bet · H801CU13 · 2021-04-23 00:00:00 — I den delen hänvisade utskottet till beredningen av Utredningen om planering för bostäders förslag. beslutade på utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att vidareutveckla reformen om regionplanering till att omfatta fler län, utöver och län. Utskottet är fortfarande av uppfattningen att det kan finnas förutsättningar för och behov av att hantera frågor som rör bostadsförsörjning inom regional fysisk planering inom fler län. Med hänsyn till det pågående arbetet med anledning av tillkännagivandet är utskottet dock fortfarande inte berett att föreslå ytterligare åtgärder från . Förslagen om utökad regionplanering i motionerna 2020/21:392 (V) yrkande 9, 2020/21:1615 (SD) yrkande 40 och 2020/21:2927 (C) yrkande 7 bör därför avslås. När det gäller motionsförslaget om att flytta den strategiska översiktsplaneringen till regional nivå konstaterar utskottet att Utredningen om planering för bostäder i betänkandet Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar har lämnat förslag som syftar till att skapa ett nytt sätt för staten och kommunerna att hantera bostadsbristen. Bland utredningens förslag finns införandet av en ny bostadsförsörjningslag med en ny ordning för hur ansvaret för arbetet med att lösa bostadsbristen ska fördelas mellan , länsstyrelserna och regionerna. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet, som inte finner någon anledning att föregripa resultatet av detta arbete, anser därför att även motion 2020/21:2891 yrkande 5 bör avslås. Krav vid ny- eller ombyggnation av bostäder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regelförenklingar i fråga om byggnaders utformningskrav och tekniska egenskaper. Utskottet hänvisar till bl.a. pågående arbete. Jämför reservation 26 (M), 27 (C), 28 (KD) och 29 (L). m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:2920 yrkande 13 ett tillkännagivande om att det bör införas individuell vattenmätning i all nybyggnation och vid större renoveringar av flerfamiljshus. Detta skulle enligt motionärerna bidra till en mer effektiv vattenförbrukning. I kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör arbeta vidare med byggreglers utredning och återkomma med förslag som leder till nödvändiga reformer för att underlätta nybyggnation (yrkande 4). För att ytterligare förenkla och effektivisera byggandet föreslår motionärerna även ett tillkännagivande om att det bör införas möjligheter att peka ut innovationsytor där avsteg från gällande byggregler är tillåtna (yrkande 6). m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3102 yrkande 43 ett tillkännagivande om att PBL, plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF, och byggregler (BBR) bör ses över i syfte att underlätta anpassning av privatbostäder för uthyrning och stimulera nyproduktion av bostäder med uthyrningsdel. Motionärerna framhåller bl.a. att det inte bör krävas att uthyrningsdelen utgör en egen brandcell. I kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att statens möjligheter att, genom , upphandla delar av det tänkta beståndet av småhustillverkare bör utredas. Enligt motionärerna bör det vara fråga om mindre och enklare hus. I kommittémotion 2020/21:3585 av m.fl. (L) begärs flera tillkännagivanden. Motionärerna föreslår att regeringen bör utreda om vissa hustyper ska kunna bli förhandsgodkända efter en prövning mot byggnormen (yrkande 27). Vidare föreslår motionärerna att det bör göras ytterligare regelförenklingar, dels för att möjliggöra s.k. mikrobostäder, dvs. mycket små bostäder med kompakt planlösning (yrkande 28), dels för att tillåta byggande av små lägenheter utan krav på förrådsutrymmen (yrkande 29). Ett liknande förslag om förhandsgodkännande finns i motion 2020/21:1147 av (M). m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:3245 yrkande 2 ett tillkännagivande om skärpta byggregler i fråga om laddinfrastruktur vid ny- och ombyggnation. Som exempel anger motionärerna att det vid ny- och ombyggnation av byggnader som inte är bostäder och som har fler än tio parkeringsplatser (i eller intill byggnaden) bör ställas krav på att av parkeringsplatserna ska ha laddningspunkter. I motion 2020/21:1295 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att reglerna för beräkning av byggnadshöjder behöver förtydligas. Samma förslag finns i motion 2020/21:1298 av m.fl. (M) yrkande 1. För att förbättra tillgängligheten i de flerbostadshus som saknar hiss föreslår (M) i motion 2020/21:1344 ett tillkännagivande om att göra det ekonomiskt möjligt att efterinstallera hiss och genomföra de miljö- och klimatanpassningar som behövs. I motion 2020/21:2724 av (MP) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att stärka efterlevnaden av energireglerna i BBR. Bestämmelser om byggnadsverks utformning och tekniska egenskaper finns i 8 kap. PBL. Inledningsvis anges vilka krav i fråga om utformning som byggnadsverk ska uppfylla. Dessa krav är bl.a. att en byggnad ska ha lämplig utformning och vara tillgänglig för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga. Byggnader ska enligt 8 kap. 4 § PBL ha tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om t.ex. säkerhet i händelse av brand, skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön, lämplighet för det avsedda ändamålet, hushållning med vatten och avfall samt laddning av elfordon. De tekniska egenskapskraven prövas och behandlas vid tekniskt samråd och startbesked. De egenskapskrav som anges i PBL preciseras närmare i 3 kap. PBF. Med skydd med hänsyn till hygien avses att åtgärder bör vidtas för att minska risken för sjukdomar och ohälsa som kan orsakas av byggnaden, dess grundläggning och dess tekniska installation. Det kan exempelvis vara farliga partiklar i luften såsom asbest. Med lämplighet för det avsedda ändamålet menas exempelvis att bostäder i skälig utsträckning ska ha avskiljbara utrymmen för sömn och vila, samvaro, matlagning, måltider, hygien och förvaring. Bostäderna ska med hänsyn till användningen även ha inredning och utrustning för matlagning och hygien. Bestämmelser om undantag från utformnings- och egenskapskrav på byggnadsverk finns i 8 kap. 6–8 §§ PBL. Kraven på tillgänglighet och användbarhet gäller inte i fråga om följande: – arbetslokaler, om det är obefogat att med hänsyn till arten av den verksamhet som lokalen är avsedd för ställa sådana krav – fritidshus med högst två bostäder – tillgänglighet för en- och tvåbostadshus, om det med hänsyn till terrängen inte är rimligt att uppfylla kraven. Det får vidare göras avsteg från utformningskraven i vissa fall. Detta gäller exempelvis för byggåtgärder som inte är lov- eller anmälningspliktiga. Det får även göras avsteg för bostäder på högst från krav om bl.a. vind. I BBR finns en bindande vägledning till utformningskraven i PBL och PBF. BBR kompletteras med icke bindande rekommendationer i allmänna råd som i sin tur hänvisar till olika standarder när det gäller utformningskrav för byggnader. Allmänna krav på tillgänglighet finns i BBR avsnitt 3. Där anges bl.a. vilka krav som ställs för att byggnader ska anses vara tillgängliga vid funktionsnedsättningar. När det gäller bostäders utformning är råden anpassade efter bostadens storlek. Vad gäller grundkravet om avskiljbara ytor för daglig samvaro, sömn och matlagning anges exempelvis att det för bostäder större än men högst är tillräckligt att antingen rummet för sömn och vila eller rummet för matlagning är en avskiljbar del av ett rum. PBL:s krav om att byggnader ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga för energihushållning preciseras i lagen (2014:267) om energimätning i byggnader. Bestämmelserna i den lagen kompletteras av förordningen (2014:348) om energimätning i byggnader. beslutade regeringen att införa regler för individuell mätning och debitering av värme och varmvatten på lägenhetsnivå i flerbostadshus. Ändringarna infördes i den sistnämnda förordningen och träder i kraft . Ändringarna innebär att flerbostadshus med en viss energiprestanda ska installera ett system för individuell mätning och debitering av den energi som används för varje lägenhets inomhusklimat. I förordningen regleras olika nivåer av energiprestandakrav beroende på var i landet flerbostadshuset finns. Kraven gäller vid nybyggnad av ett flerbostadshus och vid ombyggnad av ett sådant hus om ombyggnaden innefattar en nyinstallation för tappvarmvatten eller en väsentlig ändring av befintliga installationer för tappvarmvatten. Bidrag för att installera hissar Lagen (2018:222) om bostadsanpassningsbidrag syftar till att ge personer med funktionsnedsättning möjlighet till ett självständigt liv i eget boende genom bidrag till anpassning av bostäder (1 §). Bostadsanpassningsbidrag lämnas för att anpassa och komplettera fasta funktioner i och i anslutning till en bostad (5 §). Bidrag kan lämnas för att installera hiss i eller i anslutning till flerbostadshus och en- eller tvåbostadshus (prop. 2017/18:80 s. 69). byggregler har haft i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8 och 10 kap. PBL, 3–5 och 7 kap. PBF, BBR, föreskrifter om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till, i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. I uppdraget ingick även att utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. I sitt slutbetänkande Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68) lämnar kommittén följande fem huvudförslag: – Kommittén föreslår en reformering av BBR för ökad förutsägbarhet, flexibilitet och överskådlighet. Föreskrifterna i BBR bör preciseras, exempelvis genom att precisera vaga ord och/eller reglera uppgifter från allmänna råd och standarder i föreskrift. bör de allmänna råden tas bort i största möjliga mån. Därmed blir det mer förutsägbart vad som gäller för alla tillämpare. Kommittén föreslår vidare att föreskrifterna så långt det är möjligt ska formuleras som funktionskrav för att skapa utrymme för flexibilitet och möjliggöra olika lösningar. – Kommittén ser ett stort behov av reformering av BBR vad gäller kraven för bostäders lämplighet vid nybyggnad och föreslår nya föreskrifter samt att kraven på bostäders lämplighet för sitt ändamål i högre grad preciseras i PBF i stället för i BBR. – Kommittén föreslår vidare att en myndighet, , ska införas med uppgift att ge förhandsavgöranden om huruvida vissa utformningskrav och samtliga tekniska egenskapskrav kan antas komma att uppfyllas vid nybyggnad. Bedömningen i ett förhandsavgörande ska avse krav på att en byggnad ska vara lämplig för sitt ändamål och tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga samt samtliga krav på ett byggnadsverks tekniska egenskaper. Byggherrar ska kunna ansöka om ett förhandsavgörande för nybyggnad av byggnadsverk hos myndigheten. Ett positivt förhandsavgörande ska vara bindande för vid prövningen av bygglov och bedömningen vid startbesked. – Vid ombyggnad inträder följdkrav som innebär att utformningskraven och de tekniska egenskapskraven ska uppfyllas för hela byggnaden eller anläggningen om det inte är orimligt, även om ombyggnaden enbart gäller en del av byggnaden eller anläggningen. Det är också svårt för tillämpare av regelverket att skilja ombyggnad från ändring, underhåll och tillbyggnad. Kommittén föreslår därför att begreppet ombyggnad bör utgå ur PBL. – Kommittén anser att de moment som utgör dagens kontrollprocess i huvudsak är logiska utifrån hur byggprojekt bedrivs. När det gäller kontrollen av byggandet föreslår dock kommittén att rollerna certifierade sakkunniga och kontrollansvariga avskaffas samt att arbetsplatsbesök och kontrollplaner förtydligas (se mer under avsnittet Kontroller vid nybyggnation av bostäder). Betänkandet har remitterats och bereds inom . uppdrag att utreda ombyggnadsbegreppet Regeringen har gett i uppdrag att utreda om och på vilket sätt regleringen av ombyggnad kan förtydligas i PBL, PBF och anslutande författningar samt vid behov lämna författningsändringar med tillhörande kommentarer. Förslagen ska enligt uppdraget innebära i huvudsak samma utformningskrav och tekniska egenskapskrav, exempelvis på energihushållning och värmeisolering samt på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Uppdraget ska redovisas . om ändrade kravnivåer för laddinfrastruktur Krav på laddinfrastruktur infördes i PBL och PBF . De nuvarande kraven innebär en minimiimplementering av kraven i EU:s energiprestandadirektiv,[1] sånär som på att vissa av direktivets möjligheter till undantag från kraven inte har utnyttjats. fick i uppdrag att utreda konsekvenserna av ändrade kravnivåer i PBF på laddinfrastruktur för elfordon vid ny- och ombyggnad. I uppdraget ingick även att ta ställning till om de möjligheter till undantag som medges i energiprestandadirektivet ska tillämpas om de ändrade kravnivåerna skulle införas. Uppdraget redovisas i rapporten av ändrade kravnivåer för laddinfrastruktur (2020:18). Förslaget om ändrade kravnivåer innebär i korthet att vid ny- och ombyggnation omfattas såväl bostadshus som uppvärmda och ouppvärmda byggnader av ökade krav på laddinfrastruktur vid parkeringar om minst fem parkeringsplatser. De indirekta effekterna, dvs. i vilken utsträckning ändrade kravnivåer på laddinfrastruktur påverkar antalet laddfordon, är enligt svåra att bedöma. har analyserat i vilken utsträckning ett ökat antal laddningspunkter ger incitament att byta från fordon som drivs med fossila bränslen till laddfordon. Tillkommande laddningspunkter har i bedömningen av klimateffekter tillskrivits en effekt på . Utökade kravnivåer på laddinfrastruktur bedöms enligt kunna leda till en minskning av utsläpp av växthusgaser. Minskningen är dock mycket liten i förhållande till de totala utsläppen i transportsektorn. bedömning är att de ökade kostnaderna troligtvis inte vägs upp av klimatvinsten. bedömer också att kostnaderna riskerar att bli orimligt höga för enskilda fastighetsägare. Detta gäller även om de undantag som direktivet medger skulle tillämpas. ser också att det finns en risk att utökade krav på laddinfrastruktur kan komma att leda till krav på investeringar och ökade kostnader även i områden där efterfrågan på laddningspunkter saknas. Ledningsinfrastruktur i ökad utsträckning bedöms kunna vara effektivt huvudsakligen för parkeringar som är avsedda att användas , exempelvis parkeringar vid bostäder eller arbetsplatser. anser att ingen av de möjligheter till undantag som ges bör implementeras om kravnivåerna för laddinfrastruktur skulle utökas. Det är i stället eftersträvansvärt att de utökade kravnivåerna i så stor utsträckning som möjligt utformas för att förhindra stora och oproportionerliga kostnader i enskilda fall, oavsett om en åtgärd definitionsmässigt på det sätt som energiprestandadirektivet medger kvalificerar för ett undantag eller inte. Rapporten har remitterats och bereds inom . Utskottet har behandlat motionsyrkanden om kraven vid ny- eller ombyggnation av bostäder. avstyrktes samtliga yrkanden med hänvisning till gällande rätt och pågående arbete (bet. 2019/20:CU16). I PBL finns bestämmelser om byggnaders utformning, bl.a. krav på energihushållning. Dessa bestämmelser kompletteras av lagen respektive förordningen om energimätning i byggnader. Som utskottet redovisat ovan beslutade regeringen om ändring i förordningen som innebär att det införs regler för individuell mätning och debitering av värme och varmvatten på lägenhetsnivå i flerbostadshus. Ändringen träder i kraft . Med hänsyn till detta bedömer utskottet att motionsyrkandet om individuell vattenmätning i flerfamiljshus får anses vara tillgodosett. Det saknas därför skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2020/21:2920 (C), som därför bör avslås. När det gäller frågan om att utöka incitamenten att förbättra tillgängligheten i flerbostadshus, bl.a. genom att göra det ekonomiskt möjligt att efterinstallera hissar, konstaterar utskottet följande. Utöver de krav som PBL ställer på tillgänglighet i bostadshus finns det i lagen om bostadsanpassningsbidrag bestämmelser som gör det möjligt att söka sådana bidrag för att installera hissar i flerfamiljshus. Med hänsyn till detta anser utskottet att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2020/21:2724 (MP), som därför bör avslås. Krav på laddinfrastruktur infördes i PBL och PBF och har haft i uppdrag att utreda konsekvenserna av ändrade kravnivåer i PBF på laddinfrastruktur för elfordon vid ny- och ombyggnad. bereds inom och utskottet ser inte något skäl att föregripa detta beredningsarbete. Motion 2020/21:3245 (L) yrkande 2 bör därför avslås. Vad gäller övriga motionsförslag konstaterar utskottet att har ett pågående uppdrag att utreda om och på vilket sätt regleringen av ombyggnad kan förtydligas i bl.a. PBL och PBF. byggregler har därtill gjort en omfattande översyn av regelverket för tekniska utformningskrav och egenskapskrav och lämnat flera förslag om principer för reformering av BBR. Kommitténs slutbetänkande bereds inom . Även i denna del anser utskottet att det pågående utrednings- och beredningsarbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från . Detta innebär att samtliga motionsyrkanden bör avslås. Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande Utskottets förslag i korthet avslår motioner om regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande. Utskottet hänvisar till bl.a. pågående arbete. Jämför reservation 30 (C). I kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om att öka kunskapen om återbruk och återvinning av byggmaterial och att utveckla byggmetoder och konstruktioner som underlättar återvinning. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:2922 yrkande 31 ett tillkännagivande om en utvärdering av energideklarationer för byggnader för att säkerställa att de är ändamålsenliga. Enligt motionärerna har energideklarationerna visat sig skapa en oproportionerlig administrativ börda i förhållande till det mervärde som de väntades generera. I kommittémotion 2020/21:3055 av m.fl. (MP) föreslås flera tillkännagivanden om regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande. Motionärerna föreslår att det ska införas ett nationellt myndighetsråd för byggstandarder. Rådet bör ledas av och ha till uppgift att effektivisera och stärka myndigheternas standardisering av byggprodukter (yrkande 5). Motionärerna föreslår även att det införs krav för att säkerställa att den verkliga energiåtgången för uppförda byggnader motsvarar den i förväg beräknade energiåtgången (yrkande 32). Vidare föreslås att det införs ett energikrav på det befintliga byggnadsbeståndet och att regeringen får i uppdrag att utreda hur åtgärderna för att nå kraven bäst kan finansieras (yrkande 33). Avslutningsvis föreslår motionärerna att regeringen ska få i uppdrag att utreda effekterna av ekonomiska styrmedel och vilka sådana styrmedel som skulle leda till en högre grad av återanvändning av byggmaterial vid byggnation (yrkande 35). Bestämmelser om byggnadsverks utformning och tekniska egenskaper finns i 8 kap. PBL. Att kraven i bestämmelserna är uppfyllda prövas vid bl.a. lovansökan. Byggnader ska enligt 8 kap. 4 § PBL ha tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bl.a. energihushållning och värmeisolering. Egenskapskraven preciseras närmare i PBF. Energihushållning innebär i korthet att byggnader ska vara försedda med en väl isolerad klimatskärm och ett ventilations- och uppvärmningssystem som är välavpassat. Det är också viktigt att byggnadens planlösning tillåter att anordningarna för värme och ventilation utan större förändringar kan anpassas till skilda energislag. I detta hänseende kan kommunen under vissa förhållanden ställa krav på exempelvis fönstrens placering. För att uppfylla kravet på energihushållning och värmeisolering ska en byggnad enligt 3 kap. 14 § PBF bl.a. ha en mycket hög energiprestanda (nära-nollenergibyggnad). Den sistnämnda bestämmelsen har en ny lydelse . Ändringarna i förordningen innebär att bestämmelsen definierar det övergripande ramverket för nära-nollenergibyggnader. I BBR finns vägledning och allmänna råd för tolkning av bl.a. nämnda bestämmelser i och PBF om nära-nollenergi (avsnitt 9). BBR, som i nu aktuell del har en ny lydelse , innehåller bl.a. en systemgräns för levererad energi och vissa primärenergifaktorer för t.ex. el och fjärrvärme. De klimatzoner som tidigare fanns i BBR har genom denna ändring ersatts av geografiska justeringsfaktorer på kommunnivå. Energideklaration är ett dokument med uppgifter om hur mycket energi som går åt i ett hus när det används och regleras i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader. Följande byggnader ska ha en energideklaration: • byggnader som har en golvarea och som ofta besöks av allmänheten • byggnader som upplåts med nyttjanderätt • byggnader som är nyuppförda eller som ska säljas. Bestämmelserna om energideklaration tillämpas endast på byggnader där energi används i syfte att påverka byggnadens inomhusklimat så att inomhustemperaturen överstiger . Industrianläggningar och verkstäder, bostadshus som används mindre än (eller under en begränsad del av året om energianvändningen beräknas vara av en helårsanvändning) och byggnader som är mindre än behöver inte ha någon energideklaration. Energideklarationen är giltig . Därefter är det byggnadsägarens skyldighet att se till att få en ny energideklaration upprättad. Ägare av egnahem behöver dock normalt inte upprätta en energideklaration förrän byggnaden ska säljas. Regeringen har överlämnat proposition 2020/21:144 Klimatdeklaration för byggnader till . I propositionen föreslår regeringen att det införs en ny lag om klimatdeklaration för byggnader som innebär att byggherren ansvarar för att upprätta och ge in en klimatdeklaration till den ansvariga myndigheten när en ny byggnad uppförs. Vidare föreslår regeringen en ändring i PBL som innebär att får meddela slutbesked först när byggherren har visat att denne har gett in en klimatdeklaration enligt den föreslagna lagen om klimatdeklaration för byggnader eller gjort sannolikt att det inte finns någon skyldighet att ge in en sådan deklaration. Införandet av krav på klimatdeklaration är en del av januariavtalet. Den nya lagen och lagändringen i PBL föreslås träda i kraft . Utskottet kommer att behandla propositionen . byggregler har i betänkandet Nystart för byggstandardiseringen genom stärkt samverkan (SOU 2017:106) gjort en översyn av dagens svenska standardiseringssystem inom byggområdet. Sammanfattningsvis konstaterar kommittén att det egentliga grundproblemet med byggstandardisering är bristande samverkan. Kommittén lämnar i betänkandet tre konkreta förslag. Kommitténs första förslag är att regeringen ska utse en särskild nationell samordnare för byggstandardiseringen. Samordnarens uppgift bör vara att verka för att för standarder (SIS), samhällsbyggnadsbranschen och identifierar lösningar på svårigheter sinsemellan och utvecklar en systematisk samverkan. Förslaget förväntas öka samhällsbyggnadsbranschens kunskap om byggstandardisering och öka samhällsbyggnadsbranschens och deltagande i byggstandardiseringsarbetet. Kommitténs andra förslag är att regeringen ska inrätta ett nationellt myndighetsråd för byggstandardisering för att effektivisera och stärka myndigheternas byggstandardiseringsarbete. De myndigheter som bör ingå i rådet är , , , , , , Lantmäteriet, Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , och Transportstyrelsen samt de eventuellt övriga myndigheter som regeringen anser vara relevanta. , eller det departement som ansvarar för byggfrågor, bör leda arbetet inom rådet. Kommitténs tredje förslag är att regeringen ska villkora medfinansieringen utifrån aktuella behov för att stärka standardiseringen inom byggområdet.