bet · H801SoU19 · 2021-02-04 00:00:00 — Detta kräver att villkoren och förutsättningarna för sådana insatser förbättras Regeringen bör låta utreda frågor som exempelvis rätten till tjänstledighet och villkoren för ersättning från socialförsäkringarna. Nationellt register över familjehem, punkt 18 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 42, 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3480 av m.fl. (KD) yrkande 23. Varje kommun ansvarar för att det finns tillgång till familjehem. Ett barn får inte utan socialnämndens medgivande eller beslut om vård tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör föräldrarna och socialnämnden får inte lämna sådant medgivande eller fatta beslut om vård utan att ha utrett förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård i hemmet. Det är givetvis angeläget att har möjlighet att på ett tillförlitligt sätt få uppdaterad information om huruvida ett familjehem har godkänts och anlitats av en annan kommun. Det skulle både kunna underlätta och bidra i utredningsarbete av familjehem för ett aktuellt barn. Vi ser dock att det kan finnas problem med utformningen av ett sådant register och hur man ska kunna garantera att det blir heltäckande. Vi ser också att det kan finnas rättssäkerhetsproblem som kan behöva utredas. Vi anser därför att en utredning om konsekvenserna bör initieras innan ett nationellt register införs. Vi är därför inte beredda att ställa oss bakom ett tillkännagivande om ett nationellt register för familjehem. Licensiering av familjehem och jourhem, punkt 19 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: 2020/21:1612 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 46 och 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 10. I 4 kap. föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11) om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem eller hem för vård eller boende finns bestämmelser om familjehemsutredningar. Här framgår att det vid socialnämndens utredning av om ett hem är lämpligt som familjehem ska göras en bedömning av hemmets allmänna förutsättningar för att erbjuda barn och unga vård som är trygg, säker, ändamålsenlig och präglad av kontinuitet. Här finns vidare bestämmelser om vad utredningen ska innehålla och vilka uppgifter som ska samlas in. I 5 kap. finns även bestämmelser om att en bedömning ska göras av om förutsättningarna i det tilltänkta hemmet svarar mot de behov som barnet eller den unge har. Vi anser mot den bakgrunden att det inte behövs något tillkännagivande om licensiering av familjehemsföräldrar. Ny LVU, punkt 1 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: Vi vill utöver vad som anförts i reservation 1 anföra följande. Barn och unga som omhändertas är en särskilt utsatt grupp, och här finns ett starkt behov av att alltid beakta rättssäkerheten och barnrättsperspektivet. Vi delar majoritetens uppfattning att det behövs förbättringar på området och att detta är en angelägen fråga. Vi noterar inledningsvis att betänkandet med förslag till en ny LVU (SOU 2015:71) bereds i och att utredningsuppdraget om hur principen för barnets bästa kan stärkas vid beslut om tvångsvårdens (LVU) upphörande gäller t.o.m. (S2020/03820/). Därtill noterar vi uppdraget till om att – 2022 förstärka tillsynen av handläggning av ärenden som rör stöd till och skydd av barn och unga. Slutligen kan vi konstatera att beslutade om lagändringar som avser socialnämndens skyldighet att överväga vårdnadsöverflyttning, revidering av ett barns vårdplan och särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden i mål och ärenden enligt LVU. Lagändringarna träder i kraft . Vi anser därför att inte behöver ta något initiativ när det gäller en ny LVU. Ny LVU, punkt 1 (V) (V) anför: Jag vill utöver vad som anförts i reservation 1 anföra följande. I slutbetänkandet SOU 2015:71 kom man fram till att barnrättsperspektivet behöver stärkas i tvångsvården för barn och unga och föreslog därför att nuvarande LVU ska ersättas med en ny lag med barnet som rättighetsbärare. Av rättssäkerhetsskäl är det enligt min uppfattning viktigt att en lag som reglerar så ingripande åtgärder som tvångsvård har en tydlig, begriplig och pedagogisk struktur. Ambitionen bör vara att utformningen av lagen är så tydlig att barn och unga och deras anhöriga och närstående kan överblicka de regler som styr vården och förstå innebörden av dem. Jag anser alltså att det skulle behövas lagförslag som innebär att LVU blir en heltäckande rättighetslagstiftning. Jag noterar att betänkandet med förslag till en ny LVU (2015:71) bereds inom och att utredningsuppdraget om hur principen för barnets bästa kan stärkas vid beslut om tvångsvårdens (LVU) upphörande gäller t.o.m. (S2020/03820/). Jag vill invänta resultatet av det pågående utredningsuppdraget och förbehåller mig rätten att återkomma senare i fråga om en ny LVU. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:1611 av m.fl. (SD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en databas för familjehem och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1612 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell databas för familjehem och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn som placeras i familjehem ska ges ett eget oberoende ombud och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa kvalitetskontrollsystem, certifiering av familje- och jourhem samt systematiska kvalitetskontroller och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd efter vårdnadsöverflyttningar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1832 av m.fl. (SD): 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en databas för familjehem och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2035 av m.fl. (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en handlings- och åtgärdsplan för uppföljning av tidigare placerade barn, och detta tillkännager för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att IVO:s uppdrag behöver förtydligas så att placerade barn och unga i högre grad än skyddas och att deras tillvaro och situation alltid följs upp och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge barn som placerats i hem enligt socialtjänstlagen ett barnombud och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge barnombudet insyn och skyldighet att rapportera missförhållanden gällande omkostnadsbidraget och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barnets vårdplan ska revideras senast då barnet varit placerad och då om möjligt avse det långsiktiga boendet för barnet och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i de fall placeringen fortsätter även ska vårdnadsöverflyttning prövas och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en bred översyn och förslag till stödåtgärder vid vårdnadsöverflyttning och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett nationellt register över familjehem och jourhem och tillkännager detta för regeringen. 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett certifieringssystem för familjehem och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2951 av m.fl. (C): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en lagändring för att ska kunna förordna om insatser för såväl föräldrar som barn utan föräldrarnas samtycke och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagen beträffande den tidsgräns som stipuleras för när ska överväga en ansökan om vårdnadsöverflytt och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge möjlighet att utan påkallad anledning följa upp ett tidigare omhändertaget barns situation efter hemtagning och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka insatser som ska fortsätta att erbjudas efter en vårdnadsöverflytt eller adoption av ett placerat barn och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3139 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra lagändring som möjliggör för att följa upp barn som varit placerade i familjehem eller föremål för tvångsvård , och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett lagstadgat krav på obligatoriska drogtester av föräldrar eller vårdnadshavare inför umgänge eller i samband med vårdens upphörande och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vårdnadsöverflyttning ska prövas tidigare och oftare och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska tas fram riktlinjer för i vilka situationer möjligheten till adoption bör övervägas på liknande sätt som avseende vårdnadsöverflyttning och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en ordning som innebär att frågan om adoption aktualiseras av socialnämnden efter att ett barn varit placerad i ett och samma familjehem och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra licensiering av familjehem och jourhem och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av ett nationellt register över familjehemmen och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skriftlig uppföljning av placering i familjehem respektive jourhem ska vara obligatoriskt och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en bred översyn av regelverket avseende vårdnadsöverflyttning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3275 av m.fl. (L): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av LVU och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mål och struktur för LVU och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till barn och unga efter avslutad samhällsvård och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av barnärenden och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd efter vårdnadsöverflyttningar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3480 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrade förutsättningar och villkor för familjehem och jourhem och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över frågan hur man undviker sammanbrott som resulterar i omplacering av barn och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra förlängd familjehemsplacering vid gymnasiestudier och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vårdnadsöverflyttning bör övervägas och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att adoption ska övervägas när en placering har pågått och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka rekryteringen av familjehem av god kvalitet och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt register över familjehem och tillkännager detta för regeringen. Program och deltagare vid offentlig utfrågning Ökad trygghet för placerade barn och unga Tid: kl. 8.45–12.00 Acko Ankarberg , ordförande i socialutskottet Långvarigt placerade barn och unga och återföreningsprincipen , utredare i utredningen och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71) , professor i offentlig rätt vid , professor i socialt arbete vid , barnombudsman , press- och opinionsansvarig Representanter från två socialtjänster i och från två socialtjänster i , enhetschef familjehemsenheten, kommun , vice ordförande i socialutskottet Inbjudna åhörare – beredda att svara på frågor Barnens Rätt i Samhället , expert i utredningen och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71) Inspektionen för vård och omsorg () , avdelningschef IVO:s avdelning syd Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd , specialist i klinisk barn- och ungdomspsykologi vid och behandling , handläggare och projektansvarig, Letterbox Club Tjejers rätt i samhället Deltagare från socialutskottet och civilutskottet Acko Ankarberg (KD), ordförande (S), vice ordförande Uppteckningar från offentlig utfrågning Öppen utfrågning om ökad trygghet för placerade barn och unga Ordföranden: välkomna till en offentlig utfrågning som arrangeras av socialutskottet här i ! Jag heter och är ordförande i utskottet. Jag är väldigt glad över att vi ägnar åt situationen för barn som är placerade. Vi gör detta som ett led i arbetet med att göra många olika viktiga insatser för att förbättra den sociala barn- och ungdomsvården. Initiativet till detta arbete kom från , som lade fram ett förslag till utskottsinitiativ . Det vi gör är ett led i det arbetet. Jag är glad över att vi har en bred politisk uppslutning kring att göra förändringar och förbättringar. Att vara placerad – grunna lite på de orden. Att vara den som blir placerad eller som är placerad – de perspektiven behöver vi få lyssna till och samtala kring. Hur är det? Vad behöver vi tänka på? Inte minst handlar det om vad som händer efter att tvångsvården upphör. Har vi de bästa sätten att ge stöd till barn och till föräldrar? Det är många frågor som är svåra och där det är nödvändigt för oss förtroendevalda att lyssna in olika perspektiv, för om vi inte gör det kommer vi att missa väsentligheter. Därför har vi bjudit in talare som ska presentera olika delar från talarstolen här framme. Vi har också många inbjudna som sitter med och lyssnar och som vi kan ställa frågor till i efterhand. Allt som sägs kommer att nedtecknas och finnas tillgängligt framöver. Välkomna är också ni som följer detta via webben samt några gäster som finns på läktaren här . Det är ingen enkel sak att bli placerad. Jag har grunnat på det – hur skulle det vara att vara den som blir placerad? Att vara utsatt för samhällets vård ska vara en trygghet, men det kan också vara ett stort ingrepp i en människas – i ett barns – liv. När vi från det offentliga tar på oss ansvaret för samhällsvården tar vi på oss ett stort ansvar. Vi måste göra rätt i allt från de första orosanmälningarna som kommer till den dag vi känner att vi kan upphöra med alla slags stödinsatser. Däremellan är det förmodligen och många olika saker som vi behöver bistå med. ligger fokus på trygga placeringar för barn, inte minst när vården upphör. Men vi behöver också lyssna till hela perspektivet för barnen, föräldrarna och alla dem som tar emot barnen de är i samhällsvård. Varmt välkomna hit, allihop! Jag välkomnar särskilt civilutskottets ledamöter, som också finns med därför att ni arbetar med angränsande frågor. Jag är tacksam för att ni vill vara med vid utfrågningen . Vi ska alldeles strax få lyssna till en företrädare för regeringen, men jag vill först nämna några praktiska saker. Vi sitter långt ifrån varandra i salen. Detta är av pandemiskäl – coronasäkert har blivit ett nytt ord. Jag tänker mig att den som kliver upp i talarstolen kommer från ena hållet och att den som går ned från talarstolen tar den andra vägen. Behöver man lite handsprit finns det på alla möjliga håll och kanter. , : Fru ordförande! Tack till socialutskottet för att ni tagit initiativ till denna mycket viktiga hearing. Jag ska inleda med att säga att det från regeringens sida känns otroligt glädjande att utskottet samlat och så offensivt driver frågor om tryggheten för samhällets allra mest utsatta, det vill säga barn och unga. skulle bli året då barnrättsfrågorna fick en extra kraft, inte minst nu när vi omkring efter konvention om barnets rättigheter också har fått till att bli svensk lag. På så vis skulle 2020 också bli ett märkesår, inte bara för utan för alla barn i vårt land och för som land – det land som vi så ofta med stolthet säger ska vara världens bästa land att växa upp i. Detta är det land som fått fram en föräldraförsäkring, en förskola, barnavårdscentraler, barnvaccinationsprogram samt allmän och avgiftsfri utbildning. För många av oss här har 2020 dock ett annat namn: . Detta var en liten flicka som vårt samhälle inte kunde skydda. ”Lilla hjärtats” minne måste och ska leva vidare, precis som minnet av andra barn som har drabbats före henne. Jag tänker på och andra barn som utsatts och drabbats men som också fått samhället att – om än i efterhand – kraftigt reagera och agera. Det räcker inte med och fina, högstämda ord om som världens bästa land att växa upp i. Principen om barnets bästa måste fungera på riktigt. Därför handlar det om att skärpa de lagar och regelverk som styr hur och domstolarna i praktiken arbetar och om att skärpa den lagstiftning som gäller när och domstolar står inför att fatta beslut om att avbryta en placering men också när LVU ska prövas. Därför vill vi tydligt säga att det behövs en lex Lilla hjärtat för att rätta till de brister som vi ser finns. Därför tillsatte också regeringen en utredning som ska presentera sina förslag om hur barns bästa ska stärkas vid placeringar enligt LVU. Utredaren som ska arbeta ska på regeringens uppdrag analysera om det finns behov av att tidigarelägga socialnämndens skyldighet att överväga vårdnadsöverflyttning, om det bör införas en skyldighet för socialnämnden att följa upp barns situation efter det att en placering enligt socialtjänstlagen eller LVU har upphört samt om det bör införas en möjlighet för socialnämnden att besluta att en vårdnadshavare eller biologisk förälder ska uppvisa resultat av drogtest i samband med umgänge och i samband med vårdens upphörande. Detta är en viktig process, men mer måste ske – gärna så snart det går. Drygt 4 000 barn är i detta nu placerade enligt LVU i familjehem; vi kan därför inte vänta. Det är ungefär lika många barn som eller har invånare. Det är hisnande många, och precis som fru ordförande sa inledningsvis har samhället åtagit sig ett mycket stort ansvar för dessa barn. beslutade regeringen om en lagrådsremiss med regelbundna överväganden om vårdnadsöverflyttning och särskilda lämplighetskrav för de offentliga biträdena och med förslag om att vårdnadsöverflyttning måste övervägas efter att barnet varit placerat i ett familjehem . Även om antalet vårdnadsöverflyttningar är större än tror vi på möjligheten att öka vårdnadsöverflyttningarna framöver. Vi tror att vårdnadsöverflyttningarna behöver bli fler. Vi tror att vi på så vis kan stärka tryggheten och på så vis också stärka kontinuiteten för dessa barn. I lagrådsremissen föreslås också att det ska införas så kallade särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden i mål och ärenden enligt LVU. Endast den som på grund av sina kompetenser, kunskaper eller erfarenheter – och även i övrigt – är särskilt lämplig för uppdraget ska få förordnas som offentligt biträde. Genom särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden förbättras på så vis barns och ungas möjligheter att få sina rättigheter tillgodosedda i domstolsförfarandet. Sammantaget är detta tillsammans med de förslag som ett samlat riksdagsutskott – socialutskottet – arbetar med och de förslag som vår särskilda utredare arbetar med otroligt viktiga komponenter för att stärka ställningen för placerade barn och unga. Lagrådet har redan yttrat sig om den lagrådsremiss som regeringen gick fram med , och jag kan med glädje säga att det inte finns någonting i sak att invända mot där. Vi hoppas därför få lägga en proposition på bord. Det kommer att behövas ett brett reformarbete för att i vårt land ännu mer stärka barnets rättigheter och principen om barnets bästa samt för att förbättra och de rättsvårdande myndigheternas kompetens och förmåga. Vi får inte heller glömma att även dagens lagstiftning erbjuder omfattande möjligheter till flyttningsförbud, vårdnadsöverflyttning och så vidare. Många verktyg finns i händer och hos socialnämnderna. Vi måste därför också arbeta aktivt med att tillse att den lagstiftning som finns på plats tillämpas på ett korrekt vis. Vi välkomnar därför den egeninitierade granskning som Inspektionen för vård och omsorg har gjort med anledning av händelserna och tragedin kring ”Lilla hjärtat”. Från regeringens sida arbetar vi också vidare med de förslag som kom i utredningen om framtidens socialtjänst och som lämnades till regeringen . Jag kan meddela att vi remitterar denna utredning i detta . Vi ser fram emot många av era viktiga synpunkter på den utredning som har arbetat i med dessa viktiga frågor. Avslutningsvis: Det krävs ett brett reformarbete. Det kommer inte att räcka med ett pennstreck, och det kommer inte att räcka med en lagstiftning. Vi måste arbeta på många fronter. Vi måste stärka de kommunala myndigheterna, men vi måste också stärka den nationella lagstiftningen. Jag vill återigen tacka utskottet för initiativet till denna mycket viktiga hearing, och jag vill tacka fru ordförande för inbjudan till att tala här . Jag ser fram emot fler frågor när vi summerar dagen framåt elvasnåret. Stort tack för möjligheten att inleda här! , utredare: Jag vill också säga att jag är väldigt glad över detta initiativ. När vi utredde tvångsvården hade vi ett uppdrag att stärka barnperspektivet och perspektivet på barns rätt – det var det som var kärnan i uppdraget. Vi fick ett tilläggsdirektiv att särskilt se hur säkerhet, trygghet, stabilitet och långsiktighet kunde stärkas för barn som placeras tidigt i livet och . Detta var ett uppdrag som vi i kommittén välkomnade, och det gav lite extra råg i ryggen att komma med förslag på ett område där det är väl känt att det brister i många avseenden. Jag vet att det är tre initiativ, eller tre frågor, som finns med i det utskottsinitiativ som ordföranden tog upp. Två av dem har jag förstått är på väg att slutbehandlas. Jag kommer att koncentrera mig på det tredje initiativet . Detta är komplexa frågor, så det är inte helt lätt. Den tredje frågan gäller när tvångsvård av ett barn i familjehem som har omhändertagits på grund av bristande hemförhållanden ska upphöra. Här kan man konstatera att nuvarande lagstiftning är knapphändig. Enligt lagen ska vården upphöra när den inte längre behövs. I rättspraxis har detta tolkats som att vården ska upphöra om de skäl som föranledde omhändertagandet, till exempel missbruk eller övergrepp på barnet, har upphört att föreligga. Det innebär att till exempel ett barns inställning i frågan om vården ska fortgå eller inte eller vilken anknytning barnet har till familjehemmet inte spelar någon roll eller i alla fall har en klart underordnad roll för vilket beslut som ska fattas.