakta att förbrukningen av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmaterial kan vara betydligt högre än normalt som en kris pågår – lägga stor vikt vid frågor om nationell och regional samordning och omfördelning av resurser mellan olika aktörer – analysera och vid behov lämna förslag om vilka möjligheter som bör finnas att omfördela läkemedel och sjukvårdsmaterial från en enskild aktör, oavsett om vårdgivaren har vårdavtal med regionen eller inte – analysera och lägga fram förslag på hur hälso- och sjukvårdens behov av personal med adekvat kompetens kan tillgodoses på ett mer effektivt sätt vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap – analysera förutsättningarna för kommuner och regioner att ta i anspråk hälso- och sjukvårdspersonal som inte är anställd i kommunen eller regionen och vid behov lämna förslag om detta – vid genomförandet av uppdraget beakta samspelet mellan hälso- och sjukvård och omsorg och regional hälso- och sjukvård, såsom primärvården, regional ASIH-verksamhet, akutsjukvården, slutenvården och smittskyddet – beakta hur utbrottet av covid-19 påverkat de globala värdekedjorna och hur detta i sin tur påverkat tillgången till läkemedel och hälso- och sjukvårdsmaterial i . Spridningen av det virus som orsakar covid-19 har satt ytterligare fokus på sårbarheten i hälso- och sjukvårdens försörjning med skyddsutrustning och annat hälso- och sjukvårdsmaterial på både regional och lokal nivå samt läkemedel. Regeringen bedömer nu att det är angeläget att ett underlag för åtgärder på dessa områden tas fram så snart som det är möjligt. Underlaget bör bl.a. bygga på erfarenheterna från utbrottet av covid-19. Utredaren ska mot bakgrund av de bedömningar som görs i delbetänkandet (SOU 2020:23) om behovet av en förstärkt försörjningsberedskap och den situation som spridningen av det virus som orsakar covid-19 resulterat i i ett delbetänkande – redovisa de delar av uppdraget enligt dessa tilläggsdirektiv, dir. 2018:77 och dir. 2019:83, som avser försörjningen av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmaterial vid allvarliga händelser i fredstid, vid höjd beredskap och i andra situationer – överväga och lämna förslag om vilken tillverkningsberedskap som behöver finnas utöver den lagring av läkemedel och material som bör finnas hos olika aktörer – ta ställning till om s.k. beredskapsapotek, dvs. apotek med ett särskilt ansvar för att säkerställa läkemedelsförsörjningen till enskilda, är en lämplig åtgärd för att säkerställa tillgången till läkemedel i en krissituation eller vid höjd beredskap och i så fall föreslå hur ett sådant system ska utformas – föreslå vilka aktörer som ska ansvara för olika uppgifter och i fråga om läkemedelsförsörjningen särskilt ta ställning till och vid behov lämna förslag om vilka uppgifter som de statligt ägda bolagen och lämpligen kan ansvara för. En delredovisning ska i stället enligt vad som framgår ovan lämnas i de delar som rör försörjning av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmaterial. Uppdraget i övrigt ska i stället redovisas slutligt . Som redovisats ovan har , regeringen, myndigheter m.m. vidtagit flera åtgärder med anledning av covid-19-pandemin. Utskottet noterar inledningsvis att (S 2020:09) har i uppdrag att beskriva hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Kommissionen ska redovisa tillgången till vård, läkemedel, sjukvårdsrådgivning, medicinteknisk utrustning, skyddsutrustning och annat sjukvårdsmaterial under pandemin. Vidare ingår i uppdraget att utvärdera de åtgärder som vidtagits för att säkerställa resurser till hälso- och sjukvård samt att belysa vårdanställdas arbetsvillkor under krisen. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet noterar vidare att Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09) har i uppdrag att analysera behoven av insatser för att säkerställa hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga att hantera allvarliga händelser i fredstid respektive vid höjd beredskap. Med utgångspunkt i ansvarsprincipen ska utredaren se över om regionernas ansvar för att vidta insatser och åtgärder inför, under och efter allvarliga händelser i fredstid respektive höjd beredskap bör förändras eller förtydligas. Utredaren ska också analysera det samarbete som regionerna har med varandra vad gäller allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap och göra en bedömning av om detta samarbete är tillräckligt. Utredaren ska, med utgångspunkt i ansvarsprincipen, se över statens ansvar för beredskapen inom hälso- och sjukvården och vid behov lämna förslag till förändringar eller förtydliganden av det statliga ansvaret. Uppdraget ska slutredovisas . bör enligt utskottet inte föregripa resultatet av detta arbete, och därför bör motionerna 2020/21:250 (V) yrkandena 2, 3, 10 och 11, 2020/21:389 (V) yrkandena 1–4, 6 och 7, 2020/21:677 (SD) yrkande 22, 2020/21:1361 (M), 2020/21:1623 (SD) yrkandena 5–8, 16, 17, 19, 20 och 56, 2020/21:1832 (SD) yrkande 53, 2020/21:1850 (S) yrkande 2, 2020/21:1891 (S), 2020/21:2031 (SD) yrkandena 11–14, 2020/21:2953 (C) yrkandena 21, 22 och 45, 2020/21:3229 (L) yrkande 19 och 2020/21:3637 (MP) yrkande 1 avslås. Några motionsyrkanden tar upp frågan om läkemedelsberedskap. Som nämnts ovan har i uppdrag att redovisa tillgången till vård, läkemedel, sjukvårdsrådgivning, medicinteknisk utrustning, skyddsutrustning och annat sjukvårdsmaterial under pandemin. Utskottet noterar vidare att det i uppdraget till Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap även ingår att se över behoven av insatser för att säkerställa tillgången till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel som är nödvändig inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap. I uppdraget ingår också att se över behoven av insatser för att såväl inom sluten- och öppenvården som hos grossister och läkemedelsföretag öka motståndskraften mot störningar i försörjningen av läkemedel och medicinteknik och dessutom få en försörjningskedja som kan ta höjd för ökade och specifika behov vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap. Utskottet anser att inte heller i denna fråga bör föregripa resultatet av detta arbete, och därför bör även motionerna 2020/21:597 (V) yrkande 15, 2020/21:1623 (SD) yrkandena 9 och 10, 2020/21:2031 (SD) yrkande 10, 2020/21:2581 (M), 2020/21:2746 (KD) yrkande 23, 2020/21:2943 (C) yrkande 5, 2020/21:2944 (C) yrkande 13, 2020/21:2953 (C) yrkandena 42, 48 och 49 samt 2020/21:3029 (M) avslås. När det gäller motionsyrkanden om lager noterar utskottet att Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap har i uppdrag att analysera behoven av och ändamålsenligheten hos den beredskapslagring som sker i , respektive regionernas regi. Vidare ska utredningen överväga och lämna förslag om vilken tillverkningsberedskap som behöver finnas utöver den lagring av läkemedel och material som bör finnas hos olika aktörer. Utredningen ska också ta ställning till om s.k. beredskapsapotek, dvs. apotek med ett särskilt ansvar för att säkerställa läkemedelsförsörjningen till enskilda, är en lämplig åtgärd för att säkerställa tillgången till läkemedel i en krissituation eller vid höjd beredskap och i så fall föreslå hur ett sådant system ska utformas. bör inte heller i denna fråga föregripa resultatet av detta arbete, och därför bör även motionerna 2020/21:28 (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:288 (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:389 (V) yrkandena 11 och 12, 2020/21:990 (M), 2020/21:1646 (S), 2020/21:2038 (S), 2020/21:2054 (S) yrkande 1, 2020/21:2162 (S), 2020/21:2248 (M), 2020/21:2278 (M), 2020/21:2373 (S), 2020/21:2953 (C) yrkandena 43 och 47, 2020/21:3207 (M) yrkande 2, 2020/21:3268 (L) yrkandena 10 och 11 samt 2020/21:3409 (KD) yrkande 35 avslås. Några motionsyrkanden tar upp frågan om effekter av pandemin. Utskottet vill i detta sammanhang lyfta fram att har i uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter. Kommissionen ska beskriva hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19, redovisa tillgången till vård under pandemin samt utvärdera de åtgärder som vidtagits för att säkerställa resurser till hälso- och sjukvård. Kommissionen ska också utvärdera effekterna av de åtgärder som vidtagits för att lindra de samhällsekonomiska konsekvenserna och utvärdera de åtgärder som vidtagits för att lindra konsekvenserna för enskilda individer. Utskottet anser att mot denna bakgrund bör avslå motionerna 2020/21:495 (KD) yrkande 6, 2020/21:994 (M), 2020/21:1623 (SD) yrkande 36, 2020/21:1850 (S) yrkande 1, 2020/21:2028 (SD) yrkande 1, 2020/21:2746 (KD) yrkande 25, 2020/21:2782 (M), 2020/21:2996 (KD) yrkande 16, 2020/21:2997 (KD) yrkande 6 och 2020/21:3141 (KD) yrkande 49. Avslutningsvis tar några motionsyrkanden upp frågan om psykisk hälsa och rehabilitering. Även i detta sammanhang vill utskottet särskilt lyfta fram att har i uppdrag att redovisa tillgången till vård under pandemin samt utvärdera de åtgärder som vidtagits för att säkerställa resurser till hälso- och sjukvård. Mot denna bakgrund bör även motionerna 2020/21:389 (V) yrkandena 13 och 15, 2020/21:1623 (SD) yrkandena 51 och 55, 2020/21:2028 (SD) yrkande 13, 2020/21:2033 (SD) yrkande 36 och 2020/21:2781 (M) avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vaccination. Jämför reservation 27 (SD, V), 28 (M) och 29 (KD). I partimotion 2020/21:3369 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att den strategi som ska genomföras om vaccination mot covid-19 särskilt bör följas upp och utvärderas med fokus på att säkerställa att distributionsplanen är genomförbar givet olika regioners förutsättningar. Det är enligt motionärerna avgörande att riskgrupper ska få ta del av vaccin först och då är det helt centralt att säkerställa att distributionsplanen är genomförbar med hänsyn till bl.a. olika regioners kapacitet och förutsättningar. Liknande yrkanden finns i kommittémotion 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 6 och i kommittémotion 2020/21:3138 av samma motionärer (yrkande 1). I kommittémotion 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att grundligt ska utreda möjligheten till vaccintillverkning i statlig regi. Motionärerna anför att egen tillverkning av vaccin kan komma att bli billigare att finansiera för staten jämfört med kostnader för att reservera produktionskapacitet hos internationella producenter. Liknande yrkanden finns i kommittémotion 2020/21:2031 av samma motionärer (yrkande 9), kommittémotion 2020/21:389 av m.fl. (V) yrkande 9 och i motion 2020/21:3313 av (KD). I kommittémotion 2020/21:2746 av m.fl. (KD) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om den nationella vaccinationsstrategin. Enligt motionärerna är det angeläget att den nationella vaccinationsstrategin omfattar frågor som berör läkemedelsförsäkringar och kompensation vid eventuella biverkningar som är så sällsynta att de inte kan fångas upp i regelrätta fas 3-prövningar som testar läkemedlets effekt och säkerhet i stora patientgrupper. I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa en trygg och effektiv vaccinering mot covid-19. Enligt motionärerna är det angeläget att regeringen agerar proaktivt för att identifiera eventuella logistiska eller lagmässiga ändringar som kan krävas och förbereda lösningar för att kunna erbjuda och säkerställa en trygg och effektiv vaccinering till befolkningen. Bakgrund och pågående arbete Som redovisats ovan har , regeringen, myndigheter m.m. vidtagit flera åtgärder med anledning av covid-19-pandemin. I detta betänkande redovisas några av dessa åtgärder. För information om övriga åtgärder hänvisas till bl.a. , regeringens och myndigheternas webbplatser. Av regeringens webbplats framgår att regeringen har tagit fram en vaccinstrategi som består av tre delar: regeringens fortsatta arbete internationellt, en ny vaccinsamordnare och ett uppdrag till att ta fram en nationell vaccinationsplan. Den första delen i vaccinstrategin handlar bl.a. om regeringens fortsatta arbete i EU och WHO för att säkra en rättvis global fördelning av ett kommande vaccin till och andra länder. Den andra delen handlar om att en vaccinsamordnare inrättas som får i uppdrag att se till att de nationella behoven tillgodoses. Den tredje delen är ett uppdrag till att ta fram en nationell vaccinationsplan för covid-19. Vid regeringssammanträde beslutades kommittédirektivet Tillgång till vaccin mot covid-19 (dir. 2020:59).