bet · H801FiU20 · 2021-06-11 00:00:00 — För att klara dessa bedöms långsiktighet, samverkan, förbättrad och tillitsfull statlig styrning och omställning till nära vård som en nödvändigt. Kommunernas resultat uppgick till 2020, vilket motsvarar av skatter och generella statsbidrag. Enligt SKR ser förhållandevis ljusa ut i kommunerna. En bra real skatteunderlagsutveckling bedöms väga upp det faktum att de generella statsbidragen minskar. Ett stort frågetecken är enligt SKR om det har byggts upp en ”verksamhetsskuld”, motsvarande den inom hälso- och sjukvården, och vilken betydelse det kan komma att få för framtida behov. Med reservation för pandemins utveckling och långsiktiga påverkan på behoven samt de krav som ställs kopplat till de nya statsbidragen till äldreomsorg, bedömer SKR att tillväxten ser ut att matcha kostnaderna . Resultaten försvagas successivt, men hamnar på av skatter och generella statsbidrag 2021–2023. bedöms kommunerna dock behöva antingen ett tillskott eller vidta kostnadsbesparande åtgärder på för att uppnå ett resultat på . Regionerna hade 2020 de bästa resultaten . Regionerna budgeterade sammantaget med 2020. Årets resultat landade på . Överskottet berodde främst på lägre pensionskostnader, mer i ökade statsbidrag än vad skatteintäkterna minskade, statens ersättning av sjuklönekostnader och bättre finansnetto. väntas kostnaderna för pensioner öka med på grund av ett nytt antagande om livslängden som kostnadsförs 2021. Regionernas resultat väntas därför falla kraftigt . Dessutom beräknas skatteintäkter och generella statsbidrag öka med , vilket är betydligt långsammare än kostnaderna. SKR bedömer att resultatet kan komma att landa på ca . Åren därefter krävs statliga tillskott eller kostnadsbesparande åtgärder på , och för att klara ett resultat på som andel av skatter och bidrag. I rapporten till regeringens vårproposition 2021 och ändringsbudgetar kommenterar bl.a. regeringens bedömning av den makroekonomiska utvecklingen i vårpropositionen och de offentligfinansiella effekterna av regeringens politik. Den pågående covid-19-pandemin innebär enligt att prognoserna i regeringens vårproposition är betydligt mer osäkra än vanligt. Regeringens prognos säger att BNP ökar 2021, vilket är lägre än bedömning från . Den övergripande bilden bedöms dock i stora drag samstämmig. delar i huvudsak regeringens bedömningar när det gäller inriktningen på lämpliga finanspolitiska åtgärder . Under förutsättning att konjunkturen utvecklas ungefär som förväntat betonar vikten av att finanspolitiken stramas åt . anser, med hänvisning till kravet på regeringen att specificera hur en återgång till målnivån för överskottsmålet ska genomföras vid en bedömd avvikelse, att det hade varit önskvärt att regeringen tydligare framhållit att sparandet ska fortsätta stärkas även efterföljande år. efterfrågar också en teknisk nedjustering av skuldankaret från den nuvarande nivån om av BNP till av BNP med anledning av ändrade strategi för valutareserven. Beslutade ändringar i statens budget och avisering beslutade i enlighet med utskottets förslag om stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset (bet. 2020/21:FiU46 Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset). Förslaget förväntas öka utgifterna i statens budget, försvaga det finansiella sparandet och öka det statliga lånebehovet med . Betänkandet som beslutades om nära inpå vårpropositionen har inte beaktats i vårpropositionen . I betänkande 2020/21:FiU46 behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:166 Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset. I betänkandet föreslår utskottet att ska anta regeringens förslag. I betänkandet föreslog utskottet också att på eget initiativ skulle ge regeringen befogenhet att utöka låneram med , till totalt , för att myndigheten ska kunna teckna ytterligare avtal om vaccin mot covid-19. debatterade och beslutade i enlighet med utskottets förslag. Beslutet innebär att de takbegränsade utgifterna ökar med ca 2021. Statens inkomster beräknas minska med 2021. Effekterna av beslutet är beaktade i vårpropositionen . I den ekonomiska vårpropositionen aviserar regeringen att arbetsgivaravgifterna för unga sänks juni–för att underlätta för unga att komma i arbete. Den offentligfinansiella effekten av aviseringen ingår i regeringens beräkning av de offentliga finanserna och därmed i beräkningen av den offentliga sektorns finansiella sparande. överlämnade regeringen proposition 2020/21:202 Extra ändringsbudget – Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar –. Propositionen kommer att behandlas i betänkande 2020/21:FiU21 som planeras komma att debatteras och beslutas om i kammaren . Utskottet vill inledningsvis påminna om att syftet med den ekonomiska vårpropositionen är att göra makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen och möjliggöra en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken på medellång och lång sikt. När åtgärder som föreslås i vårändringsbudgeten redovisas som riktlinjer i den ekonomiska vårpropositionen försvårar det möjlighet att föra en sådan diskussion. Utskottet noterar också att regeringen i vårpropositionen aviserar att arbetsgivaravgifterna för unga ska sänkas juni–för att underlätta för unga att komma i arbete. Den offentligfinansiella effekten av aviseringen har inkluderats i beräkningen av den offentliga sektorns finansiella sparande, trots att den ännu inte är beslutad. Detta är ett avsteg från den ordning som regeringen vanligtvis tillämpar om att endast inkludera offentligfinansiella effekter av beslutade, föreslagna och aviserade ändringar, där den aviserade ändringens finansiella effekt är beslutad i beräkningen av de offentliga finanserna. Sådana avsteg riskerar att försvåra möjligheter att följa upp och bedöma storleken på de offentliga finanserna och målet för det finansiella sparandet. Utskottet vill därför framhålla att den ordning som regeringen vanligtvis tillämpar skapar en bättre förutsättning för att ta ställning till den offentliga sektorns finanser som en utgångspunkt för den övergripande diskussionen om den ekonomiska politiken och budgetpolitiken på medellång och lång sikt. Spridningen av covid-19 fortsätter att påverka världsekonomin. Utskottet noterar att den ekonomiska återhämtningen i omvärlden förväntas ta fart . Hur hög tillväxten blir beror till stor del på när regeringar har möjlighet att lätta på restriktioner och hur hushåll och företag kommer att reagera på lättnaderna och smittläget. I regeringens prognos förväntas BNP stiga 2021 och 2022 i euroområdet. Det är framför allt hushållens konsumtion som förväntas bidra till att BNP stiger. Tillväxten stöds av en expansiv finanspolitik som genomförs av enskilda länder och där Europeiska unionens återhämtningsplan bedöms bidra tillsammans med en expansiv penningpolitik. I förväntas BNP stiga 2021 och 2022. Tillväxten är den högsta och förklaras av en snabb vaccinationstakt och stora stimulanspaket. Resursutnyttjandet bedöms bli positivt 2022, vilket väntas leda till en högre inflation. För är prognosen att BNP växer 2021 och 2022. Efter det att BNP föll har den kinesiska ekonomin i stort sett återhämtat sig och ekonomiska stimulanser har trappats ned, vilket förklarar den lugnare BNP-tillväxten. Även i förväntas den ekonomiska aktiviteten ta fart , givet att smittspridningen minskar och restriktionerna lättar. Regeringens prognos är att BNP växer 2021 och 2022 för att därefter växa i en något långsammare takt. Ökningen förklaras framför allt av att hushållens konsumtion förväntas stiga i takt med att fler vaccineras. Investeringarna bedöms åter öka i linje med ett historiskt genomsnitt, där framför allt tillverkningsindustrins investeringar tillsammans med offentliga investeringar driver utvecklingen. I takt med att återhämtningen tilltar och investeringarna i omvärlden ökar väntas exporten successivt öka i en snabbare takt igen. Trots att BNP ökar är nivån lägre än vad den hade varit om pandemin inte inträffat. Resursutnyttjandet beräknas därför vara lägre än normalt och svensk ekonomi bedöms befinna sig i en lågkonjunktur 2021 och 2022. väntas BNP öka något snabbare än potentiell BNP och resursutnyttjandet balanseras. Det låga resursutnyttjandet innebär att inflationen bedöms bli fortsatt dämpad och understiga inflationsmål om . Utskottet konstaterar att har en hög sysselsättningsgrad och att arbetskraftsdeltagandet har ökat under krisen. är läget på arbetsmarknaden fortfarande allvarligt i spåren av pandemin. Arbetslösheten är särskilt hög bland unga, personer med högst förgymnasial utbildning och utomeuropeiskt födda. Utskottet noterar att sysselsättningen förväntas öka i en snabbare takt jämfört med , i takt med att efterfrågan i ekonomin stiger. Trots att arbetslösheten förväntas minska är den fortfarande på en högre nivå än före pandemin. Prognosen är att arbetslösheten uppgår till 2021, 2023. Utvecklingen i den globala ekonomin och den svenska ekonomin bedöms som mycket osäker. Utskottet konstaterar att det finns flera osäkerhetsfaktorer i prognosen över den ekonomiska utvecklingen i som regeringen kan behöva ha beredskap för i den ekonomiska politiken, bl.a. fortsatta handelspolitiska spänningar mellan och , utvecklingen av tillgångspriser, de stabiliseringspolitiska stödpaketen och klimatförändringar. Vidare noterar utskottet att regeringen redovisar mått på välstånd som komplement till BNP i form av ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer, vilket utskottet välkomnar. Bland annat redovisar regeringen självskattad allmän hälsa som en av de sociala indikatorerna. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet konstaterar att lågkonjunkturen och de åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin fortsätter att påverka de offentliga finanserna negativt 2021 i form av minskade skatteintäkter och ökade utgifter. Den offentliga sektorns finansiella sparande 2021 försämras ytterligare jämfört med prognosen i budgetpropositionen och uppgår enligt regeringen till −235 miljarder kronor, vilket motsvarar −4,av BNP. Utskottet anser dock, i likhet med regeringen, att trots underskotten har goda förutsättningar att hantera lågkonjunkturen eftersom den offentliga sektorns bruttoskuld var låg före pandemin. förutspås en återhämtning i ekonomin som tillsammans med att tillfälliga åtgärder successivt upphör medför att de offentliga finanserna stärks för att uppvisa ett överskott för sektorn som helhet 2023 och 2024. Avvikelse från överskottsmålet och en konsoliderad bruttoskuld inom skuldankarets toleransintervall Regeringen bedömer att det föreligger en tydlig avvikelse från överskottsmålet 2021, men att avvikelsen är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl med anledning av de ekonomiska effekterna av pandemin. Utskottet delar regeringens bedömning att det föreligger en tydlig avvikelse och att avvikelsen är i enlighet med det finanspolitiska ramverket i och med att den motiveras av den expansiva finanspolitik som bedrivs för att mildra lågkonjunkturen till följd av pandemin. Med hänvisning till osäkerheten i prognoserna över konjunkturutvecklingen och behovet av att finanspolitiken även kommande år kan anpassas till det rådande konjunkturläget redovisar regeringen en plan för återgång till överskottsmålet endast på en övergripande nivå. Som framkom vid utskottets utfrågning med anledning av Finanspolitiska rådets rapport har regeringens fokus sedan krisens inledning varit att hantera pandemin och dess följdverkningar. Det har därför inte bedömts vara ett rimligt utnyttjande av resurser att lägga mer kraft än nödvändigt på arbetet med att ta fram en detaljerad plan för en återgång till överskottsmålet. En sådan plan skulle dessutom med hänsyn till att fortfarande befinner sig mitt i den pågående pandemin och de osäkerheter om utvecklingen som präglar de ekonomiska prognoserna riskera att snabbt bli inaktuell. Avvikelsen är vidare en följd av en tillfällig kris med anledning av en exogen händelse och ger således inte uttryck för en inriktning på finanspolitiken vid en normal konjunkturvariation. Med tanke på dessa omständigheter kan värdet av en mer detaljerad plan i detta läge diskuteras. Utskottet har förståelse för dessa invändningar. Med hänsyn till de krav på en plan som framgår av både budgetlagen och det finanspolitiska ramverket vill utskottet framhålla att regeringen bör redovisa en plan som visar att regeringen prioriterar en återgång till överskottsmålet och säkerställer att finanspolitiken även framöver följer det finanspolitiska ramverket. En sådan plan kan enligt utskottet mot bakgrund av de omfattande svårigheterna att bedöma utvecklingen av pandemin och dess effekter på de offentliga finanserna belysa ett fåtal enkla alternativa scenarier för utvecklingen. Också den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld påverkas av de försvagade offentliga finanserna och beräknas uppgå till av BNP 2021 för att därefter minska och 2024 uppgå till av BNP. Skulden som andel av BNP beräknas vara oförändrad trots de finansiella underskott som regeringen beräknar för sektorn som helhet . Skulden tangerar skuldankarets toleransintervall men håller sig inom intervallet under hela prognosperioden. Utskottet noterar att en förklaring till detta är beslut att gå över till en helt egenfinansierad valutareserv. Beslutet medför en minskning av nettoupplåning med ca 2021–2023, vilket enligt motsvarar av BNP. Detta är något som bör beaktas vid en framtida översyn av skuldankarets nivå. Bedömningen av utgiftstakets nivå Det är först i samband med behandlingen av höstens budgetproposition som utgiftstaket ska beslutas. I enlighet med praxis redovisar regeringen ändå en bedömning av utgiftstakets nivå . Utskottet noterar att regeringens bedömning medför att nivån utgör av potentiell BNP, dvs. samma andel som utgiftstakets nivå , och att budgeteringsmarginalen uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Utskottet avser inte att föregripa den diskussion om utgiftstakets nivå som ska föras men hade gärna sett att regeringen närmare redovisat vilka principer och överväganden som ligger bakom bedömningen av utgiftstakets nivå . Utskottet konstaterar också att budgeteringsmarginalens storlek överstiger den säkerhetsmarginal på som enligt skrivelsen för finanspolitiken bör gälla som en riktlinje för budgeteringsmarginalens minsta storlek för det tredje tillkommande året. Utskottet vill i sammanhanget i likhet med framhålla vikten av att budgeteringsmarginalen inte är så stor att utgiftstaket förlorar sin styrande effekt på utgiftsutvecklingen. Tydlighet i redovisningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet Finanspolitiken är enligt regeringens bedömning långsiktigt hållbar, dvs. de regler som styr de offentliga inkomsterna och utgifterna kan vara oförändrade på lång sikt utan att det resulterar i växande underskott och en alltför stor offentlig skuldsättning. Försvagningen av det offentliga sparandet 2020 och 2021 till följd av pandemin och den konjunkturnedgång som den medfört bedöms vara temporära och inte äventyra finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. råder osäkerhet om vilka följder eventuella långsiktiga negativa effekter på sysselsättningen får på de offentliga finanserna. Det finns också långsiktiga utmaningar för finanspolitiken i form av en ökande och åldrande befolkning, vilket medför en ökad efterfrågan på välfärdstjänster. Regeringens bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet sammanfattas av två indikatorer, en på kort och medellång sikt och en på lång sikt. Utskottet noterar att värdet på dessa indikatorer har förändrats sedan den förra bedömningen, störst är förändringen av den indikator som avser hållbarhet på lång sikt. Utskottet noterar också att Europeiska kommissionen gör en något annan bedömning än regeringen av risken för en ohållbar utveckling på lång sikt. Med hänsyn till detta hade utskottet gärna sett en något mer utvecklad förklaring till utvecklingen av indikatorerna, särskilt den på lång sikt, och till skillnaden mellan regeringens och kommissionens bedömning av utvecklingen på lång sikt. En sådan förklaring skulle bidra till att öka transparensen i redovisningen i enlighet med vad som förespråkas i det finanspolitiska ramverket. Inriktningen på den ekonomiska politiken Utskottet delar regeringens bedömning om att spridningen av covid-19 har ställt och hela världen inför en situation som saknar motsvarighet i modern tid. Pandemin medför stora påfrestningar på samhället och har synliggjort brister inom välfärden, bl.a. inom äldreomsorgen. Som regeringen framhåller riskerar vidare skolstängningar och distansundervisning att ha en negativ inverkan på elevers lärande och hälsa. Även läget på arbetsmarknaden bedöms som allvarligt. I likhet med regeringen anser utskottet att reformarbetet måste fortsätta för att lösa de samhällsproblem som hade före pandemin. Politiken ska därför fortsätta att inriktas på att minska klimatutsläppen, förbättra kunskapsresultaten i skolan och öka likvärdigheten, minska och motverka segregation, minska brottsligheten och öka tryggheten samt sluta klyftan mellan stad och land när det gäller jobb och företagande. Smittspridningen ska begränsas och vaccineringen ska genomföras Som regeringen framhåller är en snabb och säker vaccinering grundläggande för att ta ur pandemin. som det är viktigt att arbetet fortsätter med att begränsa smittspridningen och vårda sjuka. Utskottet delar regeringens bedömning att hela samhället har ett ansvar för att bekämpa smittspridningen och möjliggöra en snabb och omfattande vaccinering, såväl staten som myndigheter, regioner, kommuner och enskilda. Utskottet välkomnar att regeringen noga följer utvecklingen i hälso- och sjukvården till följd av smittspridningen och är beredd att återkomma till vid behov. Den gröna ekonomiska återstarten ska fortsätta Utskottet delar regeringens bedömning om att politiken ska inriktas på att så snabbt som möjligt ta ur lågkonjunkturen genom omfattande gröna investeringar, resurstillskott till välfärden och skattesänkningar på jobb och företagande, som möjligheterna till omställning på arbetsmarknaden förbättras. Klimatomställningen och arbetet för biologisk mångfald ska prioriteras i återhämtningen där målet är att ska bli ett fossilfritt föregångsland. Som regeringen framhåller är omställningen till en fossilfri och cirkulär ekonomi nödvändig för att ska uppnå både sina miljö- och klimatmål och de globala målen i Agenda . Genom investeringar för sänkta koldioxidutsläpp, minskad miljöpåverkan och fler cirkulära lösningar ska konkurrenskraften stärkas och grunden läggas för nya och framtida jobb. Politiken ska vidare inriktas på att få fler att komma i arbete så att de kan ta del av den frihet som kommer med jobb och egen inkomst. Genom en bred utbyggnad av utbildningsplatser och genom riktade utbildningssatsningar ska förutsättningar skapas för arbetslösa att kunna söka sig till nya jobb som växer fram, bl.a. genom fler yrkesutbildningar i kombination med svenska för invandrare eller svenska som andraspråk, fler sommarkurser vid universitet och högskolor samt introduktionsjobb, extratjänster och matchningstjänster. ska vara ett tryggt land för alla Utskottet delar regeringens bedömning att den grova kriminaliteten drabbar hela samhället och att den slår särskilt hårt mot de som bor i utsatta områden. Utskottet välkomnar därför att regeringen fortsätter att inrikta politiken på att bekämpa brotten och dess orsaker. Nationell jämställdhetsplan, euron och bankunionen När det gäller frågan om en nationell jämställdhetsplan överlämnade sitt betänkande En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) till regeringen . har haft i uppdrag att föreslå åtgärder som kan utjämna skillnader i uppväxtförhållanden, utbildning och arbetsvillkor samt att föreslå åtgärder som stärker enskildas ställning gentemot starka ekonomiska intressen. I betänkandet lämnar kommissionen förslag på en rad politikområden där utbildning, bostäder och integration bedöms vara några av de viktigaste. Betänkandet har remissbehandlats och svarstiden gick ut . Betänkandet och remissinstansernas yttranden bereds inom . Utskottet vill invänta beredningsarbete innan eventuella åtgärder vidtas. När det gäller frågan om att införa euron som valuta vill utskottet liksom tidigare framhålla att står utanför valutaunionen till dess att beslutat annorlunda samt att det svenska folket vid en folkomröstning röstade nej till att införa euron som valuta. När det gäller frågan om att ska närma sig euroområdet konstaterar utskottet liksom tidigare att utredningen om ett eventuellt svenskt deltagande i den europeiska bankunionen överlämnade sitt betänkande till regeringen (och bankunionen, SOU 2019:52). Utredningens uppdrag har varit att göra en genomgripande analys av innebörden av ett eventuellt svenskt deltagande i den europeiska bankunionen. Förslaget har varit ute på remiss och tiden för att lämna yttrande gick ut . I fråga om ett svenskt deltagande vill utskottet inte föregripa det beredningsarbete som pågår inom med utredningens förslag och remissinstansernas yttranden. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i följdmotioner avstyrks. När det gäller motionsyrkandena från den allmänna motionstiden /21 konstaterar utskottet att tidigare avslagit liknande yrkanden. Utskottet konstaterar också att vissa frågor bereds inom . Utskottet anser därför att de aktuella motionsyrkandena bör avstyrkas. 2 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena och lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottet framhåller värdet av extern uppföljning av finanspolitiken samt efterfrågar en något tydligare redovisning av omfattningen av tillfälliga respektive permanenta åtgärder. En sådan redovisning skulle förenkla och underlätta förståelsen för regeringens slutsatser och bedömningar i de ekonomiska propositionerna. har i sin rapport Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2020 (RiR 2020:29) granskat regeringens finanspolitik i de ekonomiska propositionerna . Granskningen jämför regeringens redovisning i de aktuella propositionerna med det ramverk som gäller för finanspolitiken. Det finanspolitiska ramverket syftar till att säkerställa en långsiktigt hållbar och transparent finanspolitik. Regeringen överlämnade en skrivelse (skr. 2020/21:145) till med anledning av granskningsrapporten. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som redovisat i sin rapport. Två följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. bedömer att det finanspolitiska ramverket ger regeringen stöd att tillfälligt avvika från överskottsmålet av stabiliseringspolitiska skäl, också . Eftersom överskottsmålet gäller över en konjunkturcykel är finanspolitikens inriktning enligt myndigheten i linje med det finanspolitiska ramverket. framhåller att regeringen vid en bedömd avvikelse från överskottsmålet enligt budgetlagen är skyldig att redogöra för hur en återgång till målet ska ske. Revisionen anser att det osäkra läget inte utgör skäl att inte följa bestämmelserna i budgetlagen och rekommenderar därför regeringen att senast ekonomiska vårproposition redogöra för hur en återgång till överskottsmålet ska ske. Regeringen delar bedömning att det av stabiliseringspolitiska skäl är befogat att avvika från den målsatta nivån för överskottsmålet 2020 och 2021. Vad gäller utformningen av en plan för en återgång till överskottsmålet menar regeringen däremot att prognoser för konjunkturlägets utveckling i allmänhet är mycket svåra att göra och framhåller att prognosen för den kommande konjunkturutvecklingen dessutom är ovanligt osäker.