bet · H901KU6 · 2021-12-09 00:00:00 — Förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning Utskottet föreslår att antar regeringens förslag om ändring i vallagen. Vidare föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att det bör införas bestämmelser om att en röstmottagare ska vara närvarande när en väljare får biträde vid röstningen eller med att ta sina valsedlar bakom avskärmningen, men att en utvärdering vid valen 2022 först bör genomföras. Lagförslagen innebär bl.a. följande. • Valnämnderna och utlandsmyndigheterna tar över ansvaret för att lägga ut samtliga valsedlar i val- och röstningslokalerna. • ges ett uttryckligt ansvar för att inför varje val ta fram utbildningsmaterial om valet. Materialet ska tillhandahållas länsstyrelserna och valnämnderna. • Det klargörs att den som inte följer röstmottagarnas anvisningar får uppmanas att tillfälligt lämna val- eller röstningslokalen, om det är av väsentlig betydelse för att genomföra röstmottagningen. • Det förtydligas att väljaren ska välja sina valsedlar och göra i ordning sina röster i enskildhet. • Väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan ta sina valsedlar på den avskärmade plats där valsedlarna finns utlagda ska på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne med detta. Tre följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker delvis yrkanden om biträde åt väljare och avstyrker övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, C, L) och ett särskilt yttrande (V). Proposition 2021/22:52 Förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning. Elva yrkanden i följdmotioner. 16 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning Valsedelsystemet och tillhandahållandet av valsedlar Ordförande vid röstmottagning i en röstningslokal 1.Valsedelsystemet och tillhandahållandet av valsedlar, punkt 2 (SD) 2.Valsedelsystemet och tillhandahållandet av valsedlar, punkt 2 (C) 3.Valsedelsystemet och tillhandahållandet av valsedlar, punkt 2 (L) 4.Ordförande vid röstmottagning i en röstningslokal, punkt 3 (SD) 5.Ordningen på röstmottagningsstället, punkt 4 (SD) 6.Förbudet mot propaganda, punkt 5 (SD) 7.Röstmottagningens offentlighet, punkt 6 (SD) 8.Tystnadsplikt, punkt 8 (M, SD) Biträde åt väljare, punkt 7 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837). Därmed bifaller proposition 2021/22:52. Valsedelsystemet och tillhandahållandet av valsedlar 2020/21:321 av (C), 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4, 2020/21:2911 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 2.1, 2020/21:3662 av m.fl. (SD), 2021/22:252 av m.fl. (SD), 2021/22:1653 av (C), 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkandena 8.1 och 9, 2021/22:4288 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (L) Ordförande vid röstmottagning i en röstningslokal 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 4 (SD) 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 5 (SD) 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 6 (SD) 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 7 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om biträde åt väljare och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:4288 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:4290 av m.fl. (M) yrkande 1. 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:4290 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 8 (M, SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), Per Schöldberg (C), (V), (M), (SD), Skånberg (KD), (S), (L), (MP), (M), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas proposition 2021/22:52 Förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. I propositionen finns en redogörelse för ärendet och dess beredning fram t.o.m. propositionen. Det har väckts tre motioner med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas också 16 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Frågan om att stärka skyddet för valhemligheten genom ändringar i fråga om kraven på hur valsedlarna görs tillgängliga i anslutning till ett röstmottagningsställe behandlades av vallagsutredning. Utredningen föreslog att valsedlarna skulle placeras innanför valskärmarna i en ny form av valbås (SOU 2016:71). Bakgrunden till förslaget var att den plats där valsedlar lades ut i eller i anslutning till röstmottagningsställena normalt var öppen för full insyn från andra väljare när en väljare skulle ta sina valsedlar. Det kunde innebära att väljare upplevde att deras valhemlighet röjdes i samband med att de tog valsedlar. Med anledning av de invändningar som framfördes mot utredningens förslag gick regeringen dock inte vidare med förslaget. I syfte att ytterligare stärka skyddet för valhemligheten och därmed även minska risken för att väljare utsätts för otillbörlig påverkan i samband med röstningen föreslog regeringen i propositionen Stärkt skydd för valhemligheten (prop. 2017/18:286) ändringar i vallagen som bl.a. innebar att den plats i, eller i anslutning till, en val- eller röstningslokal där valsedlar läggs ut ska vara avskärmad från insyn från andra väljare (8 kap. 2 § vallagen). antog regeringens förslag till ändrad lagstiftning (bet. 2018/19:KU12, rskr. 2018/19:35). Förfarandet med avskärmningar av valsedlar tillämpades vid valet till . Regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att se över delar av valsystemet (dir. 2020:30). Kommittén tog namnet valutredning (kommittén). Kommittén överlämnade delbetänkandet Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen (SOU 2021:7). I propositionen föreslår regeringen ändringar i vallagen (2005:837) för att stärka väljarnas skydd vid röstmottagningen och skyddet för valhemligheten. Regeringen redovisar även i propositionen sina bedömningar av ett antal frågor. Bland annat bedömer regeringen att tillämpningen av reformen med avskärmningar av valsedelställ bör utvärderas val till , regionfullmäktige och kommunfullmäktige. Förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen. Ansvaret för att lägga ut valsedlar Regeringen föreslår att de partier som deltar i val ska kunna ge väljarna tillgång till sina valsedlar på ett röstmottagningsställe. Det ska dock vara valnämnden eller utlandsmyndigheten som lägger ut valsedlarna på den avskärmade plats som anordnats för ändamålet. Enligt 8 kap. 2 § vallagen ska det i anslutning till ett röstmottagningsställe, dvs. i en val- eller röstningslokal, ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut för att möjliggöra för väljare att få tillgång till valsedlar. Ansvaret för att väljarna har tillgång till valsedlar på ett röstmottagningsställe är delat mellan valadministrationen och partierna. Av propositionen framgår att valadministrationen ansvarar för att väljarna har tillgång till s.k. blanka valsedlar (valsedlar med enbart valbeteckning) i samtliga val- och röstningslokaler under hela röstmottagningen. Valadministrationen ansvarar också för att väljarna i samtliga val- och röstningslokaler även har tillgång till s.k. partivalsedlar (valsedlar med parti- och valbeteckning) för de partier som fått av rösterna i hela landet i något av de två senaste riksdagsvalen eller som är representerade i det aktuella region- eller kommunfullmäktige och som begär det av valadministrationen. Vidare ansvarar valadministrationen för att väljarna i samtliga val- och röstningslokaler vid val till har tillgång till partivalsedlar för de partier som vid något av de senaste två valen till har fått av rösterna i hela landet. För det fall ett sådant parti vid val till går fram med en enda s.k. namnvalsedel (valsedel med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater) för hela landet ska väljarna i stället ha tillgång till sådana valsedlar om partiet begär det av valadministrationen. Valadministrationen ansvarar för att allt valmaterial som valadministrationen är skyldig att tillhandahålla finns på plats på röstmottagningsställena. Det är de lokala valmyndigheterna – kommunernas valnämnder eller utlandsmyndigheter – som ansvarar för att det finns valsedlar utlagda i den omfattning som föreskrivs. Vidare gäller att de partier som deltar i valen också ska kunna lägga ut sina valsedlar, dvs. sådana valsedlar som inte valadministrationen ansvarar för att väljarna ska få tillgång till, på den plats som anordnats för detta ändamål. Det innebär att det är partierna som svarar för att dels distribuera sådana valsedlar till samtliga val- och röstningslokaler, dels placera dessa valsedlar på den anordnade platsen. Med undantag för val till i vissa fall anses partierna ha det fulla ansvaret för att lägga ut sina s.k. namnvalsedlar i val- och röstningslokalerna. Ansvaret för ordningen på röstmottagningsstället, bl.a. att hålla ordning bland valsedlarna och kontrollera att valsedlarna finns utlagda under hela röstmottagningen, ligger enligt 8 kap. 4 § vallagen på röstmottagarna. Vidare anförs i propositionen att det av 3 kap. 1 § regeringsformen bl.a. framgår att utses genom fria, hemliga och direkta val och att röstning sker på ett parti med möjlighet för väljarna att lämna en särskild personröst. Det grundläggande syftet med vallagens bestämmelser om genomförande av val är att reglera formerna för medborgarnas demokratiska delaktighet i den representativa demokratin och tillgodose de krav som ställs upp i regeringsformen, med det övergripande ändamålet att säkerställa riktiga och demokratiskt legitima valresultat. I propositionen anförs också att det är av största vikt att det bland både väljarna och de politiska partierna finns ett stort förtroende för valsystemets förutsättningar att uppnå detta. Det anförs vidare i propositionen att ordningen bland valsedlarna är av grundläggande betydelse för allmänhetens förtroende för valsystemets förmåga att genomföra demokratiska och säkra val. För att röstningen ska kunna genomföras effektivt och utan avbrott i väljarflödet behöver alla valsedlar finnas tillgängliga för väljaren bakom avskärmningen . Erfarenheter från de senaste valen visar att det förekommit att valsedlar stulits eller gömts men också att felaktiga rykten spridits om försvunna valsedlar. Enligt regeringens uppfattning går det inte att bortse från att sabotage och oordning kan skada allmänhetens förtroende för valsystemets oberoende och i värsta fall leda till omval. Regeringen anser att övervägande skäl talar för att valnämnderna ska ansvara för att lägga ut de valsedlar som partierna ansvarar för att lägga ut. Regeringen föreslår att även utlandsmyndigheternas ansvar uttryckligen ska framgå. I och med att valnämnderna och utlandsmyndigheterna ges ansvar för all utläggning av valsedlar får de enligt propositionen bättre möjligheter att planera sina kontroller och påfyllnad av valsedlarna utifrån den väljartillströmning och ordning som råder i lokalen. Regeringen föreslår att det av vallagen uttryckligen ska framgå att valsedlarna ska presenteras på ett likformigt sätt. I propositionen anförs att förslaget förtydligar vad som i praktiken redan anses gälla. Utformningen och placeringen av avskärmningarna Regeringen bedömer att den närmare utformningen av avskärmningarna av valsedelställen inte bör författningsregleras. Regeringen föreslår att det tydliggörs i vallagen att inför varje val ska ta fram utbildningsmaterial om valet. har utvecklat och tillhandahållit utbildningsmaterial för röstmottagare för att underlätta för valnämnderna och främja ett enhetligt förfarande vid röstmottagningen. Regeringen anser att även fortsättningsvis ska ansvara för att utveckla och tillhandahålla utbildningsmaterial för länsstyrelser och valnämnder samt att detta ansvar bör framgå av vallagen. Vidare anförs i propositionen att en stor majoritet av kommunerna uttrycker behov av att ta fram ett eget utbildningsmaterial om lokala förhållanden, t.ex. om tillgången till ordningsvakter och säkerhetsrutiner samt lokala beslut som valnämnden har fattat om röstmottagningen i den egna kommunen. Det motiverar att det även i fortsättningen bör finnas en möjlighet för valnämnderna att använda sig av ett eget utbildningsmaterial som komplement till – eller delvis i stället för – utbildningsmaterial om det behövs för att anpassa utbildningen till lokala förhållanden. Regeringen föreslår att det tydliggörs i vallagen att den som inte följer röstmottagarnas anvisningar får uppmanas att tillfälligt lämna lokalen eller utrymmet, om det är av väsentlig betydelse för genomförandet av röstmottagningen. I propositionen anförs att röstmottagarna ansvarar för att ordningen på röstmottagningsstället upprätthålls. Den som finns i lokalen eller i ett utrymme intill denna ska rätta sig efter de anvisningar som röstmottagarna ger för att röstmottagningen ska kunna genomföras. Om det blir en sådan oordning att den inte kan avstyras får röstmottagningen tillfälligt avbrytas (8 kap. 4 § vallagen). Det är alltså på röstmottagarna som ska se till att förhållandena på röstmottagningsstället är sådana att vallagens krav upprätthålls. Vidare framgår det av propositionen att omkring var sjätte kommun haft problem med försök till sabotage, ordningsstörningar eller andra hot mot genomförandet av valen eller tilltron till valresultatet i samband med valen till , landstings- och kommunfullmäktige 2018. Flera kommuner har uppgett att det förekommit hot, våld, rasism och andra kränkningar mot röstmottagare på röstmottagningsställen. För regeringen är det av grundläggande betydelse att alla väljare kan rösta under trygga former. Varje påstående om hot mot väljare eller röstmottagare på röstmottagningsställen och försök till otillbörlig påverkan måste därför tas på allvar. För att väljarnas skydd mot olika former av påverkan vid röstningen ska kunna upprätthållas måste röstmottagarna ha kunskap om vilka befogenheter de har och vilka metoder som kan användas för att lugna ned situationer som riskerar att eskalera. Regeringen anser att det finns ett värde i att röstmottagarnas befogenheter förtydligas i vallagen. För att undvika att bestämmelsen tolkas som att den ger röstmottagarna en befogenhet att avvisa en person från röstmottagningsstället, eventuellt med fysiskt tvång eller våld, bör den enligt regeringens mening formuleras så att den som inte rättar sig efter de anvisningar som röstmottagarna ger för att röstmottagningen ska kunna genomföras får uppmanas att lämna röstmottagningsstället. I propositionen understryks att förslaget inte rör sig om ett tvångsmedel utan att det är ett förtydligande av röstmottagarnas befogenhet att tydligt markera för den som inte följer en anvisning, att han eller hon ska lämna lokalen. Om en person inte rättar sig efter en sådan markering kan det på samma sätt som bli aktuellt att tillkalla t.ex. polis för att avlägsna personen från platsen. Uppmaningen är tillfällig till sin natur och den som har uppmanats att lämna lokalen kan inte hindras från att återvända till röstmottagningsstället för att rösta. Tillträdet till platsen där valsedlarna finns utlagda Regeringen föreslår att det tydliggörs i vallagen att väljarna var för sig ska kunna ta sina valsedlar utan insyn. I propositionen anförs att regeringens avsikt med reformen med avskärmningar av valsedelställen var att stärka skyddet för valhemligheten. Syftet var att skydda väljarnas valhemlighet, som vissa väljare kunde uppleva som oskyddad i samband med att de tog valsedlar. Regeringen uttalade i det lagstiftningsärendet att för att kravet på väljarens enskildhet ska vara uppfyllt bör det krävas att valsedelstället effektivt skyddas från insyn från andra väljare så att en väljare erbjuds en möjlighet att välja sina valsedlar utan påverkan och insyn från andra väljare. Det som föreslås innebär ett förtydligande av detta. Att förtydliga att väljarna var för sig ska kunna ta sina valsedlar utan insyn kan enligt regeringen bidra till att ytterligare stärka väljarnas skydd mot påverkan och insyn vid valet av valsedlar. Biträde åt väljare vid valet av valsedlar Regeringen föreslår att väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan ta sina valsedlar på den avskärmade plats där valsedlarna finns utlagda på begäran ska få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare ska också kunna anlita någon annan person som hjälper honom eller henne med detta. I propositionen anförs att enligt den ordning som gäller ska väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen (7 kap. 3 § andra stycket vallagen). Någon motsvarande rätt för väljare som behöver hjälp med att ta sina valsedlar från den avskärmade platsen där valsedlar läggs ut framgår inte uttryckligen av vallagen (jfr 8 kap. 2 § vallagen). Förslaget innebär bl.a. att det klargörs att rätten för väljare med funktionsnedsättning eller liknande att få hjälp av röstmottagarna på ett röstmottagningsställe även gäller då väljaren förser sig med sina valsedlar bakom det avskärmade valsedelstället. Ett sådant klargörande kan enligt regeringen bidra till att ytterligare stärka skyddet för valhemligheten och får anses ligga väl i linje med reformen med avskärmningar av valsedelställ. Regeringen föreslår också att det ska klargöras att väljaren får anlita inte bara röstmottagarna utan även någon annan person som hjälper honom eller henne att ta sina valsedlar på den avskärmade plats där dessa finns utlagda. Tydligare reglering av valhemligheten vid röstning Regeringen föreslår att det tydliggörs i vallagen att varje väljare ska vara ensam bakom en valskärm och själv göra i ordning sina röster där. I vallagen anges att väljare ska göra i ordning sina röster bakom en valskärm och därefter lämna valkuverten till röstmottagarna (7 kap. 3 § första stycket). I propositionen anförs att det är av grundläggande betydelse för demokratin att valen är fria och hemliga. Gruppröstning innebär ett hot mot väljarnas rätt att själva få bestämma vilket parti de vill rösta på. Regeringen anser att det är angeläget att vallagen klart och tydligt anger vad som gäller vid röstning. Bestämmelsen bör enligt regeringen förtydligas så att det framgår att varje väljare ska vara ensam bakom en valskärm och själv göra i ordning sina röster där. Utskottet vill framhålla att väljarnas skydd vid röstmottagningen och skyddet för valhemligheten är av grundläggande betydelse för demokratin. Att utses genom fria, hemliga och direkta val framgår av 3 kap. 1 § regeringsformen. Förslagen i propositionen bidrar till att stärka väljarnas skydd vid röstmottagningen och skyddet för valhemligheten. Utskottet föreslår därför att antar regeringens lagförslag. Valsedelsystemet och tillhandahållandet av valsedlar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om valsedelsystemet och tillhandahållandet av valsedlar. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C) och 3 (L). I propositionen anförs att frågan om valsedelsystemet inte bör ingå i utvärderingen av reformen med avskärmningar av valsedelsställ val. Av propositionen framgår att kommittén i sitt delbetänkande menade att de utmaningar som finns för att få avskärmningarna av valsedelsställen att fungera försvåras av det stora antalet valsedlar, och kommittén ansåg att frågan om valsedelsystemet kan ingå utvärderingen. I propositionen anförs att det skulle vara en mycket genomgripande åtgärd att göra förändringar i valsedelsystemet. Det svenska valsystemet bygger enligt propositionen på långvariga traditioner. Det är ett system som väljarna och de politiska partierna känner igen, vilket är viktigt att värna. Det har anpassats bl.a. till de behov som finns för att tillgodose partiernas önskemål om att kunna göra det tydligt för väljare vilka kandidater som ställer upp i valet, för att ge utrymme att utforma olika listtyper för olika väljargrupper och för att kunna göra personvalet mera tillgängligt och jämlikt för alla kandidater och väljare. Formerna för hur valet med olika valsedlar går till påverkar också bl.a. i vilken ordning ersättare utses efter en avgången ledamot, s.k. listtrohet. Regeringen ifrågasätter inte att utformningen av regleringen om valsedlar har en inverkan på förutsättningarna i arbetet med att säkerställa valhemligheten men anser inte att det i detta lagstiftningsärende framkommit tillräckliga skäl för att ta initiativ till en bredare översyn av valsedelsystemet. I kommittémotion 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att valsedelsystemet utreds och reformeras. I likhet med kommittén anser motionärerna att även valsedelsystemet som helhet kan utvärderas. I förlängningen bör enligt motionärerna ett system med gemensamma valsedlar införas. I motionen hänvisas till från valen 2018 och . m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:687 tillkännagivanden om att dels utreda ett system med gemensamma valsedlar (yrkande 2), dels ordningen med att tillhandahålla valsedlar bakom skärmar ska upphöra (yrkande 4). Motionärerna anför att ett system med gemensamma valsedlar skulle bidra till att stärka valhemligheten och minska valfusket. Utöver detta finns enligt motionärerna också miljövinster med förslaget. En ytterligare fördel med gemensamma valsedlar är enligt motionärerna att den nya ordningen med att hålla valsedelbåsen avskärmade blir överflödig. Även i motionerna 2020/21:3662 och 2021/22:252 av m.fl. (SD) föreslås ett system med gemensamma valsedlar. I kommittémotion 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås också att ett system med gemensamma valsedlar bör utredas. I motion 2020/21:2911 av (SD) föreslås dels en översyn av hur valhemligheten kan bevaras i samband med att väljarna tar sina valsedlar (yrkande 1), dels att ett system med gemensamma valsedlar införs (yrkande 2). m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/21:3175 yrkande 3 att man utreder hur ett förändrat, förbättrat och förstärkt valsedelssystem kan se ut. Motionärerna hänvisar bl.a. till att föreslagit att valsedelsystemet bör ses över i sin helhet med sikte på ett förenklat, förbättrat och mindre sårbart system, där man särskilt överväger användningen av neutrala valsedlar och ett system med tryck av en valsedel per val och person. Även i kommittémotion 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 4 föreslås en förändring av valsystemet. Motionärerna hänvisar till att i bl.a. erfarenhetsrapporter efter de senaste tre allmänna valen lyft fram behovet av en översyn av valsedelsystemet. Vidare anför motionärerna att den internationella valobservationsinsatsen vid val från Organisationen för säkerhet och samarbete i () kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) har uppmärksammat behovet av en översyn. I motionen hänvisas också till att i en granskning av valförfarandet bl.a. gjort bedömningen att valsedelställ sannolikt inte skulle behöva avskärmas med ett annat system för valsedlar. I motionerna 2020/21:321 och 2021/22:1653 av (C) föreslås ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna.