bet · H801UbU12 · 2021-03-25 00:00:00 — Enligt motion 2020/21:2432 av (S) bör man se över möjligheten till extra resurser för att stärka arbetet med att förhindra mobbning och utanförskap i skolan. Enligt kommittémotion 2020/21:3298 av m.fl. (M) yrkande 9 bör skolor ha tydliga handlingsplaner för ökad kunskap och stöd till barn när det gäller sexualbrott. Enligt motion 2020/21:1750 av (M) yrkande 2 bör omplacering av elever i en annan skola vara möjlig i andra kommuner än den där elevens nuvarande skola ligger. Enligt kommittémotion 2020/21:1931 av m.fl. (SD) yrkande 6 ska en elev som inte sköter sig få undervisning i jourklass till dess att eleven fungerar i en normal skolsituation, vilket kan innebära allt från en lektions vistelse till den tid som krävs. För detta ändamål behöver skolor ha tillgång till jourklasser med personal som tar hand om dessa elever. Skollagen bör enligt motionärerna ändras så att ovanstående förslag kan genomföras. Enligt motion 2020/21:282 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör en nationell handlingsplan mot mobbning tas fram. Enligt kommittémotion 2020/21:3226 av m.fl. (L) yrkande 1 bör får i uppdrag att kontinuerligt sammanställa internationell evidens i syfte att ge rekommendationer på vetenskapligt beprövade metoder för att motverka mobbning samt främja trygghet och studiero. I yrkande 2 betonar motionärerna att det viktiga är att skolornas likabehandlingsplaner följs och inte endast av. I kommittémotion 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 3 behandlas tillträdesregler för skolor. Även om tillträdesreglerna har förbättrats på många håll behöver enligt motionärerna mycket mer göras för att säkerställa att inte obehöriga uppehåller sig i eller vid skolor. Bakgrund och gällande rätt I 5 kap. skollagen finns bestämmelser om ordningsregler och disciplinära och andra särskilda åtgärder. Enligt 5 kap. 5 § ska rektorn besluta om ordningsregler för varje skolenhet, som ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. I 5 kap. 6 § anges att rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade och som står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter, för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Enligt det som anges i 5 kap. 7–23 §§ får det beslutas om utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning samt omhändertagande av föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i utbildningen. Av 10 kap. 30 § följer att elever i kommunala skolor kan flyttas permanent till en annan skola för att ge de andra eleverna trygghet och studiero. I 5 kap. skollagen finns även bestämmelser om arbetsmiljö. I 3 § föreskrivs att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till arbetsmiljölagens (1977:1160) bestämmelser om krav på en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller för både elever och skolpersonal i grund- och gymnasieskolan, fr.o.m. förskoleklassen. En skola är inte en allmän plats En skola är inte en allmän plats. () har i en mängd ärenden uttalat sig i frågan huruvida en skola är att betrakta som allmän plats (se t.ex. JO: s beslut , dnr 1246-1993, JO:s årsberättelse 1995/96 s. 394 samt JO:s beslut , dnr 2111-2002, samt beslut , dnr 1003-1997 och beslut dnr 809-1995). Av JO:s beslut framgår att en myndighets lokaler, t.ex. en skola, inte utgör en allmän plats där allmänheten har rätt att vistas som de finner lämpligt (källa: JP Skolnet). Vidare kan nämnas att det är rektorn som beslutar om vilka ordningsregler som ska gälla (se ovan) och även besluta om sin inre organisation enligt skollagen. Utskottsinitiativ om trygghet och studiero i skolan Under /18 föreslog utskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska låta utreda regelverket för trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket för lärare, rektorer och huvudmän. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:UbU19 punkt 17 om trygghet och studiero i skolan, rskr. 2017/18:221). Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat (skrivelse 2020/21:75 s. 225). Regeringen hänvisar i skrivelsen till de läroplansändringar som gjorts och till att förslag från den avslutade utredningen om trygghet och studiero bereds inom (se nedan). Läroplansändringar för att främja ökad trygghet och studiero samt en god arbetsmiljö Regeringen beslutade om ändringar i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet, i läroplanen för sameskolan och i läroplanen för gymnasieskolan, för att främja trygghet och studiero. I läroplanerna förtydligas rektorns ansvar när det gäller trygghet och studiero. Läroplanerna kompletteras också så att de markerar att elever ska visa respekt för, och hänsyn mot, skolans personal och andra elever. Ändringarna bygger på förslag i betänkandet Samling för skolan (SOU 2017:35). Ändringarna i läroplanerna trädde i kraft . I promemorian Behörighet i ämnet samiska samt vissa läroplansändringar för ökad trygghet och studier (U2020/00232/S) föreslår regeringen att motsvarande ändringar ska göras i läroplanerna för specialskolan, grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Läroplanerna ska förtydligas och kompletteras för att öka förutsättningarna för att eleverna ska ha en trygg lärmiljö som främjar studiero. Ärendet bereds inom . Pågående arbete – utredningen om trygghet och studiero tillsatte en utredare som skulle biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan (U2020/00707/S). Den nationella planen ska avse ett strategiskt långsiktigt arbete och ta sin utgångspunkt i befintliga åtgärder och insatser och omfatta förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem. – kartlägga och analysera de olika delarna i skolans arbete med trygghet och studiero – i kartläggningen och analysen särskilt beakta vad som påverkar hur disciplinära åtgärder används samt frågor om elevers utsatthet för sexuella trakasserier och våld och hot, bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck – analysera hur skolorna kan förebygga att elever utsätts för kränkande eller annat olämpligt innehåll, t.ex. pornografi, genom skolans digitala verktyg – redovisa och analysera de övergripande utmaningarna i skolans arbete med trygghet och studiero – utifrån kartläggningen, analysen och de identifierade utmaningarna lämna förslag som ska ingå i den nationella planen för trygghet och studiero som för skolväsendet ska ange riktningen för ett långsiktigt och systematiskt arbete – utifrån analysens olika delar identifiera behov av kompetensutveckling eller annat utvecklingsarbete för lärare och andra personalgrupper i skolan – lämna författningsförslag som avser ett mobiltelefonförbud för eleverna vid deltagande i undervisning, med rätt för rektor eller lärare att bestämma att mobiltelefoner kan eller ska användas vid olika tillfällen för bestämda syften – lämna författningsförslag för att elever som hotat eller utsatt andra elever eller skolpersonal för våld lättare ska kunna stängas av eller omplaceras – lämna förslag på hur lärarnas arbete för att upprätthålla studieron kan stärkas – lämna förslag på andra åtgärder som ökar skolans möjligheter att ingripa vid ordningsstörningar, och vid behov författningsförslag i dessa avseenden – lämna författningsförslag som syftar till att skolan ska främja att elever och vårdnadshavare tar del av skolans ordningsregler. Utredaren skulle vid genomförandet av uppdraget beakta relevant forskning och studier inom området trygghet och studiero samt redovisa i vilken mån förslagen vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Vid genomförandet av uppdraget skulle utredaren beakta jämställdhets-, barnrätts- och funktionshindersperspektiven. Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna (regeringens pressmeddelande ) och redovisades . Utredningens förslag bereds inom . Annat pågående arbete om trygghet och studiero Regeringen beslutade att och inom ramen för uppdraget om att genomföra ett utvecklingsarbete för tidiga och samordnande insatser för barn och unga dessutom ska rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck (U2020/00363/S). Inom ramen för utvecklingsarbetet ska och sprida kunskap och goda erfarenheter till kommuner, regioner och andra relevanta aktörer. I arbetet ska myndigheterna samverka med berörda aktörer, exempelvis Delegationen mot segregation (Delmos). I frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck ska myndigheterna vidare samverka med och i (nationella kompetensteamet). Uppdraget ska slutredovisas till regeringen (med kopia till ) . Vidare har tagit fram stödmaterial för hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärare (/00715/GV). I materialet identifierar uppgifter som enligt skolförfattningarna behöver utföras av lärare, t.ex. att planera och genomföra undervisningen. redogör också för områden och frågor där lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper kan avlasta lärare, t.ex. trygghet och studiero. Dessutom ger lärande exempel på skolor och huvudmän som har avlastat lärare med kompletterande kompetenser. På sin webbplats har också publicerat webbstöd för huvudmän och rektorer som vill inventera områden där kompletterande kompetenser kan avlasta lärare (prop. 2020/21:1 utg.omr 16. s. 52). Regeringen beslutade om ändringar i läroplanerna för kunskapsområdet som kallas sex och samlevnad. Ämnet byter även namn till sexualitet, samtycke och relationer. De uppdaterade läroplanerna innehåller bl.a. nya skrivningar om hedersrelaterat våld och förtryck. I läroplanerna för gymnasie-skolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen har skrivningar om jämställdhetsuppdraget inkluderats. Ändringarna ska tillämpas från . gavs i regleringsbrevet i uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet genom kunskapshöjande insatser och stöd för olika personalgrupper inom skolan och förskolan. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i förslag till ändringar i läroplaner avseende kunskapsområdet sex och samlevnad och särskilt beakta elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande uppdrag samt omfatta ökad upptäckt av utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning. Uppdraget ska redovisas . Bakgrund och gällande rätt Arbetet mot diskriminering och kränkande behandling i skolan regleras i skollagen och diskrimineringslagen (2008:567). Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering och 6 kap. skollagen har som ändamål att motverka kränkande behandling. Båda lagarna ställer krav på att skolor bedriver ett målinriktat arbete för att dels främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier och kränkande behandling. Skolinspektionen och () har ett delat ansvar för tillsynen av att man inom skolan följer de regler som handlar om att barn och elever inte ska utsättas för diskriminering och andra kränkningar. Skolinspektionen har tillsyn över frågor om kränkande behandling och kraven på aktiva åtgärder enligt 6 kap. skollagen inom det skollagsreglerade området. Skolinspektionen får som part föra talan om skadestånd för ett barn eller en elev som medger det i en tvist om skadestånd. Ansvaret för att föra talan ligger på Barn- och elevombudet (), som är en del av Skolinspektionen. () har tillsyn över att det skollagsreglerade området i diskrimineringslagen följs. Skollagens bestämmelser om kränkande behandling I 6 kap. 3 § skollagen definieras kränkande behandling som ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet. Av 6 kap. 6 § skollagen följer att huvudmannen ska se till att det inom varje särskild verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Hur det ska göras framgår av 6 kap. 7 och 8 §§. Huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling. Vidare ska huvudmannen se till att det upprättas en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. Planen ska innehålla en redogörelse över vilka åtgärder som ska påbörjas eller genomföras och en redogörelse över utfallet ska tas in i efterföljande årsplan. Skollagen föreskriver vidare att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till rektorn. En rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Dessa regler ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på det sätt som avses i diskrimineringslagen (6 kap. 10 §). Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller eleven medverkat i en utredning enligt 6 kap. eller anmält eller påtalat att någon handlat i strid med bestämmelserna i kapitlet (6 kap. 11 §). Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt bestämmelserna i skollagen ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet (6 kap. 12 §). Om kränkningen är ringa betalas det inte ut något skadestånd. En särskild utredare har haft i uppdrag att bl.a. se över tillsynsansvaret över diskrimineringslagen när det gäller verksamhet enligt skollagen (dir. 2018:99, 2019:63 och 2020:102). Utredaren skulle bl.a. analysera hur tillsynen över bestämmelserna i diskrimineringslagen när det gäller det skollagsreglerade området i sin helhet kan flyttas till Skolinspektionen. överlämnades delbetänkandet Effektivare tillsyn över diskrimineringslagen – aktiva åtgärder och det skollagsreglerade området (SOU 2020:79) till regeringen. Utredningen föreslår att tillsynsansvaret för det skollagsreglerade området i diskrimineringslagen flyttas från till Skolinspektionen. Skollagens administrativa sanktioner i 26 kap. ska gälla vid tillsynen. Talerätten i mål om diskrimineringsersättning för barn och elever inom det skollagsreglerade området föreslås också överföras från till Skolinspektionen. Ärendet bereds inom . Med anledning av de motionsyrkanden som handlar om trygghet och studiero i olika avseenden vill utskottet anföra följande. Som utskottet uttalat tidigare (senast i bet. 2019/20:UbU11) är en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero en av de viktigaste förutsättningarna för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden. tillsatte en utredare som ska biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan. Utredaren skulle bl.a. i kartläggningen och analysen särskilt beakta vad som påverkar hur disciplinära åtgärder används samt frågor om elevers utsatthet för sexuella trakasserier och våld och hot, bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck samt lämna författningsförslag för att elever som hotat eller utsatt andra elever eller skolpersonal för våld lättare ska kunna stängas av eller omplaceras. Vidare skulle utredaren lämna förslag på andra åtgärder som ökar skolans möjligheter att ingripa vid ordningsstörningar, och vid behov författningsförslag i dessa avseenden. Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna (regeringens pressmeddelande ) och redovisades . Utredningens förslag bereds inom . Utskottet vill vidare hänvisa till skollagens bestämmelser om kränkande behandling. Av 6 kap. 6 § skollagen följer att huvudmannen ska se till att det inom varje särskild verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Hur det ska göras framgår av 6 kap. 7 och 8 §§. Huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling. Vidare ska huvudmannen se till att det upprättas en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. Utskottet vill i sammanhanget också hänvisa till att delbetänkandet Effektivare tillsyn över diskrimineringslagen – aktiva åtgärder och det skollagsreglerade området (SOU 2020:79) överlämnades till regeringen . Utredningen föreslår att tillsynsansvaret för det skollagsreglerade området i diskrimineringslagen flyttas från till Skolinspektionen. Ärendet bereds inom . Det pågår således ett omfattande arbete när det gäller området trygghet och studiero. Utskottet kommer noggrant att följa utvecklingen av frågan och regeringens fortsatta arbete inom detta område. Mot ovanstående bakgrund ser inte utskottet skäl att föregripa det arbete som pågår och avstyrker motionerna 2020/21:282 (SD) yrkande 2, 2020/21:1750 (M) yrkande 2, 2020/21:1931 (SD) yrkande 6, 2020/21:2401 (S), 2020/21:2432 (S), 2020/21:3226 (L) yrkandena 1 och 2, 21:3271 (L) yrkande 3 och 2020/21:3298 (M) yrkande 9. Läromedel, nationella prov m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. införandet av ett läromedelsråd och om att tillsätta en utredning i syfte att uppnå en god tillgång till läromedel. Jämför reservation 8 (SD, KD), 9 (M), 10 (V) och 11 (C, KD). I kommittémotion 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 16 framhålls att regeringen bör tillsätta en utredning för att åstadkomma en god tillgång till läromedel. För att säkerställa att läromedel är högkvalitativa, neutrala och faktabaserade anförs i kommittémotion 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 4 att ett läromedelsråd bestående av professionen, forskare och skolmyndigheter bör införas för att bedöma, kvalitetsmärka och vid behov underkänna undermåliga läromedel. Vidare framhålls att även digitala läromedel bör ingå i läromedelsrådets granskning. I kommittémotion 2020/21:3286 av m.fl. (C) yrkande 2 framförs att det är viktigt att läromedel speglar läroplanen och är av hög kvalitet. Därför anser motionärerna att möjligheterna att införa en centralt samordnad granskning av läromedel till stöd för lärare bör ses över. Granskningen bör syfta till att gradera läromedel utifrån kvalitet, hur väl de följer läroplanen samt i vilken utsträckning jämställdhetsaspekter beaktas. Vidare framhålls att det behövs granskning, rådgivning och stöd för användning av AI-understödda läromedel och individualiserade digitala läromedel. För att underlätta inköp av läromedel och påverka vad läromedelsförlagen publicerar framhålls i kommittémotion 2020/21:177 av m.fl. (V) yrkande 3 att regeringen bör ge i uppdrag att utreda ett inrättande av en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformad i enlighet med läroplanernas värdegrund. I kommittémotion 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 8 framhålls att regeringen har tillsatt en utredning om stärkta skolbibliotek och läromedel som bl.a. ska se över hur statens roll bör se ut när det gäller kvalitetssäkring av läromedel. Motionärerna anför att det är viktigt att förbättringar kommer till stånd när utredningen lämnar sina förslag. För att öka möjligheten till en rättssäker bedömning av kunskaperna hos elever som går i grund- och gymnasiesärskola framförs det i motion 2020/21:3092 av (M) att regeringen skyndsamt bör ta fram nationella prov för dessa skolformer. Bakgrund och gällande rätt Enligt 1 kap. 5 § skollagen ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Av förarbetena till skollagen framgår bl.a. att informationsteknikens utveckling ger en i princip obegränsad tillgång till information men att denna måste ordnas, granskas, värderas och omvandlas till kunskaper. Vidare framgår att de nationella styrdokumenten ger läraren utrymme att välja innehåll och metoder för att nå målen och att detta kräver ett vetenskapligt förhållningssätt genom att kritiskt granska, pröva och sätta enskilda faktakunskaper i ett sammanhang. Arbetet i skolan ska därför präglas av ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant forskning och beprövad erfarenhet (prop. 2009/10:165 s. 223 f.). Enligt skollagen ska alla elever utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning (9 kap. 8 §, 10 kap. 10 §, 11 kap. 13 §, 12 kap. 10 §, 13 kap. 10 §, 15 kap. 17 § och 18 kap. 17 §). Enligt läroplanen för (Lgr 11) har rektorn ett särskilt ansvar för att skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. skolbibliotek och digitala verktyg. Även enligt läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) har rektorn ett särskilt ansvar för att utbildningen utformas så att alla elever, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, ges handledning och får tillgång till och förutsättningar att använda läromedel av god kvalitet och andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. skolbibliotek och digitala verktyg. Vidare anges i förarbetena till skollagen att skolorna ska ha en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen och välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil (prop. 2009/10:165 s. 263). Bakgrund och pågående arbete Kommande utredningsbetänkande om läromedel av hög kvalitet Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel (U 2019:04) har i uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att säkra tillgången till ändamålsenliga läromedel av hög kvalitet. Av kommittédirektiven (dir. 2019:91) framgår att utredaren ska – analysera hur val av läromedel och andra undervisningsmaterial görs – föreslå hur val av ändamålsenliga och tillgängliga läromedel av hög kvalitet kan underlättas – föreslå hur statens roll bör se ut när det gäller läromedel – lämna nödvändiga författningsförslag. I kommittédirektiven framhåller regeringen att tillgången till läromedel av jämn och hög kvalitet är viktig för både lärare och elever, inte minst mot bakgrund av utmaningen vad gäller lärarförsörjningen och att många elever får sin undervisning av obehöriga lärare. Vidare framhålls att digitaliseringen av samhället även påverkar läromedelsområdet eftersom produktionen och användningen av digitala läromedel ökar, liksom användningen av olika digitala kunskapskällor i undervisningen, t.ex. webbsidor. Det gör att utbudet blir svårare att överblicka för den enskilde, vilket ställer höga krav på att de som ansvarar för att införskaffa läromedel väljer dessa med stor eftertanke och omsorg. Regeringen framhåller att det i praktiken är upp till lärare och rektorer att försäkra sig om att läromedel och annat material som används i undervisningen fyller sitt syfte. I kommittédirektiven framhålls vidare att de centrala aktörerna, dvs.