bet · H801NU18 · 2021-03-15 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande om tillståndsprocesser och handläggningstider för gruv- och mineralnäringen. Utskottet föreslår vidare att avslår övriga motionsyrkanden som bl.a. rör frågor som äganderätt och ersättningar, utvinning och vissa miljöfrågor samt innovationskritiska och metaller. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande bestämmelser och pågående arbete på flera områden. I betänkandet finns 14 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I en reservation föreslås att inte ska göra något tillkännagivande (S, V, MP). Betänkandet innehåller också två särskilda yttranden (SD, V). Cirka 30 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Äganderätt och vissa frågor om ersättningar Utvinning och vissa miljöfrågor 1.Tillståndsprocesser och handläggningstider, punkt 1 (S, V, MP) 2.Tillståndsprocesser och handläggningstider, punkt 1 (SD) 3.Äganderätt och ersättningar, punkt 2 (M, C) 4.Äganderätt och ersättningar, punkt 2 (SD) 5.Äganderätt och ersättningar, punkt 2 (KD) 6.Äganderätt och ersättningar, punkt 2 (L) 7.Mineralersättning som en prioriterad fordran, punkt 3 (M) 8.Utvinning och vissa miljöfrågor, punkt 4 (M) 9.Utvinning och vissa miljöfrågor, punkt 4 (SD) 10.Utvinning och vissa miljöfrågor, punkt 4 (KD) 11.Ny gruv- och mineralstrategi, punkt 5 (M, SD) 12.Innovationskritiska och metaller, punkt 6 (M, SD) 13.Vissa övriga mineralpolitiska frågor, punkt 7 (M) 14.Vissa övriga mineralpolitiska frågor, punkt 7 (SD) 1.Tillståndsprocesser och handläggningstider, punkt 1 (SD) 2.Utvinning och vissa miljöfrågor, punkt 4 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om tillståndsprocesser och handläggningstider och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 i denna del, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2020/21:3155 av (C) yrkandena 2 och 3. Reservation 1 (S, V, MP) Reservation 2 (SD) Äganderätt och vissa frågor om ersättningar 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 i denna del, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:942 av (M), 2020/21:1552 av (M), 2020/21:1972 av (M), 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 13, 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 29 i denna del. Reservation 3 (M, C) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) Mineralersättning som en prioriterad fordran 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 7 (M) Utvinning och vissa miljöfrågor Utvinning och vissa miljöfrågor 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 13, 2020/21:1117 av (M), 2020/21:2556 av och (båda M), 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 24, 2020/21:3060 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2020/21:3351 av m.fl. (M) yrkande 39, 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 29 i denna del. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) Ny gruv- och mineralstrategi 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 i denna del, 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2445 av m.fl. (S) och 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 11 (M, SD) 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 12 (M, SD) Vissa övriga mineralpolitiska frågor 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 12 samt 2020/21:3485 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (C), (S), (M), (SD) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 31 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. I bilagan finns en förteckning över behandlade förslag. I finns det en mängd mineraliseringar med värdefulla ämnen. Ur ett mineralpolitiskt perspektiv kan den svenska berggrunden sägas bestå av två typer av : markägarmineral och koncessionsmineral. Markägarmineral utgör av berggrunden. Som beteckningen indikerar tillhör dessa markägaren. De flesta markägarmineral är relativt lätta att finna, och vid utvinning upplåts marken av markägaren genom avtal. Exempel på markägarmineral är kalksten och kvarts. Själva utvinningen regleras genom . Minerallagen (1991:45) omfattar s.k. koncessionsmineral, dvs. som är industriellt intressanta, som förekommer i i en sådan omfattning att utvinningen är meningsfull och som kräver systematisk undersökning för att kunna påvisas. Bland de mineraliska ämnen som betecknas som koncessionsmineral, och som alltså omfattas av bestämmelserna i minerallagen, ingår även olja, gasformiga kolväten (exempelvis naturgas) och diamant. Bestämmelserna när det gäller koncessionsmineral utgår från ett gemensamt nationellt intresse av gruvhantering och mineralindustri. Syftet med minerallagen är att reglera tillståndsgivningen så att en från allmän synpunkt ändamålsenlig undersökning och utvinning kan genomföras. ska konkurrerande markanvändning och andra motstående intressen prövas. Enligt minerallagen krävs tillstånd dels för ensamrätt till undersökningar (prospektering), dels för bearbetning. Bergmästaren beviljar undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner samt utövar tillsyn enligt lagen. Bergmästaren utses av regeringen och leder Bergsstaten. Bergsstaten, som grundades , är en organisatorisk enhet inom myndigheten geologiska undersökning (SGU). Utöver de tillstånd som utfärdas av bergmästaren krävs som regel tillstånd enligt flera andra lagar, främst . Av EU:s järnmalmsproduktion kommer från . har också den största bly- och zinkproduktionen i unionen. Den svenska silverproduktionen är näst störst inom EU medan den svenska guld- och kopparproduktionen ligger på tredje respektive fjärde plats, dock inte långt efter de länder som producerar mest. Enligt SGU:s årsredovisning uppgick antalet ansökningar för undersökningstillstånd åren närmast till ca 200 stycken . Därefter sjönk antalet ansökningar då antalet ansökningar åter översteg 200 stycken . SGU uppger att trenden därefter har varit nedåtgående och 2020 noterades den lägsta nivån med 123 ansökningar. Av årsredovisningen framgår vidare att det vid utgången av 2020 fanns tolv gruvor med koncession och brytning i . Samtliga dessa var metallgruvor. Utskottets förslag i korthet tillkännager att regeringen ska återkomma till med konkreta förslag på förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen. Jämför reservation 1 (S, V, MP) och 2 (SD) samt särskilt yttrande 1 (SD). I motion 2020/21:2058 framhåller m.fl. (S) i yrkande 3 att tillståndsprocesserna för gruvbrytning behöver snabbas upp och bli mer förutsägbara för att skapa möjligheter till fortsatt tillväxt i . m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3485 yrkande 2 att regeringen ska återkomma med konkreta förslag på förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen, detta mot bakgrund av de tillkännagivanden på området som har beslutat om. I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 förordas en rad åtgärder för att stärka den svenska gruvnäringen. Bl.a. föreslås att tillståndsprocesserna bör kortas ned och effektiviseras. I kommittémotion 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 8 säger sig motionärerna uppfatta att tillståndsprocesser för gruvor är godtyckliga och föreslår därför att det införs en s.k. one-stop shop (en gemensam kontaktpunkt) för de tillståndsprocesser som föregår en gruvetablering. Det skulle innebära att en myndighet får i uppdrag att koordinera processen och vara den enda parten som ställer frågor till de tillståndssökande gruvbolagen. (C) skriver i motion 2020/21:3155 att det är uppenbart att flera åtgärder skyndsamt behöver vidtas för att säkra attraktionskraft som prospekterings- och gruvland. En sådan åtgärd är enligt yrkande 2 att minerallagen ses över för att uppfattningen hos den befolkning som närmast berörs av prospektering och gruvdrift på ett bättre sätt ska kunna beaktas. I motionen framhålls vidare att det har visat sig svårt för vissa länsstyrelser att tillämpa hushållningsbestämmelser på ett adekvat sätt. Enligt yrkande 3 bör prövning av bearbetningskoncession därför utföras av en länsstyrelse. Utredning om en modern och effektiv miljöprövning beslutade regeringen att en särskild utredare (chefsrådman ) ska se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. I direktivet till utredningen anges att syftet är att genom horisontella förändringar i miljöprövningen underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs (dir 2020:86). Utredaren ska enligt direktivet bl.a. • bedöma om tillämpningsområdet för att tillståndspröva ändringar och anmäla ändringar som bidrar till minskad miljöpåverkan för befintliga verksamheter kan utvidgas och, om det bedöms möjligt och lämpligt, föreslå de ändringar som krävs för att åstadkomma ett sådant ”grönt spår” • bedöma om ett anmälningsförfarande under vissa förutsättningar kan ersätta tillståndsförfarandet då en verksamhet eller ändring i verksamhet inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan • utvärdera vissa aspekter av miljöprövningsdelegationernas roll och organisation, t.ex. frågor om processledning och om det är ändamålsenligt att koncentrera prövningen av vissa typer av ärenden till ett mindre antal miljöprövningsdelegationer. Utredaren får även föreslå andra förändringar i det nuvarande miljöprövningssystemet som bidrar till en grön omställning genom mer förutsägbara och effektivare prövningsprocesser, som förkortar den samlade prövningstiden och minskar administrationen som den nuvarande miljöskyddsnivån bibehålls. Sådana förslag ska dock inte avse mark- och miljödomstolarnas organisation eller handläggning av mål eller ärenden i dessa domstolar. Uppdraget ska redovisas . Uppdrag att förbereda för ansvar för en samlad statistik för miljötillståndsprövningen har fått i uppdrag av regeringen att förbereda så att myndigheten kan ansvara för en samlad statistik för miljötillståndsprövningen när det gäller det föregående verksamhetsåret. I uppdraget ingår att kunna ta emot, sammanställa, analysera och presentera de uppgifter om miljötillståndsprövningen som och länsstyrelserna har fått i uppdrag att kunna ta fram fr.o.m. . ska vid genomförandet av uppdraget samarbeta med och länsstyrelserna så att de uppgifter som dessa lämnar kan sammanställas av på ett enhetligt och konsekvent sätt till en samlad statistik för miljötillståndsprövningen. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . En bakgrund till uppdraget är att regeringen i regleringsbrev för gav i uppdrag att ta fram en modell för att upprätta och redovisa statistik för miljötillståndsprövningen. Detta uppdrag redovisades (dnr M2017/02351/Me). Därefter fick och mark- och miljödomstolarna respektive länsstyrelserna i uppdrag av regeringen att redovisa hur dessa myndigheter kunde bidra till en sammanhållen statistikredovisning av miljöprövning. Dessa uppdrag redovisades respektive (dnr M2018/00679/Me och M2018/00639/Me). Översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare (, landshövding i ) som ska se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Syftet är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås (dir. 2019:101). Utredaren ska bl.a. se över hur kan anpassas för att utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen och identifiera annan relevant lagstiftning som kan ha betydelse för att nå klimatmålen. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt ett tilläggsdirektiv ska ett delbetänkande redovisas (dir. 2020:87). tillkännagav för regeringen att den bör vidta nödvändiga åtgärder för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen (bet. 2018/19:NU11, rskr. 2018/19:209). Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, reserverade sig mot utskottets förslag till beslut. tillkännagav för regeringen att den senast i samband med tidpunkten för avlämnandet av budgetpropositionen ska redovisa för vilka konkreta åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivande om gruv- och mineralnäringens tillståndsprocesser (bet. 2019/20:NU11, rskr. 2019/20:183). Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, reserverade sig mot utskottets förslag till beslut. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) anför regeringen mot bakgrund av tillkännagivandena att den beslutade ett kommittédirektiv till en utredning som ska se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Regeringen anger att den även överväger ytterligare åtgärder samt att tillkännagivandena ännu inte är slutbehandlade. riksdagsbehandling av vissa övriga frågor Utskottet har vid tidigare tillfällen, (bet. 2019/20:NU18) avstyrkt motionsyrkanden om en s.k. one-stop shop. Utskottet konstaterade vid det nämnda tillfället att har tagit del av en rapport från Tillväxtanalys som innehåller förslag om en one-stop shop, en gemensam kontaktpunkt, och att rapporten utgör ett kunskapsunderlag i regeringens arbete. Utskottet fann därmed ingen anledning för att genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att införa en one-stop shop för de tillståndsprocesser som föregår en gruvetablering. Företrädare i utskottet för framhöll en annan uppfattning i en reservation. Som framgår av det föregående har beslutat om tillkännagivanden om att regeringen ska vidta åtgärder för att korta tillståndsprocesserna i bl.a. gruvärenden. Vid det senaste tillfället framförde dessutom att regeringen skulle återkomma med konkreta förslag i frågan. Anmärkningsvärt nog hörsammade inte regeringen uppmaningar och det krävdes omfattande påtryckningar från flera riksdagspartier för att regeringen till slut skulle agera i frågan. Som redovisats i det föregående tillsatte regeringen sedermera en utredning som ska se över reglerna när det gäller miljötillstånd. Utskottet vill dock påpeka att direktivet till utredningen inte nämner de långa handläggningstiderna för gruvärenden, vilket självklart borde ha varit en del av uppdraget. Utskottet noterar att utredningen ska överlämna sitt betänkande – vilket är efter att initialt påtalade problemen för regeringen. Regeringens senfärdighet, eller ovilja, att agera riskerar att få långtgående negativa effekter för både gruv- och mineralnäringen och som gruvnation. Utskottet ser det därför som angeläget att på nytt tydliggör sin uppfattning för regeringen i denna viktiga fråga. Utskottet anser att regeringen ska återkomma till med konkreta förslag på förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Äganderätt och vissa frågor om ersättningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör äganderätt och vissa frågor om ersättningar. Utskottet hänvisar till pågående arbete och gällande regelverk. Jämför reservation 3 (M, C), 4 (SD), 5 (KD), 6 (L) och 7 (M). I kommittémotion 2020/21:3485 av m.fl. (M) framhålls att gruvdrift innebär att olika intressen ställs mot varandra och att det måste göras en rimlig avvägning. Ytterst ställs den enskildes äganderätt mot en annan övergripande nytta och motionärerna menar att mineralersättningen vid brytning måste vara väl avvägd. I motionen framhålls vidare att mineralersättningen inte är en prioriterad fordran vid en eventuell konkurs hos gruvbolaget. Det innebär i praktiken att en markägare kan drabbas hårt ekonomiskt vid en konkurs som marken och området som är berört kan drabbas av problem . I yrkandena 3 och 4 förordas därför en översyn av dessa frågor. Äganderätten måste stärkas när det gäller minerallagen, anförs det i motion 2020/21:942 av (M). Motionären anser att markägaren har små möjligheter att stoppa en gruvexploatering, och ett eventuellt fynd innebär att det läggs en död hand över markområdet. Därtill är markägarens ersättning för intrånget mycket ringa. Motionären efterfrågar ett tillkännagivande från om stärkt äganderätt i minerallagstiftningen. (M) framhåller i motion 2020/21:1552 att dagens mineralersättning kan betraktas som obetydlig och lyfter fram en modell som har använts i – Royalties for Regions – där berörda kommuner och regioner får del av mineralavgifter och därigenom kan satsa på att bygga ut infrastruktur, service och välfärdsverksamhet. Motionären begär ett tillkänna-givande från om att en modell motsvarande Royalties for Regions ska införas för gruvverksamhet i . (M) skriver i motion 2020/21:1972 att regeringen bör tillsätta en utredning om hur äganderätten kan stärkas i minerallagstiftningen. Utredningen bör enligt motionären bl.a. omfatta giltighetstiden för undersökningstillstånd och hur markägare kan ersättas på ett bättre sätt än . I kommittémotion 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 47 förordas en rad åtgärder för att stärka den svenska gruvnäringen. Motionärerna föreslår bl.a. att mineralersättningen bör reformeras. I kommittémotion 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 10 framförs att dagens materialersättning bör reformeras. I motionen anförs att en höjning från dagens till skulle ge berörda markägare möjlighet till en rimligare ersättning och garantera att det offentliga får avkastning på gjorda investeringar i exempelvis infrastruktur. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 29 i denna del framförs att regeringen bör tillsätta en utredning av minerallagen som ser över äganderättens ställning. Utredningen bör bl.a. överväga om det finns anledning att ändra äganderättens utsträckning under markytan och ge förslag på hur frågan om ekonomisk säkerhet för återställande av skador ska lösas. I kommittémotion 2020/21:3262 av m.fl. (L) anförs att behovet av metaller och för att kunna förse industrin med de råvaror som behövs för att tillverka elektroniska produkter ökar i takt med teknikutvecklingen. har gruvföretag stora möjligheter att inleda prospektering som kan påverka miljön och inskränka på markägarnas äganderätt. Däremot är själva gruvdriften förknippad med omfattande miljöprövningar och tillstånd, skriver motionärerna. I yrkande 13 framhålls därför att det kan finnas skäl att se över markägarens äganderätt i samband med prospektering. I 2 kap. 15 § första stycket regeringsformen anges att vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnader utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Vidare gäller enligt andra stycket i samma paragraf att den som genom expropriation eller något annat sådant förfogande tvingas avstå från sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten. Ersättning ska också vara tillförsäkrad den för vilken det allmänna inskränker användningen av mark eller en byggnad på ett sådant sätt att den pågående markanvändningen inom den berörda delen av fastigheten avsevärt försvåras eller att skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Ersättningen ska bestämmas enligt grunder som anges i lag. Tillkännagivande om kompensation vid inskränkningar av äganderätten riktade , på förslag av miljö- och jordbruksutskottet, ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en utredning om kompensation vid inskränkningar i äganderätten. Utskottet anförde att det fanns anledning att granska och föreslå ändringar i de bestämmelser som möjliggör rådighetsinskränkningar av hälsoskydds-, miljöskydds- och säkerhetsskäl. Det var enligt utskottet angeläget att ta ytterligare initiativ för att utreda vilka slags kompensationsmodeller som skulle kunna utformas för att begränsa de ekonomiska förluster som markägare kan drabbas av till följd av rådighetsinskränkningar (bet. 2017/18:MJU19, rskr. 2017/18:217). Företrädare för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet. I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75) anförde regeringen att det pågår ett arbete inom med att identifiera vilka åtgärder som kan vidtas med anledning av tillkännagivandet. Tillkännagivande om en parlamentarisk översyn av egendomsskyddet ställde sig bakom ett antal motionsyrkanden om att regeringen bör ta initiativ till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet (bet. 2018/19:KU27). I ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:989) av (M) om det grundlagsskyddade egendomsskyddet och varför regeringen inte har tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska se över och stärka det grundlagsskyddade egendomsskyddet anförde justitie- och migrationsminister följande: Det är framför allt frågeställningar som hänger samman med äganderätten till skogen som är bakgrunden till tillkännagivande om att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Som jag har framhållit i mina tidigare svar kan konstateras att frågeställningar som rör skyddet för äganderätten kan uppkomma i skilda sammanhang och på många olika rättsområden. Svåra avvägningar mellan enskilda och allmänna intressen behöver ofta göras inte minst på områden där hälsa, miljö och säkerhet kan motivera begränsningar i äganderätten. Regeringen arbetar också för fullt med att genomföra den sakpolitiska överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna, det s.k. januariavtalet. Det är ett arbete som kommer att fortsätta även framöver. Mot bakgrund av januariavtalet har regeringen tillsatt utredningar med uppdrag att lämna förslag som berör egendomsskyddet för markägare och ersättningsrätt vid olika former av rådighetsinskränkningar över mark. Jag kommer att invänta resultatet av pågående utredning- och beredningsarbete innan jag tar ställning till vilka förändringar som kan behöva genomföras. I sammanhanget vill jag slutligen framhålla att den nuvarande utformningen av egendomsskyddet i grundlag är ett resultat av ett omfattande arbete som gjordes, i brett politiskt samförstånd, i och som trädde i kraft . Samhällsintresset av att kan brytas och tas till vara har bedömts vara ett så starkt allmänt intresse att grundlagens förutsättningar för ingrepp i mark-ägarnas rätt är uppfyllda. Vid ingrepp i markägares rättigheter med stöd av minerallagen är markägarna dock garanterade ersättning. Skador eller intrång som orsakas av undersökningsarbete ska ersättas av den som har ett undersökningstillstånd eller en koncession med vars stöd arbetet bedrivs. Ofta bestäms ersättningens storlek genom frivilliga uppgörelser mellan koncessionshavaren och markägaren. Om inte sådana uppgörelser kan nås bestäms ersättningen enligt expropriationsrättsliga principer. Ägare av den mark som omfattas av en bearbetningskoncession får även en särskild ersättning baserad på värdet av den malm som bryts, s.k. mineralersättning. Bestämmelserna om mineralersättning gäller alla koncessioner som har beviljats och där gruvdrift pågår. Mineralersättning från koncessionshavaren till markägarna syftar till att uppnå en bättre balans mellan exploatörer och markägare (7 kap. 7 § minerallagen). Ersättningen ska motsvara av värdet av de som koncessionen omfattar och som har brutits . Av ersättningen ska tre fjärdedelar tillfalla fastighetsägarna inom koncessionsområdet och en fjärdedel staten. Mineralersättningen har inte någon direkt koppling till den eventuella miljöskada som gruvverksamheten kan resultera i eller till finansiering av efterbehandlingsåtgärder.