bet · H801MJU14 · 2021-04-08 00:00:00 — Vissa materialströmmar och produkttyper pekas i båda handlingsplanerna ut som särskilt viktiga ur ett cirkulärt perspektiv, däribland textilier och byggprodukter. I regeringens handlingsplan för cirkulär ekonomi som presenterades framhåller regeringen att den avser att komplettera miljömålssystemet med etappmål eller andra mål för strategins prioriterade strömmar, däribland textilier och material inom bygg- och fastighetssektorn inklusive bygg- och rivningsavfall. I fråga om textilier åtar sig regeringen att verka för att det inom EU tas fram en ambitiös textilstrategi som innefattar hela värdekedjan. Därutöver har regeringen genom ansvarig myndighet bedrivit ett aktivt arbete för att föreslå EU-gemensamma begränsningar av farliga ämnen, bl.a. i kläder. lämnade Kemikalieinspektionen tillsammans med den franska myndigheten ett förslag till kommissionen om en Reach-begränsning av mer än 1 000 allergiframkallande ämnen i bl.a. kläder och skor. Enligt förslaget ska textil- och lädervaror som säljs till konsumenter inte få innehålla sådana ämnen över vissa haltgränser. I förslaget ingick många fler allergiframkallande ämnen än de som kan finnas i textilier och läder . På det sättet förebyggs att andra allergiframkallande ämnen börjar användas i textilier och läder . Syftet var att skapa ett starkt skydd för konsumenterna mot allergiframkallande ämnen. Ett slutligt förslag från kommissionen i frågan kan förväntas komma . I fråga om nationella åtgärder har fortsatt arbetet med den nationella plattformen för hållbara textilier och hållbart mode och knöt fler aktörer till sig. Syftet är att främja dialog och samverkan för att driva på utvecklingen mot cirkulära kretslopp för textilier. Regeringen har beslutat om särskilda medel i budgetpropositionen för plattformens arbete. Dessutom anser regeringen att och Kemikalieinspektionen ska få ett särskilt utpekat ansvar för att tillsammans anordna dialogmöten för att den textila värdekedjan blir hållbar. Fokus ska ligga på miljö och kemikalier. Det långsiktiga målet är att minska miljö- och hälsopåverkan i hela den textila värdekedjan från produktion och konsumtion till avfallshantering, samt att bidra till resurseffektiva och giftfria kretslopp. Regeringen redovisar vidare att Utredningen om skatt på skadliga kemikalier i kläder och skor . överlämnade sitt betänkande Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier (SOU 2020:20). Syftet med skatten ska vara att minska förekomsten av eller risken för exponering för och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från kläder och skor på ett kostnadseffektivt sätt. Betänkandet har remitterats. Regeringen framhåller även att i samarbete med och Kemikalieinspektionen genomförde en informationssatsning för att öka konsumenters kunskap om att dagens textilkonsumtion inte är hållbar och ge tips om mer hållbara val. och Kemikalieinspektionen har också hållit i en branschdialog om textilier som ska leda till en högre medvetenhet hos företag om miljöutmaningar i textilbranschen. Som redovisades ovan hade Kemikalieinspektionen –2020 i uppdrag att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU. Uppdraget slutredovisades (rapport 3/2020). Arbetet har bl.a. innefattat en specifik kartläggning av farliga kemiska ämnen i textilier. Myndigheten anser att det är viktigt att öka kunskapen om förekomsten av farliga ämnen i textilier eftersom vi under hela livet har kontakt med olika textilvaror och speciellt de kläder vi bär. Små barn är särskilt utsatta då de har en högre exponering i förhållande till sin kroppsvikt, som de har ett annat beteendemönster som bl.a. gör dem benägna att bita eller suga på textilvaror. Screeningen resulterade i en lista med tusentals misstänkt förekommande kemiska ämnen i textilier. Myndigheten framhåller att produktgruppen textilier och läder stack ut i fråga om antal specifika ämnen som myndigheten upptäckte och som inte omfattas av lagstiftningens begränsningsregler. Resultaten kommer att publiceras som en rapport på Kemikalieinspektionens webbplats . I fråga om farliga ämnen i byggprodukter finns det i plan- och byggförordningen (2011:338) krav på byggnader till skydd för människors hygien, hälsa och miljö. Där anges att byggnader inte får vara projekterade eller utförda så att de innebär en oacceptabel risk för de som använder byggnaderna eller för deras grannar. Sådana risker kan följa av bl.a. utsläpp av giftig gas, förekomst av farliga partiklar eller gaser i luften eller farlig strålning. Det kan även vara risker till följd av förorening eller förgiftning av vatten eller mark eller förekomst av fukt i delar av byggnaden eller på ytor inom byggnaden. Regler om material och byggprodukter och besvär för människors hälsa finns även i byggregler. Där anges bl.a. att material eller byggprodukter som används i byggnaden inte ska påverka inomhusmiljön eller byggnadens närmiljö negativt. redovisade Kemikalieinspektionen en utredning om kemiska ämnen i byggprodukter samt lämnade förslag till nationella regler för att minska barns exponering (rapport 8/2015). Myndigheten föreslår att tar fram nationella gränsvärden för avgivning av hälsoskadliga kemiska ämnen i byggprodukter. Reglerna föreslås vara av samma konstruktion som de regler som redan finns i andra EU-länder för att minimera handelshindren. Myndigheten föreslår att de nationella reglerna omfattar byggprodukter som används för att konstruera golv-, vägg- och innertaksektioner. Som svar på fråga 2020/21:635 av (M) anförde dåvarande miljöminister följande: Kemikalieinspektionen lämnade ett förslag till regeringen att nationella gränsvärden läggs fast för hur mycket hälsoskadliga kemiska ämnen som får avges från byggprodukter. Parallellt med beredningen av det förslaget kom den EU-rättsliga praxisen att utvecklas på ett sätt som försvårade möjligheten att på ett enkelt sätt införa nationella särregler av det aktuella slaget. Mot den bakgrunden, och med hänsyn till de signaler som kom från kommissionen om vikten av att ta fram gemensamma regler på EU-nivå om skadliga ämnen i konsumenttillgängliga produkter, gjordes bedömningen att det inte fanns skäl att gå vidare med Kemikalieinspektionens förslag. Ärendet har därför avslutats och lagts till handlingarna. Regeringen fortsätter nu arbeta för en ambitiös EU-lagstiftning som minimerar potentiellt skadliga ämnen i bl.a. byggmaterial och byggnader. Regeringen framhåller i sin handlingsplan för cirkulär ekonomi att bygg- och fastighetssektorn är prioriterade strömmar i regeringens arbete såväl nationellt som inom EU. Regeringen framhåller att återanvändning, materialåtervinning och annan återvinning av ofarligt bygg- och rivningsavfall, med undantag av jord och sten, ska uppgå till minst 70 viktprocent. Regeringen framhåller vidare att den avser att komplettera miljömålssystemet med etappmål eller andra mål för bl.a. bygg- och fastighetssektorn, inklusive bygg- och rivningsavfall, där det bedöms lämpligt. I enlighet med vad som framgår av januariavtalet överlämnade regeringen en lagrådsremiss med förslag på att införa en ny lag om klimatdeklaration för byggnader och en ändring i (2010:900). Genom den nya lagen införs krav för byggherrar att beräkna och synliggöra den klimatpåverkan som uppstår när nya byggnader uppförs. Deklarationen ska redovisa de utsläpp av växthusgaser som uppstår under byggskedet. Att lämna in en klimatdeklaration blir ett villkor för att byggherren ska få ett slutbesked från kommunens byggnadsnämnd. Klimatdeklarationen ska på så vis verka som ett stöd i beslutsprocesserna för aktörerna så att medvetna val görs som minskar nya byggnaders klimatavtryck. kan deklarationen leda till ökad transparens om klimatpåverkan på marknaden och möjliggöra för både konsumenter och fastighetsägare att fatta mer välavvägda investeringsbeslut. Den nya lagen planeras att träda i kraft . Regeringen har gett i uppdrag att tillsammans med utveckla och komplettera stöd för att på ett kostnadseffektivt sätt främja en minskad klimatpåverkan under hela livscykeln inom bygg-, anläggnings- och fastighetsområdet vid offentlig upphandling. Uppdraget ska redovisas . Kommissionen har aviserat en revidering av förordning (EU) nr 305/2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter (byggproduktförordningen) till slutet av 2021. Enligt uppgift från Regerings-kansliet pågår det diskussioner inom EU om krav på redovisning av information om produkters innehåll för att främja giftfria kretslopp, minimerad klimatpåverkan och cirkulär ekonomi inom byggsektorn. Inom EU diskuteras även de möjligheter som digitaliseringen innebär för att underlätta hanteringen av information och minska kostnaderna för att genomföra en cirkulär ekonomi inom byggsektorn. Utskottet har vid upprepade tillfällen påpekat betydelsen av konsumentvänlig information om kemikalieinnehållet i varor och produkter, bl.a. för att underlätta materialåtervinning i giftfria kretslopp men också för att underlätta för konsumenter att göra medvetna val. I betänkande 2019/20:MJU14 Kemikaliepolitik uttryckte utskottet stöd för det arbete som ansvariga myndigheter i och andra medlemsstater bedriver för att ta fram en mobilapplikation med information om farliga kemikalier i varor. Projektet, som heter , startade och syftar till att utveckla en mobilapplikation och tillhörande databas. Informationen som är tänkt att förmedlas via applikationen gäller ämnen som betraktas som särskilt farliga på Reachförordningens kandidatlista. Arbetet beräknas pågå . Övergripande åtgärder för att minska förekomsten av farliga ämnen i varor och produkter Utskottet har behandlat regleringen av särskilt farliga ämnen , och det finns en bred samsyn i om att utfasningen av farliga ämnen måste intensifieras. Utskottet kan konstatera att regeringen och ansvariga myndigheter kontinuerligt arbetar med att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor och utifrån detta identifierar lämpliga åtgärder. Utskottet vill särskilt framhålla det uppdrag som getts till Kemikalieinspektionen att stärka arbetet för en giftfri cirkulär ekonomi både nationellt, inom EU och globalt genom särskilda insatser för att varor och produkter ska bli giftfria redan i design- och produktionsledet. Utskottet välkomnar även att , främst genom Kemikalieinspektionens arbete, driver på för ökade informationskrav om kemikalier i varor för att på så sätt ytterligare främja giftfria kretslopp. Med beaktande av det arbete som redan pågår ser utskottet inget skäl att vidta någon av de åtgärder som föreslås i motionerna 2020/21:3348 (M) yrkandena 22 och 23, 2020/21:659 (SD) yrkande 2, 2020/21:734. (SD) yrkande 5 och 2020/21:3238 (L) yrkande 1 i denna del. Identifiering och klassificering av ämnen Utskottet noterar att bedömningsförfarandena i den EU-gemensamma kemikalielagstiftningen är komplicerade och att de därigenom kan utgöra en utmaning för myndigheter och berörda aktörer. Utskottet ser därför positivt på att kommissionen åtagit sig att arbeta enligt principen ”Ett ämne, en bedömning” för att se till att metoderna blir mer enhetliga och i möjligaste mån harmoniserade. Utskottet noterar att kommissionen avser att ändra regelverken så att CLP-förordningen blir den centrala rättsakten för faroklassificering. Vidare har kommissionen åtagit sig att föreslå rättsligt bindande farobaserad identifiering av hormonstörande ämnen på grundval av WHO:s definition samt att tillämpa den konsekvent. Utskottet bedömer att dessa initiativ i betydande utsträckning motsvarar de åtgärder som efterfrågas i motion 2020/21:3348 (M) yrkande 8. Utfasning av och gränsvärden för PFAS-ämnen När det gäller PFAS vill utskottet framhålla att och likasinnade medlemsstater vid upprepade tillfällen och i olika forum uppmanat kommissionen att ta fram en EU-gemensam PFAS-strategi. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att den kemikaliestrategi för hållbarhet som kommissionen antog innefattar flera åtgärder som går väl i linje med den reglering av PFAS-ämnen som länge har verkat för. Utskottet ser särskilt positivt på att kommissionen har åtagit sig att införa en gruppansats för PFAS inom ramen för relevant reglering av vatten, hållbara produkter, livsmedel, industriutsläpp och avfall. Utskottet ser också positivt på att åtgärder ska tas fram för att dels förbjuda PFAS som grupp i brandsläckningsskum samt för andra användningar, dels tillåta endast samhällsnödvändig användning av PFAS. Utskottet noterar att arbetet med att definiera vad som är nödvändig användning kommer att vara av grundläggande betydelse. När det gäller gränsvärden för PFAS påminner utskottet om att Efsa antog nya hälsobaserade gränsvärden . De nya riktvärdena innebär en kraftig sänkning av tidigare värden. Utskottet noterar att ansvarig myndighet arbetar med att införliva de nya riktvärdena i svensk lagstiftning samt tar fram rekommendationer till svenska konsumenter. Med hänvisning till det som redovisas ovan anser utskottet att motionerna 2020/21:3348 (M) yrkande 2 och 2020/21:2807 (KD) yrkande 19 inte ska leda till något initiativ från sida. Förbud mot bisfenoler som grupp Utskottet ser synnerligen allvarligt på den påverkan som hormonstörande ämnen har på människors hälsa och noterar att användningen av dessa ämnen ökar i samhället. Därför har utskottet vid upprepade tillfällen framhållit att denna utveckling kräver skyndsamma och kraftfulla åtgärder. När det gäller bisfenoler har steg tagits på såväl nationell som europeisk nivå för att minska riskerna med sådana ämnen. Utskottet noterar emellertid att Echa uppskattar att förbudet mot BPA i termopapper inneburit en drastiskt ökad användning av det likartade ämnet BPS. Enligt utskottet tydliggör detta betydelsen av att likartade ämnen regleras gruppvis i stället för ett ämne i taget. Utskottet ser därför med tillförsikt på att kommissionen åtagit sig att göra bedömningsförfarandena enklare och mer transparenta för att minska bördan för alla berörda parter och göra beslutsfattandet snabbare, vilket skulle vara i linje med principen om ”Ett ämne, en bedömning”. I avvaktan på resultatet av de aviserade åtgärderna anser utskottet att motion 2020/21:2807 (KD) yrkande 18 bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet vill inledningsvis påminna om att textilier och byggmaterial är prioriterade strömmar i såväl det nationella som det EU-gemensamma arbetet för att åstadkomma en giftfri cirkulär ekonomi. I fråga om textilier ser utskottet positivt på att regeringen åtagit sig att verka för att det inom EU tas fram en ambitiös textilstrategi som innefattar hela värdekedjan. Utskottet ser också positivt på att Kemikalieinspektionen bedrivit ett aktivt arbete för att föreslå EU-gemensamma begränsningar av farliga ämnen i textil- och lädervaror för att skapa ett starkt skydd för konsumenterna. Utskottet välkomnar vidare att regeringen gett och Kemikalieinspektionen ett särskilt utpekat ansvar att tillsammans anordna dialogmöten för att säkerställa en hållbar textil värdekedja. När det gäller skadliga ämnen i byggmaterial vill utskottet framhålla vikten av att gemensamma regler tas fram på EU-nivå. Utskottet noterar att kommissionen aviserat en revidering av byggproduktförordningen till slutet av 2021. I ljuset av redovisningen ovan bedömer utskottet att det bedrivs ett aktivt arbete på såväl europeisk som nationell nivå med att begränsa förekomsten av farliga ämnen i textilier och byggmaterial. I avvaktan på resultatet av detta arbete avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3368 (M) yrkande 55 i denna del och 2020/21:2918 (C) yrkande 50. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utfasning av växtskyddsmedel, om hur det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännande av växtskyddsmedel ska användas och om hur det pågående godkännandeförfarandet av glyfosat ska bedrivas. Jämför reservation 17 (L), 18 (M, KD), 19 (SD) och 20 (M, SD). Enligt kommittémotion 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 5 bör vara pådrivande i att jord-till-bord-strategin omfattar ambitiösa mål för att begränsa användningen av växtskyddsmedel där det är möjligt. Motionärerna tillägger att växtskyddsmedlens påverkan på den biologiska mångfalden bör klarläggas inför det fortsatta arbetet med strategin. Enligt motionärerna bör den gemensamma ambitionen inom EU vara att begränsa användningen av växtskyddsmedel i den mån det är möjligt. På liknande sätt föreslås det i kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 20 att användningen av bekämpningsmedel i ska minska. Motionärerna anser att användningen behöver minska dels på de arealer där de största mängderna används, dels där riskerna är som störst. Därtill behöver användningen av de kemiska bekämpningsmedel som är mest problematiska ur miljösynpunkt minska. Motionärerna anser att ska ligga i framkant vad gäller utfasningen av kemiska bekämpningsmedel. Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden Enligt kommittémotion 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 28 bör regeringen verka för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel och tar hänsyn till hur andra medlemsstater förhåller till sig bekämpningsmedel för att på så sätt skapa konkurrensneutrala förutsättningar för det svenska jordbruket. Motionärerna tillägger att användningen av växtskyddsmedel är och bör vara omgärdad av omfattande restriktioner för att minska riskerna, men det är viktigt att restriktionerna utformas på ett sätt som inte motverkar syftet. Även enligt kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 19 bör regeringen verka för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel. I detta arbete bör hänsyn tas till hur andra medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. Syftet är att skapa långsiktighet och förutsägbarhet för landets livsmedelsproducenter. Enligt kommittémotion 2020/21:734 av m.fl. (SD) yrkande 11 bör handläggningen av ansökningar om godkännande av växtskyddsmedel förenklas. Motionärerna anser att myndigheterna bör sträva efter en ytterligare harmonisering med övriga medlemsstater av ansökningar om godkännande och dispenser. Motionärerna framhåller att det är viktigt att hänsyn tas till såväl företagens intressen som de övergripande miljökonsekvenserna av ökad import. Enligt kommittémotion 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 29 ska regeringen verka på EU-nivå för att godkännandet och användningen av växtskyddsmedel bygger på vetenskapliga kriterier. Den nya utvärderings- och godkännandeprocessen för glyfosat, som deltar i genom Kemikalieinspektionen, måste vara faktabaserad. behandling och kompletterande information Växtskyddsmedel, som också ofta kallas bekämpningsmedel, används för att skydda grödor mot skadegörare, sjukdomar eller konkurrerande växter i syfte att optimera livsmedelsproduktionen inom konventionellt eller ekologiskt jordbruk. Växtskyddsmedel används även för att upprätthålla kvaliteten på livsmedel under lagring eller för att hålla vissa områden i det skick som krävs för deras avsedda ändamål, t.ex. järnvägar. Bekämpningsmedel kan vara av kemiskt eller ickekemiskt ursprung och resthalterna av dessa i livsmedel och foder kan vara skadliga för konsumenterna. antog och rådet direktiv /128/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel). Medlemsstaterna ska enligt direktivet minska de risker och konsekvenser som användningen av bekämpningsmedel innebär för människors hälsa och miljön. Detta ska ske genom främjande av användning av integrerat växtskydd och andra metoder eller tekniker. Enligt artikel 4 i direktivet ska medlemsstaterna utarbeta och fastställa nationella handlingsplaner för en hållbar användning av växtskyddsmedel. I planen ska medlemsstaten fastställa kvantitativa mål, riktmärken, åtgärder och tidtabeller för att minska riskerna med och konsekvenserna av användningen av växtskyddsmedel för människors hälsa och miljön. Planerna ska ses över minst . beslutade regeringen om den nationella handlingsplanen för hållbar användning av växtskyddsmedel för perioden –2022. Det övergripande målet är att åstadkomma en minskande risktrend. Handlingsplanens inriktning är att ytterligare förbättra ett hållbart växtskydd genom utveckling och införlivande av integrerat växtskydd och av hållbara odlingssystem. Följande sex mål fastställs i handlingsplanen: Riskerna för miljön och hälsan ska minska. Halter av växtskyddsmedel i yt- och grundvatten ska minska successivt för att bli nära noll i linje med miljökvalitetsmål Giftfri miljö. Resthalter av växtskyddsmedel i inhemskt odlade vegetabilier ska vara fortsatt låga och riskerna för konsumenten ska totalt sett fortsatt minska. Risker för yrkesmässiga användare av växtskyddsmedel ska minska genom att skyddsåtgärder vidtas och arbetsrutinerna utformas på lämpligt sätt. Hållbara odlingssystem ska utvecklas och tillämpas i ökad omfattning för att minska beroendet av kemiska växtskyddsmedel. Intensiteten i användningen av kemiska växtskyddsmedel ska minska; att öka andelen ekologisk areal är ett sätt att åstadkomma detta. Utvecklingen av hållbara odlingssystem inkluderar bl.a. alternativa metoder och tekniker, sortval, jordbearbetning, växtföljd och andra förebyggande åtgärder. Användningen av växtskyddsmedel som är skadliga för pollinerande insekter ska begränsas så att riskerna minimeras. antog kommissionen meddelandet Från jord till bord-strategin, för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020) 381). Meddelandet ingår i den europeiska gröna given som anger hur ska bli den första klimatneutrala världsdelen . Syftet med strategin är att göra EU:s livsmedelssystem till en global standard för hållbarhet. En handlingsplan följer strategin där kommissionen avser att se över relevant lagstiftning och vid behov föreslå ny lagstiftning om den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, internationella standarder, privata certifieringar och märkningar. I strategin finns flera siffersatta mål, bl.a. för växtskyddsmedel. Kommissionen aviserar att den ämnar vidta åtgärder för att minska den totala användningen av och risken med kemiska växtskyddsmedel och minska användningen av växtskyddsmedel med hög risk . För att bana väg för alternativ och upprätthålla jordbrukarnas inkomster kommer kommissionen att vidta en rad åtgärder. Den kommer bl.a. att revidera direktiv /128/EG om hållbar användning av bekämpningsmedel, stärka bestämmelserna om integrerat växtskydd och främja en ökad användning av säkra alternativa metoder för att skydda skördar från skadegörare och sjukdomar. Det integrerade växtskyddet kommer att främja användningen av alternativa bekämpningsmetoder, såsom växelbruk och mekanisk ogräsrensning. Dessutom kommer det att vara ett av de viktigaste verktygen för att minska användningen och beroendet av kemiska bekämpningsmedel, i synnerhet användningen av farligare bekämpningsmedel. Utskottet har överlagt med regeringen om strategin. I fråga om de siffersatta målen för bl.a. användning av växtskyddsmedel enades utskottet och regeringen om följande ståndpunkt (§ 2 prot. 2020/21:2): I förslaget finns det flera siffersatta mål. Det är viktigt att kommissionen redovisar konsekvensanalyser som en del av det fortsatta arbetet. Effekterna för ett enskilt land av siffersatta mål beror av hur dessa utformas. Om målet utgår från en genomsnittlig nivå inom EU, kan det leda till mer likartade konkurrensvillkor om länder med hög förbrukning av antibiotika, kemiska växtskyddsmedel och växtnäring får ett större beting att minska sin förbrukning.