bet · H801NU23 · 2021-05-27 00:00:00 — Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lagändringar om skydd för geografiska beteckningar och registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vidare föreslår utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående arbete och gällande regler. I betänkandet finns 10 reservationer (M, SD, C, KD, L) och två särskilda yttranden (V, KD). Proposition 2020/21:125 Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro. Tre yrkanden i följdmotioner. Ett tjugotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nya regler om geografiska beteckningar, varumärken och företagsnamn Frågor som rör upphovsrätt Frågor som rör patent Övriga frågor om immaterialrätt 1.Information om skyddade geografiska beteckningar, punkt 2 (M, KD) 2.Uppföljning av ny lagstiftning, punkt 3 (M) 3.Vissa frågor om upphovsrätt, punkt 4 (SD) 4.Vissa frågor om upphovsrätt, punkt 4 (C) 5.Upphovsrättsskyddade konstverk på offentliga platser, punkt 5 (SD, C) 6.Kostnader i mål om patent, punkt 6 (M, L) 7.Kostnader i mål om patent, punkt 6 (SD) 8.Åtalsprövning vid patentintrång, punkt 7 (M, L) 9.Övriga frågor om immaterialrätt, punkt 8 (M) 10.Övriga frågor om immaterialrätt, punkt 8 (SD) 1.Kostnader i mål om patent, punkt 6 (V) 2.Kostnader i mål om patent, punkt 6 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nya regler om geografiska beteckningar, varumärken och företagsnamn antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877), 2. lag om ändring i lagen (2018:1653) om företagsnamn, 3. lag om ändring i lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. Därmed bifaller proposition 2020/21:125 punkterna 1–3. Information om skyddade geografiska beteckningar 2020/21:3899 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3916 av m.fl. (KD). Reservation 1 (M, KD) Uppföljning av ny lagstiftning 2020/21:3899 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 2 (M) Frågor som rör upphovsrätt Vissa frågor om upphovsrätt 2020/21:667 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2596 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 10, 2020/21:3397 av och (båda SD) och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Upphovsrättsskyddade konstverk på offentliga platser 2020/21:667 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 5 (SD, C) Frågor som rör patent Kostnader i mål om patent 2020/21:717 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 13 i denna del. Reservation 6 (M, L) Reservation 7 (SD) 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 13 i denna del. Reservation 8 (M, L) Övriga frågor om immaterialrätt Övriga frågor om immaterialrätt 2020/21:667 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:717 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2107 av (S), 2020/21:2108 av (S), 2020/21:3344 av (KD) yrkande 6 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 14. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (C), (S), (SD), (V) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro (prop. 2020/21:125). Utskottet behandlar även tre yrkanden i motioner som har väckts med anledning av propositionen och 25 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 som rör olika immaterialrättsliga frågor. I bilaga 1 finns en förteckning över behandlade förslag och i bilaga 2 finns regeringens lagförslag. Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (Genèveakten) antogs av organ för immaterialrätt, (), . EU tillträdde akten . Genèveakten trädde i kraft . För att genomföra akten i EU har en förordning antagits (och rådets förordning (EU) 2019/1753 av om unionens åtgärder efter anslutningen till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar). Förslagen i regeringens proposition har behandlats i två promemorior som tagits fram inom . En av promemoriorna berör ändringarna i varumärkeslagen och lagen om företagsnamn samt ändringarna med anledning av Genèveakten och frihandelsavtalet med . Den andra promemorian behandlar ändringarna med anledning av frihandelsavtalet med . Promemoriorna har remissbehandlats och en sammanfattning av promemoriorna finns i bilagor till propositionen. Regeringen beslutade att begära Lagrådets yttrande över lagförslagen i propositionen som utskottet behandlar i detta betänkande. Lagrådet hade inga synpunkter på lagförslagen. Nya regler om geografiska beteckningar, varumärken och företagsnamn Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lagändringar som innebär ett stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro. Lagändringarna föreslås träda i kraft . avslår därtill motionsyrkanden om att regeringen bör vidta åtgärder för att öka informationen om skyddade geografiska beteckningar och att de förslagna lagändringarna bör följas upp. Jämför reservation 1 (M, KD) och 2 (M). Regeringen föreslår i propositionen att varumärkeslagens bestämmelser om skadestånd och andra sanktioner ska kunna tillämpas i samband med intrång i geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar som skyddas inom EU genom unionens tillträde till Genèveakten. Detsamma ska gälla geografiska beteckningar som skyddas av frihandelsavtalen med och . Förslagen innebär således ett stärkt skydd för sådana beteckningar som skyddas av Genèveakten och frihandelsavtalen och det blir möjligt att vid vite förbjuda användningen av en beteckning. Den som har lidit skada till följd av en otillåten användning av en beteckning ska också kunna få ersättning för skadan. I propositionen framhåller regeringen att de beteckningar som skyddas inom EU till följd av Genèveakten framgår av de beslut som fattas av . De beteckningar som skyddas av frihandelsavtal framgår vanligtvis direkt av avtalen. Det är också möjligt att söka efter och få ytterligare information om skyddade beteckningar i elektroniska register som tillhandahålls av kommissionen. Regeringen anför vidare att frågan om huruvida det behövs ytterligare åtgärder för att göra det lättare för företag att få information om olika typer av skyddade beteckningar kräver närmare överväganden som inte är möjliga att göra inom ramen för detta ärende. Regeringen föreslår vidare ändringar i varumärkeslagen och lagen om företagsnamn när det gäller bestämmelserna om hinder mot registrering av varumärken och företagsnamn i de fall sökanden är i ond tro. Ändringarna innebär att en generell bestämmelse som hindrar att ett varumärke registreras då en ansökan har gjorts i ond tro förs in i varumärkeslagen bland de hinder mot registrering som motiveras av allmänna intressen. Bestämmelsen ska ersätta det hittillsvarande registreringshindret om ond tro. I propositionen framhåller regeringen att det nya hindret kommer att ha ett bredare tillämpningsområde än det hittillsvarande hindret. Enligt propositionen kommer den nya bestämmelsen, precis som den som gäller , att omfatta situationer där ond tro aktualiseras till följd av någon annans rättighet, men även situationer där en registrering kommer i konflikt med allmänna intressen. Det innebär att det blir lättare att hindra varumärkesregistreringar som av olika skäl är otillbörliga. Förslaget innebär dessutom att regleringen om ond tro blir mer lik regleringen i andra nordiska länder. I propositionen anförs vidare att bestämmelserna om hinder mot registrering i varumärkeslagen och lagen om företagsnamn är utformade på i huvudsak samma sätt. Enligt regeringen finns det därmed inte några skäl att reglera registreringshinder på grund av ond tro på ett annat sätt i lagen om företagsnamn än i varumärkeslagen. En generell bestämmelse om ond tro bör därför införas som ett absolut registreringshinder även i lagen om företagsnamn. Bestämmelsen bör, på samma sätt som i varumärkeslagen, ersätta det hittillsvarande relativa registreringshindret om ond tro. Den nya bestämmelsen är tänkt att, i likhet med förslaget i varumärkeslagen, omfatta de situationer som omfattas av den hittillsvarande bestämmelsen, men också situationer där en registrering strider mot allmänna intressen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2020/21:3899 anför m.fl. (M) att de ställer sig positiva till regeringens proposition men att det dock tydligare bör belysas hur företag kan ges information om de beteckningar som skyddas av Genèveakten och frihandelsavtalen. I yrkande 1 anförs därför att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag för att säkerställa att systemet är lätt att använda för företagare. När det gäller de föreslagna bestämmelserna om hinder mot registrering av varumärken och företagsnamn i de fall sökanden är i ond tro framhåller motionärerna att regeringen har valt att ta bort bestämmelsen om relativt hinder. Motionärerna framhåller att detta förslag inte är i linje med Patent- och registreringsverkets (PRV) uppfattning. Det förordas därför i yrkande 2 att regeringen ges i uppdrag att noggrant följa upp konsekvenserna av att bestämmelsen tas bort. I kommittémotion 2020/21:3916 anför m.fl. (KD) att de är positiva till regeringens proposition men att reglerna bör kompletteras med ett praktiskt förtydligande när det gäller hur företag kan informera sig om de beteckningar som skyddas. I motionen förordas därför att regeringen får ett uppdrag att verka för att åstadkomma en lösning för hur företag ska kunna tillgodogöra sig denna information. Det kan exempelvis ske genom att utveckla någon form av databas, skriver motionärerna. Allmänt om hinder för registrering av varumärken Bestämmelser om varumärken och andra varukännetecken finns främst i varumärkeslagen. Ensamrätt till ett varumärke uppkommer vanligtvis genom registrering hos PRV. Ensamrätten innebär, typiskt sett, att endast innehavaren får använda varukännetecknet som symbol för sådana varor och tjänster som registreringen avser. Varumärkeslagen innehåller olika bestämmelser som inskränker en sökandes möjlighet att få registrera ett varumärke, s.k. absoluta och relativa registreringshinder. De absoluta registreringshindren motiveras av allmänna intressen och innebär t.ex. att ett varumärke som strider mot goda seder och allmän ordning inte får registreras. De relativa registreringshindren motiveras av att det sökta varumärket inte ska stå i konflikt med en tidigare rättighet, t.ex. någon annans registrerade varumärke eller företagsnamn. Enligt varumärkeslagen är det även möjligt att häva en registrering av ett varumärke efter att registrering har skett. Systematiken i lagen bygger på att en omständighet som innebär hinder för registrering även utgör grund för att häva registreringen. Varumärkeslagens bestämmelser om hinder mot registrering, och grunder för hävning, bygger på EU:s varumärkesdirektiv . Direktivet, som är en omarbetning av tidigare varumärkesdirektiv, medför att varumärkesrätten i stor utsträckning är harmoniserad inom EU. Direktivbestämmelserna är uttömmande i fråga om vilka registreringshinder och hävningsgrunder som medlemsstaterna får ha. Vissa av hindren och grunderna är dock frivilliga för medlemsstaterna att införa. Det kan också nämnas att det därutöver, genom registrering vid EU:s immaterialrättsmyndighet , är möjligt att få en rättighet med verkan i hela unionen, ett s.k. EU-varumärke. EU-varumärken regleras i EU:s varumärkesförordning (och rådets förordning (EU) 2017/1001 av om EU-varumärken), som innehåller bestämmelser om registrering, hinder och hävning liknande de i varumärkesdirektivet. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Information om skyddade geografiska beteckningar – Uppföljning av ny lagstiftning. Utskottet har inget att invända mot de lagförslag som framförs i propositionen, som härmed tillstyrks. Information om skyddade geografiska beteckningar Förslagen i regeringens proposition innebär bl.a. ett stärkt skydd för geografiska beteckningar som skyddas av Genèveakten och frihandelsavtalen med och . I motionerna 2020/21:3899 (M) yrkande 1 och 2020/21:3916 (KD) förordas att regeringen återkommer till med förslag som säkerställer att företag på ett snabbt och effektivt sätt kan informera sig om vilka beteckningar det är som enligt förslagen i propositionen kommer att skyddas. Utskottet kan konstatera att de beteckningar som skyddas inom EU till följd av Genèveakten framgår av de beslut som fattas av och att de beteckningar som skyddas av frihandelsavtal vanligtvis framgår direkt av avtalen. Utskottet noterar även att det är möjligt att söka efter och få ytterligare information om skyddade beteckningar i elektroniska register som tillhandahålls av . I propositionen anförs att frågan om huruvida det behövs ytterligare åtgärder för att göra det lättare för företag att få information om olika typer av skyddade beteckningar kräver närmare överväganden som inte är möjliga att göra inom ramen för detta ärende. Utskottet noterar vad som anförs i propositionen och avstyrker motionsyrkandena. Uppföljning av ny lagstiftning I regeringens proposition finns förslag om ändringar i varumärkeslagen och lagen om företagsnamn när det gäller bestämmelserna om hinder mot registrering av varumärken och företagsnamn i de fall sökanden är i ond tro. Ändringarna innebär bl.a. att en generell bestämmelse som hindrar att ett varumärke registreras då en ansökan har gjorts i ond tro förs in i lagstiftningen samt att ond tro som ett s.k. relativt hinder mot registrering tas bort. I motion 2020/21:3899 (M) uttrycks farhågor om att ond tro tas bort som relativt hinder och i yrkande 2 förordas att ska uppmana regeringen att noggrant följa upp utvecklingen med anledning av detta. Utskottet kan dock konstatera att regeringen i propositionen framhåller att den nya bestämmelsen kommer att ha ett bredare tillämpningsområde än tidigare och att det därmed kommer att bli lättare att hindra registreringar som av olika skäl är otillbörliga. Utskottet har ingen annan uppfattning och det nämnda motionsyrkandet avstyrks härmed. Frågor som rör upphovsrätt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör olika upphovsrättsliga frågor. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete och gällande rätt. Jämför reservation 3 (SD), 4 (C) och 5 (SD, C). I motion 2020/21:2596 anför och (båda M) att basen för en rättvis och transparent fördelning av royaltyer är en lagreglerad registrering av rättigheter, främst inom den digitala världen. Genom att man registrerar en rättighet direkt när den skapas kan man vid eventuella senare rättsfall eller dispyter enkelt redovisa vilka rättigheter som tillhör vilken part. Motionärerna anför i yrkande 1 att regeringen därför bör ta fram en åtgärdsplan för att komma till rätta med bristande upphovsrättsregistrering av digitalt innehåll. I yrkande 2 begär motionärerna att regeringen överväger att reglera upphovsrättsregistrering i likhet med befintlig företagsregistrering och handel med företagsaktier. Av kommittémotion 2020/21:667 av m.fl. (SD) yrkande 1 framgår att motionärerna anser att det finns ett behov av att modernisera upphovsrätten. I motionen framhålls bl.a. att en god balans måste finnas i lag-stiftningen utifrån vad som i dagens samhälle är rimligt, mellan å ena sidan samhällsintresset av att uppmuntra skapande och bevara kreatörers möjlighet att kunna få rättmätig ersättning för sina alster och å andra sidan intresset av att fullt ut nyttja de möjligheter som informationssamhället ger. I en översyn bör särskilt intresset av en fri åsiktsbildning värnas, skriver motionärerna. I motionen framhålls vidare i yrkande 2 att befintliga inskränkningar i upphovsrätten är dåligt anpassade efter det moderna samhället och grundar sig i utdaterade förhållanden för hur information används och sprids. Lagstiftaren bör enligt motionärerna därför tillsätta en utredning med syftet att införa mer flexibla inskränkningar i upphovsrätten utifrån vad som är skäligt med hänsyn till samhällets utveckling. Av motionens yrkande 3 framgår att motionärerna anser att regeringen bör överväga om upphovsrättens långa skyddstider är befogade utifrån moderna förhållanden. Det framhålls vidare att möjligheterna att tillgängliggöra upphovsrättsskyddade verk på legala sätt måste förbättras. Detta framgår av yrkande 4, och motionärerna framför att med fullgoda alternativ till illegala tjänster, som lever upp till konsumenternas förväntningar, upprätthålls också den allmänna respekten för upphovsrätten. I motionens yrkande 5 anförs vidare att bör verka för att avskaffa regler på upphovsrättsområdet som står i konflikt med intresset av ett fritt internet och en fri åsiktsbildning. Motionärerna menar att delar av EU:s nya upphovsrättsdirektiv går i motsatt riktning. I motionen anförs avslutningsvis i yrkande 8 att upphovsrätten bör revideras så att fri spridning av offentlig konst möjliggörs. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2020/21:2120 att piratkopiering har minskat radikalt i och att privatkopieringsersättningen därmed har spelat ut sin roll. I yrkande 7 förordas att denna ersättning avskaffas. I motion 2020/21:3397 av och (båda SD) anförs att lagen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område kortfattat innebär att företag och organisationer kan bedriva brottsbekämpning. Motionärerna menar att det inte är rimligt att tvister på området hanteras som civilmål där den enskilda medborgaren själv får stå för alla rättegångskostnader. Av den anledningen anser motionärerna att regeringen bör arbeta på EU-nivå för att riva upp lagen om civilrättsliga sanktioner. I kommittémotion 2020/21:2921 av m.fl. (C) framhålls att EU:s nya upphovsrättsdirektiv har satt fokus på behovet av att säkra ersättning till kreatörer. Motionärerna påpekar att det är avgörande att den enskildes rätt att yttra sig fritt bevaras och att direktivets artikel 15 och 17 (tidigare 11 och 13) riskerar att urholka denna rätt. I yrkande 10 begärs därför ett tillkännagivande om att genomförandet av direktivet i svensk rätt bör leda till att yttrandefriheten försvaras och stärks samt att mellanhänders grundläggande ansvar och skyldighet att framföra information i oförvanskat skick tydliggörs. I motionen framförs vidare att det finns områden där den nuvarande upphovsrättslagstiftningen inte är anpassad till den digitala verkligheten. Ett sådant är panoramafriheten där det efter beslut i Patent- och inte är klart om man får dela bilder på offentlig konst digitalt utan att betala till konstnären. I yrkande 30 förordas därför att lagstiftningen revideras så att bilder på offentlig konst bör kunna delas online utan restriktioner. I motion 2020/21:3638 framför m.fl. (MP) att det behövs flera åtgärder för att återstarta den svenska kulturbranschen efter coronapandemin. Av motionens yrkande 10 framgår att motionären anser att upphovsrätten har en del i denna återstart. Någon närmare motivering till vad motionären avser saknas dock i motionen. Immaterialrätten omfattar skydd av intellektuella prestationer och kännetecken och delas in i upphovsrätt och industriellt rättsskydd. Upphovsrätten ger skydd för musik, litteratur och annat konstnärligt skapande, medan det industriella skyddet omfattar skydd för tekniska lösningar genom patent, designskydd eller skydd för varumärken och andra varukännetecken. Immaterialrätten är i högsta grad internationell och påverkad av globaliseringen och den tekniska utvecklingen. Det är vanligt att exempelvis musik, böcker och uppfinningar av olika slag får stor internationell spridning, som de immateriella rättigheterna kan vara av stor ekonomisk betydelse för upphovsmannen eller uppfinnaren. Mot denna bakgrund har en allmän internationell rättsordning byggts upp på grundval av internationella konventioner. De två viktigaste konventionerna på det globala planet är (BK) av 1886 inom upphovsrätten och (PK) av 1883 inom det industriella rättskyddet jämte otillbörlig konkurrens. Inom ramen för () antogs 1994 (Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights). förpliktigar exempelvis de avtalsslutande länderna att upprätthålla den standard som följer av de senaste textversionerna av Bern- och Pariskonventionerna. Genom Trips har en sammanhängande immaterialrättslig skyddsordning med i princip en global omfattning skapats. Inom EU bärs insatser inom immaterialrätten upp av flera centrala syften. En ökad harmonisering av medlemsstaternas immaterialrättsliga regleringar anses vara viktig för att skapa bättre konkurrensvillkor för aktörerna inom EU, att främja EU-företagens internationella konkurrenskraft och att nationell lagstiftning inte ska hindra den fria rörligheten. Den juridiska formen för EU:s rättsakter inom immaterialrätten är ofta direktiv som ska genomföras i medlemsstaternas nationella lagstiftningar. Upphovsrätten är den rätt som författare, kompositörer, konstnärer och andra upphovsmän har till sina verk. Upphovsrätten omfattar resultatet av varje skapande verksamhet som uppnår en viss grad av originalitet (verkshöjd). Exempel på verk är romaner, filmer, dikter, musikaliska verk, sceniska verk, konstverk och datorprogram. Bestämmelser om upphovsrätt finns i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen). Den som har skapat ett litterärt eller konstnärligt verk har enligt upphovsrättslagen vissa rättigheter till verket. Dessa rättigheter är dels ekonomiska, dels ideella. De ekonomiska rättigheterna innebär en rätt att förfoga över verket i två hänseenden. För det första har upphovsmannen en ensamrätt att framställa exemplar av verket. För det andra har upphovsmannen en ensamrätt att göra verket tillgängligt för allmänheten. Detta kan ske på fyra olika sätt, nämligen genom att verket överförs till allmänheten, genom att verket framförs offentligt, genom att exemplar av verket visas offentligt eller genom att exemplar av verket bjuds ut till försäljning, uthyrning eller utlåning eller annars sprids till allmänheten. Som utgångspunkt får ingen annan än upphovsmannen använda verket på dessa sätt utan upphovsmannens samtycke. De ideella rättigheterna kan också delas in i två delar. Den ena innebär att upphovsmannen har rätt att anges när exemplar av hans eller hennes verk framställs eller när verket görs tillgängligt för allmänheten (rätten att bli namngiven). Den andra innebär att upphovsmannen har en rätt att sätta sig emot att verket ändras så att upphovsmannens litterära eller konstnärliga anseende eller egenart kränks eller att verket görs tillgängligt för allmänheten i en sådan form eller i ett sådant sammanhang att hans eller hennes litterära eller konstnärliga anseende eller egenart kränks (rätten till respekt för verket). Ensamrätten innebär alltså att den som vill utnyttja ett upphovsrättsligt skyddat verk som utgångspunkt måste ha samtycke av den som innehar upphovsrätten till verket. Det kan vara upphovsmannen själv eller någon som rätten har övergått till, t.ex. på grund av avtal eller dödsfall. I vissa fall måste alltså samtycke inhämtas från en annan rättsinnehavare än upphovsmannen (dvs. den som har skapat verket). finns det flera upphovsmän till ett och samma verk. För att förfoga över verket i dess helhet krävs då samtycke av samtliga upphovsmän.