bet · H801UbU11 · 2021-03-25 00:00:00 — Utskottet vill inledningsvis framhålla särskolans viktiga roll för att ge en anpassad utbildning till elever med utvecklingsstörning. Utbildningen i särskolan ska så långt som möjligt motsvara utbildningen i . Utbildningen ska ge eleverna kunskaper och värden som utvecklar elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Vidare ska utbildningen bl.a. utformas så att den bidrar till personlig utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ger en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. När det gäller yrkanden om att se över och utveckla särskolan och resursskolan samt om att utöka möjligheten till särskilda undervisningsgrupper vill utskottet anföra följande. Utskottet kan konstatera att arbete pågår för att stärka och utveckla dessa skolformer. Exempelvis framgår det av januariöverenskommelsen att den s.k. inkluderingstanken har gått för långt och att det ska bli lättare att få stöd i särskild undervisningsgrupp, att resursskolorna ska utvecklas och att insatser för att stärka särskolan ska genomföras. Här kan även nämnas uppdrag att ta fram stödmaterial så att barn och elever får det stöd de har rätt till. Vidare har i uppdrag att se över utvecklingen av hanteringen och beviljandet av tilläggsbelopp till fristående resursskolor. Utskottet avvaktar även regeringens beredning av slutbetänkandet Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (SOU 2021:11). Utskottet kan konstatera att utredningen bl.a. har lämnat ett flertal förslag om särskolan och om att det i skollagen bör införas en reglering av kommunala resursskolor. När det gäller särskilda undervisningsgrupper bedömde utredningen däremot att den nuvarande regleringen ger utrymme för flexibla lösningar för gruppindelning men att det kan finnas faktorer på skolnivå som motverkar förekomsten av särskilda undervisningsgrupper. Vidare föreslogs att det ska tas fram ett stöd för huvudmännens utredningar om elevers behov av särskilt stöd. Utskottet ser inga skäl att föregå den fortsatta beredningen av utredningens förslag. När det gäller yrkandet om jämförbara och kvalitetssäkrade särskoleutredningar vill utskottet understryka att det är elevens hemkommun som ansvarar för att en utredning genomförs och att det av hänsyn till de elever som berörs är av stor vikt att kommunerna har utarbetade rutiner för hur detta arbete ska gå till. Med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk anser utskottet inte att några åtgärder från är motiverade med anledning av motioner dels om särskola, resursskola och särskild undervisningsgrupp, dels om inkluderingstanken i skolan, dels om särskoleutredningar. Därmed avstyrks motionerna 2020/21:1832 (SD) yrkande 74, 2020/21:2032 (SD) yrkande 49, 2020/21:3233 (L) yrkande 6, 2020/21:3280 (L) yrkande 9, 2020/21:3319 (M) yrkande 15 och 2020/21:3626 (KD) yrkande 27. Elever med särskilda behov Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden bl.a. om elever med särskilda behov och om samverkan. Jämför reservation 12 (SD) och 13 (KD). I motion 2020/21:1882 av och (båda S) lämnas förslag om en NPF-säkrad skola (NPS står för neuropsykiatrisk funktionsnedsättning) och om att det borde införas en nationell kvalitetssymbol för skolor som uppfyller fastställda normer och riktlinjer inom NPF-säkringsområdet. I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 50 anför motionärerna att elever med funktionsnedsättning måste få större delaktighet i ämnet idrott och hälsa i skolan. Enligt kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 19 bör ett nationellt handlingsprogram tas fram som tydliggör hur elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ska stödjas och bemötas, hur skolan ska arbeta med s.k. hemmasittare och unga som varken arbetar eller studerar samt hur stöd och samverkan med föräldrar ska gå till. Ett liknande förslag lämnas i yrkande 25 i samma motion. I yrkande 24 föreslås att föräldrar ska få möjlighet att företrädas av ett särskilt ombud i överläggningarna med skolan och kommunen. Enligt förslaget i yrkande 29 bör regeringen verka för att det tas fram en struktur för samverkan mellan föräldrar till barn med funktionsnedsättning och förskola, skola, fritidshem, hälso- och sjukvård, socialtjänst och LSS-omsorg. Vidare uppmanas regeringen i yrkande 31 att agera för att stödja familjer med synskadade barn i kontakten med skolan, på eget initiativ eller på uppdrag av föräldrarna eller barnhabilitering och syncentral. Av förarbetena till skollagen framgår att med funktionsnedsättning avses en nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga (prop. 2009/10:165 s. 334). Detta överensstämmer med definitionen i termbank och innebär att bl.a. elever med syn- och hörselnedsättningar, rörelsehinder, nedsättningar inom ramen för autismspektrumet, adhd och dyslexi omfattas (prop. 2013/14:148 s. 29). Av 1 kap. 4 § andra stycket skollagen framkommer att skolan i utbildningen ska ta hänsyn till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. I skollagen finns även bestämmelser som uttrycker skolans kompensatoriska uppdrag. I 2 kap. 8 b § tydliggörs att kommunerna ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Vidare framgår det att rektorn inom varje skolenhet ansvarar för att fördela resurser efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 10 §). Av 3 kap. 2 § skollagen framgår att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Av 3 kap. 5 § framgår att om det framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås och inte annat följer av den utredning som ska göras enligt 3 kap. 7 §, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Av 3 kap. 8 § framgår att särskilt stöd får ges i stället för den undervisning som eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna. Det särskilda stödet ska i första hand ges inom den elevgrupp som eleven tillhör. Enligt 3 kap. 9 § ska ett åtgärdsprogram utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åtgärdsprogram utarbetas. Bakgrund och pågående arbete Garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet gäller en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. Syftet med garantin är att en elev som är i behov av stöd tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov. Sammanfattningsvis innebär garantin att om det utifrån ett nationellt kartläggningsmaterial, ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov finns en indikation på att en elev i förskoleklassen eller i lågstadiet inte kommer att nå kunskapskraven i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, ska ansvarig lärare avgöra om eleven är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås ska åtgärder sättas in skyndsamt. De extra anpassningar som vidtas ska följas upp både i slutet av förskoleklassen och i slutet av lågstadiet, och resultatet av uppföljningen ska överföras till ansvarig lärare i nästa årskurs. Garantin ska anses vara uppfylld när de åtgärder som garantin omfattar har vidtagits. I detta ingår att de extra anpassningar som har planerats också har genomförts och följts upp för att säkerställa att de gett resultat. I samband med behandling av regeringens förslag om en garanti för tidiga stödinsatser (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333) ställde sig också bakom två tillkännagivanden till regeringen. – Regeringen bör göra en översyn och analys av den lagstiftning som gäller rätten till särskilt stöd och av skolornas praktiska tillämpning av lagstiftningen, där särskilt brister i de lägsta årskurserna ska belysas, samt ge Skolinspektionen i uppdrag att särskilt granska skolornas arbete med stöd till elever som inte når kunskapsmålen. – Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att göra en utvärdering av effekterna av att införa den föreslagna lagstiftningen om en garanti för tidiga stödinsatser. Regeringen angav i skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att tillkännagivandet inte var slutbehandlat (skr. 2020/21:75 s. 226). gav regeringen i uppdrag att, inom ramen för sitt kvalitetsgranskningsuppdrag, följa upp och utvärdera garantin för tidiga stödinsatser (U2018/03700/S [delvis] och U2018/03704/S). Uppdraget ska slutredovisas till () . Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska enligt förordningen [2011:130] med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för elever och för vuxenstuderande. Myndigheten har även i uppdrag att ge råd och stöd i specialpedagogiska frågor som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning till huvudmän med ansvar för utbildning inom skolväsendet. Myndigheten erbjuder bl.a. kompetensutveckling till personal i skolor och förskolor. När det särskilt gäller neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) har SPSM bl.a. tagit fram stödmaterial och studiepaket bestående av bl.a. filmer, föreläsningar och texter som vänder sig till pedagogisk personal som arbetar med barn och elever med NPF, såsom autismspektrumtillstånd och adhd. Myndigheten har även stödmaterial för pedagogisk utredning av läs- och skrivsvårigheter (dyslexi). På sin webbplats har SPSM även samlat kunskapsmaterial om betydelsefulla faktorer för likvärdig utbildning för elever med synnedsättning, exempelvis tillgänglig lärmiljö, anpassade läromedel och it i lärandet, samt publicerat allmänna råd till skolhuvudmän och rektorer om elever med punktskrift som läsmedium. har i uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik för lärare i , motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem och sameskolan (U2018/03106/S). Specialpedagogik för lärande är en kompetensutvecklingsinsats som ingår i programmet elevhälsa och barns omsorg inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. ansvarar och tillsammans för satsningen. Syftet med insatsen är att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt inom de berörda skolformerna. Fortbildningen baseras på kollegialt lärande med professionellt stöd av handledare som är verksamma inom det specialpedagogiska området. I budgetpropositionen föreslog regeringen att medel skulle avsättas dels för att förlänga satsningen, dels för att utvidga satsningen till att även omfatta förskola, förskoleklass, gymnasieskola och vuxenutbildning. Uppdraget, som bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, ska genomföras t.o.m. (U2019/04371/S). beslutade i enlighet med propositionens förslag (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven Som nämnts ovan redovisade Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven sitt slutbetänkande (SOU 2021:11). Utredaren har bl.a. haft i uppdrag att kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever att nå de kunskapskrav som minst ska nås. Utredningen har bl.a. sett över stödlagstiftningen men bedömer att det befintliga regelverket har en fungerande utformning. Ytterligare specificerade krav i lagstiftningen skulle enligt utredningen riskera att leda till en detaljstyrning som innebär en begränsning av skolornas möjligheter att utforma sitt arbete. För att stödinsatser ska kunna utformas så att de ger effekt för elevers kunskapsutveckling behöver skolorna bättre verktyg. Utredningen har därför föreslagit följande insatser: – ska ges i uppdrag att ansvara för att ta fram kunskapssammanställningar inom områdena elevhälsa och stöd som kan bidra till att förbättra huvudmäns, rektorers och lärares möjligheter att välja effektiva insatser. – och ska ges i uppdrag att ta fram ett stöd för den utredning som ska genomföras för att ta ställning till en elevs behov av särskilt stöd. – Ett krav på tillgång till speciallärare eller specialpedagog inom elevhälsan ska införas för att höja kvaliteten på kartläggningar av stödbehov och utformning av insatser samt för att lärare ska ges ett bättre stöd i arbetet med att utforma inkluderande lärmiljöer. Utredningen föreslår vidare en förtydligad reglering av elevhälsans uppdrag, däribland att nuvarande regelverk ska kompletteras på så sätt att elevhälsan vid behov ska samverka med hälso- och sjukvården och samt att skolans arbete för elevernas lärande, utveckling och hälsa kan innebära samverkan med andra samhällsfunktioner. Som angetts ovan (avsnittet om särskola, resursskola och särskild undervisningsgrupp) har utredaren bl.a. även lämnat förslag om bestämmelserna för resursskolor och särskilda undervisningsgrupper. Betänkandet bereds inom (). I budgetpropositionen angav regeringen att kunskaper om NPF ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 171). För att bättre kunna möta behoven hos barn och elever med neuropsykiatriska svårigheter föreslog regeringen i promemorian Ökad kompetens om neuropsykiatriska svårigheter och sex och samlevnad i lärarutbildningarna (U2020/00176/UH) förändrade krav i förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen. infördes nya examensmål i lärarutbildningarna. Det nya examensmålet innebär att studenten ska visa förmåga att identifiera, och i samverkan med andra, tillgodose elevers behov av specialpedagogiska insatser – inbegripet specialpedagogiska insatser för elever med neuropsykiatriska svårigheter. Beslutet är en del i arbetet med att reformera lärarutbildningen i enlighet med den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna. När det gäller yrkanden om elever med särskilda behov vill utskottet hänvisa till att skollagen anger att alla barn och elever ska få den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. När det gäller yrkanden med förslag som syftar till att förbättra skolans arbete med att stödja och bemöta elever med särskilda behov och om hur skolan ska samverka med myndigheter och vårdnadshavare delar utskottet uppfattningen att dessa frågor är viktiga. Utskottet är även positivt till det arbete som pågår och de insatser som har genomförts och som syftar till att förbättra kunskapen om elever med särskilda behov. Här kan exempelvis nämnas att SPSM har utarbetat ett flertal stödmaterial för pedagogisk personal som arbetar med elever med NPF, med språk- eller utvecklingsstörning, med syn- och hörselnedsättningar eller läs- och skrivsvårigheter. Myndigheten ansvarar även tillsammans med för att stärka den specialpedagogiska kompetensen inom skolan. För att säkerställa kompetensen om elever med neuropsykiatriska svårigheter infördes även nya examensmål i lärarutbildningarna. Vidare har Skolinspektionen i uppdrag att följa upp och utvärdera garantin för tidiga stödinsatser, ett uppdrag som ska redovisas . Utskottet anser att redovisningen av uppdraget bör inväntas. Som framkommer ovan har Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven slutredovisat sitt uppdrag. När det gäller elever med särskilda behov har utredningen bl.a. lämnat förslag som syftar till att förbättra huvudmäns, rektorers och lärares möjligheter att välja effektiva insatser och förslag om en förtydligad samverkan mellan skolan och elevhälsan och med hälso- och sjukvården, och andra samhällsfunktioner. Som framgår ovan har utredningen bl.a. även lämnat förslag om möjligheten för elever att få stöd i särskilda undervisningsgrupper och om reglering av kommunala resursskolor. Utredningens förslag bereds nu inom och utskottet anser att regeringens arbete med dessa frågor inte bör föregripas. Mot denna bakgrund ser utskottet ser inga skäl att ta några initiativ med anledning av motionerna. Därmed avstyrks motionerna 2020/21:1882 (S), 2020/21:2032 (SD) yrkande 50 och 2020/21:3626 (KD) yrkandena 19, 24, 25, 29 och 31. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. åtgärder för s.k. hemmasittare. Jämför reservation 14 (KD) och 15 (L). I motion 2020/21:792 av (C) yrkande 1 behandlas frågan om olika metoder för att motivera s.k. hemmasittare att återgå till undervisningen i skolan. Motionären framför att det inte finns en metod som passar alla, utan varje elev måste coachas individuellt. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 18 föreslås att det ska tas fram ett stöd till skolorna om hur man på bästa sätt kan stödja s.k. hemmasittare och unga som varken arbetar eller studerar (UVAS). I partimotion 2020/21:3233 av m.fl. (L) yrkande 7 framför motionärerna att det finns ett behov av åtgärder för att fånga upp elever med långvarig problematisk frånvaro, s.k. hemmasittare. I 7 kap. skollagen finns det bestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning. En elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli (7 kap. 17 § första stycket). Om en elev utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras (7 kap. 17 § fjärde stycket). Om en elev har upprepad eller längre frånvaro från den verksamhet som avses i 7 kap. 17 § ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. Utredningen ska genomföras i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare samt med elevhälsan. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. När en utredning om en elevs frånvaro har inletts ska rektorn se till att frånvaron anmäls till huvudmannen (7 kap. 19 a §). Enligt 7 kap. 20–22 §§ skollagen är det den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn som ska se till att barnet fullgör sin skolplikt. Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess förskoleklass, grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Kommunen, huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan har även ansvar för att se till att eleverna i deras grundskola och grundsärskola fullgör sin skolgång. När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en skolenhet med en annan huvudman än hemkommunen eller när det hos en sådan huvudman har inletts en utredning om elevens frånvaro ska huvudmannen lämna uppgift om detta till hemkommunen. Enligt 7 kap. 23 § skollagen får hemkommunen förelägga en elevs vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad han eller hon är skyldig att göra för att så ska ske. För en elev i specialskolan eller sameskolan eller förskoleklassen vid en skolenhet med specialskola eller sameskola är det i stället huvudmannen för respektive skolform som får förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. Ett föreläggande får förenas med vite. Även för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan finns bestämmelser om krav på att delta i utbildningen om det inte finns giltiga skäl att utebli. Om en elev i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . Vid upprepad eller längre frånvaro ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas (15 kap. 16 § och 18 kap. 16 § skollagen). Bakgrund och pågående arbete arbete med att kartlägga elevfrånvarons omfattning Den senaste nationella kartläggningen av ogiltig frånvaro genomfördes av Skolinspektionen 2016 (Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor). I betänkandet Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) lämnades förslag som bl.a. syftar till att skolorna ska uppmärksamma och agera på elevers frånvaro på ett tidigare stadium än vad som sker och att eleverna ska få den hjälp de behöver för att deras rätt till utbildning ska tillgodoses. I betänkandet gjorde utredningen även bedömningen att regeringen borde ge i uppdrag att samla in och redovisa nationell statistik om frånvaro. Av remissvar (dnr 2017:274) framgår bl.a. att myndigheten inte anser att nationell statistik skulle vara ett verkningsfullt instrument för att minska frånvaron. framförde bl.a. att det inte finns något tydligt syfte med nationell frånvarostatistik eftersom det är den enskilda elevens situation som måste hanteras för att vända frånvaro till närvaro. Däremot är det viktigt att skolor och huvudmän följer upp frånvaro på lokal nivå i sitt löpande kvalitetsarbete. Av detta skäl, och för att inte öka skolornas administrativa börda med ytterligare obligatoriska årliga statistikinsamlingar, förordade i stället särskilda kartläggningar av elevers frånvaro och av huvudmäns och skolors förebyggande arbete och frånvarouppföljning med viss regelbundenhet. Mot denna bakgrund initierade ett arbete för att kartlägga elevfrånvaro och skolors arbete kopplat till frånvaro (Uppdrag om kartläggning av frånvaro, dnr 5.1.3-2019:1103). Myndigheten ska genom en kartläggning ta fram en deskriptiv nationell bild av elevfrånvarons omfattning och belysa skolors arbete med att förebygga elevfrånvaro med särskilt fokus på elevhälsans arbete. Mot bakgrund av huvudmannens ansvar enligt skollagen kommer studien även att innefatta huvudmännens övergripande ansvarstagande i styrkedjan kopplat till skolors arbete med frånvaro. I arbetet ingår också att fylla andra eventuella kunskapsluckor kring frånvaro som identifieras i arbetet. De skolformer som kommer att ingå i studien är , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Enligt uppgift från har myndighetens tidsplan för uppdraget reviderats med anledning av coronaviruset, och en rapport är planerad att publiceras . De referensperioder som kommer att kartläggas i studien är för de obligatoriska skolformerna samt gymnasiesärskolan och för gymnasiet /19. Referensperioderna har valts för att de föregår det nuvarande läget med påverkan av coronaviruset och därmed anses indikera ett normalläge (, avdelningen för analys, ). Tillkännagivande om att införa ett nationellt frånvaroregister Frågan om elevers frånvaro behandlades i utbildningsutskottets betänkande 2020/21:UbU3 om undantag från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn.