bet · H901MJU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS ökas med jämfört med regeringens förslag. Ökningen behövs för att hantera att fler aktörer än staten deltar som köpare vid auktionerna för negativa utsläpp. Anslaget 1:22 Kompetenslyft för klimatomställningen minskas med jämfört med regeringens förslag, vilket innebär att anslaget helt tas bort. Högskolan har redan till uppgift att tillgodose utbildning och anslaget bör därför inte införas. Anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning minskas med jämfört med regeringens förslag till följd av en annan pris- och löneomräkning. Slutligen föreslår Liberalerna att tillförs ett nytt anslag kallat Förberedelser för lagring av koldioxid i . Anslaget ska ha det syfte som framgår av anslagets benämning. Sammantaget anvisar Liberalerna mer än regeringen till utgiftsområde 20 . Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 2 (MP) (MP) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 20 2022 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). biföll därmed , och gemensamma budgetförslag. Anslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med budgetpropositionen som , som då propositionen beslutades ingick i regeringen, presenterat tillsammans med Socialdemokraterna. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Jag lägger i stället fram detta särskilda yttrande om politik såväl i stort som inom utgiftsområde 20. , gör omfattande nedskärningar och förändringar av den rödgröna regeringens budgetförslag. , och förslag gör det billigare att släppa ut växthusgaser samt försämrar klimatet och stödet till skydd av natur. Neddragningen av pengarna till skydd av skog drabbar skogsägarna. har systematiskt utvecklat miljöarbetet , och med i regeringen har takten i arbetet ökat dramatiskt. De tydligaste exemplen är att det klimatpolitiska ramverket har beslutats, att en mångdubblad miljöbudget har antagits, att ett strategiskt samarbete med näringslivet för att skapa färdplaner för klimatomställningen har formulerats och att har stärkt sin roll i internationell miljöpolitik. Alla åtgärder och beslut ger inte alltid omedelbara resultat, något som kan vara bra att ha i åtanke. Ett effektivt miljöarbete ska ge långsiktiga resultat. är mycket av miljöarbetet gemensamt i EU. Det är också ett av skälen till att vill att aktivt ska verka inom EU för att flytta fram positionerna och höja lägstanivån för miljöarbetet på europeisk nivå. På så vis får en progressiv svensk miljöpolitik större effekt. Den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (Ipbes) och FN:s klimatpanel IPCC har pekat på att klimatkrisen och krisen för den biologiska mångfalden är nära sammankopplade. Klimatförändringen hotar den biologiska mångfalden, men en rik biologisk mångfald kan motverka klimatförändringens effekter. Båda dessa kriser är akuta och kräver politiska krafttag . Ökat skydd av natur är helt avgörande för att nå nationella och internationella miljömål. Artrikedomen är det som ytterst bygger vår välfärd, och har i regeringen bidragit starkt till ett ökat skydd av natur. Utvärderingar visar att flera av miljömålen är svåra att nå, och därför behöver miljöpolitiken skärpas. En kunskapsöversikt över relationerna mellan de olika globala hållbarhetsmålen visar att upprätthållande och utveckling av naturens ekosystemtjänster är en förutsättning för att nå andra hållbarhetsmål. Exempelvis är mål 15 om ekosystem och biologisk mångfald grundläggande för att andra mål ska nås. Vi är i stort behov av lika goda underlag om terrestra ekosystem som för det området. Miljömålsarbetet är grunden för ett starkt miljöarbete på alla nivåer i . Miljömålen definierar den ekologiska dimensionen av FN:s globala hållbarhetsmål på det nationella planet. Miljömålen är det av antagna målsystemet för ett systematiskt och heltäckande arbete för att lösa negativa tillstånd i miljön. måste utsläppen av klimatgaser minska kraftigt. Vi har ett Parisavtal med skarpa mål, en svensk klimatlag på plats och ett stort engagemang bland företag, kommuner, organisationer och enskilda. Med samma beslutsamhet måste vi ta oss an hotet mot arterna. Det är en väl utbredd kunskap att klimatförändringarna är en alarmerande global fråga. Om vi jämför klimathotet med en annan planetär utmaning – arternas överlevnad – så är situationen ännu mer alarmerande där. När det gäller den biologiska mångfalden har vi redan passerat motsvarande nivå för klimatets 1,5-gradersmål. har en fantastisk och unik natur som har stor betydelse för både biologisk mångfald och människors hälsa. Genom allemansrätten är vi dessutom garanterade långtgående tillgång till vår natur. Därför är det verkligen beklagligt att , gör en omfattande neddragning av anslaget för skydd av värdefull natur. Men det som är mest anmärkningsvärt är att det försämrar möjligheterna att stärka äganderätten för skogsägare. För att nå klimatmål krävs stora offentliga och privata investeringar i klimatsmart teknik och därför bör den gröna politikens framdrivna satsningar med Industriklivet och Klimatklivet förstärkas för att ytterligare stärka och påskynda industrins klimatomställning och för att möjliggöra klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Utsläppen ska minska genom en omfattande elektrifiering av bl.a. transporter och industrin, varför den s.k. elektrifieringsstrategin bör förstärkas och det s.k. Energisteget återstartas. Det är oerhört problematiskt att anslagen i , och gemensamma budgetförslag när det gäller länsstyrelsernas arbete för energifrågor skärs ned. Att vi får färre klimat- och energistrateger på länsstyrelserna, att resurserna tas bort för arbetet för snabbare tillståndsprocesser när det gäller elnäten vilket påverkar effektfrågan, att regionernas arbete för vindkraftsutbyggnad hämmas och att elektrifieringspiloterna drabbas. Det är oerhört allvarligt. Vidare anser vi att borttagande av investeringsstödet för energieffektivisering och en sänkning av skatten på bensin och diesel är helt fel väg att gå som vi är inne i en brinnande klimatkris. Från sida anser vi att den socialdemokratiska regeringen nu måste hitta lösningar för att den regionala klimatomställningen ska kunna fortsätta med full kraft och att inte sätter käppar i hjulet för att hindra effektivare tillsynsprocesser. av intensivt förhandlingsarbete med syftet att förbättra skogspolitiken och skapa bättre förutsättningar för dialog presenterade tillsammans med Socialdemokraterna och en gemensam proposition (prop. 2021/22:58). Propositionen innehåller många olika delar som tillsammans utgör en helhet som står bakom och som skulle kunna minska konflikten i skogsdebatten. Flera av delarna i propositionen är dock kopplade till satsningar i budgeten. Om inte budgetmedel finns saknas förutsättningar att genomföra bärande delar av propositionen. Tjänstemän från och betonade vid en information i miljö- och jordbruksutskottet att genomförandet av skogspropositionen kommer att både försenas och försvåras. Skulle anta skogspropositionen kommer budgetmedel att behöva skjutas till i ett senare skede. Detta är ett exempel på hur dåligt det är när riksdagspartier, som saknar de beredningsresurser som finns på , gör servettskisser på budgetförslag. Den rödgröna regeringen lade fram en budget som täckte de kostnader som skogspropositionen skulle medföra. Vissa kostnader är inte bara en följd av propositionen, utan är resultatet av de domslut som tvingar staten att betala ut ersättning till markägare i fjällnära områden när skogsmark inte får avverkas. Enligt bl.a. tjänstemän på i har intresset för att få ersättning visat sig större än väntat. Regeringen hade därför budgeterat mer än det som i ett tidigare läge hade äskat. riskerar det att bli så att enskilda skogsägare kommer att stå utan ersättning och att frivilligt formellt skydd inte kommer att fungera. Exempel på de förslag i skogspropositionen som inte kan genomföras med den av antagna ekonomiska ramen, som dikterades av , , är stärkt äganderätt och ersättning till markägare, ökat engagemang för frivilligt formellt skydd, mer förmånliga skattevillkor, väntansavtal, biotopskydd, nationalparkssatsningar, rådgivning för hållbar tillväxt, rådgivning om betesskador, ersättning för naturvårdsavtal och skötsel av naturreservat. När det gäller regeringens förslag till investeringsplan som riktlinje för investeringar kan jag konstatera att förslaget är baserat på regeringens förslag till anslagsnivåer för anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur och 1:14 Skydd av värdefull natur. Eftersom utskottet föreslår en kraftig sänkning av anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur föranleder det ändringar även av investeringsplanen. Det rimliga hade därför varit att investeringsplanen inte godkänts då det redan nu är klarlagt att den är felaktig. Min och mitt partis uppfattning är att utskottets förslag till beslut saknar tillräcklig beredning och att det inte borde godkännas. Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Som framhålls i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Genom reformer ska takten i klimatomställningen öka, fler ska komma i arbete, köerna i sjukvården ska förkortas och gängkriminaliteten ska övervinnas. Den rödgröna regeringen har tagit stort ansvar för att ställa om . Vi har investerat för att företagen ska våga satsa på ny teknik och nya lösningar, för att framtidens nya gröna jobb ska växa fram och för att göra det lättare för människor att utbilda sig till de jobb som behövs. Vi har satsat på att skydda och rena vatten, stärka friluftslivet och se till att vårt avfall tas till vara för att framställa biogas. Vi gör det lättare för var och en att göra miljövänliga val. ska bli världens första fossilfria välfärdsland och ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Som framhålls i budgetpropositionen behöver transportsystemet vara robust, långsiktigt och hållbart för att vi ska klara klimatomställningen och för att människor ska kunna leva och bo i hela landet. Politiken ska därför inriktas på att bygga infrastruktur stark och hållbar för framtiden. Därför gör vi en ordentlig satsning på järnvägen. Den rödgröna regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag när världsekonomin kraftigt försämrats till följd av pandemin, åtgärder som tillsammans med det svenska välfärdssystemet bidragit till att hålla uppe såväl sysselsättningsgraden som arbetskraftsdeltagandet. Som anförs i budgetpropositionen kan dock inget land rädda alla jobb när en kris slår till, hur starka offentliga finanser det än har. finns en oro för att arbetslösheten ska bita sig fast, särskilt bland unga och utrikes födda. Som framhålls i budgetpropositionen är det därför viktigt att inte strama åt ekonomin för tidigt utan att skapa jobb genom att investera i det som bygger starkt och hållbart. Mot den bakgrunden och för att stärka hushållens ekonomi bör skattereduktionen för förvärvsinkomster förstärkas. Skillnaden i beskattning mellan sjuk- och aktivitetsersättning och arbetsinkomster bör tas bort, såväl av rättviseskäl som av fördelningspolitiska skäl. För att fler ska komma i arbete är det också viktigt att jobbpolitiken fortsätter att skapa förutsättningar för fler vägar in på arbetsmarknaden. Därför bör ett nytt system för omställning införas, byggas ut och antalet extratjänster, introduktionsjobb, praktikplatser och matchningstjänster utökas. Målet ska vara att alla som kan, ska vara med och jobba ur krisen. Systemet med extratjänster nyttjas också inom miljöpolitikens område i stor grad. Pandemin har visat på styrkan och behovet av en generell och gemensamt finansierad välfärd, men den har också synliggjort allvarliga brister. Ökade resurser bör tillföras kommuner och regioner för att stötta arbetet med att minska väntetiderna, förbättra arbetssituationen för anställda inom hälso- och sjukvården och höja kvaliteten inom äldreomsorgen, t.ex. genom utbildning. Som framhålls i budgetpropositionen ska sjukförsäkringen ge en ekonomisk trygghet och det stöd som krävs för att åter komma i arbete, varför sjukförsäkringen bör stärkas, garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen höjas och bostadstillägget förstärkas, både för personer med sjuk- och aktivitetsersättning och för pensionärer. I likhet med det förslag som lämnas i budgetpropositionen bör det införas en familjevecka för att alla föräldrar som jobbar och sliter i ska få en lättare vardag. ska ha en jämlik skola som ger varje elev möjlighet att nå sin fulla potential. För att mildra pandemins effekter och för att stötta fler gymnasieelever att slutföra sin utbildning ska skolväsendet ges ett tillfälligt stöd. Resurser ska också tillföras för att skapa förutsättningar för ett mer jämlikt skolval. Den grova kriminaliteten hotar sammanhållningen och tryggheten i vårt land. Brotten ska bekämpas med full och oförminskad kraft med alla verktyg som står till buds. I likhet med vad som anförs i budgetpropositionen bör förstärkningen av fortsätta och hela rättsväsendet ska ges utökade resurser. För att stoppa nyrekrytering ska kommunernas ansvar för att arbeta förebyggande tydliggöras och straffen ska skärpas för dem som felaktigt utnyttjar våra skattepengar och för dem som ägnar sig åt skattefusk. Därutöver ska satsningar stärkas för att stoppa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Det förslag på ekonomiska ramar som ställt sig bakom handlar till övervägande del om att byta modell från regeringens föreslagna förvärvsreduktion till ett nytt jobbskatteavdrag och en sänkning av skatten för pensionärer. I praktiken innebär denna skatteförändring att , utformat sitt skatteförslag med det specifika syftet att personer med t.ex. sjuk- och aktivitetsersättning, sjukpenning eller arbetslöshetsersättning inte ska få ta del av en ekonomisk förstärkning. Vi ställer oss kritiska till beslutet att slita i budgeten för att personer som inte har möjlighet att arbeta, arbetslösa, personer med funktionsnedsättning och cancersjuka ska betala upp till ca mer i skatt . Inte heller kommer nedskärningar inom arbetsmarknadspolitiken att leda till färre arbetslösa. Tvärtom riskerar nedskärningarna att leda till att långtidsarbetslösheten biter sig fast i ett läge där den redan är hög på grund av krisen. Neddragningarna på arbetsmarknadsutbildningen riskerar också att leda till kompetensbrist. Det står för oss klart att , går fram med förändringar av budgetpropositionen som i en avgörande tid styr i helt fel riktning. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 20: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för det året (avsnitt 3.25.1). 2.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 4.1.23). 3.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt tabell 1.1. 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:14 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett arbete bör initieras för att etablera en långsiktig och effektiv nationell strategi som motverkar den spanska skogssnigelns utbredning och skadeverkningar samt tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1621 av Per Åsling (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en toleransnivå på och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1642 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet för utrotandet av invasiva arter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2094 av (C): 3.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av stärkt lokal förankring i viltvårdsdelegationerna samt inrättandet av en viltmyndighet och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser inrättandet av en viltmyndighet 2021/22:2102 av Per Åsling (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en ny viltmyndighet och undersöka möjligheten att förlägga denna till och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett centrum för växtförädling i naturvårdens tjänst bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2455 av m.fl. (SD): 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av ett genteknikcenter och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsningarna på internationella klimatinvesteringar bör ökas på bekostnad av ineffektiva åtgärder i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3298 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3433 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa ytterligare på forskning och utveckling och utbyggnad av avancerad vattenrening och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3435 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara pådrivande i internationella samarbeten för havsmiljöfrågor, lägga särskilt fokus på arbetet med att öka biologisk mångfald samt minska övergödningen och mängden marint skräp och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att minska övergödningen, spridningen av giftiga ämnen och nedskräpningen i och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om LOVA-bidragets effektivitet och bredare syfte och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till investeringar i avancerad vattenreningsteknik för att avskilja bland annat läkemedelsrester och andra svårbehandlade kemikalier och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att trygga dricksvattenförsörjningen och ha beredskap mot torka och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt Formas att inrätta ett tvärvetenskapligt för dricksvatten och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Industriklivet som ett viktigt och långsiktigt stöd till omställningen av industrin och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få på plats en finansieringsmodell för CCS och bio-CCS och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och utveckling av ny teknik för att minska utsläppen från flygplan och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en omställningspremie för att stärka incitamenten för en större andel förnybara drivmedel samt elektrifiering av arbetsmaskiner och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3664 av m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till att en viltmyndighet inrättas och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa länsvisa kartor över särskilt sårbara områden för tamdjurshållningen för att underlätta och skynda på beslut om skyddsjakt och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka åtgärder som måste vidtas för att beslutade mål om tio procents toleransnivå för rennäringen ska uppfyllas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C): 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en möjlig utvidgning av industriklivet till satsningar på projekt inom Carbon Capture and Utilisation (CCU) som möjliggör återanvändning av infångad koldioxid, vilket kan bidra till ökad resurseffektivitet, och detta tillkännager för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en utvidgad klimatpremie för att också inkludera arbetsmaskiner som kan framdrivas av hållbara bränslen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3754 av m.fl. (M): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett grönt bränslestöd för att säkra tillgången på hållbara biobränslen för tunga transporter som exempelvis till flyget och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD): 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Havs- och vattenmyndigheten och införliva relevanta delar i och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3881 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3887 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3959 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4030 av m.fl. (M): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka finansieringen till Industriklivet och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av teknikneutral laddinfrastruktur för personbilar i hela och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av teknikneutral laddinfrastruktur för tunga transporter i hela och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa grönt bränslestöd för att stimulera utvecklingen av hållbara biobränslen och vätgas och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och utveckling av och investeringar i alternativa gröna bränslen för transporter och industrin och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4041 av m.fl. (KD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att avveckla Havs- och vattenmyndigheten och införliva relevanta delar i och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4124 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4183 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen beslutar att bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 2 i motionen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till naturvård genom åtgärder för värdefull natur och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om friluftslivets infrastruktur och tillkännager detta för regeringen.