bet · H801NU20 · 2021-04-30 00:00:00 — I motion 2020/21:476 av och (båda C) anförs att besöksnäringen skapar arbetstillfällen och gör det möjligt för människor att leva och verka i hela landet. Besöksnäringen är en växande bransch, men den hämmas av ett antal flaskhalsar som gör att den inte når upp till sin fulla potential. För att svensk besöksnäring ska vara långsiktigt konkurrenskraftig, inte minst efter coronapandemin, efterfrågar motionärerna enligt yrkande 1 en översyn av konkurrenskraften inom besöksnäringen. (C) anger i motion 2020/21:587 att många turistföretag vill växa men att de upplever olika hinder för att kunna utvecklas och växa. För att ta vara på näringens vilja att växa och potentialen för framtida sysselsättningstillväxt är det därför viktigt att komma till rätta med problemen som företagen upplever inom både kompetensförsörjning och regelfrågor. Motionären vill därför att regeringen ska prioritera arbetet med kompetensförsörjning och regelförenklingar för företag inom besöksnäringen och kontinuerligt redovisa hur arbetet fortlöper. I motion 2020/21:2940 av Per Schöldberg m.fl. (C) anges att den svenska skogen är en resurs som ger ett förnybart byggnadsmaterial som kan motiveras ur såväl ett miljömässigt som ett ekonomiskt perspektiv när man bygger t.ex. hus, utemiljöer och broar. Den svenska skogen kan tillsammans med universiteten bidra med nya byggnadsmaterial, och motionärerna efterfrågar därför i yrkande 6 ett tillkännagivande till regeringen om att den bör främja en inhemsk träindustri med träförädling i . m.fl. (KD) pekar i kommittémotion 2020/21:3500 yrkande 18 på att utbildningen av branschspecifika kompetenser för besöksnäringen har hållit ojämna steg med personalförsörjningsbehoven, vilket har lett till att tillgången på personal med rätt utbildning har minskat. Kompetensfrågan är central för branschens möjligheter att växa, varför regeringen enligt yrkande 18 i nära samarbete med näringslivet bör utveckla utbildningssystemet i branschen för att stärka kompetensförsörjningen inom besöksnäringen. Vidare anförs i att har en stark tradition och kompetens inom alla segment av livsvetenskapsindustrin men att tillflödet av riskkapital i de tidiga skedena har minskat och därmed hämmat utvecklingen av nya livsvetenskapsföretag. Motionärerna föreslår därför yrkande 32 att det ska utredas om en megafond för livsvetenskap kan skapas. Megafonden ska kapitaliseras genom både ägarandelar och obligationer, och den ska göra det möjligt för investerare som traditionellt inte har investerat i tidiga skeden att välja detta investeringsalternativ. I motion 2020/21:489 konstaterar (KD) att coronapandemin har slagit hårt mot svensk besöksnäring, inte minst i , som är ett av landets mest populära resmål. Motionären förordar därför att regeringen skyndsamt initierar ett särskilt rådslag för att kartlägga behovet av statliga insatser till turism och besöksnäring i . m.fl. (L) konstaterar i kommittémotion 2020/21:3243 yrkande 5 att behöver stärka satsningar på forskning, innovationer och nyttiggörande för att öka företagens möjligheter att utnyttja AI i sina processer och tjänster om ska bli möjligheternas land inom AI . Regeringen bör därför enligt motionärerna fortsätta att främja satsningar inom datadriven innovation och AI-tillämpningar. Motionärerna lyfter vidare delningsekonomins fördelar såsom effektivare användning av resurser, men konstaterar att den också förändrar och utmanar traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare samt hur framtidens skattesystem ska utformas. För att styra utvecklingen mot ett mer sammanhållet och resurseffektivt förordar motionärerna i yrkande 8 att regeringen tar fram en nationell handlingsplan för att öka invånarnas kunskap om och delaktighet i delningsekonomin. Därtill anför motionärerna att politiken och lagstiftningen i ännu inte har hunnit anpassa sig till delningsekonomin, vilket kan riskera att dels skapa ett gap mellan gällande lagstiftning och den allmänna rättsuppfattningen, dels stoppa de fördelar som finns när man kan köpa, sälja, hyra och dela med ett minimum av administration. Motionärerna efterfrågar spelregler som bejakar delningsekonomins möjligheter och säkerställer konkurrens på rättvisa villkor. Således anser motionärerna i yrkande 9 att regeringen bör anpassa lagstiftningen till delningsekonomin med hänsyn till olika samhällssektorers behov, genom att göra separata utredningar för de berörda branscherna i syfte att släppa in digitalisering och delningsekonomi på ett rättssäkert, ansvarsfullt och för branscherna välanpassat sätt. I partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 12 anför motionärerna att de största utsläppen från industrisektorn kommer från järn- och stålindustrin, där reduktionen av järnoxid till järn i masugnar genererar stora mängder koldioxid. Motionärerna lyfter som ett gott exempel på hur innovation inom industrin kan lösa problemet med utsläpp från industriproduktion och menar att det finns en mycket stor potential i att utvidga klimatnyttan av vätgasreduktionstekniken. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande till regeringen om att i samråd med järn- och stålindustrin och energibranschen arbeta för att kraftigt öka den klimatneutrala järnmalmsreduktionen i . I yrkande 13 lyfter motionärerna förslag på hur man skulle kunna komma till rätta med koldioxidutsläppen från cementtillverkning, exempelvis genom vidareutveckling av byggtekniker i trä, infångande och permanent lagring av koldioxid som uppstår vid cementtillverkningen, installation av koldioxidavskiljning vid två cementfabriker och genom utbyte av kalksten mot kalcium från andra källor som t.ex. flygaska vid tillverkningen. m.fl. (MP) lyfter i kommittémotion 2020/21:2729 yrkande 2 vikten av att arbeta för ett effektivt användande av varor och tjänster för att minska dessas miljöpåverkan. För att underlätta delningsekonomin och återanvändningen uppmanar motionärerna regeringen att ändra regelverken så att de underlättar delningsekonomins utveckling. Motionärerna konstaterar vidare att traditionella finansiella mått inte är applicerbara på cirkulära affärsmodeller. För att lösa denna utmaning föreslår motionärerna i yrkande 9 att det inrättas en hubb för innovation inom finansieringsmodeller. Motionärerna pekar vidare på behovet av ett ökat stöd i form av medel för digitalisering och tillgång till kompetensutveckling för de minsta företagen. I yrkande 10 förordas därför att regeringen förbättrar innovations- och utvecklingsklimatet för mikroföretag vad gäller cirkulär ekonomi. Detta kan exempelvis göras genom att utöka med särskilt fokus på klimatsmarta investeringar som minskar klimatutsläppen till att även omfatta resurseffektivitet och cirkulär ekonomi. Därtill vill motionärerna enligt yrkande 14 att regeringen tar initiativ till ett samarbete med branscherna för att ta fram färdplaner för kompetensutveckling i det cirkulära samhället. I motion 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 20 anförs att politiken har ett ansvar för att hjälpa kulturlivet i detta läge där kulturaktörer, kulturskapare och kulturverksamheter runt om i landet fortsätter att drabbas hårt ekonomiskt av de inkomstbortfall som coronapandemin orsakar. Motionärerna pekar på att det behövs stimulanser, reformer och investeringar för att återstarta kulturlivet. Motionärerna förordar därför en tidsenlig konstnärspolitik för att stärka förutsättningarna inom de kulturella och kreativa näringarna, bl.a. genom att stärka ersättningar och stipendier, scenkonstallianser och centrumbildningar och genom att förändra regelverk i syfte att göra trygghetssystemen mer träffsäkra för bl.a. konstnärer. Utredningen om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande Regeringen beslutade om att tillsätta en utredning för att se över beskattningen av enskilda näringsidkare (dir. 2019:102). I bakgrunden till kommittédirektivet anges att det framgår av januariavtalet att det ska genomföras en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande. Vidare anger regeringen att skattereglerna bör vara så enkla att förstå och tillämpa som möjligt, såväl i en verksamhets uppbyggnadsskede som i ett mer etablerat skede, för att underlätta och främja egenföretagande. Syftet med översynen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva en enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Utredaren ska bl.a. utifrån en analys bedöma lämpligheten av och lämna ett förslag på ett frivilligt system där beskattningen bestäms schablonmässigt baserat på en verksamhets omsättning som ett alternativ till konventionell inkomstbeskattning för enskilda näringsidkare vars omsättning understiger en viss gräns och som inte har några anställda. Utredaren ska även analysera om en sådan ordning kan främja delningsekonomins utveckling och ekonomins utveckling i allmänhet. Av kommittédirektivet framgår även att utredaren vid analysen kan beakta de kartläggningar som redan genomförts av delningsekonomin, dels av i rapporten , dels av Utredningen om användarna i delningsekonomin i betänkandet Delningsekonomi på användarnas villkor. Utredaren ska inom ramen för uppdraget samråda med andra pågående statliga utredningar, myndighetsuppdrag och motsvarande som berör mikroföretags förutsättningar, delningsekonomi och cirkulär ekonomi. Uppdraget ska redovisas . granskning av beskattningen av delningsekonomin granskar arbete med beskattning av delningsekonomin. Bakgrunden till granskningen är att digitaliseringen har främjat en snabb utveckling av delningsekonomin genom ökad tillgänglighet och minskade transaktionskostnader. har ett stort antal plattformar för delningsekonomi etablerats i , där några av de största och snabbast växande plattformarna finns bl.a. inom uthyrning av bostäder och leveranser. Delningsekonomin växer snabbt även på andra områden. Plattformar som förmedlar tjänster såsom gräsklippning, montering och reparation samt uthyrning av fordon och verktyg blir också allt vanligare. har konstaterat att dagens skatteregler går att tillämpa för att beskatta delningsekonomin, men att det innebär flera utmaningar. Exempelvis är delningsplattformarna ofta organiserade som ett trepartsförhållande (tillhandahållare, utförare och konsument), vilket kan göra det svårt för aktörerna att veta vem som ska betala in moms och arbetsgivaravgifter eller vilka inkomster som ska rapporteras och hur. har dessutom konstaterat skillnader mellan delningsekonomin och den traditionella ekonomin när det gäller efterlevnaden av skatteregler. Jämfört med den traditionella ekonomin har dessutom sämre möjligheter att kontrollera att rätt skatt betalas. anger att syftet med granskningen är att undersöka om åtgärder för att beskatta delningsekonomin är effektiva. Granskningen planeras bli klar . Regeringen gav respektive i uppdrag att analysera delningsekonomin. Vidare tillsatte regeringen en utredning för att kartlägga delningsekonomin. Nedan redogörs för dessa. I utskottets betänkande 2018/19:NU7 Näringspolitik finns en utförligare redogörelse för dessa regeringsuppdrag om delningsekonomin. Regeringen gav i uppdrag att utifrån ett konkurrens- och näringspolitiskt perspektiv kartlägga och analysera hur delningsekonomin och e-handeln utvecklas i (N2016/03446/KSR). I och tillväxt på digitala marknader (2017:2) gör verket bl.a. bedömningen att regelverket i huvudsak är väl anpassat till att hantera potentiella konkurrensproblem, men att det blir en central utmaning för tillsynsmyndigheterna att på ett effektivt sätt bedriva tillsynsverksamhet när affärsmodellerna komplicerar marknadsanalyserna. Regeringen beslutade även att tillsätta en utredning om att kartlägga den nya delningsekonomin och se över olika användares rättsliga ställning (dir. 2015:136). Utredningen slutredovisade sitt betänkande Delningsekonomi – På användarnas villkor (SOU 2017:26) . Det konstateras i utredningen att delningsekonomin ännu befinner sig i ett tidigt skede i . I första hand förordas i utredningen en fortsatt och fördjupad datainsamling och analys. Utredningen drar också slutsatsen att det krävs trygghetsskapande åtgärder och funktioner för att delningsekonomin ska kunna etableras och växa och föreslår bl.a. att får i uppdrag att informera och vägleda privatpersoner om vad delningsekonomiska transaktioner innebär. Till följd av den nämnda utredningen fick 2018 ett uppdrag om transaktioner inom delningsekonomin och avtal mellan privatpersoner om köp av varor och tjänster (Fi2017/01645/KO, Fi2017/04510/KO). presenterade rapporten omvärld 2018 – Tema delningsekonomi (rapport 2018:16). I rapporten konstateras bl.a. att det finns en dubbel struktur i fråga om aktörerna och plattformarna där några få växer sig stora medan det stora flertalet fortsätter att vara små. Vidare konstateras att det inte går att avgöra i vilken utsträckning delningsekonomin bidrar till en miljömässigt hållbar konsumtion. I rapporten anförs även att det kan finnas behov av att få mer kunskap om vilka anpassningar av regelverken som krävs för att ge delningsekonomin goda och rättvisa förutsättningar. Bland annat gäller det att hitta en ändamålsenlig reglering på det skatte- och arbetsrättsliga området samt regler för konsumentskydd som inte hämmar tillväxten av delningstjänster som det är viktigt att konkurrensen inte snedvrids mellan delningsaktörer och andra aktörer. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring i syfte att ge regeringen underlag för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor i hela (dir. 2016:83). Den särskilda utredaren (rådsdirektör ) överlämnade betänkandet Ett land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95) . I utredningen konstateras att det finns ett behov av en samlad strategi för och ett samlat genomförande av offentliga och privata insatser. Vidare anser utredningen att regeringen ska föreslå att fattar beslut om ett nytt övergripande mål för hållbar turism och växande besöksnäring: att öka besöksnäringens och turismens bidrag till hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i hela landet. I utredningen presenteras även åtgärdsförslag på strategiska insatsområden som digitalisering av besöksnäringen, kompetensförsörjning, utveckling, innovation och forskning, tillgänglighet (transporter och digital tillgänglighet), naturturism, kulturturism, måltidsturism, evenemang och stora möten samt företagens villkor. Det föreslås också att delstrategier och delmål formuleras och antas för de tematiska områdena. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen anger i budgetpropositionen att den avser att ta fram en strategi för besöksnäringen som ska beskriva hur besöksnäringens och turismens bidrag till en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i hela landet kan öka (prop. 2019/20:1 utg.omr. Enligt uppgifter från pågår arbetet med att ta fram strategin. Åtgärder med anledning av coronapandemin Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) att besöksnäringen efter många års positiv utveckling tidigt drabbades av coronapandemin med konsekvenser som ett högt antal konkurser, uppsägningar och varsel över hela landet. Regeringen pekar på att det är avgörande med insatser som bidrar till återhämtning av besöksnäringens branscher och de leverantörer och aktörer som besöksnäringen bygger sina produkter och tjänster på. Regeringen anger i propositionen att den därför avser att satsa på besöksnäringen med inriktning på ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar turism samt en satsning på ekoturism som bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för boende, besökare, företag och investeringar i hela landet. Inom ramen för satsningen ska arbete med att bygga och sprida kunskap i hela besöksnäringssystemet stärkas. Regeringen har därför föreslagit särskilda insatser för besöksnäringens återhämtning om 2021 som omfattar medel till bl.a. och Visit . För att finansiera en satsning på omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring föreslog regeringen att anslaget 1:7 Turistfrämjande skulle ökas med 2021. Vidare föreslogs att anslaget ökas med 2021 för att finansiera en satsning på effektivisering och omställning av Visit verksamhet. biföll regeringens förslag (bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145). Det framgår av regleringsbrev för i fråga om anslaget 1:5 Näringslivsutveckling inom utgiftsområde 24 Näringsliv att myndigheten tilldelats som finansierar uppdrag att genomföra insatser för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring. ägs av staten efter att bemyndigat regeringen att köpa Svensk Turism AB:s aktier (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24, bet. 2019/20:NU1). I budgetpropositionen föreslogs att regeringen skulle ta över ägandet av bolaget för att stärka styrningen och ge möjligheter för staten att finansiera den omställning som krävs för att bolaget framöver ska kunna leverera den samhällsnytta som bolagets verksamhet innebär. I samband med att behandlade budgetpropositionen godkände även att uppdraget till Visit förtydligades. Med anledning av att staten tog över Visit som ensam ägare höll man en extra bolagsstämma. På denna antogs en ändring av bolagsordningen och en ägaranvisning. Av ägaranvisningen som antogs vid en extra bolagsstämma framgår att Visit enligt bolagsordningen ska marknadsföra som turistland hos utländska målgrupper genom effektiva kommunikationskanaler och bidra till att öka attraktionskraft som besöksmål. Bolaget ska inom ramen för sitt uppdrag marknadsföra som turistland hos både utländska och inhemska målgrupper, genomföra satsningar på marknader där det finns tillväxtpotential för turism till och medverka till genomförandet av regeringens exportstrategi i tillämpliga delar. Därtill ska Visit använda till marknadsföringsinsatser för inhemsk turism för att bidra till omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring samt inom sitt befintliga verksamhetsområde bidra i förberedelsearbetet inför deltagande vid 2020. Bolagets insatser ska beslutas efter samråd med deltagande i (UD 2017:01). Vidare framgår av ägaranvisningen att bolaget ska etablera ett fristående rådgivande icke-arvoderat forum med representanter utsedda av Svensk Turism vars syfte är att tillvarata besöksnäringens kompetens genom intressentdialog inför marknadsföringen av . I budgetpropositionen anför regeringen att Visit spelar en viktig roll i att locka utländska målgrupper att ta del av erbjudanden som turistland. Regeringen menar därtill att Visit uppdrag bör utvidgas om bolaget ska fortsätta att ha en nyckelroll i marknadsföringen av och kunna samverka med destinationsbolag och besöksnäringsorganisationer och öka attraktionskraft som besöksmål. Regeringen föreslog därför att uppdraget skulle utvidgas till att avse marknadsföring av som besöksmål inte bara för utländska utan också inhemska målgrupper. Vidare bör bolaget enligt regeringen även framgent, på marknadsmässiga villkor och med marknadsmässig avkastning, kunna bedriva public relations- och marknadsföringsåtgärder när det gäller enskilda destinationer i och som turistland. Regeringen anger i vårändringsbudgeten (prop. 2020/21:99) att besöksnäringen fortsatt är hårt drabbad av coronapandemins konsekvenser då i princip allt resande från utlandet och affärsresande har upphört. Regeringen anför att det är viktigt att främja besöksnäringen genom att marknadsföra som destination, vilket bedöms kunna bidra till en snabbare omstart av näringen. Regeringen föreslår därför ett tillskott till Visit genom till anslaget 1:7 Turistfrämjande. arbete med turism och besöksnäring är ansvarig myndighet för turism och besöksnäring. Myndigheten har även ett nationellt ansvar för kunskaps- och kvalitetsutveckling samt samverkan och samordning inom turism. Turistfrågorna är en integrerad del av övergripande arbete med näringsutveckling. Myndigheten anordnar och deltar i flera olika typer av nätverk, dialoger och mötesplatser på turistområdet. leder bl.a. en strategisk myndighetsgrupp för dialog och samordning av turist- och besöksnäringsfrågor där myndigheter och statligt ägda bolag ingår. Myndigheten genomför även aktiviteter tillsammans med organisationer och företag som företräder turistbranschen för att bidra till en ökad dialog mellan olika aktörer och fånga upp utmaningar som finns över landet. har även ett särskilt ansvar för den officiella inkvarteringsstatistiken och tar fram statistik om svenskars resande och utländska besökare i . Regeringen gav i uppdrag att i en uppstartsfas stödja uppbyggnaden av en samverkansarena för besöksnäringen (N2019/03018/RTL). Syftet med samverkansarenan är att den ska företräda besöksnäringens intressen, inklusive dess små och medelstora företag, formulera besöksnäringens behov och ha en drivande roll i näringens utveckling. Samverkansarenan ska ägas, drivas och fortsättningsvis finansieras av dessa företag och organisationer. Uppdraget skulle slutredovisas men har via ett regeringsbeslut förlängts till (N2020/01926/RTL). fick ett särskilt regeringsuppdrag att genomföra insatserna för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring (N2020/03156). Enligt uppdraget ska bygga upp ett nationellt kunskapsstöd som möjliggör ett systematiskt lärande mellan bl.a. myndigheter, regioner, företag och civilsamhällets organisationer till nytta för besöksnäringens utveckling. ska därtill genom beprövade eller nya metoder främja besöksnäringsföretagens egen produktutveckling samt förmåga att utvecklas och ställa om sin verksamhet till ändrade förutsättningar, inte minst till klimatförändringarna, behovet av minskad miljö- och klimatpåverkan samt den digitala strukturomvandlingen. Företag ska öka sina kunskaper och sin förmåga samt få stöd i att utveckla och ställa om sin verksamhet. ska även inrikta en del av insatserna mot ekoturism med beaktande av Naturturismföretagens Nationell naturturismstrategi av . Vidare ska inom ramen för uppdraget stärka förändrings- och omställningsförmågan i besöksnäringsföretag genom att underlätta deras myndighetskontakter. Exempelvis kan ta fram en guide för ekoturism och vidareutveckla och anpassa de checklistor och uppgiftslämnarguider som finns för besöksnäringen, som företagen får tillgång till via . Härigenom ska företagen i besöksnäringen få snabbare tillgång till e-tjänster och guidade processer för att lämna uppgifter. En redovisning av uppnådda resultat samt en ekonomisk redovisning ska lämnas till regeringen . ska också utveckla långsiktiga, effektiva och kvalitetssäkrade metoder för att ta fram, bearbeta, analysera och tillgängliggöra statistik om turism och besöksnäring. Statistiken ska göras mer jämförbar och tillförlitlig och både statistik och analyser ska bli mer användbara. En delredovisning ska lämnas till regeringen . En redovisning av uppnådda resultat och ekonomisk redovisning ska lämnas . Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) att förenklingspolitiken är en viktig del av näringspolitiken och bidrar till att främja svensk tillväxt och konkurrenskraft. Regeringens utgångspunkt är att den samlade regelgivningen ska bidra till att säkra de ekonomiska, miljömässiga och sociala värden som enskilda regler syftar till att skydda, som proportionalitetsprincipen beaktas och företagens konkurrenskraft och tillväxtförmåga främjas. Målen med regeringens förenklingsarbete är att regler ska främja tillväxt, att företagens kostnader till följd av regler ska minska, att det ska bli enklare för företag att lämna uppgifter till myndigheterna, och att handläggningstiderna ska förkortas. Regeringen anger vidare i budgetpropositionen att målen för regeringens förenklingspolitik löper ut och att den avser att återkomma i närtid med beslut om nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga.