bet · H801UbU12 · 2021-03-25 00:00:00 — staten, läromedelsföretagen, forskarna och professionen, kan behöva samarbeta för att skapa förutsättningar för att tillgängliggöra läromedel av hög kvalitet och som är anpassade efter undervisningen samt till elevernas behov och förutsättningar. Det kan t.ex. handla om hur kvaliteten på läromedel kan säkerställas utifrån utbildningens mål. Det kan även handla om hur tillgången till läromedel med ett smalare användningsområde, t.ex. vissa modersmål inklusive de nationella minoritetsspråken, kan säkras. Regeringen framhåller vidare att det kan handla om att det finns tillgängliga och användbara läromedel utifrån elevers olika behov och förutsättningar. Det kan också röra sig om att tillhandahålla lärarhandledningar för undervisningen i olika ämnen eller lektionsupplägg som lärare kan hämta inspiration från. Regeringen understryker att professionen även i fortsättningen ska ha möjlighet att, utifrån den aktuella undervisningssituationen och elevgruppen, bestämma vilka läromedel som ska användas. Uppdraget ska redovisas . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas i skollagen att meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov (29 kap. 28 § skollagen). Regeringen har meddelat föreskrifter om nationella prov, t.ex. i vilka ämnen det ska finnas nationella prov och när de ska genomföras. Ytterligare föreskrifter om nationella prov har meddelats av . Nationella prov genomförs i vissa ämnen i årskurs 3, 6 och 9. Även i specialskolans årskurs 4, 7 och 10 samt i sameskolans årskurs 3 och 6 genomförs nationella prov. I årskurs 3 finns nationella prov i matematik och svenska eller svenska som andraspråk. I årskurs 6 finns det prov i engelska, matematik och svenska eller svenska som andraspråk. I årskurs 9 finns det prov i engelska, matematik, svenska eller svenska som andraspråk samt i något SO-ämne och något NO-ämne. I gymnasieskolan finns det prov i engelska, matematik samt i svenska eller svenska som andraspråk. Vilka prov en elev ska göra beror på vilket program eleven går. Syftet med proven är att stödja betygsättningen, förutom i årskurs 3 där syftet är att stödja bedömningen av om eleven har uppnått kunskapskraven. Särskilt om betyg i grund- och gymnasiesärskolan Allmänna bestämmelser om betyg finns i 3 kap. skollagen. I , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska betyg sättas i den utsträckning och form som följer av skollagen eller annan författning. Rektorn ska se till att betyg sätts i enlighet med skollagen och andra författningar och eleverna ska informeras om de grunder som tillämpas vid betygsättningen (3 kap. 13–15 §§ skollagen). I ska betyg sättas i slutet av varje termin fr.om. årskurs 6 i alla ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Detsamma gäller i grundsärskolan, om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det (11 kap. 19 § skollagen). I gymnasiesärskolan ska betyg sättas på varje avslutad kurs på de nationella programmen och efter genomfört gymnasiesärskolearbete (18 kap. 22 § skollagen). Betygsskalan har fem steg: A, B, C, D och E. Betyget F används inte i grundsärskolan respektive gymnasiesärskolan. Om en elevs kunskaper inte motsvarar kunskapskravet för betyget E eller högre ska betyg inte sättas (11 kap. 20 § och 18 kap. 23 § skollagen). Utskottet vill understryka att läromedel av god kvalitet är väsentligt för att lärare ska kunna utforma en ändamålsenlig undervisning och för att elever ska kunna tillgodogöra sig kunskap. Även digitala läromedel behöver utgöra ett ändamålsenligt verktyg i undervisningen. Utskottet konstaterar att skollagens bestämmelser tydliggör att alla elever utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Vidare framgår av läroplanen för att rektorn har ett särskilt ansvar för att skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till läromedel av god kvalitet och andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning. Utskottet välkomnar att regeringen har tillsatt en utredning för att säkerställa tillgången och kvaliteten på läromedel. Utredningen, som ska lämna sitt betänkande , rymmer frågor om hur val av ändamålsenliga och tillgängliga läromedel av hög kvalitet kan underlättas och hur statens roll bör se ut när det gäller läromedel. Utskottet vill inte föregripa det arbete som pågår. Därmed avstyrks motionerna 2020/21:177 (V) yrkande 3, 2020/21:1936 (SD) yrkande 4, 2020/21:3050 (MP) yrkande 8, 2020/21:3286 (C) yrkande 2, 2020/21:3319 (M) yrkande 16. Vad gäller frågan om att införa nationella prov i grund- och gymnasiesärskolan vill utskottet hänvisa till bestämmelserna i skollagen om betygsättning för elever i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Utskottet anser att befintligt regelverk är väl avvägt. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2020/21:3092 (M). Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda undervisnings-ämnen och kunskapsområden som idrott och hälsa och sexual-undervisning. Jämför reservation 12 (M), 13 (C) och 14 (KD). Idrott och hälsa m.m. I motion 2020/21:1789 av och (båda S) framhålls att alla elever bör få öva grunderna i hjärt-lungräddning (HLR) och att åtgärder bör övervägas för att säkerställa att alla högstadieelever har adekvata kunskaper i HLR. Möjligheten att införa cykling som ett kunskapsmål inom ämnet idrott och hälsa bör ses över enligt motion 2020/21:1902 av och (båda S). Enligt kommittémotion 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 9 bör allemansrätt, orientering och kartkunskap behållas som kunskapskrav i årskurs 6 och 9 i ämnet idrott och hälsa. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 33 framhålls att ämnet idrott och hälsa på många håll har blivit för teoretiserat, och att det därmed finns ett behov av att i skollagen förtydliga att ämnet idrott och hälsa ska innebära mer idrott/fysisk aktivitet och mindre teori. Enligt motion 2020/21:2734 av m.fl. (MP) yrkande 3 bör det följas upp att utformningen av de reviderade kursplanerna i , specialskolan och sameskolan inte får till följd att undervisningen i och elevernas kunskaper om orientering och allemansrätten försämras. Sexualundervisning och våld i nära relationer I motion 2020/21:185 av m.fl. (SD) yrkande 4 framhålls att jämställdheten i sexualundervisningen bör stärkas. Motionärerna anför att det är viktigt att sexualundervisningen inkluderar ett makt- och jämställdhetsperspektiv samt frågor om hedersrelaterat våld. Vidare framhålls att frågan om pornografi bör tas upp ur ett kritiskt perspektiv. Enligt kommittémotion 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 16 behöver kunskapen om våld och tvång i ungas nära relationer öka och en eventuell negativ utveckling behöver motverkas. Enligt motion 2020/21:3052 av och (båda MP) yrkande 1 bör undervisningen i sexualitet och samtycke förbättras och likvärdigheten garanteras. Motionärerna lyfter fram att sexualundervisningen bör inkludera frågor om relationer, makt, våld och samtycke samt olika sexualiteter. Motionärerna framhåller även att ämnesområdet sex och samlevnad bör byta namn till sexualitet, samtycke och relationer för att betona vikten av samtycke. I samma motion yrkande 2 framförs vikten av att våldsprevention och porrkritik inkluderas i sexualitets- och samtyckesundervisningen. Motionärerna tar bl.a. upp att de insatser som genomförts saknar ett tydligt porrkritiskt inslag och en tydlig metodik vad gäller våldsprevention. Övriga undervisningsämnen och kunskapsområden Enligt motion 2020/21:852 av (S) bör kunskapen om den svenska modellen öka. Därför anför motionären att det bör övervägas att den svenska modellen och kunskaper om den ska genomsyra läroplanen. För att ge elever kunskaper för att bl.a. bli förberedda på vuxenlivet bör undervisningstiden i hem- och konsumentkunskap öka enligt motion 2020/21:1989 av (M). För att skapa ett krismedvetande och bidra till ett mer uthålligt samhälle i händelse av kris framförs i motion 2020/21:3361 av och (båda SD) att hemkunskapsämnet i bör utvecklas för att omfatta grundläggande kriskunskap. Enligt motionärerna bör ämnet även kunna rymma praktiska råd om hur samhällskriser kan hanteras inom ramen för hushållet. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 10 framhålls att den fria läsningen under skoltid på lämpligt sätt bör utökas, t.ex. som en lång inledning i grundskola och gymnasium utöver ordinarie timplan. Enligt motion 2020/21:2734 av m.fl. (MP) yrkande 2 bör artkunskap och artskydd vara en naturlig del av undervisningen från förskolan till gymnasiet. Av den anledningen framför motionärerna att kunskap om natur och biologisk mångfald bör inkluderas och utökas i läroplanerna i alla skolformer. I motion 2020/21:3652 av (MP) framförs att mänskliga rättigheter med fokus på diskrimineringsgrunderna och bör införas som ett enskilt ämne i skolan, bl.a. i syfte att barnen ska lära sig om varandras olikheter och ömsesidig respekt. Bakgrund och gällande rätt ämnen räknas upp i skollagen (10 kap. 4 §). Undervisningen ska omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap), slöjd, svenska eller svenska som andraspråk och teknik. Dessutom ska moderna språk finnas som ämne och erbjudas varje elev inom ramen för språkval och ämnet modersmål för de elever som ska erbjudas modersmålsundervisning. För varje ämne ska det finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 §). började en ny stadieindelning för och reglering av undervisningstiden per stadium att gälla. Den nya regleringen innebär att timplan regleras på förordningsnivå som en bilaga till skolförordningen (2011:185). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 § skollagen). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. Kursplanerna för respektive ämne framgår av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2019). Av förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 368) framgår att läroplanen inklusive kursplanerna och kunskapskraven uttrycker de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . När det gäller utformningen av undervisningen, bl.a. val av stoff och metoder, framgår det av förarbetena att styrdokumenten ger stor frihet för varje skola att organisera undervisningen efter egna förutsättningar och pedagogiska val. Enligt 9 kap. 8 § skolförordningen ska huvudmannen erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. beslutade regeringen om ändrade läroplaner för grundskola, förskoleklass, fritidshem, grundsärskola, specialskola och sameskola i syfte att stärka skolans jämställdhetsuppdrag (se ovan). beslutade regeringen om reviderade kursplaner för . I de ändrade kursplanerna betonas fakta och förståelse i större utsträckning än tidigare och innehållet skiljer sig tydligare mellan stadierna. Det centrala innehållet i respektive ämne har anpassats till ämnets undervisningstid eller poängomfattning när det gäller bl.a. konkretionsgrad och progression. Vidare har kunskapskraven gjorts mindre detaljerade. Beslutet bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna (regeringens pressmeddelande ). De reviderade kursplanerna var avsedda att börja gälla , men eftersom skolan befinner sig i ett ansträngt läge med anledning av pandemin har regeringen bedömt att huvudmän, rektorer och lärare inte bör belastas med det omfattande och tidskrävande implementeringsarbete som skulle krävas . Regeringen beslutade därför att flytta fram tillämpningen av de reviderade kursplanerna i och motsvarande skolformer till . Till skillnad från ämnen regleras inte gymnasieskolans ämnen i skollagen. I 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039, reviderad 2018) anges att får meddela ytterligare föreskrifter om vilka ämnen och kurser som ska ingå i respektive program och i de nationella inriktningarna. Av läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11, reviderad 2018) framgår att de gymnasiegemensamma ämnena är ämnen som alla gymnasieelever läser. De varierar i omfattning mellan de olika programmen. Det finns nio gymnasiegemensamma ämnen: engelska, historia, idrott och hälsa, matematik, naturkunskap, religionskunskap, samhällskunskap och svenska eller svenska som andraspråk. Varje program innehåller också ett antal programgemensamma ämnen, programfördjupning, inriktningskurser och individuellt val. Inom det individuella valet på yrkesprogrammen ska skolan erbjuda kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. Estetiska kurser och kurser i idrott och hälsa ska alltid erbjudas på samtliga program. Dessutom ska de nationella programmen innehålla ett gymnasiearbete som sammanfattar utbildningen på programmet. Övergripande perspektiv i läroplanerna m.m. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen gälla för varje skolform och för fritidshemmet. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. I såväl läroplanen för (Lgr 11) som för gymnasieskolan (Gy 11) anges följande fyra övergripande perspektiv som ingår i skolans uppdrag och som ska anläggas i all undervisning. Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en förståelse för samtiden och en beredskap samt utveckla sin förmåga till dynamiskt tänkande. Genom ett miljöperspektiv ska undervisningen bl.a. belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang, skapa internationell solidaritet, förbereda för ett samhälle med kontakter över kultur- och nationsgränser samt utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. Det etiska perspektivet ska prägla skolans verksamhet för att ge grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden. Av Lgr 11 framgår vidare att en skolas rektor har ansvar för att undervisningen integrerar ämnesövergripande kunskapsområden, vilket bl.a. inkluderar miljö, trafik, jämställdhet, konsumentfrågor samt sex och samlevnad. I beskrivningen av skolans uppdrag i läroplanen för anges bl.a. att utbildning och fostran i djupare mening är en fråga om att överföra och utveckla ett kulturarv – värden, traditioner, språk, kunskaper – från en generation till nästa. Skolan ska förmedla de mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensram alla i samhället behöver. Översyn av timplanen i gavs i regleringsbrevet i uppdrag att genomföra en översyn av timplanen för . ska analysera behovet av en omfördelning av tid mellan ämnen i syfte att skapa en bättre balans mellan undervisningens innehåll och den undervisningstid som anges i timplanen. ska särskilt beakta möjligheten att utöka undervisningstiden i ett eller flera ämnen genom att minska eller ta bort undervisningstiden i elevens val. Uppdraget ska redovisas . Idrott och hälsa m.m. Av de reviderade kursplanerna för framgår att undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska ge eleverna förutsättningar att utveckla förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang, genomföra och anpassa aktiviteter inom friluftsliv och utevistelse efter olika förhållanden och miljöer, planera, genomföra och värdera olika aktiviteter utifrån hur de påverkar fysisk förmåga och hälsa, och att agera säkert och förebygga risker i samband med rörelse, friluftsliv och utevistelser samt att simma och hantera nödsituationer på land och i vatten. har den garanterade undervisningstiden i idrott och hälsa utökats i . Beslutet innebar att den garanterade undervisningstiden i elevens val minskade med lika många timmar. Det centrala innehållet i de reviderade kursplanerna för årskurs 1–3 vad gäller orientering och allemansrätten utgörs av att orientera sig i närmiljön, enkla kartors uppbyggnad samt allemansrättens grunder. Under årskurs 4–6 utgörs det centrala innehållet av att orientera sig i den närliggande natur- och utemiljön med hjälp av kartor, såväl med som utan stöd av digitala verktyg. Vidare anges rättigheter och skyldigheter i naturen enligt allemansrätten och dess tillämpning i praktiken. I princip motsvarande centrala innehåll som för årskurs 4–6 gäller för årskurs 7–9. Av kunskapskraven för slutet av årskurs 6 framgår att eleven, för att uppnå betygen A till E, genomför aktiviteter i natur- och utemiljö på ett väl fungerande, fungerande eller i huvudsak fungerande sätt utifrån syftet med aktiviteterna och utifrån olika förhållanden. Motsvarande kunskapskrav i slutet av årskurs 9 utgörs av att eleven genomför friluftsaktiviteter under skilda årstider på ett väl fungerande, fungerande eller i huvudsak fungerande sätt utifrån syftet med aktiviteterna och utifrån olika förhållanden och miljöer. Det centrala innehållet i de reviderade kursplanerna är i huvudsak detsamma jämfört med de kursplaner som gäller , medan kunskapskraven i slutet av årskurs 6 och 9 om allemansrättens regler och orientering i bekanta miljöer med hjälp av kartor har tagits bort i de reviderade kursplanerna. Av kursplanen för ämnet idrott och hälsa framgår även att första hjälpen och hjärt- och lungräddning utgör ett centralt innehåll för årskurs 7–9. Regeringen har gett i uppdrag att fördela medel till ideella organisationer för bl.a. informations- och utbildningsinsatser som bidrar till att öka andelen resor med cykel. Bland de beviljade projekten –2021 finns ett projekt som rör ökad och säker cykling för skolbarn. Särskilt om sexualundervisning och våld i nära relationer Regeringen beslutade om ändringar i läroplanerna för kunskapsområdet som kallas sex och samlevnad. Ämnet byter namn till sexualitet, samtycke och relationer. Ändringarna innebär bl.a. att undervisningen i sexualitet, samtycke och relationer ska ske återkommande och bidra till att främja alla elevers hälsa och välbefinnande samt stärka deras förutsättningar att göra medvetna och självständiga val. Vidare framgår att skolan ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för egna och andras rättigheter och ska förmedla betydelsen av att sexualitet och relationer präglas av samtycke. I utbildningen ska maktstrukturer kopplade till kön och hedersrelaterat våld och förtryck kritiskt granskas. Läroplansändringarna syftar även till att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till hur relationer och sexualitet framställs i olika medier och sammanhang, bl.a. i pornografi. Förändringarna omfattar , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen. Ändringarna ska tillämpas från . gavs i regleringsbrevet i uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet genom kunskapshöjande insatser och stöd för olika personalgrupper inom skolan och förskolan. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i förslag till ändringar i läroplaner i fråga om kunskapsområdet sex och samlevnad (beslutade av regeringen ) och särskilt beakta elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande uppdrag samt omfatta ökad upptäckt av utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade om att ge (Brå) i uppdrag att, utifrån svensk och internationell forskning, identifiera förebyggande och stödjande åtgärder mot våld i nära relationer bland unga samt identifiera vilka kunskapsluckor som finns. Brå ska även lämna förslag på strategiska åtgärder för hur samhällets förmåga i bred bemärkelse kan förbättras för att förebygga våld i nära relationer bland unga. Uppdraget ska redovisas (Ju2020/03036/). Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för ökat läsande, bl.a. med grund i förslagen från Läsdelegationens betänkande (SOU 2018:57). Regeringen har bl.a. byggt ut den nationella satsningen Bokstart som drivs av och som handlar om små barns språk- och läsutveckling. I budgetpropositionen avsätts och för utbyggnaden. Vidare har avsatts för att inrätta ett läsråd som bl.a. ska samla läsfrämjande aktörer från olika delar av samhället. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att genomföra kontinuerliga och långsiktiga insatser för att främja ett ökat läsande generellt, inklusive att stärka Läslovet. Syftet är att väcka nyfikenhet för de möjligheter som skönlitteratur och sakprosa kan ge samt stimulera läsintresse hos barn och elever oavsett kön i förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Uppdraget ska redovisas . I delbetänkandet från Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel redogörs för studier och rapporter som rör s.k. fri läsning (SOU 2021:3, s. 122 ff.). Utredningen drar slutsatsen att det fria läsandet är väsentligt för läsintresset, och att läsintresset i sin tur är väsentligt för läsförståelsen. Utredningen anför att skolbibliotekarier har en central plats, inte minst för det fria läsandet, och att elevers motivation för läsning kan öka genom samarbete mellan lärare och skolbibliotekarier. Betänkandet har skickats på remiss. Särskilt om natur och hållbar utveckling I de övergripande målen i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) anges att varje elev efter genomgången grundskola bl.a. ska ha fått kunskaper om förutsättningarna för en god miljö och en hållbar utveckling och förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan, miljön och samhället. Dessa frågor ingår även mer specifikt i kursplanerna för undervisningen i de naturorienterande ämnena. Av läroplanen för gymnasieskolan framgår att miljöperspektivet i undervisningen i gymnasieskolan ska ge eleverna insikter så att de dels själva kan medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels kan skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Vidare framhålls att skolans mål är att varje elev ska visa respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv (Gy 11). Särskilt om mänskliga rättigheter, diskriminering och I de övergripande målen i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) anges att varje elev efter genomgången grundskola bl.a. ska ha fått kunskaper om samhällets lagar och normer, mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar i skolan och i samhället. Dessa frågor ingår även mer specifikt i kursplanen för undervisningen i samhällskunskap. I de övergripande målen i läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) framgår att varje elev bl.a. ska kunna göra och uttrycka medvetna etiska ställningstaganden grundade på kunskaper om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter, ska respektera andra människors egenvärde samt ta avstånd från att människor utsätts för diskriminering, förtryck och kränkande behandling. Lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter trädde i kraft . Beslutet innebär ett förtydligande av att svenska domstolar och rättstillämpare ska beakta de rättigheter som följer av . Barnets rättigheter ska beaktas vid avvägningar och bedömningar som görs i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn. Det framgår av de reviderade läroplanerna för , förskoleklassen och fritidshemmet respektive gymnasieskolan att skolan ska gestalta och förmedla de värden och rättigheter som uttrycks i . Idrott och hälsa m.m.