bet · H801CU14 · 2021-04-19 00:00:00 — Hushållningen med mark- och vattenområden Utskottet föreslår ett tillkännagivande med anledning av motionsyrkanden om anslutning till kommunalt vatten och avlopp. Regeringen bör skyndsamt vidta de åtgärder som krävs för att en fastighetsägare som har ett enskilt avlopp som uppfyller gällande miljö- och hälsokrav inte ska kunna tvingas att ansluta sig till det kommunala va-nätet. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om hushållsbestämmelser och behovet av bostäder, skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, skyddet av vattenområden, vattenkraft, stranderosion, va-infrastruktur och allmänna vattentjänster. I betänkandet finns 20 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (C). I en av reservationerna (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skyddet av vattenområden och dricksvattentäkter 1.Riksintressen, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Skyddet av jordbruksmark, punkt 2 (M) 3.Skyddet av jordbruksmark, punkt 2 (SD) 4.Skyddet av jordbruksmark, punkt 2 (C) 5.Skyddet av vattenområden och dricksvattentäkter, punkt 3 (L) 6.Stranderosion m.m., punkt 4 (M) 7.Stranderosion m.m., punkt 4 (L) 8.Vattenkraft, punkt 5 (M, C, KD) 9.Markavvattning, dammar och våtmarker, punkt 6 (M, SD) 10.Markavvattning, dammar och våtmarker, punkt 6 (L) 11.Vandringsleder och passager för fisk, punkt 7 (SD) 12.Vattenförsörjning och vattenförvaltning, punkt 8 (M, KD) 13.Vattenförsörjning och vattenförvaltning, punkt 8 (C) 14.Åtgärder för en hållbar va-infrastruktur, punkt 9 (M, C) 15.Övriga förslag om va-infrastruktur, punkt 10 (C) 16.Anslutning till kommunalt vatten och avlopp, punkt 11 (S, V, MP) 17.Lokalt anpassade va-lösningar, punkt 12 (SD, C, KD) 18.Övriga förslag om allmänna vattentjänster, punkt 13 (M) 19.Övriga förslag om allmänna vattentjänster, punkt 13 (SD) 20.Övriga förslag om allmänna vattentjänster, punkt 13 (KD) Riksintressen, punkt 1 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:192 av och (båda SD) yrkande 1, 2020/21:370 av (C), 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 12, 2020/21:1240 av (M), 2020/21:1245 av (M), 2020/21:1321 av m.fl. (M), 2020/21:1889 av m.fl. (S), 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 13–15, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 42 och 43. Reservation 1 (M, SD, KD) 2020/21:368 av (C), 2020/21:576 av och (båda C), 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12, 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:1419 av (L), 2020/21:2639 av Boriana m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 10, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 30 samt 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Skyddet av vattenområden och dricksvattentäkter 2020/21:101 av Acko Ankarberg och (båda KD), 2020/21:880 av (S), 2020/21:1348 av (M), 2020/21:1457 av och (båda S), 2020/21:2624 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2703 av m.fl. (MP), 2020/21:2759 av (M), 2020/21:3060 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 27. Reservation 5 (L) 2020/21:1765 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2147 av m.fl. (S), 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 18, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 45. Reservation 6 (M) Reservation 7 (L) 2020/21:973 av (M) yrkandena 1 och 3, 2020/21:2732 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2020/21:3562 av (M) yrkande 4. Reservation 8 (M, C, KD) Markavvattning, dammar och våtmarker 2020/21:323 av och (båda C), 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2020/21:2473 av (S), 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 9 (M, SD) Reservation 10 (L) Vandringsleder och passager för fisk 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 25. Reservation 11 (SD) 2020/21:536 av (KD), 2020/21:1477 av m.fl. (S), 2020/21:1655 av (S), 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkandena 8, 14 och 16, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 13, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 29 samt 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 38. Reservation 12 (M, KD) Reservation 13 (C) Åtgärder för en hållbar va-infrastruktur 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 14 (M, C) Övriga förslag om va-infrastruktur 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 4–7. Reservation 15 (C) Anslutning till kommunalt vatten och avlopp ställer sig bakom det som utskottet anför om tvångsanslutningar till det kommunala va-nätet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:728 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 41 i denna del, 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 16 (S, V, MP) 2020/21:728 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkandena 40, 43 och 44, 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 37. Reservation 17 (SD, C, KD) Övriga förslag om allmänna vattentjänster 2020/21:201 av (SD), 2020/21:583 av och (båda C), 2020/21:740 av (S), 2020/21:762 av (KD) yrkandena 1–4, 2020/21:1115 av (M), 2020/21:1347 av (M) yrkande 1, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 42, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkandena 41 i denna del och 42 samt 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Reservation 20 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (M) och (L). I betänkandet behandlar utskottet ca 100 motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden /21 och som rör frågor om hushållningen med mark- och vattenområden i vid bemärkelse. Motionsyrkandena gäller frågor om riksintressen, skyddet av jordbruksmark och vattenområden, stranderosion, tillstånd för olika vattenverksamheter, vattenförsörjning och vattenförvaltning, va-infrastruktur samt allmänna vattentjänster. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om regleringen av riksintressesystemet. Utskottet hänvisar bl.a. till en pågående översyn av riksintressena. Jämför reservation 1 (M, SD, KD) och det särskilda yttrandet (C). I kommittémotion 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att begränsa riksintressen till antal och omfattning. I kommittémotion 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att riksintressen som pekas ut bör förtydligas och förklaras bättre än . I kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att riksintressena bör preciseras så att mindre arealer omfattas. I yrkande 14 i samma motion föreslås ett tillkännagivande om att översyn av riksintressen tas om hand, följs upp och leder till konkret handling. I yrkande 15 i samma motion föreslås ett tillkännagivande om att riksintressena återkommande måste aktualiseras och att det bör införas en bestämmelse om att riksintressen som inte aktualiseras eller tas i anspråk inom skrivs av (en s.k. solnedgångsparagraf). I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att enskilda riksintressen ska vara giltiga och sedan förfalla om ingen ny ansökan görs. I kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 42 föreslås ett tillkännagivande om att bostadsintresset ska anges som ett likvärdigt intresse utöver övriga riksintressen. I yrkande 43 i samma motion föreslås ett tillkännagivande om behovet av att ompröva och göra det möjligt att upphäva riksintresseklassificeringar. I motion 2020/21:192 av och (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om riksintressena och strandskydd i syfte att minska dessa i omfattning till förmån för bostadsbyggandet. I motion 2020/21:370 av (C) föreslås ett tillkännagivande om en översyn när det gäller reglerna för vad som ska utgöra riksintressen för energiproduktion, så att dessa regler inte hindrar en modern samhällsplanering. I motion 2020/21:1240 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att minska regelbördan vid bostadsbyggande och att bl.a. antalet riksintressen vid bostadsbyggande då behöver ses över. I motion 2020/21:1245 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att begränsa och bättre precisera riksintressenas areal. I motion 2020/21:1321 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande dels om att bostadsbyggandet ska anses vara ett riksintresse, dels om att en utredning bör tillsättas för att få en bättre avvägning mellan riksintressena och bostadsbyggandet. I motion 2020/21:1889 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att det krävs en översyn för att uppnå en balans mellan riksintressena och en hållbar utveckling. Bestämmelser om hushållning med mark- och vattenområden, bl.a. för områden av riksintresse, finns i 3 och 4 kap. . Riksintressen är geografiska områden som har pekats ut för att de innehåller nationellt eller i vissa fall regionalt viktiga värden och kvaliteter. I 3 kap. finns de grundläggande hushållningsbestämmelserna. Mark- och vattenområden av riksintresse för ett antal angivna ändamål ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra eller skada ändamålen. Det gäller, något förenklat, områden av riksintresse som har betydelse • för rennäringen eller yrkesfisket • för naturvården, kulturmiljövården eller friluftslivet • för att de innehåller fyndigheter av värdefulla ämnen eller material • för att de är särskilt lämpliga för anläggningar för industriell produktion, energiproduktion, energidistribution, kommunikationer, vattenförsörjning eller avfallshantering eller • för totalförsvaret. I 4 kap. finns särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten i vissa geografiska områden i . I kapitlet finns bl.a. en uppräkning av vissa kustområden, skärgårdar, sjöar, öar, fjällområden osv., som i sin helhet är av riksintresse med hänsyn till de natur- och kulturvärden som finns i områdena. Planering av mark- och vattenområden Det finns inte någon övergripande planering på nationell nivå av mark- och vattenområden. Staten ger i stället ramar för den kommunala och regionala nivån i nationella mål och genom att peka ut anspråk som t.ex. områden av riksintresse i . För att följa upp att det från allmän synpunkt finns en god hushållning med naturresurser får regeringen i ett enskilt fall besluta att en eller flera kommuner till regeringen eller till någon myndighet redovisar hur kommunen eller kommunerna i sin planering avser att tillgodose ett intresse som rör hushållningen med mark och vatten enligt 3 och 4 kap. (3 kap. 13 § ). Planeringssystemet enligt (2010:900), förkortad PBL, utgörs av regionplan, översiktsplan, områdesbestämmelser och detaljplan (3 kap., 4 kap. och 7 kap. PBL enligt lagens lydelse från ). Det är endast kommunerna som har befogenhet att anta planer och bestämma om planläggning enligt PBL ska komma till stånd, och det är därför kommunerna som ansvarar för planläggningen av mark- och vattenområden. Frågor som rör planeringen av sådana områden hanteras i första hand av kommunerna inom ramen för deras översiktsplaner. I en översiktsplan ska riksintressen redovisas särskilt. Under planprocessen i kommunerna tillvaratar och samordnar länsstyrelserna och i vissa fall landstingen de statliga intressena för frågor som rör användningen av mark- och vattenområden. Länsstyrelserna har även bl.a. ansvar för att verka för att riksintressen enligt 3 och 4 kap. tillgodoses. Hushållning vid planläggning av mark- och vattenområden Det finns ett nära samband mellan hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. och för planläggning av mark- och vattenområden. Till att börja med anger både och PBL att mark- och vattenområden ska användas för det eller de ändamål som områdena är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och behov. Vidare ska företräde ges åt sådan användning som från allmän synpunkt medför en god hushållning (3 kap. 1 § och 2 kap. 2 § PBL). Vid prövningen av frågor enligt PBL ska hänsyn tas till både allmänna och enskilda intressen. Dessutom ska bestämmelserna om hushållning med mark- och vattenområden i 3 kap. och 4 kap. 1–8 §§ tillämpas vid planläggningen och prövningen (2 kap. 1–2 §§ PBL). får vidare endast bebyggas om marken från allmän synpunkt är lämplig för det. Vid t.ex. planläggning ska kommunen, med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö- och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden bl.a. främja dels en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, energi och råvaror samt goda miljöförhållanden i övrigt, dels bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet (2 kap. 3 § PBL). har haft i uppdrag att bl.a. göra en översyn av 3 kap. och relevanta delar av 4 kap. . Utredningen har redovisat delbetänkandet Bostadsförsörjning och riksintressen (SOU 2014:59) och slutbetänkandet Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser (SOU 2015:99). I slutbetänkandet föreslår utredningen bl.a. följande: • En bestämmelse införs i 3 kap. om att överväganden som rör användning av mark- och vattenområden ska göras utifrån en helhetssyn som främjar att mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning tryggas. • Begreppet mark- och vattenområden av väsentligt allmänt intresse införs och definieras i 3 kap. . Sådana områden ska redovisas i kommunens översiktsplan, och av planen ska framgå hur kommunen avser att tillgodose de redovisade intressena. Områden kan vara av väsentligt allmänt intresse ur nationellt, regionalt och lokalt perspektiv. Intressena är inte rangordnade utan kommunen avgör i frågor om avvägningar mellan oförenliga väsentliga allmänna intressen. • De nuvarande allmänna intressena i 3 kap. anges som väsentliga allmänna intressen och kompletteras med ytterligare väsentliga intressen, bl.a. intresset av klimatanpassningsåtgärder, dricksvattenförsörjning, bostadsförsörjning och näringslivsutveckling. • Det införs i 3 kap. en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att besluta om företräde för ett väsentligt allmänt intresse före ett riksintresse. Länsstyrelserna bemyndigas att fatta sådana beslut. Ventilen möjliggör exempelvis avvägning mellan ett bostadsförsörjningsintresse och ett riksintresse. Beslutet måste vara förenligt med de inledande bestämmelserna i 3 kap. om företräde för användning som från allmän synpunkt medför en god hushållning och planering utifrån en helhetssyn. om tillämpningen av bestämmelser om riksintressen har avstyrkt förslag. Enligt kan dock delar av förslagen ligga till grund för fortsatta utredningar. I rapporten av uppdrag angående tillämpningen av bestämmelser om riksintressen har anfört bl.a. följande (2017:5): • Bestämmelserna om riksintressen tillkom vid då staten hade ett intresse av att styra markanvändningen i vissa avseenden. har behoven ändrats och det är inte klart hur dagens mål och planeringsunderlag förhåller sig till de olika riksintressena. Det är därför angeläget att aktualisera regleringen till nuvarande förhållanden för att uppdatera och förtydliga kriterierna. Staten behöver ta ställning till hur den ser på användningen och utvecklingen av mark för att uppträda samlat och tydligt, t.ex. vid hanteringen av gränsdragningsfrågor mellan den regionala och den nationella planeringen. Utpekandet av områden som riksintressen behöver dessutom ske på ett enhetligt sätt. • Det behövs även välutvecklade kunskapsunderlag om områden av riksintresse. Dessa underlag behöver vidare kontinuerligt utvecklas för att bibehålla sin aktualitet så att de även kan vara till stöd vid fortsatta planeringsprocesser i kommunerna. • Enligt PBL har länsstyrelserna ansvar för att förmedla statens bedömningar när det gäller riksintressen i kommunernas översiktsplanering. Härutöver finns bestämmelser i olika lagar som anger att riksintressen ska beaktas vid t.ex. vissa tillståndsbeslut, men statens ansvar och vilken myndighet som företräder statens ansvar är inte lika tydligt uttryckt i lag. Länsstyrelserna har t.ex. ett ansvar att verka för att riksintressen tas till vara vid de olika prövningarna enligt hushållningsförordningen. I t.ex. miljökonsekvensbeskrivningsprocessen ska dock samrådet i vissa fall genomföras direkt med andra berörda statliga myndigheter. Dessa myndigheter får därigenom möjlighet att själva bevaka sina riksintresseområden, vilket medför att länsstyrelsernas samordnande ansvar inte är tydligt. Därmed finns ett behov av att förtydliga statens roll. • Enligt ser länsstyrelserna ingen eller inte någon större konflikt mellan bostadsförsörjning och bostadsbyggandet å ena sidan och områden av riksintresse å andra sidan. menar att det är svårt att uttala sig om huruvida de problem som ändå kan konstateras beror på brister i systemet eller på bristande kunskap vid tillämpningen. anser dock att det, utöver de författningsändringar som föreslår i sin rapport, även finns behov av ett informations- och kompetensutvecklingsarbete. Enligt uppgift från utgör rapporten en grund för fortsatt arbete med riksintressefrågan. Som framgår nedan ska en översyn av riksintressen göras enligt januariavtalet, och och ett urval myndigheter har fått i uppdrag att göra en sådan översyn. Översyn av kriterierna för och anspråken på områden av riksintresse gav regeringen , , , och att tillsammans med som samordnande myndighet göra en översyn av sina respektive anspråk på områden av riksintresse (Fi2020/00252/SPN). I uppdraget ingår att: • se över och precisera kriterierna för vilka områden som ska anses vara av riksintresse enligt 3 kap. 6–8 §§ • utvärdera om de nuvarande anspråken på områden av riksintresse enligt 3 kap. 6–8 §§ motsvarar de kriterier som tas fram och ta ställning till om dessa anspråk behöver ändras. Sammantaget ska översynen leda till en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens samlade areella utbredning. Uppdraget ska slutredovisas . I en delrapport har myndigheternas arbete med att se över och precisera kriterierna för vilka områden som ska anses vara av riksintresse enligt 3 kap. 6–8 §§ redovisats (2020:26). I delrapporten har även myndigheternas bedömning av vad det fortsatta arbetet kan antas leda fram till redovisats. Vidare har lyft fram några allmänna iakttagelser i anslutning till uppdraget. I förordet till rapporten anför att det kan konstateras att regeringsuppdraget sammantaget kommer att leda till en minskning av det totala riksintresseanspråket, men att det inte går att bedöma om det sammantaget kommer att leda till en kraftig minskning och framförallt inte i vilket tidsperspektiv. En kraftig minskning förutsätter en betydande reduktion av de areellt största riksintresseanspråken. framhåller att lagstiftningen har gett riksintressemyndigheterna ett mycket stort bedömningsutrymme i tillämpningen av riksintressebestämmelserna. Om det finns en ambition att minska omfattningen av riksintresseanspråken behöver bedömningsutrymmet minskas. konstaterar i rapporten att förutsättningarna för myndigheternas arbete med riksintresseanspråken skiljer sig kraftigt åt. konstaterar också att riksintressesystemet växte fram utifrån de samhällsutmaningar stod inför , men att samhällsutmaningarna till delar ser annorlunda ut . Det vållar svårigheter vid tillämpningen av riksintressebestämmelserna. ser en möjlighet för myndigheterna att differentiera sina anspråk genom att i högre grad ange områden av allmänt intresse och därmed begränsa sina riksintresseanspråk. Genom speciallagstiftning och bestämmelser i och finns det bestämmelser som värnar olika intressen. anser att ett beslut om att ange ett riksintresseanspråk bör föregås av en bedömning av om övrig reglering i det enskilda fallet ger tillräckliga möjligheter att värna intresset. Enbart det förhållandet att ett område inte omfattas av en dubbelreglering kan underlätta den kommunala planeringen. uppfattar också en betydelseglidning i myndigheternas tolkning av syftet med hushållningsreglerna, vilket gör deras utpekanden av riksintressen mer expansiva. Hushållningsreglerna är i första hand markpolitiska avvägningsregler, med prioritering av vissa intressen. har dock myndigheterna i allt större utsträckning försökt koppla arbetet med riksintressen till deras egna sektorsmål, något som innebär att det ursprungliga syftet med arealhushållning förloras till förmån för olika sektoriella mål. Återkommande aktualitetsprövning av utpekade riksintressen godkände regeringens förslag till övergripande mål för en sammanhållen landsbygdspolitik: en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:359 och rskr. 2017/18:360). I propositionen gjorde regeringen bedömningen att det bör ske en återkommande aktualitetsprövning av utpekade riksintressen eftersom avgränsningen och avvägningen mellan riksintressen och andra samhällsintressen påverkar landsbygdernas utveckling. I ett yttrande till näringsutskottet, som behandlade propositionen och följdmotionerna, välkomnade civilutskottet regeringens bedömning om behovet av en återkommande aktualitetsprövning av utpekade riksintressen. Utskottet uttalade att det är viktigt att systemet för hushållning med mark- och vattenområden inte medför omotiverade inskränkningar av möjligheten att tillgodose behovet av bostäder och att det finns behov av fler åtgärder som bidrar till ökat bostadsbyggande (yttr. 2017/18:CU6y). Frågan bereds inom . om finansiering av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden har haft i uppdrag att ta fram förslag på kostnadseffektiva statliga åtgärder som kan underlätta finansieringen av bostadsbyggande på landsbygden. I slutrapporten lämnade förslag till ett statligt topplån med delvis kommunalt förlustansvar för uppförande och ombyggnad av egnahem (2019:11). I rapporten presenterade också ett antal möjliga åtgärder utan någon närmare analys eller bedömning av åtgärdernas kostnadseffektivitet. Som en tänkbar åtgärd för att försöka påverka marknadsvärdet nämnde att se över strandskydd och riksintressen. Kan bostäder uppföras på fastigheter i mer attraktiva lägen leder det till ett högre marknadsvärde. Från har följande inhämtats. Om förslaget om ett statligt topplån ska beredas vidare behöver förslaget utredas ytterligare. Frågan har samband med det uppdrag som utredningen för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden har (dir. 2020:125). Frågan om riksintressesystemet omnämns i den överenskommelse med 73 punkter som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna . Enligt januariavtalet ska det bl.a. göras en översyn av riksintressena. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om regleringen av riksintressesystemet och frågan om behovet av bostäder, bl.a. i betänkande 2018/19:CU5. Utskottet ansåg då, liksom tidigare, att det är viktigt att systemet för hushållning med mark- och vattenområden inte medför omotiverade inskränkningar av möjligheterna att tillgodose behovet av bostäder. Utskottet konstaterade att det pågick ett arbete i frågor om riksintressesystemet och att regeringen hade aviserat att den avser att möjliggöra en återkommande aktualitetsprövning av riksintressena. Vidare noterade utskottet att januariavtalet innebär att riksintressena ska ses över. Utskottet utgick därför, liksom tidigare, från att det pågående arbetet i frågor om riksintressesystemet skulle få hög prioritet av regeringen.