bet · H901UFöU1 · 2021-12-07 00:00:00 — En bedömning måste också göras av var och i vilka konstellationer kan göra störst nytta med de begränsade resurser som kommer att kunna ställas till förfogande . I varje enskilt fall bör noggranna bedömningar göras av kostnader och de sammantagna konsekvenserna för Försvarsmaktens nationella förmåga och möjligheter att genomföra planerad tillväxt. Utskottet utgår från att regeringen i sina överväganden om eventuella fortsatta bidrag till Minusma beaktar hur begränsade resurser används på bästa sätt. Utskottet är inte berett att uttala sig om en förlängning av denna insats efter genom att ta ställning till motionsyrkanden om att sätta en bortre tidsgräns för militära bidrag till Minusma. Utskottet föreslår med hänvisning till det ovan anförda att avslår motionerna 2021/22:2571 yrkande 7, 2021/22:4257 yrkande 3, 2021/22:4262 och 2021/22:4268 yrkande 1. Förhållningssätt till svenskt deltagande i Minusma Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förhållningssätt till svenskt deltagande i Minusma. Jämför reservation 6 (M). I ljuset av det breda och långsiktiga svenska engagemanget i avser regeringen vid lämpligt tillfälle ta initiativ till en utvärdering av samlade engagemang i . I kommittémotionerna 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3776 av m.fl (M) yrkande 42 anförs att regeringen ska ta fram en svensk exitstrategi för bidrag till Minusmainsatsen i som tar ett helhetsgrepp på hela engagemang i och dess närområde. En exitstrategi ska ta ett helhetsgrepp på hur olika delar av den svenska närvaron i – militära insatser, biståndsverksamhet, diplomatisk och politisk dialog – påverkas av en avveckling. I kommittémotion 2021/22:4266 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att det behövs en nära dialog med kring utveckling och avveckling av svenska insatser i . I samma motion yrkande 2 anförs att det behövs en tydligare redovisning av syfte, mål och ramar samt uppföljning av den svenska militära insatsen i . De nationella målsättningarna för det svenska militära bidraget till Minusma är på ett övergripande plan att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådets resolution (2021), inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor, och därigenom bidra till förbättrad säkerhet och långsiktig fred i . Det militära bidraget kan ses som en komponent i det bredare svenska stödet till och Sahelregionen. Därtill ska Försvarsmakten fördjupa sin kunskap om och erfarenhet av FN:s fredsfrämjande verksamhet för att, när tillfälle ges, kunna lämna ytterligare styrkebidrag till FN, om behov finns och om efterfrågad förmåga finns tillgänglig. Det militära deltagandet ska även bidra till att utveckla förmågan hos nationella krigsförband och staber att samverka i en internationell kontext. Det svenska deltagandet i Minusma ska vidare bidra till genomförandet av den feministiska utrikespolitiken. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att Minusma har en viktig roll att spela i , inte minst genom de delar av mandatet som handlar om stabilisering och skydd av civila. Utskottet vill framhålla vikten av nationella mål för att möjliggöra löpande uppföljning. bör de nationella målen för en internationell fredsbevarande insats vara förenliga med det övergripande mandat som den internationella insatsen har, och det är av stor vikt att eventuella nationella målsättningar inte konkurrerar med insatsens samlade målsättningar. Enligt utskottets uppfattning bör insatserna i möjligaste mån utformas som en integrerad och samlad del av svensk politik. De möjligheter till synergier som finns mellan bistånds- och utvecklingsåtgärder, diplomati, politik samt militär närvaro måste alltid tillvaratas. Utskottet vill understryka att systematisk återrapportering och erfarenhetsinhämtning är centralt för att kunna dra lärdomar av bidrag till internationella insatser. Detta är nödvändigt för att förankra insatserna hos det svenska folket och möjliggöra en rationell styrning av insatserna. Vikten av uppföljning och utvärdering har också betonats i samband med behandling av regeringens skrivelse om samlade politik för internationell civil och militär krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8, rskr. 2017/18:48). har vid ett antal tillfällen genom tillkännagivanden understrukit vikten av att utvärdera internationella militära insatser mot uppföljningsbara mål. Utskottet noterar att även Försvarsberedningen anser att resultaten av internationella insatser, såväl i insatsområdet som för Försvarsmakten, bör följas upp på ett mer systematiskt och heltäckande sätt än . Regeringen framhöll i totalförsvarspropositionen (2020/21:30) att även om det är svårt att mäta de direkta resultaten och specifika effekterna av ett svenskt bidrag så är det möjligt att sätta upp mål för nationella engagemang i internationella insatser ur ett utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt perspektiv och utvärdera svenska bidrag i förhållande till dessa mål. Utskottet anser i likhet med i betänkande 2020/21:UFöU4 att i möjligaste mån bör bidra i reformarbetet och utvecklingen av insatsverksamheten i FN för att förbättra styrning, genomförande och anpassning av insatser. Övergången från och utfasningen av internationella insatser är i detta sammanhang en viktig fråga. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att regeringen enligt propositionen avser att ta initiativ till en utvärdering av samlade engagemang i . Utskottet förutsätter att en sådan utvärdering redovisas för på lämpligt sätt. Regeringen och företrädare för Försvarsmakten har informerat om deltagande i internationella militära insatser i vid parallella sammanträden i utrikesutskottet och försvarsutskottet , och . Utskottet ser att det även fortsättningsvis finns ett behov av att regeringen informerar berörda utskott regelbundet om läget för militära insatser utomlands så att kan följa utvecklingen för de insatser som har gett sitt godkännande till enligt 15 kap. 16 § regeringsformen. Enligt sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behöver situationen i analyseras löpande utifrån den osäkra, komplexa och oförutsägbara utvecklingen. Utskottet noterar också den samordning som sker inom Sahel-koalitionen som en viktig bas för framtida analys och agerande. Det behöver finnas en beredskap för de konsekvenser som slutsatserna av denna analys kan få för det svenska bidraget. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen utan dröjsmål och utan anmodan ska informera utrikesutskottet om läget för de militära insatserna i när läget motiverar det, eller minst en gång i kvartalet. Informationen bör bl.a. omfatta insatsens utformning, eventuellt förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllandet. I den mån regeringens dialog med ledningen för insatsen rör ovannämnda frågor ska regeringen även redogöra för innehållet i denna dialog. Om förutsättningarna för insatsen skulle förändras plötsligt, exempelvis genom att ingår samarbete med den s.k. Wagnergruppen, måste regeringen återkomma till eller genom berörda utskott för information om regeringens genomförande av beslut om mandat för insatsen. Ett samarbete mellan och Wagnergruppen skulle få avgörande konsekvenser för militära insatser i . Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3641 yrkande 3, 2021/22:3776 yrkande 42 och 2021/22:4266 yrkandena 1 och 2. Utvecklingssamarbete med och dess närområde Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utvecklingssamarbete med och dess närområde. Jämför reservation 7 (SD). De svenska militära bidragen till Minusma och Takuba beskrivs i propositionerna 2021/22:22 och 2021/22:10 som komponenter i ett bredare svenskt engagemang i och Sahelregionen som sammantaget syftar till långsiktig stabilitet och utveckling i och regionen. nuvarande strategi för utvecklingssamarbete med för perioden –2025 omfattar sammantaget och genomförs av Sida () och (). Strategin ska sammanfattningsvis bidra till att främja demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, konfliktförebyggande, jämställdhet och breda insatser på miljöområdet. Med anledning av militärkuppen beslutade i att frysa utbetalningar och beredningar av nya projekt som har staten eller statliga institutioner som motpart inom ramen för det befintliga utvecklingssamarbetet. I strategin för utvecklingssamarbete med anges att direkt samarbete med statliga aktörer bör ske endast efter noggrann riskbedömning. Det kan även nämnas att beslutade regeringen att tillföra till den regionala strategin för utvecklingssamarbete med söder om med fokus på initiativ som rör klimat och säkerhet i för åren 2018–2021. I propositionen beskrivs hur de humanitära behoven i och i är omfattande och ökande. Miljöförstöring och konkurrens om mark- och vattenresurser bidrar till konflikter som tvingar ett ökat antal människor på flykt både inom och över gränserna mellan länderna i regionen. Bristen på vatten och livsmedel är stor och tillgången till hälsovård är undermålig, vilket ytterligare försvagar återhämtningsförmågan efter kris och konflikt. Enligt FN är 5,9 miljoner människor i i behov av humanitärt stöd. 1,3 miljoner människor befinner sig i akut livsmedelskris. Det ökande våldet mot civilbefolkningen driver människor på flykt och beräknades över 385 000 människor vara på flykt inom landets gränser. bidrar våld och attacker mot civilbefolkningen i regionen till omfattande flyktingrörelser mellan länderna i regionen. Mindre än hälften av FN:s samordnade humanitära responsplan i var finansierad , och är insatsen finansierad till . har genom Sida bidragit med i humanitärt bistånd till , en ökning från . Sida gör löpande humanitära analyser av läget i landet, och beloppet kan komma att ytterligare öka . bidrog därutöver med humanitärt stöd genom flerårigt icke-öronmärkt kärnstöd till flera FN-organ som är aktiva i . I kommittémotionerna 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att regeringen bör öka satsningarna på humanitärt stöd, vatten, sanitet och jordbruksutveckling i . I kommittémotion 2021/22:4257 yrkande 2 anförs att regeringen bör öka det humanitära biståndet till utsatta flyktingar i närområden. Utskottet vill understryka vikten av fortsatt utvecklingsstöd och humanitärt stöd till och Sahelregionen. I likhet med tidigare betänkanden vill utskottet särskilt betona betydelsen av fortsatta icke öronmärkta bidrag till de humanitära organisationerna. Dessa basbudgetstöd ökar möjligheterna för organisationerna att behålla en beredskap och snabbt agera när nya kriser och behov uppstår, t.ex. i . Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2571 yrkande 6 och 2021/22:4257 yrkandena 1 och 2. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i m.m., punkt 1 (SD) av Per (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i stabiliseringsinsats i (Minusma) till och med , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av och under förutsättning att den maliska regeringen inte inleder samarbete med legosoldater. 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkande 4 och bifaller delvis proposition 2021/22:22 och motion 2021/22:4268 av m.fl. (C) yrkande 2. Uppgifter om att ledning överväger samverkan med legosoldater är mycket oroande. Vi anser att det är oacceptabelt om ledning skulle inleda samarbete med legosoldater och att detta i så fall måste leda till att den svenska väpnade styrkan som har ställts till Minusmas förfogande dras tillbaka. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i m.m., punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i stabiliseringsinsats i (Minusma) till och med , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av och under förutsättning att den maliska regeringen inte anlitar den s.k. Wagnergruppen. 2021/22:4268 av m.fl. (C) yrkande 2 och bifaller delvis proposition 2021/22:22 och motion 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkande 4. behöver både ha en tydlig exitstrategi och en bättre omställningsförmåga om läget inte utvecklas som planerat i . När läget på marken förändras, behöver även mål, syfte och omfattning av en militär insats anpassas. Det finns information om att den maliska övergångsregeringen har planer på att anlita ryska legosoldater från den s.k. Wagnergruppen. Om det sker, måste lämna Minusmainsatsen i med skyndsamhet. Vi ser det som en röd linje och det bör även vara en röd linje för regeringen. Det internationella samfundets stabiliserings- och säkerhetsinsatser ska inte agera tillsammans eller samordnat med Wagnergruppen. Detta behöver även tydliggöras när förlänger sitt mandat för Minusmainsatsen. Avveckling av svenskt deltagande i Minusma, punkt 2 (SD) av Per (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:4262 av m.fl. (L) och 2021/22:4268 av m.fl. (C) yrkande 1. Som svenska medborgare kan vi känna stolthet över vårt bidrag till Minusma. Vi anser dock att nu behöver fokusera på återuppbyggnaden av totalförsvaret och att vi därför behöver sätta en bortre tidsgräns för vårt militära engagemang i . Vi föreslår därför att den svenska väpnade styrkan i Minusma ska vara helt avvecklad . Avveckling av svenskt deltagande i Minusma, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4268 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4262 av m.fl. (L). Att deltar i internationella insatser för att bygga säkerhet och bidra till internationell fred och stabilitet är en viktig grundbult i svensk utrikespolitik. ska kunna delta i internationella insatser trots att försvaret nu återetableras nationellt. Det är också bra för vår nationella försvarsförmåga att delta i skarpa insatser utomlands. Enligt uppgifter saknas planering för att genomföra valet i såsom det var överenskommet i övergångsavtalet. Om planeringen för att genomföra ett demokratiskt val inte återupptas och om val inte äger rum , anser vi att behöver ompröva sitt bidrag till och sin målsättning för Minusma. och även det internationella samfundet riskerar annars att hamna i en situation där vi med militär makt stöder de militära kuppmakarna i stället för genomförandet av ett demokratiskt val. I ett sådant läge saknas förutsättningar för att understödja en långsiktigt hållbar politisk lösning på krisen i landet genom militär närvaro. bör i så fall avsluta sitt deltagande i Minusma så att den svenska militära insatsen kan lämna senast . Avveckling av svenskt deltagande i Minusma, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4262 av m.fl. (L) och 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4268 av m.fl. (C) yrkande 1. behöver stabiliseringsinsatser, skydd av civila, främjande av mänskliga rättigheter, humanitär verksamhet, stöd till den politiska övergångsprocessen, inklusive genomförande av ett demokratiskt val. Men trots en långvarig och omfattande utländsk truppnärvaro går utvecklingen i åt fel håll. Den nuvarande regimen, som alltmer framstår som en militärjunta, visar inga tecken på att vilja genomföra ett demokratiskt val. Det pågår en oavbruten försämring av säkerhetsläget i landet. engagemang för framstår som alltmer osäkert. Enligt uppgifter planerar maliska regeringen att anlita den s.k. Wagnergruppen. Mot bakgrund av ovan nämnda omständigheter och utifrån att svenska soldater aldrig ska riskera att stå sida vid sida med ryska legosoldater anser jag att det svenska bidraget till Minusma bör vara avvecklat senast . Förhållningssätt till svenskt deltagande i Minusma, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 42 och 2021/22:4266 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. engagemang i aktualiserar behovet av att ha tydliga mål, ramar och uppföljning för en internationell insats. Det behövs en tydligare redovisning från regeringen till när ska förlänga en insats som Minusmainsatsen kring vad de långsiktiga målen för insatsen är, vilka resurser man avser att använda och hur uppföljning av effekt och måluppfyllnad ska ske. Det gäller att skapa de bästa förutsättningarna för insatsen, men även att insatsens målsättningar ska stämma överens med svenska intressen och värderingar, att insatsen tydligt ska stärka det nationella försvarets operativa förmåga och att den kan ge ett mervärde för svenska försvarspolitiska samarbeten med andra länder. har bidragit till Minusmainsatsen och det börjar bli dags att lämna över för andra länder att ta vid. Vi har därför begärt att regeringen tillsammans med Försvarsmakten och andra relevanta myndigheter tar fram en exitstrategi för den svenska Minusmainsatsen i , vilket regeringen har hörsammat i den aktuella propositionen. Avvecklingen av det svenska bidraget till Minusmainsatsen bör ske skyndsamt, men med hänsyn tagen till den takt som säkerhetsläget medger. Det är centralt att det svenska tillbakadragandet sker under ordnade former och med respekt för såväl den maliska befolkningen som andra länder som deltar i insatsen, men också så att säkerheten för svenskar som deltar i andra militära eller civila insatser i inte försämras. Exitstrategin ska ta ett helhetsgrepp på hur olika komponenter i svensk närvaro i påverkas såsom militära insatser, biståndsverksamhet samt diplomatiska och politiska resurser. Även konsekvenser för säkerhetspolitiska relationer med andra länder, i synnerhet , ska beaktas. Vi vill särskilt understryka betydelsen av att avvecklingen av den svenska Minusmainsatsen sker i nära dialog med . är en nyckelspelare i och bär ett tungt ansvar för säkerheten i hela Sahelregionen. relation till präglas av den centrala roll som har inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Relationen har fördjupats genom vårt deltagande i task Force Takuba och det franskledda försvarssamarbetet European Intervention Initiative. Utfallet av det franska presidentvalet kan påverka det franska bidraget till Minusma. Det är därför viktigt att har en nära dialog med den franska regeringen för att försäkra sig om fortsatta engagemang i . Det finns information om att den maliska regeringen ska anlita den s.k. Wagnergruppen. Om den maliska regeringen skulle anlita Wagnergruppen måste det få avgörande konsekvenser för det svenska militära bidraget till . kan under inga omständigheter samverka med Wagnergruppen. Utvecklingssamarbete med och dess närområde, punkt 4 (SD) av Per (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. En fungerande FN-ledd säkerhetsfrämjande insats i är en förutsättning för att kunna bedriva ett effektivt bistånd och uppnå en hållbar utveckling i landet. Enligt regeringens proposition fortsätter de humanitära behoven att vara omfattande. Vi anser att bör förstärka de humanitära insatserna till flyktingar i närområden och biståndet som går till humanitärt stöd, vatten, sanitet och jordbruksutveckling i . Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i m.m., punkt 1 (KD) (KD) anför: Jag delar Försvarsmaktens bedömning att bidrag till stabiliseringsinsats i har varit värdefull. Den svenska styrkan har bidragit till relativ stabilitet, skydd av civilbefolkningen och konkret begränsat de islamistiska rörelsernas framfart och inflytande. Sahelregionen är det område i världen där våldsbejakande islamism växer snabbast. Terrorgrupper som Islamiska staten, och Boko Haram är alla verksamma här och gör anspråk på politisk makt. Utöver pågår våldsamma strider i länder som , , , , , och . I många fall rör det sig om en kombination av etniska och religiöst betingade konflikter. Vi måste ta hotet om att kan falla offer för ett islamistiskt styre på stort allvar. Mot bakgrund av den allvarliga utvecklingen är det min mening att EU och behöver stärka såväl sitt biståndsarbete som pågående militära insatser för att stödja de afrikanska länderna i kampen mot islamistisk extremism och terror. Båda dessa ben behövs. Att nu trappar ned sitt engagemang i norra riskerar att förvärra säkerhetsläget ytterligare. Vi måste vara beredda att göra mer för , även om arbetet inte leder till snabb framgång. Länder som , och har redan utarbetade säkerhetspolitiska strategier för på plats. kan ta efter detta arbete genom att markera vår avsikt och driva den gentemot EU. De militärkupper som genomförts i och har medfört att de redan på förhand svåra förutsättningarna för Minusma att verka i landet nu avsevärt försämrats. På samma sätt måste uppgifterna om förhandlingar mellan den maliska militärjuntan och ryska Wagnergruppen leda till konsekvenser. Mitt parti eftersträvar en bred parlamentarisk uppslutning om villkoren och framtiden för internationella insatser. Därför accepterar jag den nuvarande avvecklingstakten när det gäller det svenska bidraget till Minusma. håller jag dörren öppen för att stödja en förlängning av denna svenska militära insats i om säkerhetsläget eller andra omständigheter och förhållanden kräver det. Lärdomarna från och borde vara att inte ge terrorgrupper tillfälle att använda en sådan tidsplan till sin fördel. Tillbakadragandet av den svenska Minusmainsatsen från behöver ske under ordnade former, utifrån en noggrann planering och en väl förankrad exitstrategi. Det svenska stödet till har gjort skillnad, inte minst för alla de flickor som kunnat återvända till skolan. Sättet som avvecklingen av den insatsen skedde på riskerar emellertid att göra allt det goda arbete som genomförts ogjort. Därför måste regeringen säkerställa att de misstag som begicks i samband med avvecklingen i inte upprepas i . I debatten har framförts att den här typen av insatser skulle dränera Försvarsmakten på medel, materiel och personal. Jag delar inte den uppfattningen, utan delar Försvarsmaktens bedömning att den svenska Minusmainsatsen i leder till en förstärkt försvarsförmåga på hemmaplan. De befäl som tjänstgjort i kommer hem som bättre militära chefer. Som med alla utlandsinsatser är det viktigt att uppdraget utvärderas under såväl som efter genomförd insats, särskilt vad gäller personalförsörjning, resurser och behov. är insatserna i tillsammans den största internationella insats som deltar i. Den nära förestående avvecklingen av militära närvaro i innebär att Försvarsmakten inte längre deltar i större utlandsuppdrag. Jag vill att åtar sig att delta i fler internationella insatser. Särskilt angeläget är det att vi tillvaratar möjligheten att delta i insatser under Natos ledning. Lärdomar från det svenska bidraget till Minusma bör tas till vara i bedömningen om deltagande i nya insatser under FN-flagg. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:22 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i :