bet · H801SkU19 · 2021-03-31 00:00:00 — Det kan inte överlåtas mellan generationer genom arv eller gåva och kontot måste upplösas när innehavaren avlider. Detta utgör ett problem vid generationsskiften. Regeringen bör därför utreda möjligheten att utan beskattning överföra skogskonto och skogsskadekonto mellan generationer genom arv och gåva. Avdrag för avsättning till ersättningsfond enligt 31 kap. inkomstskattelagen får bl.a. göras om en näringsidkare får ersättning för skada genom brand eller annan olyckshändelse på mark. En sådan skada utgör stormfällning av skog. Bakgrunden till reglerna om ersättningsfond är en önskan att extraordinära intäkter t.ex. vid olika former av skadefall inte ska beskattas direkt utan istället kunna återinvesteras i näringsverksamheten utan skattebortfall. Det är emellertid bara ersättningen för skada, men inte likviden från försäljning av den skog som kunnat räddas, som får avsättas till ersättningsfonden. Detta skapar problem i samband med en så omfattande stormfällning som det varit fråga om i samband med orkanen härjningar 2005. Regeringen bör därför utreda möjligheten att stormskogslikvid ska kunna avsättas till ersättningsfond. Naturvårdsavtal är ett civilrättsligt avtal som kan tecknas mellan markägare och staten eller en kommun. Syftet med ett naturvårdsavtal är att utveckla och bevara de naturvärden som redan finns. Naturvårdsavtal kan tecknas såväl för områden som behöver utvecklas fritt som för sådana där det behövs en naturvårdande skötsel för att naturvärdena ska bestå och utvecklas. Naturvårdsavtal kan tecknas för av och som längst . Utbetalningen av den ekonomiska ersättningen för avtalet kan delas upp . Jag föreslår därför att det i likhet med dagens skogskonton ska vara möjligt att avsätta den ersättning som ges för naturvårdsavtal, naturreservat och dylikt till en periodiseringsfond. Skatteregler för ideell sektor, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2124 av m.fl. (SD) yrkande 8. tillsattes en statlig utredning för att se över föreningars skatte- och avgiftssituation. Utredningen skatteregler för idrotten (SOU 2006:23) innehöll ett antal förslag på hur beskattningen kan anpassas för den moderna idrottsrörelsen. Trots konkreta förslag på hur idrottsföreningars skattesituation kan förenklas och förtydligas verkar den politiska viljan att ta tag i frågan saknas. I stället för att följa upp utredningen med en proposition tillsatte dåvarande regering en ny utredning (SOU 2009:65) för att utreda beskattningen av ideella föreningar. Inte heller denna utredning resulterade i någon proposition från regeringen. uttrycker nu en oro över att börjat tillämpa regelverket så att bl.a. professionell idrott inte räknas som allmännyttig verksamhet och att föreningars intäkter från professionell verksamhet är obegränsat skattepliktiga. Därutöver har ändrat sin praxis när det gäller beskattningen av föreningars secondhandförsäljning. menar att tolkning drabbar föreningars barn- och ungdomsverksamhet negativt. Vi föreslår därför att regeringen ska lämna ett förslag om förbättrade skatteregler för idrotten. Ränteavdrag, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2020/21:1355 av (M). har vi en stor – och för ekonomin riskfylld – skulduppbyggnad hos hushållen. kan många hushåll med stabila inkomster inte komma in på den ägda bostadsmarknaden utan hänvisas till dyra hyresrätter. Hushållens skulder har vuxit i betydligt snabbare takt än inkomsterna , trots en kraftig ökning av den disponibla inkomsten. I kombination med en stor, och ökande, andel rörliga lån har detta gjort hushållen känsliga för ränteförändringar, vilket kan få påtagliga följdeffekter i samhällsekonomin. Det krävs reformer för att dämpa drivkrafter att låna och därmed minska hushållens och ekonomins sårbarhet framöver. Vi har krävt ändrade regler så att det inte ska vara lönsamt för banker att erbjuda mängdrabatt vid bolån. Vi har också föreslagit amorteringskrav riktade mot bankernas samlade bolånestock för att gynna amortering samt ändrade regler så att bundna bolån blir mer attraktiva. Jag föreslår därför en nedtrappning av ränteavdraget . Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 16. Vindkraften har en reducerad fastighetsskatt och betalar enbart , istället för den normala industrifastighetsskatten om . har dock tidigare meddelat i ett ställningstagande att fastighetsskatten för elproduktionsenheter med vindkraftverk är lägre än för övriga elproduktionsenheter, vilket kan vara ett statligt stöd (otillåtet statsstöd) enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Fastighetsskatten för elproduktionsenheter med vindkraftverk får därför endast beräknas med den lägre skattesatsen om om takbeloppet (för en period om tre beskattningsår) inte överskrids enligt kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse. För att inte snedvrida konkurrensen mellan de olika kraftslagen och för att undanröja administration för efterlevnaden av statsstödsreglerna menar vi att fastighetsskatten på vindkraftverk ska justeras till den nivå som råder för övriga industrifastigheter, vilket även är den nivå som råder för exempelvis kärnkraft- och kraftvärmeverk. Boendebeskattning m.m., punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 25–27, 29 och 31 samt 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22 samt 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 13, 2020/21:441 av (KD), 2020/21:523 av (-), 2020/21:1173 av (M), 2020/21:1890 av (S), 2020/21:2226 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 17 i denna del, 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 28, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 34 och 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 6. Fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad till grupper som är ekonomiskt utsatta. Pensionärer eller de som får sjuk- eller aktivitetsersättning har en takbegränsning för hur mycket av inkomsten de ska behöva betala i fastighetsavgift som uppgår till maximalt av inkomsten. Vi föreslår att fastighetsavgiften för utsatta grupper, t.ex. för pensionärer eller de som får sjuk- eller aktivitetsersättning, ska sänkas ytterligare. Satsningar på studentbostäder är nödvändiga från en studiesocial kontext. Rent praktiskt och ekonomiskt fyller de en viktig funktion för kunskaps-bildningen i samhället. Det är även av särskild vikt att åtgärder tas fram för att komma ofta ekonomiskt pressade studenter till del. Att betala samma fastighetsavgift för en studentbostad, ofta bestående av ett enkelt s.k. korridorrum, som för en attraktiv bostadsrätt i samma storlek är inte rimligt. Vi föreslår därför att studentbostäder i stället ska klassificeras som elevhem och därmed undantas från fastighetsavgift. Med dagens system saknas möjligheten att avsätta obeskattade medel till framtida underhåll. För att skapa förutsättningar att hålla hyrorna på en lägre nivå och för att finansiera framtida renoveringar föreslår vi att skattefria underhållsfonder ska införas. Detta bör gälla enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag. I råder det mycket stor bostadsbrist framför allt när det gäller hyresbostäder i tätorterna. I har man lyckats lösa en del av bostadsbristen genom att skattebefria andrahandsuthyrning. Detta har medverkat till ett stort tillskott av bostäder för framför allt unga. För att stimulera till uthyrning och därmed kunna möta den ökade efterfrågan på bostäder ska möjligheten att höja det skattebefriade beloppet vid andrahandsuthyrning undersökas. I bostadsbristens är ett av många problem att det saknas ledig byggbar mark i önskade geografiska lägen. finns det många obebyggda tomter, vilket är en av orsakerna till att det byggs mindre än möjligheterna medger. bör en såld fastighet betraktas som spekulationsaffär i stället för en ren bostadsaffär. Detta gäller när en fastighet, där marken endast utgörs av obebyggd tomtmark, sålts med en kapitalvinst men ingen ansökan om bygglov och byggstart har registrerats hos den aktuella kommunen. Avstyckningar från fastigheter som redan har en byggnad ska dock inte inräknas i förslaget, utan endast de affärer som inleds med ett förvärv av obebyggd tomtmark. För att minska omfattningen av spekulation föreslår vi därför att kapitalvinstskatten vid försäljning av obebyggd tomtmark under vissa förutsättningar ska vara högre än vid ordinarie bostadsförsäljningar. Bostadsmarknaden i präglas av tröghet, utbudsunderskott och efterfrågeöverskott. Nästan alla kommuner i har bostadskö till hyresrättsbostäder. Efterfrågeöverskottet har fördjupats på grund av migration och urbanisering som utbudet av hyresbostäder inte hängt med i utvecklingen. Även den ägda delen av bostadsmarknaden har strukturella problem. Kapitalvinstbeskattningen av bostäder har också visat sig medföra problem för människor som bott länge i sin bostad. Ju som passerat och ju större prisökningar som skett desto större anledning har man att överväga att inte sälja på grund kapitalvinstskattens storlek. Detta skapar en bristande rörlighet för både pensionärer och barnfamiljer, som därmed får svårt att hitta en bättre lämpad bostad när så är önskvärt. Även stämpelskatter skapar en viss tröghet i bostadsmarknaden för de som behöver köpa familjebostad i de större städerna. Det finns också situationer där uppskovsberäkningen vid försäljning av bostad inte fullt ut är anpassad efter alla varianter som kan uppkomma. För att forma ett system som gynnar arbetsmarknadens och bostadsmarknadens funktionssätt ska bostadsbeskattningen utredas. Många jordbrukare är fullt upptagna både tidsmässigt och ekonomiskt med att arbeta i sina verksamheter. De som har lantbruksfastigheter har ofta ett bostadshus på fastigheten som ibland inte får det underhåll det behöver. I andra situationer arrenderar ägaren till lantbruksfastigheten ut marken och därmed står bostadsbyggnaden tom. Dessa byggnader kan i vissa fall stå och förfalla. För att vackra kulturmiljöer ska kunna bevaras och för att bostäder som inte nyttjas ska kunna bli tillgängliga ska möjligheten att införa ett avdrag för reparationer på bostadshus och ekonomibyggnader belägna på jordbruksfastighet i anslutning till näringsverksamhet inom jordbruk utredas. Boendebeskattning m.m., punkt 8 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 28, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 13, 2020/21:441 av (KD), 2020/21:523 av (-), 2020/21:1173 av (M), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 25–27, 29 och 31, 2020/21:1890 av (S), 2020/21:2226 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 17 i denna del, 21 och 22, 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 34. Runtom i landet finns många hus som står öde. Detta är ett av många exempel på ett dåligt utnyttjande av befintligt bostadsbestånd. I många av dessa hus finns ett betydande renoveringsbehov. För att sänka trösklarna för människor att ta sig an denna typ av hus och på så sätt bidra till att fler bostäder tas i bruk i landsbygder föreslår jag en utredning om att slopa fastighetsavgiften för den som för permanentboende tar över en byggnad som inte används. 243 av 290 kommuner redovisar ett underskott på bostäder. Andrahandsuthyrning är viktig för en väl fungerande bostadsmarknad. Om det blev enklare att hyra ut delar av eller hela bostaden skulle besöksnäringen gynnas. Andrahandsuthyrningen är också viktig för tillgången till bostäder i stort. Med det stora behov av bostäder som finns på den svenska marknaden behöver andrahandsuthyrningen och möjligheten för privatpersoner att bidra till bostadsförsörjningen tas till vara. På så sätt utnyttjas beståndet effektivare, vilket minskar behovet av nybyggnation något. Jag föreslår därför en utredning om mer förmånliga skatteregler för andrahandsuthyrning och uthyrning av delar av den egna bostaden. Boendebeskattning m.m., punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 13 och 2020/21:441 av (KD), 2020/21:523 av (-), 2020/21:1173 av (M), 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 25–27, 29 och 31, 2020/21:1890 av (S), 2020/21:2226 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 17 i denna del, 21 och 22, 2020/21:2879 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2904 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 28, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 34 och 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 6. Enligt nuvarande regler kan småhusägare och bostadsrättsföreningar göra avsättningar till framtida underhåll utan skattekonsekvenser, medan avsättningar för framtida underhåll i hyresfastigheter beskattas . Det försämrar möjligheterna till underhåll i hyresfastigheter och är ett av flera exempel på att hyresbostäder är skattemässigt missgynnade jämfört med ägda bostäder. har länge krävt rättvisa villkor mellan ägt och hyrt boende. De har därför föreslagit s.k. skattefria underhållsfonder för att säkerställa resurser för periodiskt underhåll och upprustning av hyresbostäder. Jag delar uppfattning. Jag föreslår därför en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 9 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 37 och 2020/21:377 av (SD), 2020/21:498 av i (SD), 2020/21:501 av (SD), 2020/21:1367 av (M) yrkande 1, 2020/21:1389 av (M), 2020/21:1598 av (SD), 2020/21:1857 av (M) och 2020/21:2565 av och (båda M). Ett hushåll som säljer en privatbostad måste betala av vinsten i skatt. Det innebär att om bostaden stigit i värde sedan köpet kan hushållet, allt annat lika, inte köpa en lika dyr bostad eftersom skatt på vinsten måste betalas. Vinstskatten gör att många hushåll tvekar att flytta, trots att de egentligen kanske skulle vilja flytta till en ny bostad som passar deras nuvarande behov bättre. Det innebär att rörligheten på bostadsmarknaden är mindre än vad den skulle kunna vara, vilket påverkar de som vill ta sig in på bostadsmarknaden. Det befintliga beståndet av bostäder används därmed mindre effektivt än vad det hade kunnat göra. Det finns möjlighet att begära uppskov på hela eller delar av vinsten, och i stället betala vinstskatten . Uppskovet är dock räntebelagt och den som skjuter upp vinsten måste betala på det totala beloppet. Därtill finns ett tak för hur stort uppskov som är tillåtet att göra. Taket låg på då det tillfälligt togs bort för att sedan återinföras på en högre nivå om . Sammantaget innebär det att uppskovet är oattraktivt och att vinstskattens negativa effekt på bostadsmarknaden kvarstår. För att få en bättre fungerande bostadsmarknad ska därför taket på uppskovsbeloppet tas bort och räntan på uppskovet ska slopas. Avdrag för sponsring, punkt 10 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:319 av (C) och 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 11 och 2020/21:2582 av (M) och 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 15. Kulturen har sitt egenvärde men bidrar också till mycket mer som bl.a. kreativitet. Ökat samspel i kulturfrågor mellan politik, näringsliv och engagerade eldsjälar kan skapa ökade förutsättningar för jobb liksom för lokal och regional utveckling, attraktivitet och turism, kunskapsutveckling och nya exportframgångar. Detta bör tas tillvara när samhället behöver komma tillbaka brett efter pandemin. Kultur med både spets och bredd är betydelsefull för attraktiva miljöer. Detta är gynnsamt för att attrahera företagsetableringar, rekrytering av arbetskraft och främjande av besöksnäringen. Jag menar att en bredare finansiering av kulturen gör den friare. Sponsring av kultur kan vara svårare att få godkänd av än sponsring av idrott eftersom det t.ex. kan vara enklare att se vad en reklamskylt ger i motprestation i form av marknadsföring än t.ex. sponsring av en mindre teateruppsättning. Jag föreslår därför en översyn av reglerna om sponsring för att bl.a. göra det enklare med sponsring av mindre kulturyttringar och föreningar. Det behöver bli skattemässigt mer gynnsamt för företag att sponsra damidrott. bedömer hur mycket som får dras av i en sponsringsinsats. bedömning grundar sig på värdet av motprestationen, ofta i form av exponering i matchprogram och tröjor, biljetter, annonsering, reklam m.m. – vilket inom herridrotten ligger markant högre. Skattelagstiftningens utformning drabbar damidrotten negativt och därmed hämmas jämställdheten inom idrotten och i samhället. Jag föreslår därför en översyn av skattelagstiftningen för att göra sponsringen mer jämställd. Avdrag för sponsring, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2020/21:319 av (C), 2020/21:2582 av (M) och 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 11. Svenskt kulturliv har i alldeles för hög utsträckning präglats av det offentliga i både drift och finansiering. Det offentliga ska hålla sig på armlängds avstånd och ha en understödjande roll och inte spela huvudrollen. Den privata sektorn bidrar till kulturlivet genom utbud och efterfrågan. Det är inte heller ovanligt att företag sponsrar kulturverksamhet. Civilsamhället är grundförutsättningen för det kulturella livet. Men det civila samhällets kulturaktörer är i alltför hög utsträckning helt beroende av offentlig finansiering. En betydelsefull målsättning med svensk kulturpolitik bör därför vara att uppmuntra, stödja och underlätta alternativa finansieringsvägar för kultursektorn och för kulturarbetare. Sponsring inom kulturen är en viktig framtidsfråga för hela kultursektorn. Regelverken för sponsring inom kultursektorn bör därför ses över för att underlätta och uppmuntra enskilda och företag att bidra finansiellt. Tonnageskatt m.m., punkt 11 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3469 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:505 av (KD), 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 41. beslutade om ett svenskt tonnagebeskattningssystem, där syftet var att öka den svenska handelsflottans konkurrenskraft och öka andelen svenskregistrerade fartyg. Bestämmelserna innebär att kvalificerade rederier ska kunna välja mellan vanlig bolagsbeskattning och tonnagebeskattning. Tonnagebeskattning innebär att rederiernas inkomst bestäms schablonmässigt utifrån fartygens last- och passagerarkapacitet, dvs. 30 fartygens tonnage, oberoende av inkomster och utgifter. Vi vill se en ökning av antalet svenskflaggade fartyg. Översyn av regelverket görs kontinuerligt i många andra länder, men har sedan skatten infördes inte gjort någon översyn. Vi föreslår därför att tonnageskatten ska utvärderas för att få fler svenskflaggade fartyg. Tonnageskatt m.m., punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:505 av (KD), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 41 samt 2020/21:3469 av m.fl. (M) yrkande 1. Svensk sjöfart har fått större tillväxtmöjligheter genom förenklade skatteregler i samband med tonnageskatten som är införd. Sjöfarten är dock fortsatt hårt konkurrensutsatt och behöver mer likvärdiga villkor i förhållande till andra nationer. anser att det är olyckligt att finansieringen av tonnageskatten delvis tas från sjöfartsstödet eftersom detta motverkar syftet med tonnageskattesystemet. Syftet är att behålla fartyg under svensk flagg och försöka öka antalet fartyg i det svenska registret. Fler svenska fartyg ger utbildningsplatser och genererar fler landbaserade arbeten. Vi föreslår därför att fler fartyg ska få möjligheten att välja att omfattas av tonnagebeskattningen. Sjöfart är ett i grunden klimatsmart transportslag och svenska rederier ligger långt framme när det gäller utvecklingen av miljövänliga fartyg. Det är viktigt att sjöfarten ges sunda konkurrensförhållanden och kan bidra till att möta klimatutmaningar. Att utrusta fartyg med miljöteknik som går utöver minimikraven innebär stora investeringar. För lån i kreditinstitut krävs en säkerhet, vilken garanteras genom pantbrev. Vid utfärdande av pantbrev utgår i en särskild stämpelskatt på av inteckningsbeloppet. I och med att fartyginvesteringar kan uppgå till och i vissa fall miljardbelopp, utgör stämpelskatten en betydande kostnad. Rederier som vill ligga i framkant och investera i miljöteknik måste räkna med en högre kostnad för stämpelskatt. Flertalet länder har avvecklat stämpelskatten i syfte att öka inflaggningen eftersom man har noterat att stämpelskatten motverkar att fartyg kommer in under deras tonnageskattesystem och därmed minskar de samlade skatteintäkterna. Vi föreslår därför en översyn av regelverket för stämpelskatt för fartyg för att öka antalet svenskflaggade fartyg och för att få en renare flotta än vad lagstiftningen kräver. Tonnageskatt m.m., punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 41 samt 2020/21:505 av (KD), 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:3469 av m.fl. (M) yrkande 1. Svensk sjöfart är en mycket viktig näring för utveckling och konkurrenskraft och har stor betydelse för det svenska transportsystemet. En stark handelsflotta behövs av flera skäl, inte minst för att möjliggöra goda förutsättningar för import och export, men också utifrån miljösynpunkt och sjösäkerhet. Genom en stor svenskflaggad handelsflotta kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten. Detta är även viktigt för den nationella säkerheten. I händelse av ofred är det av yttersta vikt att den svenska handelsflottan är stor men också diversifierad, så att den kan bidra till totalförsvaret. Enligt Transportstyrelsen transporteras av utrikeshandel, mätt i volym, via sjövägen, vilket innebär ca transporterat gods. Utöver det transporteras ungefär 30 miljoner passagerare med färja till och från grannländer.