bet · H801KU20 · 2021-01-26 00:00:00 — Av rådets arbetsordning framgår att rådsdagordningen på motsvarande sätt är indelad i två delar, A-punkter och B-punkter (artikel 3.6). B-punkter kräver mer eller mindre omfattande överläggningar i rådet. A-punkterna däremot fattar rådet beslut om utan överläggning. Kriteriet för en A-punkt är att man har konstaterat att ett tillräckligt antal medlemsstater står bakom beslutet och att inget ytterligare behöver sägas i frågan. Förhandlingarna har således avslutats och en överenskommelse nåtts i rådets förberedande organ, dvs. arbetsgrupper och Coreper. Enligt artikel 12.1 i rådets arbetsordning kan rådets akter vid brådskande ärenden antas genom en skriftlig omröstning, om rådet eller Coreper enhälligt beslutar att tillämpa detta förfarande. Under särskilda omständigheter kan även ordföranden föreslå ett sådant förfarande; i så fall får skriftlig omröstning äga rum om alla rådsmedlemmar är överens om det. har vid ett flertal tillfällen granskat regeringens samråd i EU-frågor. REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN I en granskning konstaterade att informella möten, t.ex. lunchdiskussioner med endast ministrarna närvarande, i samband med ett formellt rådsmöte inte omfattas av regeringens skyldighet att samråda med enligt riksdagsordningen (bet. s. 52 f.). Utskottet erinrade dock i sammanhanget om att det faktum att ståndpunkter i aktuella EU-frågor förs fram vid sidan av formella möten inte innebär att bestämmelser som syftar till att ska få ett aktivt och reellt inflytande saknar tillämpning. Utskottet framhöll att ståndpunkter som inom EU förs fram av regeringen och som i och för sig inte omfattas av samrådsskyldighet bör ändå vara förenliga med vad som har Utskottet anförde vidare att utöver informella möten och diskussioner i samband med formella rådsmöten brukar det land som är ordförande i rådet anordna ett antal s.k. informella ministermöten, där inga formella bindande Utskottet framhöll att det inte finns något krav i riksdags- ordningen på samråd inför informella ministermöten, och normalt är det inte heller någon information eller något samråd i inför informella Ståndpunkter som inom EU förs fram av regeringen och som i och för sig inte omfattas av samrådsskyldighet bör dock ändå vara förenliga med vad som har förankrats i . aktuella ärendet visade enligt utskottets mening att de ståndpunkter som statsrådet förde fram var inom ramen för vad som hade förankrats i EU- Med början granskade utskottet om regeringen uppfyllt sin samråds- och informationsskyldighet gentemot när det gäller det s.k. upphovsrättsdirektivet (bet. 2020/21:KU10 s. 55 f.). tagande anförde utskottet bl.a. följande (s. 74): Enligt regeringsformen ska regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Enligt 7 kap. 12 § riksdagsordningen (RO) ska regeringen överlägga med utskotten i de frågor om arbetet i Europeiska unionen som utskotten bestämmer. Regeringen ska vidare enligt 7 kap. 14 § RO underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd samt rådgöra med EU- nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. EU:s beslutsprocess utgör ramen för samrådet mellan regering och Eftersom diskussioner förs på lägre nivåer i rådsstrukturen, i arbetsgrupper och Coreper, innan frågorna kommer upp på själva rådsmötena måste också bevaka skedena före rådsmötena. bör enligt förarbetena ske genom överläggningar i utskotten. samrådet om regeringens position inför besluten i rådet och givandet av själva förhandlingsmandatet bör ske i . Inför samrådet i bör frågorna således vara förankrade i Samrådet i kan därmed fokusera på eventuella förhandlingsstrategiska överväganden medan sakaspekterna har behandlats i utskotten. Utskottet konstaterade att det inte föreligger någon skyldighet för regeringen att samråda med inför möten i Coreper, utan att utskotten i stället REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN bör bevaka skedena före rådsmötena. Utskottet ansåg att det finns skäl att både från regeringens och utskottens sida vara uppmärksamma på när beslutsgången inom EU i ett visst ärende avviker från den som vanligtvis gäller på så sätt att frågan inte tas upp på ett rådsmöte, och därmed inte heller blir föremål för samråd med . Genom skrivelser som sändes till begärde utskottet redogörelser för –hur regeringen under coronapandemin har säkerställt att har hållits informerad om frågor som ska beslutas inom Europeiska unionens råd –hur regeringen under coronapandemin har säkerställt att samråd har ägt rum med inför beslut som fattas inom rådet –hanteringen av s.k. A-punkter under coronapandemin och hur hanteringen förhållit sig till riktlinjer enligt cirkulär 4 –om riktlinjer enligt cirkulär 2 har efterlevts när det gäller återrapporter från rådsmöten och informella ministermöten –hur regeringen har säkerställt att har hållits informerad och att samråd har ägt rum inför möten och beslut i . Vidare identifierade utskottet ett antal informella videomöten inför vilka något samråd inte synes ha ägt rum. Mot denna bakgrund ställde utskottet frågor om regeringen hade lämnat information till eller samrått med inför dessa möten och om vad som avhandlades vid mötena. Utskottet begärde också att få ta del av den skriftliga information som fick del av inför videomötena –och . Som svar överlämnades och promemorior som hade upprättats inom Statsrådsberedningen (bilaga A5.10.1–2). Samråd med inför möten i rådet Regeringen anför att rådsmöten ställdes in redan tidigt under pandemin och att samtliga möten ställdes in . Därefter förekom fysiska möten endast i begränsad omfattning. För att möjliggöra diskussion och utbyte på politisk nivå kallade ordförandeskapet till video- och telefonmöten. Eftersom det inte är möjligt att fatta rådsbeslut vid sådana informella möten fattades beslut i rådet genom ett skriftligt beslutsförfarande, vilket underlättades av den tillfälliga ändringen i rådets arbetsordning. Regeringen bedömde att det var angeläget att upprätthålla en kontinuitet i förhållande till , vilket skedde genom muntligt samråd inför de informella möten som hölls via video och ersatte rådsmöten. Vid sådana informella möten behandlades vanligen förslag till beslut. Besluten fattades dock i ett efterföljande skriftligt förfarande. REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN Utöver dessa muntliga samråd inför de informella mötena genomfördes samråd i enlighet med cirkulär 4 om de A-punkter som kom upp för beslut i rådet. För frågor som beslutades genom skriftligt förfarande genomfördes skriftliga samråd med i enlighet med cirkulär 1, i den mån frågan inte hade varit föremål för muntligt samråd med nämnden. Regeringens inriktning har varit att påkalla muntligt samråd inför sådana möten som bedömts ersätta rådsmöten. För att bedöma vilka möten som skulle ersätta rådsmöten och vilka som skulle ersätta informella ministermöten hämtade regeringen vägledning från ordförandeskapets halvårsvisa kalen- darium. De informella ministermötena hanterades i enlighet med cirkulär 2, vilket innebär att nämnden informerades skriftligen inför dessa möten. Mot bakgrund av att utskottet hade identifierat ett antal informella video- möten inför vilka något samråd inte synes ha ägt rum, ställde utskottet frågan om regeringen hade samrått med inför dessa möten. Som svar anförs att muntliga samråd genomfördes inför vissa av mötena (, och ). Flertalet av mötena bedömdes dock inte ersätta rådsmöten, och därför ägde något samråd inte rum inför dessa möten. Inför ett av mötena, ett telefonmöte i Ekofinkretsen , ägde ett skriftligt samråd med rum om en av dagordningspunkterna. Regeringen anför att under pandemin har informerats om det inkommande ordförandeskapets preliminära rådsdagordningar och kalendarium på sedvanligt sätt. Av informationen har datum för planerade rådsmöten och informella möten i ordförandeskapets regi framgått. Regeringen har informerat inför de rådsmöten som ägt rum. Regeringen har även informerat inför de informella möten som bedömts ersätta rådsmöten (se ovan). Under inledningen av pandemin förekom även ett stort antal andra informella möten som inte ersatte rådsmöten. Regeringens inriktning har varit att informera om de informella möten som ordförandeskapet bjudit in till och att återrapportera från dessa möten när de bedömts motsvara sådana informella ministermöten som det under normala förhållanden återrapporteras från. I den situation som rådde i början av pandemin, med många inställda möten, bedömde regeringen att det också fanns behov av mer samlad information om EU:s åtgärder för att hantera pandemin. EU-ministern lämnade därför med början en sådan särskild information till . Som tidigare nämnts identifierade utskottet ett antal informella rådsmöten inför vilka något samråd inte synes ha ägt rum. Mot denna bakgrund ställde utskottet en fråga om regeringen hade lämnat information till inför dessa möten. Som svar anförs att informerades muntligt eller skriftligt inför alla informella möten (utom det nämnda telefonmötet i , se ovan). REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN Utskottet ställde även frågan om vad som avhandlades vid dessa rådsmöten och bad att få ta del av den skriftliga information som fått del av inför mötena. Som svar anförs att när det gäller flertalet av de aktuella mötena framgår vad som avhandlades av den skriftliga information som lämnades till inför mötena. Till svarspromemorian bifogas den skriftliga information som fick ta del av inför dessa möten. Av denna framgår att har fått ta del av inbjudningar och diskussions- underlag till mötena, i något enstaka fall även en dagordning. Av mejlkorrespondens mellan de olika departementen och , som också bifogas, framgår att frågan om huruvida samråd bedömdes nödvändigt eller inte varit uppe vid en majoritet av tillfällena. Något samråd ägde inte rum inför mötena, som tidigare nämnts. Mötena har bl.a. handlat om erfarenhetsutbyte och konsekvenser av pandemin inom de olika råds- konstellationerna. När det gäller en handfull av mötena har det inte lämnats något underlag inför mötena. I svaret lämnas en redogörelse för vad dessa möten handlade om. Av redogörelsen framgår att vid det tidigare nämnda telefonmötet mellan ekonomi- och finansministrarna diskuterades dels det ekonomiska läget och en lämplig policyreaktion, dels tillämpning av flexibilitet i samt påverkan på den europeiska planeringsterminens processer. informerades om mötet i samband med ett skriftligt samråd om att aktivera en undantagsklausul i stabilitets- och tillväxtpakten. Det framgår vidare att ett videomöte mellan jordbruks- och fiskeministrarna behandlade pandemins konsekvenser för jordbruks- och fiskeområdet. Vidare att ett videomöte mellan försvars- ministrarna avhandlade militära implikationer av hanteringen av pandemin. Det framgår också att informerades om att dessa möten skulle äga rum, vad som skulle avhandlas och att samråd inte var påkallat. Vid ett videomöte mellan transportministrarna diskuterades effekterna av pandemin på transportsektorn. informerades om att mötet skulle äga rum och om bedömningen att samråd inte var påkallat. Av redogörelsen framgår även att ett videomöte mellan industri- och inremarknadsministrarna behandlade i vilken utsträckning det s.k. marspaketet kunde bidra till den ekonomiska återhämtningen efter pandemin. Vid mötet diskuterades även åtgärder som kunde vidtas för att skala upp och skynda på investeringar för grön och digital omställning samt hur strategiska autonomi kunde stärkas. informerades om att mötet skulle äga rum. Regeringen anför att regeringens inriktning har varit att följa cirkulär 2 när det gäller återrapporter till . REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN återrapport inte skickats till nämnden. Samtliga fall rör informella möten som inte har varit föremål för samråd. Samråd inför möten i Regeringen anför att Europeiska rådets möteskalender tidigt kom att påverkas av pandemin. Mötet som skulle har ägt rum den 26–ställdes in, liksom det planerade mötet . Den fysiska mötesverksamheten återupptogs först i och med det extra mötet den 17–. Regeringens inriktning har varit att upprätthålla kontinuitet i förhållande till . Det faktiska innehållet och syftet med mötena har varit avgörande för bedömningen av om samråd skulle ske. När det gäller två videomöten som ägde rum och lämnades enbart information till . Dessa möten utgjorde enbart lägesavstämningar för stats- och regeringscheferna. Inför det informella mötet , som hade en tydlig inriktning på gemensamma ställningstaganden, samrådde statsministern med nämnden. Muntliga samråd har därefter genomförts inför samtliga möten i och informella möten . Återrapporter har lämnats från samtliga möten. Enligt 10 kap. 10 § RF ska regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. I 7 kap. 14 § RO föreskrivs att regeringen ska underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd (rådet). Regeringen ska också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska även rådgöra med nämnden inför möten och beslut i . medförde pandemin en extraordinär situation som innebar att de ordinarie ministerrådsmötena ersattes av informella videomöten mellan ministrarna och att de formella besluten fattades genom en skriftlig procedur. Av granskningen framgår att regeringen, som är aktuell för granskningen, har lämnat information till och samrått med inför de informella videomöten som bedömts ersätta ordinarie rådsmöten. Regeringen har även lämnat information till inför sådana informella möten som inte bedömts ersätta ordinarie rådsmöten. EU-ministern har därutöver lämnat en mer samlad information till om EU:s åtgärder för att hantera pandemin. Regeringen har även samrått med inför Europeiska rådets möten . Enligt utskottet innebar pandemin och de förändrade mötes- och besluts- formerna på EU-nivå en utmaning för hur reella inflytande i EU- REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN frågorna skulle kunna upprätthållas. Det tillvägagångssätt som valdes för- ankrades med på ett tidigt stadium och kom att sätta sig . Av granskningen framgår inte annat än att regeringen får anses har fullgjort sin informations- och samrådsskyldighet enligt regeringsformens och riksdagsordningens bestämmelser på ett tillfredsställande sätt. 5.11 Hantering av omställningsstödet till företag I en anmälan till (dnr 1176-2020/21), bilaga A5.11.1, begärs det att utskottet ska granska om regeringens och i synnerhet närings- ministerns hantering av omställningsstödet till företag som drabbats av pandemin strider mot budgetlagens krav på hög effektivitet i statens verksamhet. I anmälan anges att det tagit för regeringen att bestämma sig för om drabbade företag ska få hjälp eller inte, att det tagit innan regeringen lämnat lagförslag till och att det efter riksdags- besluten har tagit mycket innan stödpengar har betalats ut. I anmälan framhålls även att regeringen har varit ryckig med olika besked vilket i förlängningen lett till svårigheter för myndigheter att genomföra regeringens förslag på ett effektivt sätt. Till grund för granskningen har bl.a. legat promemorior från Finans- departementet, bilaga A5.11.2–3. Inom arbetade man fram en promemoria med titeln till företag som fått minskad omsättning på grund av coronaviruset (Fi2020/02322/S2), daterad . I promemorian föreslogs att ett omställnings- stöd skulle införas för företag som fått minskad omsättning som en följd av covid-19-pandemin. Promemorian innehöll bl.a. ett förslag till lag om omställningsstöd och ett förslag till förordning om omställningsstöd, som bägge föreslogs träda i kraft . föreslogs få besluta om omställningsstödet som skulle betalas ut genom en kreditering av skattekontot. Förslaget remitterades till Lagrådet, som kom med sitt yttrande . REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN Regeringen överlämnade en proposition till , Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av coronaviruset. Som förslag på ikraftträdandedatum för lagen om omställningsstöd angavs , vilket var en justering till följd av inkomna remissynpunkter (prop. 2019/20:181 s. 97). Med anledning av propositionen uttalade finansutskottet bl.a. följande (bet. 2019/20:FiU61): Samtliga av och regeringen beslutade stödåtgärder med anledning av covid-19 har haft som syfte att överbrygga de påfrestningar som sjukdomen innebär på samhället. Stödåtgärderna har varit omfattande och fattats beslut om , i många fall med bred politisk enighet. I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att följa upp vidtagna åtgärder, och utskottet konstaterar att regeringen avser att göra en utvärdering av omställningsstödet när det varit i kraft och, om det visar sig finnas behov av det, lämna förslag till lämpliga anpassningar av regelverket. Med hänsyn till de betydande belopp som de beslutade stödåtgärderna innebär anser utskottet att regeringen bör granska stödåtgärdernas sammanlagda påverkan på företagen. Utskottet vill i detta sammanhang särskilt understryka behovet av att dessa utvärderingar görs skyndsamt och fortlöpande då konsekvenserna av covid-19 för svenska företag i många fall kan bli omedelbara. Covid-19 påverkar i alla delar svensk företagsamhet. Förutsättningarna för att ta del av de olika stödåtgärderna för företagen kan dock variera. Ett exempel på detta är den nuvarande situationen för enskilda näringsidkare som förlorat hela eller stora delar av sina intäkter. Även om många viktiga åtgärder vidtagits för att mildra krisens konsekvenser för enskilda näringsidkare anser utskottet att regeringen bör återkomma med åtgärder som särskilt stärker de enskilda näringsidkarnas möjligheter att överbrygga konsekvenserna av covid-19. Detta bör tillkännage för regeringen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2019/20:351) och biföll därmed regeringens proposition. trädde lagen om omställningsstöd (2020:548) i kraft. I 39 § lagen om omställningsstöd anges att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela ytterligare föreskrifter om när omställningsstöd får lämnas, hur omställningsstöd ska beräknas, ansökan om omställningsstöd samt utbetalning och återbetalning av omställningsstöd. Förordning 2020:8 för stödperioden mars– Som framgår ovan innehöll promemorian som remitterades även ett förslag till förordning. Enligt förordningsmotiv 2020:8, utfärdat och i kraft , gällde följande. Stödet kunde ges till företag som haft lägre omsättning –än –. Ersättning gavs med maximalt av de fasta kostnaderna och maximalt per företag. REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN Förordning 2020:838 för stödperioden maj– Inom arbetade man fram en promemoria med titeln till företag för perioden maj–, daterad , med förslag till bl.a. en ny förordning om omställningsstöd för stödperioden maj–(Fi2020/03582/S2). Förordningen föreslogs träda i kraft . Promemorian remitterades , med sista svarstid . Förordningen, utfärdad och i kraft , omfattade två olika stödperioder. För stödperioden maj gällde att stödet kunde ges till företag som haft lägre omsättning än . Ersättning gavs med maximalt av de fasta kostnaderna och maximalt per företag. Ansökan var öppen mellan och . För gällde följande. Stödet kunde ges till företag som haft lägre omsättning än . Ersättning gavs med maximalt av de fasta kostnaderna och maximalt per företag. Ansökan var öppen mellan och . Enligt en promemoria från med titeln till företag för perioden augusti–, daterad , föreslås bl.a. följande (dnr Fi2020/04880). Omställningsstödet ska utökas med perioden augusti–genom en ny förordning om omställnings- stöd för augusti–. Stödordningen baseras på de regler som gäller för mars–enligt de befintliga förordningarna om omställnings- stöd. Perioden augusti–oktober utgör en stödperiod. Rätt till stöd för perioden förutsätter att företagets nettoomsättning för stödperioden understiger av nettoomsättningen för referensperioden. Perioden november- december utgör en separat stödperiod. Den nya förordningen föreslogs träda i kraft . I promemorian står vidare följande: När omställningsstödet förlängdes för perioden maj–konstaterades att det tidigare förelegat en osäkerhet kring pandemins utveckling men att det nu stod klart att pandemin även haft en betydande påverkan på många företag och att det därför fanns skäl att förlänga omställningsstödet ytterligare. har en viss förbättring skett i den allmänna ekonomiska utvecklingen jämfört . Även det befintliga statistiska underlaget för oktober tyder på en liknande utveckling. förvärrades dock pandemin, vilket medfört en skärpning av restriktionerna. Mot denna bakgrund förväntas återigen en försämrad ekonomisk utveckling . Pandemin påverkar olika företag och branscher på vitt skilda sätt. Det finns ett stort antal företag som påverkats svårt av pandemin även augusti–december. Genom sin utformning bedöms omställnings- stödet på ett ändamålsenligt sätt stödja företag som drabbats av stora omställningstapp och som har problem att täcka sina fasta kostnader. REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN denna bakgrund görs bedömningen att det finns skäl att utöka omställningsstödet med ytterligare , dvs. för perioden augusti–. Stödet bör utformas i enlighet det temporära regelverket för statsstöd. Omställningsstödet för de ytterligare månaderna bör regleras i en ny förordning som benämns förordning om omställningsstöd för augusti– . Den nya förordningen bedöms kunna träda i kraft tidigast . Dialog pågår med om ett förstärkt stöd baserat på artikel 107.2 b i EUF-fördraget. Beroende av utgången av dessa diskussioner kan det bli aktuellt att överväga ytterligare perioder med förstärkt stöd. Promemorian remitterades med sista svarstid . I ett pressmeddelande angav regeringen att EU- kommissionen hade godkänt förslaget om att förlänga omställningsstödet för –samt att regeringen avsåg att fatta beslut om de nya reglerna så att de kunde träda i kraft . Extra ändringsbudget Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Proposition 2020/21:77 innehöll förslag till ändringar i statens budget och bl.a. föreslogs att medel skulle tillföras för nya och utökade stöd till företag. kommenterade förslaget om omställningsstödet i propositionen bl.a. så här (bet. 2020/21:FiU40 s. 17): Den fortsatta smittspridningen får betydande effekter på de svenska företagen. Många företag kämpar för sin överlevnad av restriktioner och svag efterfrågan. Flera olika företagsstöd har införts som t.ex. omställningsstödet till företagare och det riktade omsättningsstödet till enskilda näringsidkare. Utskottet välkomnar regeringens förslag om att båda dessa stöd utökas till att även omfatta perioden augusti‒december 2020, uppdelat på två stödperioder. Det ökar företagens möjligheter att överbrygga den svagare efterfrågan och de hårdare restriktioner som följer av den tilltagande smittspridningen. Med bifall till utskottets förslag antog regeringens proposition (rskr. 2020/21:175). Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2021 analyserade i årets rapport bl.a. de ekonomisk-politiska frågeställningar som aktualiserats av pandemin. Rådet bedömde hur de finanspolitiska åtgärderna har fungerat och hur den ekonomiska politiken har förhållit sig till det finanspolitiska ramverket. Angående omställningsstödet uttalade rådet bl.a. följande (s. 72–73). Rådets samlade bedömning är att omställningsstödet är en bra åtgärd. Företag behöver få stöd till fasta kostnader för att möjliggöra övervintring vid en pandemi. Stödet var temporärt och träffsäkert, det sistnämnda tack vare inslaget av trösklar (minsta ersättningstapp) och självrisk (kostnaden delas mellan företagen och staten). Det är därför ett stöd som kan ingå i en REGERINGENS HANTERING AV CORONAPANDEMIN framtida verktygslåda för djupa lågkonjunkturer och kriser.