bet · H801CU10 · 2021-04-21 00:00:00 — följde utskottets förslag. Utskottet har vid ett antal tillfällen behandlat och avslagit motionsyrkanden om slutlig preskription med hänvisning till att det införts förbättrade möjligheter till skuldsanering och att regeringen vidtagit en rad andra åtgärder mot överskuldsättning inom ramen för strategin mot överskuldsättning. Utskottet konstaterar nu att två olika utredningar har föreslagit att det införs en slutlig preskription av skulder för att underlätta för överskuldsatta. Den första utredningen har avslutats utan att det lett till lagstiftning. förslag om slutlig preskription i betänkandet En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) är föremål för remissbehandling och remisstiden går ut . Utskottet anser att det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionsyrkandena bör därför avslås. Nordisk reglering om skuldsanering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nordisk reglering om skuldsanering. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande. Jämför reservation 15 (SD). I kommittémotion 2020/21:1616 av m.fl. (SD) föreslås tillkännagivanden om att det bör införas ett ömsesidigt erkännande av beslut om skuldsanering i (yrkande 1) och att regeringen bör ta initiativ till en process för att uppmuntra våra grannländer att fatta beslut om ömsesidigt erkännande vid skuldsanering (yrkande 2). Motionärerna hänvisar till en rapport från som innehåller ett förslag på en nordisk reglering (Nordisk gældssanering, Temanord 2010:598). På uppdrag av presenterade en utredare rapporten (Temanord 2010:598). I rapporten konstaterades att det finns ett behov av gemensamma nordiska regler för att underlätta gränsöverskridande skuldsaneringsförfaranden inom . I rapporten lämnades förslag till en modellag för de nordiska länderna. Den föreslagna lagen reglerar bl.a. domsrätt, undvikande av forumshopping, lagval och erkännande av beslut om skuldsanering. Enligt rapporten skulle en gemensam lagstiftning göra det lättare för skuldsatta att flytta eller söka arbete i ett annat nordiskt land. Förslaget bedömdes få relativt liten samhällsekonomisk betydelse för länderna, men skulle kunna få en stor betydelse för den enskilda individen. Utredningen om europeiska insolvensförfaranden hade bl.a. i uppdrag att överväga behovet av gemensamma nordiska internationellt privaträttsliga regler om skuldsanering med utgångspunkt i den nordiska rapporten (dir. 2015:4). Utredningen anförde i betänkandet EU:s reviderade insolvensförordning m.m. (SOU 2016:17) att det finns ett behov av gemensamma nordiska regler om ömsesidigt erkännande av skuldsanering, men konstaterade också att detta förutsätter ett gemensamt arbete inom . Utredningen påtalade vidare att hänsyn måste även tas till att EU har lagstiftningskompetens inom området (s. 237–239). Regeringen anförde i lagstiftningsärendet Insolvensregister enligt insolvensförordning (prop. 2018/19:48, bet. 2018/19:CU15, rskr. 2018/19:205) att betänkandets överväganden inte föranleder någon åtgärd, men att regeringen fortsätter att följa frågan. Regeringen uppgav att frågan bl.a. har tagits upp inom ramen för för lagstiftningsfrågor (s. 13). Motsvarande motionsyrkanden behandlades av utskottet i betänkande 2019/20:CU12. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till att frågan utretts och att regeringen fortsätter att följa frågan inom det nordiska samarbetet. följde utskottets förslag. Utskottet står fast vid den uppfattning som utskottet och har gett uttryck för. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av lagen om företagsrekonstruktion när det gäller borgenärernas intressen. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 16 (M, SD). I kommittémotion 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att förbättra förutsättningarna för företagsrekonstruktion. Vad som åsyftas är bl.a. att borgenärernas förtroende för institutet måste öka. Motionärerna anför att inom ramen för den utredning som har tillsatts för att genomföra ett EU-direktiv på området (dir. 2019:60) bör även frågor som avser borgenärernas intressen, företagens möjlighet till krediter och tillväxt, kostnaderna och tidsperspektivet utredas. I kommittémotion 2020/21:3100 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn av lagen om företagsrekonstruktion. Motionärerna hänvisar bl.a. till förslag som tar sikte på borgenärernas intressen i betänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72). Företagsrekonstruktion är ett alternativ till konkurs för företag som har ekonomiska problem men som har en möjlighet att överleva. Bestämmelser om förfarandet finns i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion. Under rekonstruktionen gäller som huvudregel hinder mot verkställighetsåtgärder, och det råder begränsningar för gäldenären att t.ex. åta sig nya förpliktelser och betala tidigare uppkomna skulder. Ett företag kan ansöka i domstol om rekonstruktion. Om domstolen beviljar rekonstruktionen utser den en rekonstruktör. Rekonstruktören undersöker vilka förutsättningar som finns för att fortsätta bedriva verksamheten och för att träffa en ekonomisk uppgörelse med borgenärerna. Rekonstruktören upprättar en rekonstruktionsplan som redovisar hur syftet med rekonstruktionen kan uppnås. Planen fastställs inte av domstol och är inte heller bindande för borgenärerna eller gäldenären. Det finns dock möjlighet för gäldenären att inom ramen för en företagsrekonstruktion få till stånd ett offentligt ackord, dvs. en formell uppgörelse med borgenärerna om nedskrivning av skulderna och om villkoren för betalning av skulderna. En sådan uppgörelse är tvingande och omfattar de borgenärer som inte har förmånsrätt i konkurs. EU-direktiv om rekonstruktion m.m. och rådets direktiv (EU) 2019/1023 om ramverk för förebyggande rekonstruktion, om skuldavskrivning och näringsförbud och om åtgärder för att göra förfaranden rörande rekonstruktion, insolvens och skuldavskrivning effektivare samt om ändring av direktiv (EU) 2017/1132 omfattar flera olika insolvensrättsliga frågor. Det rör företagsrekonstruktion (avdelning I och II), skuldavskrivning för företagare (), effektivare insolvensförfaranden (IV) och statistik (V). Direktivets regler om företagsrekonstruktion innebär att medlemsstaterna ska inrätta ett ramverk för rekonstruktion av företag som har ekonomiska problem för att i grunden livskraftiga företag ska kunna räddas från konkurs. Reglerna gäller fysiska och juridiska personer som driver näringsverksamhet och innebär att gäldenären, borgenärerna och andra berörda parter ska förhandla fram en rekonstruktionsplan med åtgärder som ska rädda företaget. I direktivet finns regler om vilka åtgärder som en rekonstruktionsplan kan avse, t.ex. nedskrivning av gäldenärens skulder eller andra villkor för betalning, men även ändringar av företagets kapitalstruktur eller företagets organisation. Direktivet innehåller även regler för hur rekonstruktionsplanen antas och fastställs. Planen ska vara bindande för parterna. I princip ska alla borgenärer omfattas av planen men det finns skyddsregler för dem som har förmånsrätt för sina fordringar. En grundtanke i direktivet är att ekonomiska problem i ett företag är lättare att åtgärda om de upptäcks . Direktivets rekonstruktionsregler kompletteras därför med krav på tillhandahållande av verktyg för s.k. tidig varning samt krav på tillgång till information om sådana verktyg och om de förfaranden som finns för rekonstruktion. I direktivet finns även regler för effektivare insolvensförfaranden. Det handlar bl.a. om krav på utbildning och sakkunskap för domare och andra myndighetspersoner, för konkursförvaltare och för rekonstruktörer. Vidare ställs vissa krav på den nationella ordningen för förordnande och entledigande av rekonstruktörer samt krav på tillsyn. Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet Betänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72) lämnades . Utredningen hade bl.a. i uppdrag att göra en översyn av lagen om företagsrekonstruktion för att ge fler livskraftiga företag med betalningssvårigheter en möjlighet till en andra chans. Utredningen anför i betänkandet att en förutsättning för fler lyckade företagsrekonstruktioner är att borgenärerna har förtroende för rekonstruktionsprocessen. Utredningen lämnar förslag på olika åtgärder som syftar till att öka borgenärernas förtroende. Det handlar bl.a. om att förankra förslaget till rekonstruktör med borgenärerna genom att det införs en ordning där det av ansökan ska framgå vilka borgenärer som har kontaktats, hur borgenärerna är berörda samt om de har något att invända mot att den föreslagna personen utses. Det föreslås vidare att ytterligare information ska lämnas redan i samband med ansökan om rekonstruktion, bl.a. en utförligare beskrivning av gäldenärens verksamhet och en likviditetsbudget som visar att det finns likvida medel för att betala driften av verksamheten av företagsrekonstruktionen. Slutligen föreslås ett något högre beviskrav vid rättens inledande prövning och vid borgenärssammanträdet. Betänkandet har remitterats, och beredning pågår inom . Förslagen som syftar till att öka borgenärernas förtroende har utretts vidare av (se nedan). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till hur EU-direktivets regler om rekonstruktion ska genomföras i (dir. 2019:60). lämnade sitt betänkande Andra chans för krisande företag – En ny lag om företagsrekonstruktion (SOU 2021:12). Utredningens förslag innebär på ett övergripande plan att rekonstruktionsåtgärder bättre ska kunna anpassas efter det enskilda företagets behov, vilket i förlängningen kan leda till att färre företag tvingas till konkurs. Utredningen föreslår en ny rekonstruktionslag. Den största nyheten som föreslås i den nya lagen är att inte bara den ekonomiska uppgörelsen – ackordet – utan även övriga åtgärder som behövs för att komma till rätta med ett företags ekonomiska problem ska kunna fastställas i en rekonstruktionsplan och därigenom ges bindande verkan. Utredningen föreslår också att det ska införas ett snabbare, enklare och billigare förfarande, offentlig skulduppgörelse, för företag som inte är i behov av några andra åtgärder än en skulduppgörelse för att få sin verksamhet lönsam igen. Utredningen hade även i uppdrag att överväga om kraven på rekonstruktören bör skärpas och överväga vilken betydelse borgenärers och gäldenärers önskemål ska ha när det gäller valet av rekonstruktör. I den delen föreslås att kraven på vem som ska få utses till rekonstruktör ska skärpas och att valet av rekonstruktör som utgångspunkt ska göras bland de personer som har erfarenhet av att i egenskap av konkursförvaltare driva vidare verksamhet för ett konkursbos räkning. Det ska krävas starka skäl för att utse någon annan än en sådan konkursförvaltare som rekonstruktör. Utredningen föreslår också uttryckliga regler om rekonstruktörens skadeståndsansvar och att de ska ställas under tillsyn. Ansvaret för tillsynen ska ligga på . ska beredas tillfälle att yttra sig innan en rekonstruktör utses och kunna begära att en rekonstruktör avsätts samt att rekonstruktörens ersättningsanspråk prövas av tingsrätten. Därutöver föreslår utredningen bl.a. följande: – En nationell rådgivningstjänst för företag i kris. – Nya regler om gäldenärens rådighet och avtal under en företagsrekonstruktion. – Färre domstolar som handlägger företagsrekonstruktioner. Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Justitie- och migrationsminister anförde i ett frågesvar om ett tidigare ikraftträdande av en ny lag om företagsrekonstruktioner (fr. 2020/21:2144) följande: Det är angeläget att företag med tillfälliga ekonomiska problem kan få hjälp så att de kan komma på fötter igen. Väl fungerande företag är en förutsättning för ett starkt, sunt och konkurrenskraftigt näringsliv. Företagsrekonstruktion är ett verktyg som kan användas för att hjälpa företag i kris. Det är viktigt att reglerna om företagsrekonstruktion är moderna och motsvarar behoven som dagens företagande ställer. Frågan har uppmärksammats även inom EU och ett nytt direktiv med regler på detta område har antagits. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till hur direktivets regler om företagsrekonstruktion ska genomföras. överlämnade sitt betänkande för någon vecka sedan. Betänkandet är mycket omfattande och innehåller förslag till en helt ny lag om företagsrekonstruktion. Utredningens betänkande ska nu remitteras. Frågorna är viktiga och regeringen kommer att ta ställning till förslagen när beredningen är färdig. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om företagsrekonstruktion vid ett antal tillfällen, (bet. 2018/19:CU6). Utskottet avstyrkte förslagen med hänvisning till pågående arbete inom EU. följde utskottets förslag. Som redovisas ovan har i sitt betänkande Andra chans för krisande företag – En ny lag om företagsrekonstruktion (SOU 2021:12) lämnat förslag på en ny rekonstruktionslag samt andra förslag som på ett övergripande plan innebär att rekonstruktionsåtgärder bättre ska kunna anpassas efter det enskilda företagets behov. För att bättre ta till vara borgenärernas intressen vid rekonstruktion föreslår utredningen att kraven på vem som ska få utses till rekonstruktör ska skärpas och att valet av rekonstruktör som utgångspunkt ska göras bland de personer som har erfarenhet av att i egenskap av konkursförvaltare driva vidare verksamhet för ett konkursbos räkning. Utredningen föreslår också uttryckliga regler om rekonstruktörens skadeståndsansvar och att de ska ställas under tillsyn. Betänkandet är föremål för remissbehandling. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete som ligger i linje med vad som anförs i motionerna. Utskottet anser att det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida och avstyrker därmed motionsyrkandena. Skuldsanering för företagare m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bättre förutsättningar för företagare att undvika skuldsättning och ta sig ur skuldsättning. Utskottet hänvisar till gällande rätt och pågående beredningsarbete. Jämför reservation 17 (SD). I kommittémotion 2020/21:1616 av m.fl. (SD) föreslås tillkännagivanden om behovet av åtgärder för att undvika att företagare drabbas av privat skuldsättning i händelse av en kris som är utom företagares påverkan (yrkande 25) och om åtgärder för att ta sig ur skuldsättning och möjlighet att återstarta verksamheter (yrkande 26). Motionärerna anför bl.a. att när det gäller mindre företag är det vanligt förekommande med privata åtaganden i form av borgen för olika typer av krediter. Den pågående pandemin har medfört kraftigt minskade inkomster för vissa branscher, vilket nu får konsekvenser för de personer som till följd av privata borgensåtaganden riskerar att drabbas av obestånd. Enligt motionärerna kan det vara svårt för företagare som gått i borgen för ett lån att förhandla med kreditgivaren om en avbetalningsplan. Motionärerna menar att det behövs åtgärder för att förhindra privat skuldsättning för företagare till följd av en kris de inte kunnat förutse och en krisberedskapsplan för företagare att kunna återuppta affärsverksamheten. I lagen (2016:676) om skuldsanering för företagare finns bestämmelser om en särskild form av skuldsanering för företagare och närstående till företagare (). Lagen gäller gäldenärer som bedriver eller har bedrivit näringsverksamhet, antingen som enskild firma eller genom en juridisk person. Ansökan prövas av som även har en skyldighet att upplysa presumtiva skuldsaneringsgäldenärer om möjligheten till skuldsanering. ska förmedla gäldenärens betalningar till borgenärerna. Betalningsplanens längd är (36 §). För att beviljas F-skuldsanering ska bl.a. följande villkor vara uppfyllda. Gäldenären kan rätteligen inte betala sina skulder och denna oförmåga kan med hänsyn till samtliga omständigheter antas bestå (kvalificerad insolvens). Skuldsanering måste även vara skäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden. Vid skälighetsbedömningen ska särskilt beaktas omständigheterna vid skuldernas tillkomst, de ansträngningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser, det sätt på vilket gäldenären har medverkat under handläggningen av ärendet och skuldsaneringens betydelse för gäldenärens framtida förvärvsförmåga. Näringsverksamheten ska bedrivas – eller ha bedrivits – på ett seriöst sätt. Gäldenären ska ha sina huvudsakliga intressen i och får inte ha ett näringsförbud. Gäldenären måste också kunna betala minst en sjundedel av prisbasbeloppet . Det finns inget formellt hinder mot att driva företag under pågående skuldsanering, och om det finns särskilda skäl kan skuldsaneringen beviljas mer än en gång (6-11 §§). Bestämmelser om borgen och borgensåtagande finns i handelsbalkens 10 kap. 8–12 §§. Ett borgensåtagande innebär en förpliktelse gentemot en borgenär att betala en fysisk eller en juridisk persons skuld om dessa personer eller företag inte kan fullgöra sina skyldigheter när det gäller betalning. Den som går i borgen (borgensmannen) blir således genom sin borgensförpliktelse medgäldenär i förhållande till borgenären. Om flera går i borgen gemensamt för samma förpliktelse blir de, om inte annat är avtalat, solidariskt ansvariga. Det innebär att borgenären kan välja att kräva en av borgensmännen på hela skuldbeloppet. Det finns två huvudtyper av borgen, enkel borgen och proprieborgen. Enkel borgen innebär att borgensmannen blir betalningsskyldig först om det kan fastställas att gäldenären inte kan betala (10 kap. 8 §). Proprieborgen innebär att borgensmannen påtar sig betalningsansvar för gäldenärens förpliktelse såsom för egen skuld (10 kap. 9 §). Borgensmannen har sålunda ett direkt och primärt ansvar. Detta innebär att borgenären kan välja att kräva betalning av gäldenären eller borgensmannen. Borgensansvaret utlöses emellertid inte förrän huvudfordran är förfallen. Borgen är en s.k. personell säkerhet. För att få låna pengar av en bank eller annat kreditinstitut krävs ofta någon form av säkerhet i form av t.ex. borgen. Oskäliga borgensförbindelser kan jämkas enligt 36 § avtalslagen. Bestämmelser om preskription av fordran mot den som gått i borgen finns i preskriptionslagen (1981:130). Där anges att preskriptionstiden är (2 § andra stycket). Som redovisas ovan pågår ett arbete med att genomföra och rådets direktiv (EU) 2019/1023 om ramverk för förebyggande rekonstruktion, om skuldavskrivning och näringsförbud och om åtgärder för att göra förfaranden rörande rekonstruktion, insolvens och skuldavskrivning effektivare samt om ändring av direktiv (EU) 2017/1132. har lämnat betänkandet Andra chans för krisande företag – En ny lag om företagsrekonstruktion (SOU 2021:12). Den del av direktivet som avser skuldavskrivning för entreprenörer och effektivare insolvensförfaranden behandlas i promemorian Insolvensdirektivet och reglerna om skuldsanering (Ds 2021:6). I promemorian lämnas förslag till några förtydliganden i de svenska skuldsaneringsreglerna för att säkerställa att svensk rätt lever upp till direktivets regler om skuldavskrivning för entreprenörer. I övrigt bedöms de svenska reglerna stå i överensstämmelse med direktivet. De förtydliganden som föreslås avser bl.a. följande. Villkoret i lagen om skuldsanering för företagare om att gäldenären ska vara kvalificerat insolvent förtydligas för att lagen på ett tydligare sätt ska ansluta sig till den begreppsbildning som används i direktivet. F-skuldsanering ska kunna beviljas en gäldenär som är insolvent och så skuldsatt att han eller hon med hänsyn till samtliga omständigheter inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid. Motsvarande ändring ska göras även i skuldsaneringslagen. För att säkerställa att lagen om skuldsanering för företagare uppfyller direktivets krav förtydligas att en gäldenär som enbart till följd av sina näringsrelaterade skulder uppfyller lagens villkor inte ska vara utesluten från F-skuldsanering på grund av att dessa skulder inte utgör en tillräckligt stor andel av gäldenärens totala skuldbörda. Promemorian har remitterats och remisstiden går ut . Som redovisas ovan finns en särskild form av skuldsanering för företagare (s.k. F-skuldsanering). Lagen gäller gäldenärer som bedriver eller har bedrivit näringsverksamhet. Det finns inget formellt hinder mot att driva företag under pågående skuldsanering, och om det finns särskilda skäl kan skuldsanering beviljas . Betalningsplanen vid F-skuldsanering är . Det ovan nämnda EU-direktivet om rekonstruktion innehåller även bestämmelser om skuldavskrivning och effektivare insolvensförfaranden. I promemorian Insolvensdirektivet och reglerna om skuldsanering (Ds 2021:6) föreslås vissa förtydliganden i de svenska skuldsaneringsreglerna för att säkerställa att svensk rätt lever upp till direktivets krav om skuldavskrivning för entreprenörer. Ett sådant förtydligande avser att en gäldenär som enbart till följd av sina näringsrelaterade skulder uppfyller lagens villkor inte ska vara utesluten från F-skuldsanering på grund av dessa skulder inte utgör en tillräckligt stor andel av gäldenärens totala skuldbörda. Utskottet konstaterar således att det enligt gällande ordning finns möjligheter till skuldsanering för företagare som drabbas av insolvens. Därtill innehåller betänkande Andra chans för krisande företag (SOU 2021:12) förslag på rekonstruktionsåtgärder som ska kunna anpassas efter det enskilda företagets behov. Utredningen föreslår också att det ska införas ett snabbare, enklare och billigare förfarande för företag som inte är i behov av några andra åtgärder än en skulduppgörelse för att få sin verksamhet lönsam igen. Därutöver föreslås att det inrättas en nationell rådgivningstjänst för företag i kris. Mot bakgrund av de möjligheter till skuldsanering för företagare som finns enligt gällande lagstiftning och det beredningsarbete som pågår inom när det gäller förbättrade förutsättningar för företagsrekonstruktion och skuldsanering för företagare samt bättre stöd till företag i kris anser inte utskottet att det finns skäl för ett tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motionen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Avlägsnande av otillåtna bosättningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ersättning till markägare vid avlägsnande av otillåtna bosättningar och om att särskilt beakta barns situation. Utskottet hänvisar till gällande rätt och en uppföljning av den nya regleringen. Jämför reservation 18 (SD). I kommittémotion 2020/21:1616 av m.fl. (SD) föreslås tillkännagivanden om att drabbade markägare aldrig ska behöva bära kostnaderna till följd av olagliga bosättningar (yrkande 13) och att markägaren ska få samtliga kostnader, inklusive inkomstbortfall, till följd av olagliga bosättningar ersatta (yrkande 14). Motionärerna föreslår vidare att regeringen bör ta initiativ till att otillåtna bosättningar med barn hanteras särskilt skyndsamt (yrkande 15). Avlägsnande – en ny form av särskild handräckning En ny form av särskild handräckning som gäller avflyttning vid en otillåten besittningsrubbning infördes (prop. 2016/17:159, bet. 2016/17:CU13, rskr. 2016/17:275). Förfarandet, som benämns avlägsnande, är ett alternativ till ett polisiärt ingripande som markägaren kan använda sig av för att få hjälp med att avlägsna en otillåten bosättning. Bestämmelserna om det nya förfarandet finns i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning (LBH) och i utsökningsbalken (UB). Lagändringarna syftar till att göra det enklare för markägare att få tillbaka besittningen av sin mark, som de som uppehåller sig på platsen tillförsäkras en rättssäker process.