bet · H801JuU20 · 2021-03-26 00:00:00 — om effektiviteten vid anstalter Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår motionsyrkandena. har granskat effektiviteten vid anstalter –2018. övergripande slutsats är att det finns skillnader i anstalternas resurseffektivitet samt att det finns utrymme för effektiviseringar vid flera anstalter och förbättrad uppföljning centralt i myndigheten. Enligt finns dessutom stordriftsfördelar som skulle kunna innebära stora kostnadsbesparingar för staten. I rapporten lämnar rekommendationer till Kriminalvården. Regeringen anser att de iakttagelser som gjort i sin granskning kommer att kunna utgöra ett underlag i Kriminalvårdens fortsatta arbete med effektiviseringar men bedömer att i sin analys i högre utsträckning borde ha vägt in den utveckling som skett efter granskningsperioden. Regeringen delar inte bedömning av vilka kostnadsbesparingar som en fullskalig stordrift av Kriminalvårdens anstalter skulle kunna ge. Utskottet instämmer i regeringens bedömning. Utskottet ser även positivt på det arbete som Kriminalvården redan bedriver för att effektivisera och förbättra verksamheten. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, KD, L). Skrivelse 2020/21:62 om effektiviteten vid anstalter. Nio yrkanden i följdmotioner. Tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om effektiviteten vid anstalter 1.Effektiviteten inom , punkt 1 (M, C, KD, L) 2.Kriminalvårdens kapacitet, punkt 2 (M, SD, KD) 3.Kriminalvårdens övriga verksamhet, punkt 3 (M, C, KD, L) 4.Kriminalvårdens lokaler, punkt 4 (SD) 5.Utredning om närhetsprincipen och stordriftsfördelar, punkt 5 (M, SD) 6.Utredningen effektiv och flexibel kriminalvård, punkt 6 (M, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:1148 av (M), 2020/21:3848 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3851 av och (båda C) yrkandena 2 och 3. Reservation 1 (M, C, KD, L) 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3848 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 2 (M, SD, KD) 2020/21:3851 av och (båda C) yrkande 1. Reservation 3 (M, C, KD, L) 2020/21:3850 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 4 (SD) Utredning om närhetsprincipen och stordriftsfördelar 2020/21:3850 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Reservation 5 (M, SD) Utredningen effektiv och flexibel kriminalvård 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3855 av m.fl. (KD). Reservation 6 (M, KD) lägger skrivelse 2020/21:62 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD) och (M). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:62 om effektiviteten vid anstalter. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten vid anstalter (RiR 2020:16). överlämnade rapporten till , som i sin tur överlämnade rapporten till regeringen . Regeringen överlämnade sedan sin skrivelse till . Fyra motioner har väckts med anledning av skrivelsen. I ärendet behandlas även tre motioner från allmänna motionstiden /21. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. om effektiviteten vid anstalter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. effektiviteten och kapaciteten inom och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservation 1 (M, C, KD, L), 2 (M, SD, KD), 3 (M, C, KD, L), 4 (SD), 5 (M, SD) och 6 (M, KD). har granskat om Kriminalvårdens anstalter har bedrivit sin verksamhet resurseffektivt –2018, vilken potential som finns för att öka resurseffektiviteten samt vilka kostnadsbesparingar som är möjliga att göra om anstalternas storlek skulle förändras. har därutöver analyserat om Kriminalvården arbetar på ett ändamålsenligt sätt med att etablera och sprida goda arbetssätt i anstaltsorganisationen. Granskningen har resulterat i rapporten vid anstalter (RiR 2020:16). bedömning är att flera av anstalterna kan bli mer resurseffektiva och att vissa anstalter har större förbättringspotential än andra. Enligt beräkning finns det utrymme för en genomsnittlig resurseffektivisering . har analyserat anstalternas effektivitet med hjälp av ett relativt mått på hur mycket en anstalt kan förbättra sina prestationer med givna resurser. Vissa anstalter bedöms vara fullt resurseffektiva medan andra har en förbättringspotential i förhållande till liknande anstalter i myndigheten. En ineffektiv anstalt har potential att öka sina prestationer utan att den tillförs mer resurser. En effektiv anstalt däremot kan bara öka sina prestationer om den tillförs mer resurser. Granskningsrapporten visar att det finns relativt stora skillnader i anstalternas resurseffektivitet men att de beräknade effektivitetstalen är relativt stabila . har funnit att genomsnittskostnaden per plats är högre för de anstalter som har en förbättringspotential jämfört med de som bedömts vara resurseffektiva. bedömer att ineffektiviteten främst drivs av strukturella faktorer som anstalterna har svårt att påverka själva. Det kan exempelvis vara att lokalerna inte är tillräckligt anpassade för anstaltsverksamhet, vilket medför en risk för högre personalkostnader. En annan möjlig förklaring är bristande fastighetsunderhåll med stängda platser som följd. Ytterligare en förklaring kan enligt vara att de anstalter som har fått en begränsad resurstilldelning har vant sig vid detta och tvingats bli mer effektiva. bedömer att de flesta av Kriminalvårdens anstalter skulle kunna bli mer effektiva om de var större. Större anstalter kan slå ut sina kostnader för personal i gemensamma funktioner på fler intagna, vilket sänker den genomsnittliga kostnaden. Större anstalter kan också bedriva en mer individanpassad verksamhet än vad mindre anstalter klarar av och på så sätt öka kvaliteten i det återfallsförebyggande arbetet. analys av anstalternas styckkostnader indikerar att en anstalt med ca 300 intagna har den lägsta kostnaden per plats. I ett räkneexempel visar att besparingspotentialen skulle kunna vara ca om Kriminalvården skulle ha 15 anstalter med 300 platser vardera. Det motsvarar en besparing på av de samlade kostnaderna för anstaltsverksamheten 2018. betonar att analysen är osäker och att beräkningen ger en idealbild av kostnadsläget. Spridning av goda arbetssätt bedömer att Kriminalvården inte har tillräckligt strukturerade former för att fånga upp medarbetarnas erfarenheter och utveckla verksamheten utifrån dessa. Erfarenhetsutbytet mellan anstalterna sker främst på lokal och möjligen regional nivå i organisationen. Det kan enligt leda till att viktiga erfarenheter inte tas till vara och att anstalterna inte arbetar så effektivt som de skulle kunna. • att intensifiera arbetet med att göra anstalterna både färre och större, och att i det arbetet ta hänsyn till de resultat om anstalternas förbättringspotential som framkommit i granskning • att utveckla rutiner för systematisk datainsamling som gör det möjligt att följa upp effektiviteten för anstalterna på ett systematiskt sätt. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen bedömer att iakttagelser i flera delar kommer att kunna bidra till Kriminalvårdens fortsatta arbete med att effektivisera anstaltsverksamheten och förbättra uppföljningen av den. analys av möjliga stordriftsfördelar ger enligt regeringen stöd för att Kriminalvården har rätt inriktning på utbyggnaden av anstaltsplatser framöver. Regeringen ifrågasätter däremot rimligheten i beräkning av vilka besparingar som staten kan göra om Kriminalvården skulle gå mot en fullständig stordrift av anstalterna. Regeringen anser att bidrar med ytterligare kunskap om vad som kan påverka anstalternas effektivitet samt att denna kunskap kommer att vara till nytta i Kriminalvårdens fortsatta arbete med att effektivisera och förbättra verksamheten. Granskningsrapporten bekräftar enligt regeringen i delar också sådant som är väl känt, t.ex. att anstaltslokalerna i många fall inte är ändamålsenligt utformade eller i tillräckligt gott skick för att man ska kunna bedriva en i alla delar ändamålsenlig verksamhet. När det gäller slutsatser om effektivitetsskillnaderna mellan anstalterna menar regeringen dock att dessa bör tolkas försiktigt. Beräkningsmodellen är inte heltäckande och utfallet bedöms därför vara känsligt för vilka variabler som har valts. Regeringen betonar att förutsättningarna för Kriminalvårdens verksamhet har förändrats påtagligt sedan granskningsperioden –2018 och att i sin analys inte har tagit hänsyn till den kraftigt ökade beläggningen efter 2018. Det innebär att inte heller har övervägt vad beläggningsökningen kan ha fått för konsekvenser för verksamheten och dess effektivitet. Regeringen konstaterar att den kraftigt ökade beläggningen i både häkten och anstalter har inneburit utmaningar såväl för myndighetens lokalförsörjning och ekonomi som för säkerheten och det återfallsförebyggande arbetet. Regeringen och Kriminalvården har med anledning av detta vidtagit flera åtgärder som granskning har pågått. Regeringen har begärt mer utförliga finansiella prognoser av Kriminalvården. Myndigheten redovisar därför numera kontinuerligt vilka åtgärder den har vidtagit och planerar att vidta för att verksamheten ska kunna bedrivas inom ramen för tilldelade medel . Myndigheten ska också redovisa åtgärdernas konsekvenser för verksamheten och ekonomin. Kriminalvården har redovisat att de vidtagna besparings- och effektiviseringsåtgärderna sänkte myndighetens kostnader med ca 2019 i förhållande till 2018. Myndigheten kommer att göra besparingar på ytterligare och därefter fortsätta sitt effektiviseringsarbete. Regeringen framhåller att Kriminalvården i regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa sin plan för den framtida platskapaciteten. Regeringen angav då att platskapaciteten ska planeras så att den har en hög grad av flexibilitet som utgår från verksamhetens behov och har stort fokus på resurseffektivitet. Kriminalvården ska även redovisa myndighetens åtgärder för att uppnå ett effektivt utnyttjande av den befintliga platskapaciteten. Vidare konstaterar regeringen att Kriminalvårdens plan för att öka platskapaciteten (Ju2020/00799) innebär att bygga om eller bygga till befintliga anstalter samt att bygga två nya. Kriminalvården uppskattar att antalet ordinarie anstaltsplatser (2020–2029) kan öka med ca 1 400 platser. Myndigheten planerar därutöver för att successivt öppna ett stort antal tidsbegränsade platser och ytterligare beredskapsplatser för att lösa den akuta platsbristen och för att kunna underhålla och renovera lokalerna. Kriminalvården arbetar därutöver med att standardisera miljöer för att lokaler och arbetssätt ska bli mer likformiga. Regeringen bedömer att anstaltsverksamhetens resursbrist bör åtgärdas genom både resurstillskott och att Kriminalvården använder sina tilldelade medel mer effektivt. Kriminalvården har i budgetpropositionerna fått resurstillskott . betonar regeringen att myndigheten måste fortsätta effektivisera såväl anstaltsverksamheten som övrig verksamhet för att kunna fullgöra sitt uppdrag fullt ut. Regeringen framhåller inledningsvis att styrningen av myndigheterna ska vara långsiktig, strategisk, helhetsinriktad, sammanhållen, verksamhetsanpassad och tillitsbaserad. Det innebär att regeringen ska vara tydlig med vilken inriktning myndigheternas verksamhet ska ha men att detaljstyrning på det sätt som föreslår bör undvikas. Kriminalvården ansvarar för sin lokalförsörjning och förväntas vara bäst lämpad att bedöma hur många och hur stora anstalter som behövs för att utföra uppdraget på bästa sätt. Regeringen bedömer att större anstalter har förutsättningar att vara mer resurseffektiva men att det är lika viktigt att det finns en flexibilitet i fastighetsbeståndet så att Kriminalvården bl.a. bättre kan hantera såväl uppgångar som nedgångar i antalet klienter. Regeringen konstaterar att Kriminalvårdens plan för den framtida platskapaciteten anger en riktning mot större anstalter, framför allt i de högre säkerhetsklasserna. De två nya anstalter som planeras kommer att ha minst 300 platser vardera, vilket ligger i linje med beräkningar av vad som förefaller vara den mest resursoptimala storleken. Vidare innebär den planerade platsutbyggnaden i övrigt att många av de befintliga anstalterna blir större. Under rådande omständigheter med platsbrist och överbeläggningar finns det däremot enligt regeringen begränsade förutsättningarna att lägga ned mindre anstalter. Kriminalvården avser också att öka flexibiliteten i infrastrukturen för att kunna hantera relativt kraftiga svängningar i medelantalet inskrivna klienter . Regeringen ser inte heller mot denna bakgrund några skäl att styra myndighetens platsutbyggnad mer ingående. Regeringen menar att beräkning av den besparing staten skulle kunna göra om Kriminalvårdens anstalter skulle ha 300 platser vardera framstår som orealistisk eftersom den förutsätter att anstaltsorganisationen i det närmaste görs om från grunden. Beräkningen förutsätter bl.a. att två tredjedelar av anstalterna läggs ned och att ett antal nya byggs. betonar att deras hypotetiska beräkning ger en idealbild av kostnadsläget. I beräkningen tar inte heller hänsyn till en rad kostnader och hinder som en så omfattande omstrukturering av anstaltsbeståndet skulle medföra. Det handlar enligt regeringen bl.a. om kostnader för att lägga ned, bygga nytt, flytta och omorganisera. Regeringen bedömer därför att har överskattat de möjliga kostnadsbesparingar som en fullskalig stordrift skulle kunna ge. En så kraftig minskning av anstaltsbeståndet skulle därutöver kunna försvåra myndighetens uppdrag i andra delar och även minska antalet arbetstillfällen i vissa delar av landet. Regeringen instämmer i bedömning att Kriminalvården behöver system för datainsamling och analys som ger myndigheten bättre möjligheter att följa upp anstaltsverksamhetens resultat och effektivitet. Regeringen bedömer att tydliga och enhetliga interna krav på vad som ska redovisas är en förutsättning för att myndigheten ska kunna göra rättvisande jämförelser. Väl fungerande system är också viktigt för att Kriminalvården vid behov snabbt ska kunna ta fram information som underlag för resursfördelningen samt för den interna styrningen och uppföljningen i allmänhet. Ett sådant utvecklingsarbete planeras av myndigheten. Kriminalvården behöver förbättra systemstödet och utveckla digitaliseringen för att på så sätt förbättra bl.a. insamlingen och analysen av verksamhetsdata och därigenom möjliggöra en mer ändamålsenlig verksamhetsutveckling. Kriminalvårdens ambition är att ta fram en beslutsstödslösning för myndigheten. Ett arbete har också påbörjats för att ta fram tydligare begrepp och definitioner för statistiska uppgifter. Regeringen anser att iakttagelser kommer att vara ett stöd i myndighetens fortsatta utvecklingsarbete. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser har inte lämnat några rekommendationer till regeringen. Regeringen framhåller dock att Kriminalvårdens platsutbyggnad är en prioriterad fråga för regeringen, liksom myndighetens fortsatta effektivisering av verksamheten. Regeringen kommer att fortsätta följa Kriminalvårdens arbete i dessa avseenden och vid behov vidta de åtgärder som bedöms nödvändiga. Genom den aktuella skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. I kommittémotion 2020/21:3848 av m.fl. (M) yrkande 1 begär motionärerna att effektiviteten inom verksamheter ska ökas. Motionärerna betonar att resultaten i verksamheten behöver följas upp löpande för att styrningen mot ökad resurs- och kostnadseffektivitet ska få genomslag. Detta kan exempelvis åstadkommas genom att rutiner utvecklas för systematisk datainsamling som gör det möjligt att följa upp effektiviteten för anstalterna på ett systematiskt sätt. I samma motion yrkande 2 begärs en genomlysning av Kriminalvårdens kapacitet för att skyndsamt ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar. Ett likalydande yrkande framställs i kommittémotion 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 1. och (båda C) begär i motion 2020/21:3851 yrkande 1 att effektiviteten också i den del av Kriminalvårdens verksamhet som inte omfattats av den nu företagna granskningen, t.ex. häktena, ska ses över. I samma motion yrkande 2 begärs att Kriminalvården ska utveckla rutinerna för en systematisk datainsamling som gör det möjligt att följa upp effektiviteten i de olika enheterna på ett systematiskt sätt. I yrkande 3 begär motionärerna att Kriminalvården ska utveckla arbetet med erfarenhetsutbyte kring insatser som minskar risken att intagna återfaller i brottslighet. Syftet är enligt motionärerna att öka spridningen av goda exempel och tillämpa de mest kostnadseffektiva metoderna och tillvägagångssätten i hela verksamheten. I motion 2020/21:1148 av (M) begärs att Kriminalvården ska effektiviseras. Motionären föreslår bl.a. att Kriminalvården oftare bör överväga dubbelbeläggning av rum och se över hur hög standard anstalterna behöver ha. I kommittémotion 2020/21:3850 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att ägandet av Kriminalvårdens lokaler ska utredas. Motionärerna anför att motsvarande myndigheter i flertalet andra länder äger och förfogar över sina egna lokaler och att en liknande ordning bör utredas i . I samma motion yrkandena 2 och 3 begärs en utredning av dels effekterna av tillämpningen av närhetsprincipen, dels stordriftsfördelar i olika delar av Kriminalvården. Motionärerna anför att Kriminalvårdens inriktning att i de lägre säkerhetsklasserna placera klienterna nära hemorten står i strid med ambitionen om stordrift. Utredningen bör bl.a. omfatta frågan om närhetsprincipen har en reell effekt på recidivrisken och fördelarna med stordrift. I kommittémotion 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 17 begärs att regeringen tillsätter en utredning med ett uppdrag som motsvarar det direktiv som den tidigare utredningen flexibel och effektiv kriminalvård (dir. 2014:99) hade. I kommittémotion 2020/21:3855 av m.fl. (KD) begärs att slutsatser ska utgöra underlag för direktivet när utredningen återupptas. Motionärerna anför att tillkännagav för regeringen att utredningen ska återupptas. Enligt motionärerna bör regeringen tillsätta utredningen och då ta slutsatser i beaktande och undersöka och föreslå effektiviserande åtgärder i linje med den ”best practice” som har funnit. Vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /18 föreslog utskottet ett tillkännagivande med anledning av ett motionsyrkande som avsåg tillsättning av en ny utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård (bet. 2017/18:JuU16 s. 28 f.). Utskottet anförde bl.a. att det mot bakgrund av de stora tillskott som regeringen hade tillfört Kriminalvårdens anslag samt de delvis ändrade förutsättningar som hängde samman med förändringar i klientsammansättningen, fanns skäl att göra en samlad analys av kostnadsutvecklingen inom olika verksamheter. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:184). Ett likalydande yrkande har behandlats och avstyrkts av utskottet även i betänkande 2019/20:JuU28. Utskottet uttalade att det mot bakgrund av det tidigare tillkännagivandet saknades behov av att göra något ytterligare tillkännagivande i frågan, att regeringen vidtagit vissa åtgärder och att tillkännagivandet inte var slutbehandlat. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:106). I samband med beredningen av rättsväsendets budget föreslog utskottet ett ökat anslag till Kriminalvården (bet. 2018/19:JuU1 s. 45). Utskottet uttalade bl.a. att kriminalvårdens kapacitet behövde genomlysas och åtgärder vidtas för att effektivisera utnyttjandet av befintliga häktes- och anstaltsplatser. Därutöver skulle myndigheten långsiktigt komma att behöva tillföras resurser för att säkerställa en säker och effektiv verkställighet av utdömda påföljder med såväl fler häktes- och anstaltsplatser som bättre innehåll i verkställigheten. biföll utskottets förslag (rskr. 2018/19:73). Vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /20 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om en kapacitetsgenomlysning av kriminalvården. Utskottet anförde att bristen på platser i landets häkten och anstalter var en uppmärksammad fråga och att utskottet i budgetbetänkandet för /19 hade uppmärksammat behovet av en genomlysning av kriminalvårdens kapacitet. Mot den bakgrunden såg utskottet då inte något behov av det tillkännagivande som efterfrågades i motionen. biföll utskottets förslag (rskr. 2019/20:106). Regeringens redovisning av tillkännagivanden Regeringen uppger i skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75 s. 62) att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Frågan hanteras enligt regeringen inom ramen för den ordinarie myndighetsstyrningen. Kriminalvården har bl.a. i regleringsbrevet för fått i uppdrag att vid varje prognostillfälle redovisa vidtagna och planerade åtgärder för en resurseffektiv verksamhet. Motsvarande uppdrag har lämnats till Kriminalvården i regleringsbrevet för . Regeringen har vidare fått hjälp av Statskontoret för att titta närmare på effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Regeringen överväger löpande ytterligare åtgärder för att tillmötesgå tillkännagivandet. Utskottet har som framgår ovan behandlat frågor med koppling till effektiviteten inom . Beläggningsgraden på anstalterna har ökat kraftigt , vilket har fått till följd att myndigheten har haft svårt att få resurserna att räcka till. Det är därför en prioriterad fråga att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt och att Kriminalvården har en plan för hur kapaciteten ska kunna öka på både kort och lång sikt. Utskottet delar regeringens bedömning att granskning bidrar med kunskap om vilka åtgärder som kan påverka anstalternas effektivitet vilket bör vara till nytta i det arbete som Kriminalvården redan bedriver för att effektivisera och förbättra verksamheten. Utskottet noterar dock i likhet med regeringen att granskningen inte omfattar perioden och att verksamheten därefter påtagligt har förändrats med anledning av den kraftiga ökningen i beläggningsgrad. slutsatser i fråga om anstalternas effektivitet bör därför tolkas försiktigt. Som framgår ovan har Kriminalvården fått i uppdrag av regeringen att fortlöpande redovisa vidtagna besparings- och effektiviseringsåtgärder samt myndighetens plan för den framtida platskapaciteten. Utskottet ser positivt på det arbete som Kriminalvården har bedrivit och alltjämt bedriver för att dels utnyttja tilldelade resurser på ett effektivare sätt, dels öka platskapaciteten både vad gäller den akuta platsbristen och på . När det gäller frågor om system för datainsamling och analys i syfte att förbättra myndighetens uppföljning av resultat och effektivitet delar utskottet regeringens bedömning att iakttagelser är relevanta och att ett utvecklingsarbete inom området är nödvändigt. Utskottet ser därför positivt på att Kriminalvården har påbörjat ett utvecklingsarbete inom detta område. Mot bakgrund av att frågorna således är uppmärksammade och att arbete med dem pågår anser utskottet inte att det finns anledning för att ställa sig bakom de tillkännagivanden som efterfrågas i motionerna 2020/21:1148 (M), 2020/21:3303 (M) yrkande 1, 2020/21:3848 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3851 (C) yrkandena 1–3. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. När det gäller frågan om huruvida Kriminalvården ska hyra eller äga sina lokaler är utskottet inte berett att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande som efterfrågas i 2020/21:3850 (SD) yrkande 1. Utskottet föreslår därför att motionsyrkandet avslås. Den analys som har gjort talar enligt utskottet för att det finns stordriftsfördelar i Kriminalvårdens verksamhet, och utskottet ser därför positivt på att myndighetens plan för platsutbyggnaden har en sådan inriktning.