bet · H801TU6 · 2021-03-12 00:00:00 — Utvärderingen visade att tydlig information om att det finns en automatisk nykterhetskontroll i hamnen ger en betydande minskning av andelen onyktra förare. Försöksverksamhet pågick också och genom första halvan av 2015 i i där systemet prövades med högre trafikvolymer och fler kontrollstationer. Den utvärdering som MHF gjorde av verksamheten indikerar bl.a. att de automatiska nykterhetskontrollerna också fungerar förebyggande och gör att fordonsförare i högre utsträckning avstår från att dricka alkohol på färjan. I kommittémotion 2020/21:2211 yrkande 21 uppmärksammar m.fl. (SD) behovet av att införa fler alkobommar i hamnar. Motionärerna betonar att det är viktigt att alkobommar placeras på ett sådant sätt att de genererar största möjliga nytta, minimerar försämrade trafikflöden vid lossning och motverkar att köer bildas vid hamnarnas utfarter. I kommittémotion 2020/21:2218 pekar m.fl. (SD) på behovet av utökade drog- och alkoholrelaterade kontroller (yrkande 58). Motionärerna understryker att rattfylleri är ett stort problem som måste bekämpas med kraft, varför drog- och alkoholrelaterade kontroller behöver öka. Det behövs en översyn av denna fråga och förslag för att minska drog- och rattfylleri i trafiken. Motionärerna pekar också på att det behövs ett ökat antal alkobommar i hamnar (yrkande 68). Motionärerna betonar att alkobommar i hamnarna är positivt och förbättrar trafiksäkerheten på vägarna, varför arbetet med att förse alla hamnar med alkobommar måste prioriteras. I motion 2020/21:2439 påtalar ClasGöran och (båda S) att det behövs en översyn av möjligheten att införa alkolås som standard i alla nya bilar. Motionärerna konstaterar att för den som har fått eller riskerar att få sitt körkort återkallat på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri finns det möjlighet att få fortsätta köra med ett alkolås installerat i bilen, och att det sannolikt skulle rädda många liv införa alkolås som standard för alla nya personbilar. I motion 2020/21:2536 yrkande 9 lyfter och (båda C) fram behovet av att främja bruket av alkolås i fordon. Motionärerna menar att alkolås är en bra sak som bör finnas i fler fordon och att regeringen på olika sätt bör verka för att fler fordon utrustas med alkolås. I kommittémotion 2020/21:2805 betonar m.fl. (KD) vikten av att fortsätta det förebyggande arbetet med nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken (yrkande 1). Motionärerna framhåller bl.a. att det är viktigt att se till att polisen och ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att kunna beivra överträdelser. Vidare pekar motionärerna på behovet av en utredning om alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri på alla nya bilar i (yrkande 3). Motionärerna tar också upp frågan om uppförandet av fler strategiskt placerade alkobommar (yrkande 6). Motionärerna menar att införandet av alkobommar har fördröjts och att det ännu saknas alkobommar vid de hamnar som har mycket inkommande trafik. Motionärerna betonar att det är dags att ta nästa steg för att motverka alkoholpåverkade trafikanter. I motion 2020/21:3461 yrkande 1 tar m.fl. (SD) upp frågan om alkolås i rattfylleridömdas fordon. Motionären menar att av dem som har lagförts för rattfylleri är det mycket få som har fullföljt ett frivilligt alkolås- och rehabiliteringsprogram och för att komma åt detta problem och förhindra återfall bör det säkerställas att alkolås som regel monteras in i rattfylleridömdas fordon. Förebyggande arbete och alkoholkontroller Insatser mot alkohol och narkotika i trafiken Utskottet kan inledningsvis konstatera att av de motorfordonsförare som dör i trafikolyckor har i genomsnitt alkohol i kroppen. Vid singelolyckor är det . Enligt är i genomsnitt var femhundrade bilist rattfull. Det motsvarar av trafiken. Utskottet ser mycket allvarligt på detta. Utskottet vill påminna om att regeringen beslutade om en strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, den s.k. ANDT-strategin, som avser perioden –2020. Det övergripande målet i ANDT-strategin är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol samt ett minskat tobaksbruk. Ett insatsområde under strategins femte mål är insatser för att motverka trafikrelaterade skador och dödsfall till följd av alkohol- och narkotikabruk. Ett led i genomförandet av ANDT-strategin är arbetet med Smadit, samverkan mot alkohol och droger i trafiken. Smadit är ett arbetssätt som syftar till att ge personer som ertappats med ratt-, drogratt- eller sjöfylleri ett erbjudande om en vårdkontakt för sina problem. Smadit bygger på samverkan och samarbete mellan olika samhällsaktörer som polis, kommun och region. Utskottet välkomnar att man genom det här arbetet hoppas kunna minska antalet återfall i denna typ av brott samt ge personer direkt möjlighet till vård och stöd. Utskottet påminner om att fick i uppdrag att leda myndighetssamverkan inom ramen för ANDT-strategin. fick därtill 2017 i uppdrag att vara samordnande myndighet för samverkan mot alkohol och droger i trafiken. De myndigheter som ingår i samverkan är , , och . Inom ramen för uppdrag att stödja genomförandet av en samlad strategi ska myndigheten vara sammankallande och samordnande myndighet för de nationella myndigheter som samverkar enligt Smadit. Utskottet vill uppmärksamma att presenterade sin uppföljning av ANDT-strategin. Myndighetens bedömning var att arbetet i stort har bedrivits i linje med de prioriteringar som regeringen lyfter inom strategins insatsområden. lämnade även förslag inför en kommande strategi på området. Socialministern har framfört att regeringen avser att ta fram en förnyad strategi som ska gälla . Utskottet konstaterar att regeringen har aviserat en proposition till med förslag till en förnyad ANDT-strategi. Vidare vill utskottet uppmärksamma att tillsammans med ett antal relevanta aktörer har utarbetat en gemensam strategi för minskad användning av alkohol och narkotika i trafiken 2015–2020. Av strategin följer att målet för trafiknykterheten är att av alla förare i trafiken ska vara nyktra 2020. En nykter förare definieras som en förare med en blodalkoholhalt under . har gjort bedömningen att målet för trafiknykterheten 2020 inte har uppnåtts. Utskottet kan konstatera att nykter trafik är ett av de utpekade fokusområdena i den gemensamma aktionsplanen för ökad trafiksäkerhet för perioden –2022 som och 13 andra myndigheter och aktörer står bakom. Sammanlagt listas 21 åtgärder som ska vidtas för att bidra till nykter trafik , och dessa delas in i tre olika åtgärdspaket: tekniska system, beteendepåverkande åtgärder och förutsättningsskapande åtgärder. Bland annat började 2019 att, inom ramen för Smadit, arbeta för att kommuner ska förstärka sina insatser inom (beroendevården) för en nykter vägtrafik. för dialog och träffar vid behov överenskommelser med regionalt, för en ökad övervakning av alkohol och droger i vägtrafiken. avser därtill att genomföra informations- och kunskapshöjande åtgärder gentemot medborgare och trafikanter för att nå en minskad användning av alkohol och narkotika i vägtrafiken. Utskottet följer detta arbete med stort intresse. Utöver dessa åtgärder kan nämnas att MHF, NTF och har åtagit sig att vidta olika åtgärder för att stävja förekomsten av alkohol och droger i trafiken. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att i en resolution om att öka bilsäkerheten i EU (2017/2085()) konstaterade att av det totala antalet årliga dödsolyckor i trafiken i orsakas av alkoholkonsumtion. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvärdera det eventuella mervärdet av att harmonisera EU:s alkoholgräns till för nya förare under deras första och för yrkesförare och välkomnar vissa medlemsstaters nolltolerans mot rattfylleri. Alkohol- och drogrelaterade kontroller Utskottet vill påminna om att poliser, bilinspektörer, tullpersonal och personal hos har rätt att utföra alkoholutandningsprov på väg. Av analys av trafiksäkerhetsutvecklingen framgår att polisens utandningsprov och antalet anmälda rattfylleribrott ökade . Antalet anmälda rattfylleribrott uppgick till ca 12 000 , vilket var en ökning med ca 400 innan. Antalet anmälda drograttfylleribrott ökade från ca 14 300 till ca 14 600 . Av rapporten framgår att antalet anmälda drograttfylleribrott har varit fler än antalet anmälda alkoholrattfylleribrott. I hur stor utsträckning ökningen av anmälda drograttfylleribrott beror på polisens arbetssätt eller på en faktisk ökning av drograttfylleri är enligt okänt. I den ovan refererade gemensamma aktionsplanen för ökad trafiksäkerhet för perioden –2022, som och 13 andra myndigheter och aktörer står bakom, konstateras att det är ambition att –2022 öka insatserna inom vägtrafiksäkerhetsområdet med fokus på hastighet och nykterhet. avser att utföra alkoholutandningsprov på flera platser , och därigenom höja den upplevda upptäcktsrisken, för att en allmänpreventiv effekt ska uppnås. Därtill avser att vid varje kontrollkontakt med förare av motordrivet fordon göra alkoholutandningsprov samt en bedömning av eventuella symptom på drogpåverkan hos föraren. Utskottet välkomnar detta arbete som påbörjades . Utskottet har uppmärksammat att och arbetar gemensamt med att införa en ny kategori av trafiksäkerhetskontrollanter med befogenhet att utföra alkoholutandningsprov i trafik. De båda myndigheterna gjorde en gemensam begäran om ändrad lagstiftning. Syftet är att dessa kontrollanter skulle kunna genomföra nykterhetskontroller och på så sätt avlasta polisen och andra kontrollmyndigheter. Utskottet konstaterar att denna fråga nu ingår som en del i utredningen kontroller av yrkestrafik på väg (dir. 2019:51 och 2020:65) som skulle slutredovisas . Utredningen ska lämna förslag för att möjliggöra införande av trafiksäkerhetskontrollanter som ska ha till uppgift att utföra nykterhetskontroller. Utskottet vill vidare lyfta fram att man inom arbetar med att hitta effektivare sätt att genomföra rattfylleriövervakning i enlighet med den trafikstrategi som togs fram 2016. I Polisregion genomförde man ett pilotförsök med 20-minuterskontroller på i förväg fastställda platser, med syftet att sprida kontroller och rum och öka synligheten. En utvärdering visade att polisen var positiv till det nya arbetssättet som man ansåg fungerade bra. Man kunde dock inte, som försöket pågick, se någon förändring i upplevd upptäcktsrisk hos dem som bodde i de aktuella områdena. Enligt pågår en långtidsuppföljning av försöket. beslutade att till följd av coronapandemin stoppa rutinmässiga alkoholutandningskontroller men fortsätta med nykterhetskontroller när det finns en underliggande misstanke om brott. beslutade man att återuppta alkoholutandningskontroller utmed vägarna. uppgav att metoder och rutiner då hade setts över och att planerade utandningskontroller skulle kunna göras, dock i mindre omfattning. Resultaten från trafiksäkerhetsenkät visar att andelen bilförare som stoppats i nykterhetskontroll av polisen har sjunkit markant , från nivåer på närmare varannan bilförare 2010 till en femtedel i undersökningen 2020. Vidare uppger av bilförarna att de har kört bil i samband med att ha druckit alkohol och har angett att de har åkt med en förare som de misstänkt varit alkoholpåverkad. Utskottet vill lyfta fram att regeringen har varit tydlig gentemot om att trafiksäkerhetsarbetet är en självklar och viktig del av verksamhet. Inrikesministern betonade i sitt svar på fråga 2019/20:2109 att myndigheten har ett pågående uppdrag som innebär att polisens trafiksäkerhetsarbete ska bidra till att minska antalet döda och allvarligt skadade i vägtrafikmiljön i enlighet med nollvisionen. De åtgärder som vidtas ska redovisas i årsredovisningen. Utskottet välkomnar att regeringen har tagit flera initiativ för att öka trafiksäkerheten. Inrikesministern pekade i sitt svar bl.a. på att förslag om en höjning av maximistraffet för bl.a. rattfylleri och grovt rattfylleri bereds. Dessutom har regeringen gett en utredare i uppdrag att analysera förutsättningarna för att införa sållningsprov för att hitta personer som kör narkotikapåverkade samt ta ställning till om det bör införas ett system med trafiksäkerhetskontrollanter som t.ex. skulle kunna genomföra nykterhetskontroller. Ministern betonade att arbetar aktivt längs vägnätet för att förebygga, förhindra och uppdaga brott som det synliggör polisen i vägtrafikmiljön, vilket utskottet välkomnar. Utskottet konstaterar att strategiska huvudinriktning är att bidra till en sänkt medelhastighet och en ökad andel nyktra förare i trafikmiljön. En bärande tanke är att all personal i yttre tjänst har ansvar för det allmänna trafiksäkerhetsarbetet, ett arbete som till stor del bedrivs inom ramen för den yttre verksamheten i lokalpolisområdena och med regionala operativa resurser. Utskottet vill framhålla att ministern i sitt svar förutsatte att arbetet för en säker trafikmiljö inte påverkas mer än absolut nödvändigt av den pågående pandemin. Utskottet vill även peka på att justitieministern som svar på frågorna 2020/21:1334, 2020/21:1372, 2020/21:1386 och 2020/21:1423 betonade att det är viktigt att den som gör sig skyldig till rattfylleri och andra trafikbrott kan straffas på ett adekvat sätt och att det finns goda förutsättningar att upptäcka brottsligheten. Utskottet delar ministerns bedömning att det inte enbart är en fråga om brottsbekämpning utan också om att rädda liv. Antalet anmälda drograttfyllerier har enligt ministern ökat och den utvecklingen måste brytas. Utskottet välkomnar ministerns uttalande om att man inte kan tillåta att vissa personer gång på gång kör olovligt eller påverkade av alkohol eller narkotika och utsätter andra människor för stora risker. Utskottet vill framhålla att regeringen därför har tagit flera initiativ på området. Ett utredningsförslag om att maximistraffet för grov olovlig körning och rattfylleri höjs till fängelse och att maximistraffet för grovt rattfylleri höjs till fängelse bereds i . För att effektivisera arbetet mot drograttfylleri och öka trafiksäkerheten har regeringen även gett en utredare i uppdrag att bl.a. analysera förutsättningarna för att utföra sållningsprov, dvs. provtagning utan att det behöver finnas en konkret misstanke om brott, också i fråga om narkotika i trafiken. Utredarens uppdrag ska redovisas . Slutligen vill utskottet nämna att menar att det på lång sikt finns en stor potential i tekniska lösningar när det gäller att minska rattfylleriet, och det är troligt att det kommer att utvecklas system i fordonen som kan upptäcka nedsatt körförmåga. Enligt verket är det dock inget som kommer att få genomslag . Anläggningar för automatiska nykterhetskontroller – alkobommar Utskottet vill påminna om att beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt se över frågan om hur ett införande av alkobommar i gränshamnarna ska kunna genomföras (bet. 2014/15:TU8, rskr. 2014/15:145). fick då i uppdrag att utreda frågan om hur ett införande av anläggningar för nykterhetskontroller, alkobommar, i tre till fem hamnar i lämpligast ska genomföras. kom i sin rapport fram till att alkobommar inte rekommenderas, eftersom det skulle riskera att påverka aktuella myndigheters samlade verksamheter menligt genom att resurserna endast skulle riktas mot en brottskategori, vilket går emot hur arbetssätten i övrigt utvecklas. uttalade att om regeringen skulle välja att gå vidare med automatiska nykterhetskontroller borde ytterligare kunskaper utvecklas genom att en pilotverksamhet genomförs och utvärderas när det gäller kostnader, nytta och effekter. En sådan utvärdering skulle därefter kunna användas som underlag inför beslut om ett eventuellt vidare genomförande. För att en eventuell snedvridning av hamnarnas och rederiernas konkurrensvillkor skulle bli så liten som möjligt föreslog att nykterhetsstödjande kontroller införs i samtliga hamnar med förarbunden färjetrafik samt vid , dvs. 23 hamnar plus . bedömde att ett rätt utformat verktyg och en väl övervägd verksamhet med framgång även skulle kunna användas vid andra trafikintensiva platser. föreslog att man utvecklar ett innovativt koncept och att det införs stegvis. presenterade regeringen en satsning på alkobommar. Automatiserade nykterhetskontroller i hamnar var en del i regeringens nysatsning på trafiksäkerhet och arbetet för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Regeringen gjorde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) bedömningen att automatiserade anläggningar för nykterhetskontroller i hamnar och andra strategiska platser utökar polisens möjligheter till kontroller med alkoholutandningsprov och bidrar till att reducera antalet omkomna och skadade i alkoholrelaterade trafikolyckor. Som ett första steg i en satsning skulle relevanta hamnar förses med automatiserade nykterhetskontroller. Regeringen framförde att synliga anläggningar för automatisk hastighetsövervakning vid utvärdering har visat sig ha en hög allmän- och individpreventiv effekt trots en relativt låg grad av aktivering. Regeringens bedömning var att en liknande hög preventiv effekt går att uppnå när automatiska nykterhetskontroller införs, vilket främjar en ökad trafiknykterhet. Regeringen ansåg att automatiska nykterhetskontroller behöver införas för ett ökat fokus på trafikanternas nykterhet och för att minska rattfylleriet, vilket är särskilt viktigt både för regeringens satsningar på ordning och reda på vägarna och för nollvisionen. lämnade regeringen ett uppdrag till att införa anläggningar för nykterhetskontroll i vissa hamnar. skulle enligt uppdraget även föreslå hur mobila lösningar för automatisk nykterhetskontroll kan användas vid övriga hamnar och andra lämpliga platser i trafikmiljön. Vidare skulle anläggningarna införas stegvis, och målet var att minst en anläggning skulle vara i drift . slutredovisning av uppdraget presenterades (TRV 2017/91801). rapporterar att man har utvecklat tekniklösningar och arbetsmetoder för nykterhetskontroller i hamnar, både för anläggningar för egenkontroll av tillståndsgiven trafik (nedan benämnda typ 1) och myndighetskontroller av färjetrafik (nedan benämnda typ 2). För att verifiera utvecklade lösningar och metoder har enligt två anläggningar etablerats och tagits i drift: – Kontrollanläggningar av typ 1 kan drivas av respektive hamn som en ”egenkontroll” av fordonsförares nykterhet där polis endast tillkallas då anläggningen indikerat att någon är misstänkt för rattfylla. Detta är enligt möjligt då de förare som trafikerar hamnområdet behöver ha hamnens tillstånd och i detta tillstånd kan underkastelse av nykterhetskontroller ingå. En anläggning av denna typ har varit i drift i Energihamn då den togs ur drift på grund av situationen med coronapandemin. – Kontrollanläggningar av typ 2 möter fordonsförare som inte har underkastat sig något avtal om nykterhetskontroller, t.ex. färjetrafik, varför nykterhetskontroller vid dessa anläggningar enligt måste bedrivas av en kontrollmyndighet. En anläggning av den här typen var i drift i hamn 2020 då även den togs ur drift på grund av rådande situation med risk för spridning av coronaviruset. menar att ett införande av trafiksäkerhetskontrollanter skulle ge möjligheter till en ny resurs att använda vid kontroller av färjetrafiken i hamnar. Enligt skulle ett införande göra att etableringen av kontrollplatser i hamnar och andra lämpliga trafikmiljöer skulle kunna intensifieras med stora trafiksäkerhetsvinster som följd. Av det skälet har och skickat in en gemensam begäran till i syfte att utreda frågan om trafiksäkerhetskontrollanter. Som tidigare nämnts utreds nu frågan som en del i utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg (dir. 2019:51 och 2020:65) som skulle slutredovisas . I flera hamnar, bl.a. , , , och hamn, är planering, projektering och etablering av kontrollanläggningar påbörjade. På grund av rådande situation med risk för spridning av coronaviruset är de anläggningar som tagits i drift nu avstängda, och de hamnar som har anläggningar klara att ta i drift eller som håller på att planeras avvaktar agerande i frågan. redovisar att resultaten av genomförda kontroller i energihamn och hamn indikerar att förekomsten av rattfulla förare är på samma nivå i dessa hamnar som för det övriga vägnätet i . Utskottet konstaterar att drar slutsatsen att nykterhetskontroller i hamnar är viktiga och prioriterade på samma sätt som i det övriga vägnätet. konstaterar att användningen av automatiserade kontrollanläggningar, som t.ex. alkobommar, är att betrakta som våldsanvändning och kräver närvaro av personal från någon kontrollmyndighet. Ett införande av trafiksäkerhetskontrollanter skulle enligt ge möjligheter till en ny resurs att använda vid kontroller av färjetrafiken i hamnar och avlasta kontrollmyndigheterna. Ett införande skulle göra att etableringen av kontrollplatser i hamnar och andra lämpliga trafikmiljöer skulle kunna intensifieras med stora trafiksäkerhetsvinster som följd. Om kontrollerna genomförs som egenkontroll vid infarten till hamnen och med hamnen som huvudman kan automatiserad kontroll med exempelvis alkobommar enligt med fördel användas. Detta skulle bidra till en ökad trafiksäkerhet i vägnätet som det kan skapa en förbättrad arbetsmiljö i hamnområdet. Erfarenheterna från energihamn är enligt mycket goda. Hamnbolagen har ingen juridisk skyldighet att upplåta mark eller att medverka till etableringen av nykterhetskontroller, varför all etablering av kontrollanläggningar enligt måste ske på basis av frivillighet hos hamnarna. Uppdragets genomförande har enligt resulterat i att metoder och teknik för nykterhetskontroller har utvecklats, testats och verifierats inom ramen för gällande lagstiftning. De aktörer som har deltagit i arbetet – branschorganisationer, berörda hamnar, rederier och myndigheter – har ställt sig positiva till framtagna koncept. uppger dock att coronapandemin har försvårat arbetet med uppdraget på flera sätt. I stort sett alla diskussioner med hamnarna om utveckling och planering av anläggningar för nykterhetskontroller har pausats. Ett fåtal anläggningar har varit i drift och på grund av detta har något användarråd ännu inte bildats. Baserat på ovanstående slutsatser rekommenderar ett fortsatt arbete som innebär – att införande av trafiksäkerhetskontrollanter möjliggörs – att ges i uppdrag att fortsätta införandet av funktionella kontrollplatser (typ 2) i hamnar med färjetrafik för nyttjande av kontrollmyndigheterna och trafiksäkerhetskontrollanter – att ges i uppdrag att fortsätta etablerandet av kontrollanläggningar (typ 1) i hamnar med tillståndsgiven trafik – att ges möjlighet att finansiera fortsatt utveckling i form av anskaffning, etablering och underhåll av anläggningen för nykterhetskontroller i hamnar – att ges i uppdrag att införa ett användarråd i syfte att följa upp och utvärdera verksamheten. Utskottet kommer att fortsätta att följa denna fråga. Alkolås kan användas dels i ett körkortsprogram efter rattfylleri, dels i förebyggande syfte som ett kvalitetssäkringsverktyg. Utskottet vill påminna om att det infördes en försöksverksamhet som innebar att den som begått ett rattfylleribrott i stället för traditionell körkortsåterkallelse kunde få en villkorlig sådan med rätt att få fortsätta att framföra ett körkortspliktigt fordon, under förutsättning att detta hade ett godkänt alkolås. fattade beslut om att införa ett permanent system där körkortsinnehav med alkolås kan medges som ett alternativ till körkortsåterkallelse vid rattfylleri (prop. 2010/11:26, bet. 2010/11:TU7, rskr. 2010/11:83). Syftet med systemet är att minska risken för återfall i rattfylleri på grund av alkoholintag och därigenom minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken. Systemet innebär att det i princip blir obligatoriskt för den som har dömts för rattfylleri att använda alkolås för att under det eller ha rätt att köra motorfordon.