bet · H901KrU1 · 2021-11-29 00:00:00 — Syftet är att ge programföretagen tydliga och stabila planeringsförutsättningar. Enligt beslut ska medels-tilldelningen till respektive företag höjas –2025 (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om sänkt public service-avgift genom ändring i lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till medelsfördelning till programföretagen . Former för samverkan och inflytande inom filmområdet Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om utvecklingen av parts- och branschsamverkan inom filmområdet och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 1 (S, MP). har tillkännagett för regeringen att den skyndsamt bör utreda hur parts- och branschsamverkan inom filmområdet kan utvecklas sedan modellen med ett gemensamt filmavtal har slutat gälla (bet. 2015/16:KrU11, rskr. 2015/16:289 och bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). Under pandemin har de upparbetade kanalerna, t.ex. Stiftelsen Svenska Filminstitutets råd med sakkunniga personer från filmområdet, enligt regeringen utgjort grunden för ett effektivt utbyte av information, utformning av krisstöden och omprioriteringar av ordinarie medel. Regeringen hänvisar även till att den översyn av stöden till spridning och visning som påbörjades före pandemin ledde till att stödformer som inte nått de avsedda målen förändrades, bl.a. för att bättre stödja publik- och marknadsföringsarbete. Regeringen hänvisar även till möten med olika centrala aktörer om läget för svensk film . Regeringen konstaterar att formerna för parts- och branschsamverkan på filmområdet har utvecklats i rätt riktning och fungerar tillfredsställande. Regeringen bedömer därför tillkännagivanden som slutbehandlade. Syftet med de tidigare tillkännagivandena var att säkerställa att alla parters erfarenheter tas till vara och att inflytande garanteras eftersom detta enligt utskottet möjliggör ett breddat konstnärligt innehåll och förbättrade finansiella förutsättningar för svensk film. Utskottet anser fortfarande att införandet av de s.k. branschråden eller de samtal som regeringen hänvisar till inte är tillräckliga för att uppnå det utskottet menar behövs för att ta till vara parternas erfarenheter och garantera deras inflytande. Utskottet följer noga den nya statliga filmpolitiken. Inte minst händelseutvecklingen med anledning av coronapandemin visar att det behövs andra förutsättningar för att branschens aktörer ska kunna nå en samverkan som garanterar insyn och möjlighet att påverka utformningen av filmstöden, inklusive frågan om ändamålsenliga digitala affärsmodeller. Utskottet delar således inte regeringens bedömning att formerna för parts- och branschsamverkan på filmområdet har utvecklats i rätt riktning och fungerar tillfredsställande och att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utskottet anser därmed att åter bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att det skyndsamt bör utredas hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändrade kulturpolitiska mål. Jämför reservation 2 (SD) och 3 (L). m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:3885 yrkande 2 att antar nya nationella kulturpolitiska mål som utgår från följande aspekter: kulturens egenvärde för oss människor som kulturella varelser, omsorgen om vårt arv och kulturens roll för samhälle och sammanhållning, individuell livskvalitet och kulturarbetares förutsättningar på arbets-marknaden. Motionärerna menar att en stor del av kulturpolitikens fokus ska vara att vårda och värna det svenska kulturarvet, det svenska språket, svenska värderingar och kunskap om historia. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2021/22:4003 yrkande 1 att målen för kulturpolitiken ska utgå från frihet, mångfald och kvalitet. Motionärerna anför att en renodling av dessa begrepp även skulle omfattas av många av de nuvarande kulturpolitiska målen och verktygen för att nå dem. De nu gällande nationella kulturpolitiska målen beslutades av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Utskottet har gjort bedömningen att de övergripande nationella kulturpolitiska målen bör vara formulerade på en mer visionär nivå eftersom de är långsiktiga mål. Vidare bedömde utskottet att vid eventuella kommande beslut om mål för verksamhetsområden inom utgiftsområde 17 bör större fokus ägnas åt målets uppföljningsbarhet, t.ex. genom att målen tidsätts (bet. 2019/20:KrU1). Utskottet finner inga skäl att ändra de kulturpolitiska målen och avstyrker därmed motionerna 2021/22:3885 (SD) yrkande 2 och 2021/22:4003 (L) yrkande 1. Mål för arkitektur, form och design Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förändrade mål för arkitektur, form och design. Jämför reservation 4 (SD). i m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:2506 yrkande 6 att nationella mål för estetisk hållbarhet och medborgerlig förankring införs i arkitekturpolitiken. Motionärerna anför att det vore värdefullt att införa ett mål som förtydligar vikten av långsiktighet, ett mål som fokuserar på estetisk hållbarhet och tidlöshet samt ett mål som syftar till att förbättra den medborgerliga förankringen och som tar hänsyn till allmänhetens preferenser. antog mål för arkitektur, form och design (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Målen för området är att arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön. Ett sammansatt civil- och kulturutskott bedömde att målformuleringen var välavvägd och konkretiserade hur det övergripande målet ska vara styrande för statens initiativ på området samt hur det kan fungera som vägledning för kommuner och regioner (då landsting). Utskottet underströk även att målet ska komplettera andra nationella mål som berör den gestaltade livsmiljön. Utskottet finner inga skäl att ändra målen för arkitektur, form och design och avstyrker därmed motion 2021/22:2506 (SD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utökade mediepolitiska mål. Jämför reservation 5 (L). m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2021/22:4008 yrkande 1 att målen för mediepolitiken ska kompletteras med ett individ- och medborgarperspektiv. Motionärerna anför att mediepolitiken även bör ha som mål att bidra till att göra fler människor nyfikna och kunniga och bidra till förmågan att dra självständiga slutsatser och fatta egna välgrundade beslut. De gällande nationella mediepolitiska målen beslutades av (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Målen för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Utskottet kan konstatera att medieområdet befinner sig i kontinuerlig förändring, inte minst utifrån den fortlöpande tekniska utvecklingen. Utskottet finner dock inte skäl att utöka de mediepolitiska målen i den riktning som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:4008 (L) yrkande 1. Former för samverkan och inflytande inom filmområdet, punkt 3 (S, MP) av Lawen Redar (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. En ny modell för samverkan med filmbranschen genom s.k. branschråd infördes av Stiftelsen . involverades sedan råden i arbete med förändringar av nuvarande stödsystem. Pandemin har satt samverkan på prov och vi delar regeringens bedömning att utvecklingen av branschens inflytande går åt rätt håll, vilket bl.a. visar sig i form av stödformer som ger bra förutsättningar för spridning och visning av film. Regeringen har gjort bedömningen att tillkännagivande om former för samverkan och inflytande därmed är slutbehandlat. Vi delar denna uppfattning och anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. Vi avstyrker därför förslaget om ett nytt tillkännagivande. Mål för kulturpolitiken, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3885 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 1. Vi vill att nuvarande nationella mål för kulturpolitiken ska upphävas och ersättas av nationella kulturpolitiska mål som tar sin utgångspunkt i att kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt främja gemenskap och sammanhållning och trygga den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska stödjas att finna fler finansieringskällor. För att uppnå detta ska kulturpolitiken: – främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande och ökad sammanhållning i samhället – främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden – knyta ihop kultur och hälsa och banden mellan natur- och kulturvård – väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt – särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionsnedsättningar – säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och däri verkande kulturarbetare – främja en högre grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Vi anser därmed att bör anta dessa mål för den nationella kulturpolitiken. Mål för kulturpolitiken, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:3885 av m.fl. (SD) yrkande 2. Målen för kulturpolitiken bör utgå från frihet, mångfald och kvalitet. Genom att renodla dessa som mål omfattas även många av dagens mål och verktyg för att nå dem. Kulturens frihet är helt central för Liberalerna. Vi värnar ett öppet samhälle och i det spelar litteratur, konst och andra kulturella uttryck en viktig roll. Även i hörs rop på att misshaglig kultur ska tystas. Kulturen bidrar självklart till många av de mål vi vill nå med politiken, men kulturpolitiken ska inte vara instrumentell. Fri kultur ger människor verktyg att tänka själva, inte nödvändigtvis att tänka rätt, och det är själva grunden för liberalismen. Kulturpolitiken ska syfta till att kulturen får växa, förändras och präglas av många olika åsikter, uttryckssätt och aktörer. Kulturarvet ska både bevaras och brukas ur många olika perspektiv. Kulturlivet ska vara tillgängligt för alla oavsett kön, bakgrund eller funktionalitet, och olika kulturyttringar ska finnas tillgängliga i hela landet. Kulturpolitiken ska slå vakt om såväl bredd som spets. ska vara öppet, välkomnande och intresserat av omvärlden och söka sig utåt. Detta är särskilt viktigt på kulturens område där de internationella impulserna alltid varit avgörande. Principen om armlängds avstånd ska gälla och säkras, dvs. det är kulturskapare och experter som fattar de konstnärliga besluten och inte politiker. Målet innebär att kulturell kvalitet, professionalism och skapande frihet blir vägledande för kulturpolitiken utan hänsyn till vad som enbart är kommersiellt gångbart. Den konstnärliga kvaliteten ska vara avgörande utan att arbetsmarknadsmässiga, regionalpolitiska, sociala eller andra syften överordnas kvalitetsaspekterna. Liberalerna menar att alla statliga bidrag och anslag ska vara utformade på ett sätt som bidrar till långsiktig kvalitetsutveckling. Jag anser därmed att regeringen bör utarbeta förslag till kulturpolitiska mål som baseras på kärnorden frihet, mångfald och kvalitet. Mål för arkitektur, form och design, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2506 av i m.fl. (SD) yrkande 6. ser ett behov av att införa ytterligare nationella mål när det gäller arkitekturpolitiken. Det vore värdefullt att införa ett mål som förtydligar vikten av långsiktighet med fokus på estetisk hållbarhet och tidlöshet vid nybyggnader, något som har förbisetts och så även . Det bör även införas ett nationellt mål som syftar till att förbättra den medborgerliga förankringen och hänsynstagandet till allmänhetens preferenser kring det som byggs i . Förslaget bör ses mot bakgrund till den diskrepans som råder mellan vilken typ av byggnader människor i allmänhet föredrar enligt olika undersökningar och, den smaknorm som råder i arkitektkåren. Vi anser därmed att regeringen bör återkomma till med förslag på hur arkitekturpolitiken kan kompletteras med nationella mål för estetisk hållbarhet och medborgerlig förankring. Mål för mediepolitiken, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4008 av m.fl. (L) yrkande 1. Målen för medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Det är förvisso bra och rimliga mål, men det finns anledning att också välja ett annat perspektiv när målen anges. Dagens mediepolitiska mål tar i huvudsak sikte på att skapa goda förutsättningar för medieaktörer. Liberalerna delar uppfattningen att det är viktigt att slå vakt om goda förutsättningar och att det därför inte finns anledning att ändra något av dagens mål. Däremot bör målen kompletteras med ett tydligare individ- och medborgarperspektiv. Mediepolitiken bör utöver nuvarande mål också ha som mål att bidra till att fler människor är nyfikna och kunniga och har förmåga att dra självständiga slutsatser och fatta egna välgrundade beslut. Jag anser därmed att regeringen bör utarbeta förslag som kompletterar dagens mediepolitiska mål med ett tydligt individ- och medborgarperspektiv. Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (S, MP) Lawen Redar (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 17. Regeringens budgetförslag framgår av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1). Förslaget behandlades i betänkande /22:FiU1, och vårt ställningstagande framgår av reservation 5 i det betänkandet. Regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid framgår av budgetpropositionen volym XII. Pandemin har påverkat kultursektorn hårt och därmed även måluppfyllelsen inom området. Myndigheten för kulturanalys har på den socialdemokratiskt- och miljöpartistiskt ledda regeringens uppdrag genomfört en översyn av effekterna inom kulturområdet i vilken myndigheten har kartlagt regeringens olika insatser i form av krisstöd, stimulerande och vägledande åtgärder samt samverkan och smittsäkrande insatser. Pandemin har försvårat möjligheterna att uppfylla målet om barns och ungas tillgång till kultur och deltagande i kulturaktiviteter. Barns och ungas tillgång till scenkonst har kraftigt minskat under pandemin. Vidare har behövt anpassa sin verksamhet, framför allt genom att övergå till distansundervisning. De fördelade krisstöden bedöms ha varit av stor betydelse och har bidragit till att kulturverksamheter kunnat överleva, att konstnärer kunnat försörja sig och fortsätta att utveckla sitt konstnärskap. Därmed har stöden främjat möjligheter till kulturupplevelser och konstnärlig förnyelse, vilket bidragit till uppfyllelsen av målen att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Pandemin har tydliggjort att konstnärer arbetar under dåliga sociala och ekonomiska villkor, vilket riskerar att leda till att färre kan verka som konstnärer och att det därmed finns sämre förutsättningar för att uppnå de kulturpolitiska målen. Mot bakgrund av detta är Socialdemokraternas och förslag till budget ett försök att stimulera ekonomin i sektorn och bidra till måluppfyllelse vad gäller barn och ungas tillgång till kultur och idrott samt att främja en återstart för konst- och kultur i hela landet. Vi noterar att , och förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 17 i stort följer vårt förslag till budget. Dessvärre kan detta enbart genomföras med nedskärningar på andra politikområden. Det förslag som majoriteten ställt sig bakom handlar till övervägande del om att byta modell från regeringens föreslagna förvärvsreduktion till ett nytt jobbskatteavdrag och en sänkning av skatten för pensionärer. I praktiken innebär denna skatteförändring att , utformat sitt skatteförslag med det specifika syftet att personer med t.ex. sjuk- och aktivitetsersättning, sjukpenning eller arbetslöshetsersättning inte ska få ta del av en ekonomisk förstärkning. Vi ställer oss frågande till beslutet att slita i budgeten för att personer som inte har möjlighet att arbeta, som är arbetslösa, personer med funktionsnedsättning eller cancersjuka, ska betala upp till ca mer i skatt . Inte heller kommer nedskärningar inom arbetsmarknadspolitiken att leda till färre arbetslösa. Tvärtom riskerar nedskärningarna att leda till att långtids-arbetslösheten biter sig fast i ett läge där den redan är hög på grund av krisen. Neddragningarna på arbetsmarknadsutbildningen riskerar också att leda till kompetensbrist. Därtill anser vi att har en fantastisk och unik natur, som har stor betydelse både för biologisk mångfald och människors hälsa. Därför är det beklagligt att , gör en omfattande neddragning på anslaget för skydd av värdefull natur. Vidare anser vi att borttagande av investeringsstödet för energieffektivisering och en sänkning av skatten på bensin och diesel är helt fel väg att gå i en brinnande klimatkris. Vi noterar att , nu erkänner föräldrars behov av att kunna vara hemma med barn i skolåldern. Men de vill bara göra det till en reell möjlighet för dem som har råd att avstå lön under ledigheten – detta då familjeveckan avvisas för att det i stället ska införas en rätt till obetald föräldraledighet. Mot bakgrund av att , och kulturbudget genomförs på bekostad av arbetsmarknads-insatser, familjeveckan och stora klimatreformer avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 17. Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 17. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4121. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 6 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 17. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 17 läggs fram i kommittémotion 2021/22:4130. Kultur, media, idrott och civilsamhället behöver finnas tillgängligt för alla i hela landet. Alla dessa områden har i hög grad påverkats av pandemin. Det kommer därför att behövas åtgärder för att de ska ha goda utvecklingsmöjligheter framöver. Alla, oavsett bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation ska ha möjlighet att delta i kulturliv som rymmer både professionellt buren kultur och amatörers skapande. Kultur stärker självförtroende och gör att fler tar tillvara yttrandefriheten. Det i sin tur stärker delaktigheten och demokratin i vårt samhälle. Ett brett kulturliv i hela landet underlättar för alla att kunna ta del av det. En stor del av kulturen bärs av våra språk och då behöver språkrikedomen i landet tas tillvara och bland annat de nationella minoritetsspråkens position stärkas. Coronapandemin har fått stora effekter på kulturlivet som riskerar att ge långvariga konsekvenser. Situationen har blivit väldigt svår för många av de som arbetar inom kultursektorn. Det påverkar också i högsta grad alla människor som gått miste om kulturupplevelser. Det behöver göras en bred översyn kring de effekter coronapandemin har fått och vilka ytterligare åtgärder som kan behövas för att säkra ett starkt kulturliv i hela landet även framöver, när stora delar av kulturlivet börjar starta upp. Det gäller även för de delar av kulturlivet som inte behöver något offentligt stöd, men andra typer av förbättrade förutsättningar. Vidare behöver också konsekvenserna av pandemin på tillgängligheten till kultur för barn och unga studeras och åtgärder eventuellt vidtas. För att lyfta kulturlivet i hela landet vill stärka och utveckla kultursamverkansmodellen, i syfte att regionerna får ett större inflytande. Vi vill också att regionerna i samverkan med den nationella nivån tar fram en nationell kulturplan. Ytterligare ett sätt är att inrätta ett system för ett nationellt Kulturhuvudstadsår, då en ny svensk stad får statusen nationell kulturhuvudstad. Då kan också mindre städer få uppmärksamhet och chans att visa upp och särskilt utveckla sitt kulturliv. De nationella kulturinstitutionerna måste också sprida sin verksamhet i hela landet. Public service spelar en stor roll för spegling av hela landet. Den behövs sida vid sida med de privata aktörerna för att ha en mångfald av perspektiv. Ett fortsatt brett uppdrag för public service är centralt för att utbudet ska vara fortsatt relevant för många i . Coronapandemin har fått stora effekter också på civilsamhället. Det behövs åtgärder både på kort och . Det behöver göras en översyn kring de effekter som pandemin har fått och vilka åtgärder som krävs för att säkra ett starkt civilsamhälle, inklusive idrottslivet, även framöver. Inom exempelvis idrotten, friluftslivet och folkbildningen finns stor förmåga att skapa en grogrund där man kan stärkas och utvecklas och de bidrar dessutom till verklig integration när människor möts utifrån intresse och delar erfarenheter. Idrott är bra både för det fysiska och psykiska välbefinnandet. Det är därför viktigt att ta reda på orsakerna till att flickor slutar att idrotta tidigare, så att effektiva åtgärder kan sätta in. anser att en utredning av vad som hindrar jämställd idrott tillsätts, så att utifrån det kan få ett tydligare uppdrag för att uppnå jämställdhet inom svensk idrott. Personer med funktionsnedsättning idrottar i lägre utsträckning än andra. Därför bör en utredning tillsättas vars syfte ska vara att identifiera hinder för personer med funktionsnedsättning och åtgärder som istället underlättar utövande och tävlande inom parasport. Utformningen av statens idrottsanslag bör ses över för att göra resultaten mer klara beträffande tillgänglighet till idrott för barn och ungdomar ur bland annat jämställdhets, jämlikhets- och funktionsnedsättningsperspektiv