bet · H801NU20 · 2021-04-30 00:00:00 — Motionärerna förordar därför åtgärder för att öka kunskapen om kooperativt företagande, t.ex. genom att ta fram en kortfattad information om vad den nya lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar betyder och genom att säkerställa att kommunernas näringslivskontor och förses med kunskap om möjligheterna och fördelarna med att driva företag i form av en ekonomisk förening. Vidare förordar motionärerna i yrkande 2 att regeringen utreder hur stöd, rådgivning och nya finansieringsmodeller kan förbättras för att underlätta personalövertagande av företag exempelvis vid generationsskiften eller nedläggningar. I yrkande 3 konstaterar motionärerna därtill att Coompanion, som ger rådgivning till kooperativ och ekonomiska föreningar, oftast inte finns med i det lokala näringslivsutvecklingsarbetet. Det bör därför säkerställas att kommunalt och statligt finansierad företagsrådgivning är heltäckande och neutral i förhållande till de olika associationsformerna. I kommittémotion 2020/21:1309 av m.fl. (V) yrkande 2 pekas på att vissa branscher dras med knapp återväxt orsakad av stora pensionsavgångar och minskat intresse för vissa utbildningar, vilket riskerar att leda till brist på personal inom vissa yrkeskategorier. Motionärerna förordar därför att berörda myndigheter får i uppdrag att ta fram förslag på åtgärder för att underlätta generationsskiften. Bland annat vill motionärerna se ökade möjligheter till kapitalförsörjning när någon tar över ett befintligt företag eller vid ett övertagande när man väljer att driva vidare verksamheten som kooperativ eller i andra ägandeformer. Vidare framhålls i yrkande 1 att arbetstagarägda företag är en modell för gemensamt ägande som skapar större handlingsutrymme för den enskilda anställda, och att företagen också tenderar att vara mer lönsamma, skapa fler jobb och betala mer i skatt än andra motsvarande företag. Motionärerna anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning om hur staten kan underlätta för arbetstagarägda företag samt arbetsövertagande av hotad produktion. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) framhåller motionärerna att de vill underlätta ägarskiften. För att göra detta föreslår de i yrkande 13 att det bör öppnas ägarskifteskontor som kan ge råd och stöd i ägarskiftesprocesser, både inom familjer och för de företagare som vill lämna över verksamheten till sin personal. I motionen anges även att behöver vara attraktivt för investeringar i industriell verksamhet inom bl.a. forskning och utveckling. Motionärerna anser i yrkande 26 att de statliga forskningsinstituten bör ges tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga satsningar inom forskning och utveckling för industrins små och medelstora företag. Vidare framhåller motionärerna att är ett av världens bästa länder på innovation men tyvärr inte fullt lika framgångsrikt på att kommersialisera innovationer. Motionärerna anser därför i yrkande 30 att det behövs en översyn av aktörer på alla nivåer för att tydliggöra nyttan och göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat. Vidare lyfter motionärerna testbäddars betydelse för näringslivets möjligheter att öka innovationstakten kring produkter och tjänster. För att främja konkurrenskraft på området förordar motionärerna i yrkande 31 att regeringen skapar ett gynnsamt regelverk för testbäddsverksamheten där lagar och regler kontinuerligt ses över så att de inte i onödan hindrar verksamheten för testbäddar. Vad gäller stöd till företagen menar motionärerna att systemet med företagsstöd är diversifierat och svårt att överskåda. För att minska förekomsten av s.k. bidragsentreprenörer, dvs. företag med svag livskraft som sätter i system att söka bidrag från flera håll, och således öka effektiviteten i stöden förordar motionärerna i yrkande 34 att regeringen ska verka för att ansökan och utbetalning av statliga företagsstöd samordnas. Därtill är det viktigt för motionärerna att säkerställer att inte sätts permanent ur spel med en revidering av regelverken som skulle kunna leda till att subventioner av några få europeiska storföretag tillåts. Detta skulle missgynna de små och medelstora företagen och ytterligare elda på ett spänt läge inom världshandeln. Motionärerna förordar därför i yrkande 41 att regeringen slår vakt om de regelverk som finns och agerar motpol till de länder i EU som vill öppna för subventioner till storföretag. (KD) anför i motion 2020/21:761 att ett gemensamt budskap för företrädare från flera av stora industriföretag är att det saknas en nationell industripolitisk strategi. För att motverka att tappar industrikapacitet och konkurrenskraft förordar motionären i yrkande 1 att regeringen ska ta initiativ till en långsiktig industripolitisk plan. I yrkande 2 förordas vidare att denna industripolitiska plan ska följa samma rytm som den nationella planen för infrastruktur. I kommittémotion 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 8 vill motionärerna ha en politik som minskar regelkrånglet och sänker kostnaderna för företagande och arbete. Således förordar motionärerna att regeringen ger främjandeuppdrag till statliga myndigheter för att tydliggöra deras ansvar för att värna näringsklimatet i , t.ex. genom att en översyn av regleringsbreven för förvaltningsmyndigheterna. I kommittémotion 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 1 vill motionärerna att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Motionärerna anser att det behövs fler liberala reformer som stärker konkurrenskraft och som skapar förutsättningar för fler företag att växa, varför de uppmanar regeringen att identifiera de hinder som finns för att driva företag i hela landet. För att gynna företagande anser motionärerna i yrkande 5 att de statliga myndigheterna bör få fler främjandeuppdrag, varför man förordar att regeringen ska genomföra en översyn av förvaltningsmyndigheternas regleringsbrev för att tydliggöra det ansvar som deras har för att värna näringsklimatet i . I yrkande 12 lyfter motionärerna digitaliseringens möjligheter för som en miljö i världsklass som lockar unga snabbväxande företag, s.k. startup-företag, som skapar tillväxt och jobb och driver på en teknikutveckling som ger många positiva sidoeffekter på samhället. För att främja denna utveckling förordar motionärerna att regeringen ska tillsätta en startup-kommission med ett brett mandat att ta fram förslag för att riva hinder och underlätta för fler startup-företag. Enligt motionärerna måste exempelvis utländska entreprenörer och företag få det enklare att etablera sig i genom minskad byråkrati och färre olika myndigheter att vända sig till, och det svenska skattesystemet och socialförsäkringssystemet måste fungera bättre för företagare och entreprenörer. Därtill lyfter motionärerna i yrkande 14 kooperationen som hämmas av allmän okunskap om associationsformen, bristande förutsättningar samt avsaknad av en samlad politik och nationella mål för den kooperativa sektorn. För att främja denna sektor förordar motionärerna att regeringen ser över förutsättningarna för kooperationen och det sociala företagandet. (L) anför i motion 2020/21:2663 att , där stora industrier såsom och SKF samsas med besöks-, mötes- och evenemangsföretag, är en av de regioner i som har drabbats hårdast i spåren av coronapandemin. Motionären yrkar därför på att regeringen tillsätter en speciell samordnare för med syftet att kartlägga vilka insatser regeringen behöver komma med för att stärka förutsättningarna för en återstart av näringslivet. Artificiell intelligens (AI) kommer enligt motion 2020/21:2708 av och (båda MP) yrkande 4 att vara ett viktigt verktyg för att stärka välfärden och möta klimatutmaningen, varför motionärerna yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om vikten av pilotprojekt, testbäddar och miljöer för utveckling av AI-applikationer i . () är helägt av svenska staten. ska enligt gällande ägaranvisning erbjuda tjänster inom rådgivning och finansiering och därmed bidra till ett jämställt företagande och i huvudsak riktas till företagare och företag med lönsamhets- och tillväxtpotential, så att små och medelstora företag utvecklas och blir fler. Verksamheten ska rikta särskilt fokus mot företagare och företag i tidiga skeden, antingen i termer av livscykel eller i termer av expansionsfaser såsom produkt-, tjänste- eller marknadsutveckling. Verksamheten ska vidare rikta särskilt fokus mot kvinnor och mot personer med utländsk bakgrund. Verksamheten ska utgöra ett komplement till den privata marknaden och vara tillgänglig i hela landet, men utbudet kan variera beroende på regionala förutsättningar. Bolagets finansieringstjänster ska innefatta både lån och ägarkapital. Bolaget ska vidare eftersträva att samverka med privata aktörer i sitt uppdrag. ska också samverka med relevanta myndigheter, statliga bolag och organisationer vars syfte är att stödja företagsutveckling och internationalisering av svenskt näringsliv. Regeringen föreslog i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd och ersättningar med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:4) ett kapitaltillskott på högst till för att bolaget ska kunna möta en ökad efterfrågan på riskkapital från företag som drabbats av coronapandemins konsekvenser. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:293). Enligt ska förstärkningen via som en del av regeringens åtgärdspaket användas för riskkapitalinvesteringar i innovativa startup-företag och tillväxtbolag. Det extra riskkapitalet ska gå till att klara de akuta kapitalbehov som uppkommit i startup-sektorn samt stötta den tidiga riskkapitalmarknaden i hela även . Av instruktion framgår att en av myndighetens huvuduppgifter är att i alla delar av landet främja hållbar näringslivsutveckling. ska bl.a. utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, hållbar tillväxt och utveckling i företag, stärkt konkurrenskraft samt förenkling för företag. Myndigheten har bl.a. stöttat insatser för att stärka potentiella och befintliga företagares kunskap om hur man startar och kan utveckla sitt företag. Verksamhetsbidrag är ett av verktyg för att främja hållbar näringslivsutveckling och regional tillväxt. Genom verksamhetsbidrag delfinansierar myndigheten olika typer av främjandeverksamhet långsiktigt. Myndighetens verksamhetsbidrag gick bl.a. till rådgivning för nyföretagande och affärsutveckling av kooperativa företag, unga i högre utbildning och för att främja förnyelse av innovationskontor, inkubatorer och science parks. Bidragen syftar till att fler ska välja att starta företag, att kvaliteten på nyföretagandet ska stärkas och att fler företag ska ta till vara sin utvecklingspotential och växa. Vidare arbetar myndigheten för att främja tillväxt av små och medelstora företag i hela landet, bl.a. genom s.k. affärsutvecklingscheckar för digitalisering, internationalisering och grön tillväxt. driver också tillsammans med och den myndighetsgemensamma portalen . Portalen ska möta företagares behov av samlad information och myndighetsservice på webben. Enligt myndighetens årsredovisning fortsatte användandet av portalen att öka . Under den pågående pandemin har enligt bedömning spelat en viktig roll när det gäller kvalitetssäkrad och målgruppsanpassad information till företagen. fick därtill regeringsuppdrag att hantera den ekonomiska kris som företagen och regionerna drabbats av till följd av coronapandemin. Regeringen beslutade om Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för för att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i . Strategin syftar till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. Visionen för strategin är att ska vara världsledande inom innovativ och hållbar produktion av varor och tjänster. Målsättningen är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Målsättningen förutsätter att svensk industri ligger i täten av både den digitala omvandlingen och den gröna omställningen. I strategin identifierar regeringen följande fyra fokusområden som nödvändiga för industrins konkurrenskraft: – Industri 4.0: Företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och i att utnyttja digitaliseringens möjligheter. – Hållbar produktion: Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft. – Kunskapslyft industri: Kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. – Testbädd : ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka landets industriella produktion av varor och tjänster. presenterade regeringen en handlingsplan med 45 åtgärder på flera politikområden som stöder arbetet med Smart industri i form av genomförda, pågående och kommande insatser (N2016/04273/FÖF). Handlingsplanen innehåller åtgärder inom ramen för de fyra fokusområdena och har utarbetats efter dialog med arbetsmarknadens parter, företag och akademin. presenterade regeringen en andra handlingsplan med 37 nya åtgärder. En utgångspunkt för den andra handlingsplanen är att bygga vidare på de pilotsatsningar som initierades i den första handlingsplanen för att skala upp de satsningar som bedöms ha potential att ge goda resultat. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 24) anför regeringen att arbetet inom strategin Smart industri (N2016/07305/FÖF) fortsatt syftar till näringslivets förnyelse genom stärkt digitalisering, hållbarhet, kompetensförsörjning samt forskning och innovation i industrin. Bland annat gav regeringen i uppdrag att –2019 genomföra ett program för ett digitaliseringslyft riktat till små och medelstora industriföretag samt industrinära tjänsteföretag (N2016/06499/FÖF). Uppdraget syftade till att utveckla den svenska industrins konkurrenskraft genom ökad användning av digital teknik. Uppdraget slutredovisades till . Regeringen hänvisar i budgetpropositionen till att programmet bl.a. har lett till att 929 företag ökat sina kunskaper om digitalisering och ca 50 har deltagit i flera insatser. Enligt en utvärdering som beställt av en extern konsult visar programmet i stort på goda resultat eftersom det bygger på en genomtänkt blandning av insatser som nått rätt företag och därför har gett positiva resultat i dessa företag. Vidare gav regeringen i uppdrag att utveckla ett program för att främja automation och robotisering inom små och medelstora industriföretag (N2018/00533/FÖF). Syftet med uppdraget är att stödja små och medelstora företag i att öka automationen av sin produktion samt därigenom utveckla sitt produktionssystem och sin konkurrenskraft. Programmet löper 2018–2021 och ska slutredovisas till . har även slutfört regeringens uppdrag att –2018 verka för att nyindustrialiseringsstrategin genomförs på regional nivå och stötta aktörer med regionalt utvecklingsansvar i deras arbete för förnyelse i industrin (N2016/02958/FÖF). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1, utg.omr. 24) anför regeringen att förutsättningarna har stärkts för en smartare industri genom ökad kunskap hos olika aktörer i länen om de små och medelstora företagens behov och utmaningar. Regeringen gör även bedömningen att det i alla län drivs projekt eller insatser som ligger i linje med strategins inriktning. Regeringen menar vidare att resultaten fungerat som ett viktigt kunskapsunderlag inför det fortsatta arbetet med att verka för industrins förnyelse regionalt. Regeringen beslutade därför att ge ett fortsättningsuppdrag, Smart industri i regionerna (N2018/00532/FÖF). skulle enligt uppdraget –2020 främja omställningen mot en smart industri på regional nivå och skapa goda förutsättningar för industrin i hela landet. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen gav även i uppdrag att stärka förutsättningarna för industrialisering och tillverkning i (N2018/04197/FÖF). Det långsiktiga syftet med uppdraget är att bidra till målet i regeringens strategi Smart industri genom starkare synergier mellan innovativa företag, industri och innovationsmiljöer samt ökade möjligheter för industriföretag att stärka sina affärsmöjligheter genom en breddad kundbas. anger i rapporten (dnr Ä 2018–1193) att uppdraget resulterade i flera nya möjligheter att stödja företag som ska börja tillverka produkter. Nio projekt finansierades, vilka syftade till att utveckla stödsystemet inom industrialisering och tillverkning. Några av projekten har lett till permanenta förbättringar av stödsystemet medan andra projekt har visat lovande resultat, men behöver utvecklas vidare för att kunna erbjudas permanent stöd. gör den samlade bedömningen att det finns behov av mer utveckling för att stödsystemet ska kunna erbjuda ett heltäckande stöd till företag för att underlätta att produktion förläggs till . I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att resultaten från arbetet med strategin för Smart industri har bidragit till att små och medelstora företag tar del av och genomför processinnovationer i högre utsträckning än vad som annars hade varit fallet. De högkvalitativa industriella investeringar som tillkommit inom arbetet med Smart industri skapar också förutsättningar för tillväxt eftersom de medför ökad tillverkning, försäljning och kunskapshöjning inom nya områden som t.ex. grön omställning av samhället med förnybar energi och produktion av högteknologiska produkter. Industriklivet är regeringens långsiktiga satsning för att minska industrins processrelaterade utsläpp och uppnå negativa utsläpp av växthusgaser. fick i regleringsbrevet i uppdrag att ansvara för Industriklivet (M2017/03180/S). Åtgärder inom ramen för initiativet ska bidra till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser eller negativa utsläpp genom avskiljning, transport och geologisk lagring av växthusgaser av biogent ursprung eller som tagits ut ur atmosfären. De stöd som kan sökas rör forsknings- och innovationsprojekt, genomförbarhetsstudier, pilot- och demonstrationsprojekt samt investeringsprojekt. har bl.a. beviljat stöd till Hybrit, som är , och initiativ för fossilfritt stål. I budgetpropositionen föreslår regeringen att ändamålet för anslaget 1:19 Industriklivet utvidgas till att även kunna finansiera forskning, förstudier och investeringar som rör andra växthusgasutsläpp, såsom vissa förbränningsutsläpp och diffusa utsläpp kopplade till processrelaterade utsläpp samt strategiska viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen. Vidare föreslås anslaget ökas med 2021 och beräknas öka med 2022 för att stärka möjligheten till insatser under Industriklivet. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2020/21:MJU1, rskr. 2020/21:142–143). Stöd och nätverk för startup-företag För den som funderar på att starta eller redan har ett startup-företag finns det flera nätverk som erbjuder olika typer av stöd. Ett urval listas exempelvis på . Startup initierades 2016 och drivs inom ramen för verksamhet. Startup hjälper mest lovande startup-företag inom teknik ut på den globala marknaden. Detta görs genom nationella och internationella aktiviteter där man utgår från entreprenörernas behov och utmaningar. Acceleratorprogrammen är öppna och kostnadsfria för alla typer av teknikbolag från hela och Startup roll är att skapa mötesplatser som ska leda till en affär. Företagen kan genom Startup få insikter och verktyg att ta sina bolag till nästa nivå, inspireras och coachas av experter, entreprenörer och investerare, tillgång till nätverk med erfarna investerare, journalister och storbolag, delta på individuella och gemensamma matchningsaktiviteter som genomförs både nationellt och internationellt och få skräddarsydda möten med kunder och investerare i Startup internationella program. Swedish Cleantech är en webbplats som riktar sig till den som driver ett företag inom miljöteknik, dvs. inom områden som energi, vatten och avlopp, avfall och återvinning, infrastruktur, transporter eller avancerade material. Webbplatsen erbjuder företag hjälp att utveckla sina affärer på hemmamarknaden och att förbereda sig för export genom samlad tillgång till kunskap, finansiering och nätverk. Här får man även en överblick över hur företag kan hitta finansiering, rådgivning och samarbetspartners och få kontakt med aktörer som jobbar inom miljöteknikområdet. Även erbjuder nystartade mikroföretag bidrag för att genomföra projekt med stor potential och hög risk, som ökar företagets möjligheter att attrahera kunder, kapital eller investeringar. Innovativa Startups – Steg 1 utlystes . Start Up Energy Transition () är en internationell plattform som stöder transformativa innovationer som påskyndar och möjliggör omställningen till ett hållbart energisystem. Den består av det årliga och . SET-plattformen drivs av den tyska energimyndigheten () tillsammans med intresseorganisationen (). Under föregående valperiod inrättade regeringen det nationella innovationsrådet. Statsministern är ordförande för rådet, och ytterligare statsråd kan utifrån behov medverka vid enskilda möten. har en rådgivande funktion och ska tillföra nya perspektiv på frågor av betydelse för innovationsklimatet och svensk konkurrenskraft på både kort och lång sikt. I budgetpropositionen anger regeringen att grunden för det nationella innovationsrådets verksamhet även fortsättningsvis bör vara rådets möten (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24, bet. 2019/20:NU1). Vidare föreslog regeringen att skulle avsättas –2022 till . Medlen skulle ha en koppling till det nationella innovationsrådet och användas för strategiska insatser inom ramen för rådets arbete och prioriteringar. lade på eget initiativ fram ett förslag till ändringar i statens budget 2020, och beslutade i enlighet med finansutskottets förslag (bet. 2019/20:FiU49). förslag innebar att ramen för bl.a. utgiftsområde 24 Näringsliv ändrades. Ändringarna resulterade i att de som enligt regeringen förslag skulle avsättas inom utgiftsområde 24 Näringsliv till det nationella innovationsrådets verksamhet omfördelades till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstod i betänkandet från ställningstagande och redovisade sina överväganden i ett särskilt yttrande. Verket för innovationssystem () har till uppgift att främja en hållbar tillväxt genom att finansiera behovsmotiverad forskning och utveckla effektiva innovationssystem. Myndigheten ska verka för att nyttiggöra forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. Därför gör olika insatser för att stimulera innovationssamarbeten mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. Bland annat finansierar insatser genom projekt mellan företag samt mellan företag, forskningsorganisationer och andra typer av innovationsrelaterade aktörer. har också i uppdrag att lämna statligt stöd till inkubation, där insatserna ska inriktas mot inkubatorer som uppvisar förmåga att framgångsrikt stödja utveckling av affärsidéer med hög kunskapsnivå och internationell marknadspotential till nya tillväxtföretag (N2013/3474/FIN). fick 2017 även i uppdrag att etablera en nationell samordnande funktion för stärkt test- och demonstrationsverksamhet som en del av Testbädd (N2017/03280/IFK). Uppdraget innebär bl.a. att ska verka för framväxten av internationellt attraktiva test- och demonstrationsmiljöer med hög relevans för svensk tillväxt, tillhandahålla information om test- och demonstrationsmiljöer och främja samverkan kring testbäddar mellan olika samhällssektorer som näringsliv, offentlig sektor, berörda intresseorganisationer samt universitet och högskolor. Därtill kan nämnas att 2018 fick i uppdrag att etablera en innovationsscout för innovationssamarbete i för att utgöra en brygga mellan det svenska och det israeliska innovationssystemet (N2018/3930/SUN).