bet · H901FiU2 · 2021-12-14 00:00:00 — I förslagen till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden ingår förslag om beställningsbemyndiganden samt om krediter i och kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. Regeringens och motionärernas anslagsförslag framgår av tabellen i bilaga 2. Redovisningen nedan görs enligt indelningen i propositionen, dvs. • Finansmarknad och internationella finansiella institutioner • Statlig förvaltningspolitik, statliga arbetsgivarfrågor och Agenda 2030 • Prognoser, redovisning, statistik och uppföljning • Offentlig upphandling. Finansmarknad och internationella finansiella institutioner Delområdet finansmarknad omfattar åtgärder för ett stabilt finansiellt system som ska präglas av ett högt förtroende med väl fungerande marknader, starkt konsumentskydd och som bidrar till en hållbar utveckling samt en effektiv statlig finansförvaltning. I området ingår , och . Delområdet internationella finansiella institutioner omfattar exempelvis årliga medlemsavgifter till tankesmedjan , och utvecklingsbank, samt garantier till sex internationella finansieringsinstitut och ett europeiskt instrument (SURE). Nedan redogörs först övergripande för politikens inriktning och därefter för de förslag till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under rubriken och internationella finansiella institutioner. Den politiska inriktningen – med målen att värna finansiell stabilitet, ett högt förtroende, väl fungerande marknader, ett högt konsumentskydd och att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling – ligger fast. Regeringen hänvisar till propositionen med förslag till en ny modernare riksbankslag som bl.a. innebär att mål, uppgifter och befogenheter för tydliggörs i fråga om penningpolitik, det finansiella systemet, betalningsmedel, fredstida krissituationer och höjd beredskap samt internationell verksamhet. Den finansiella stabiliteten ska fortsätta att främjas Behovet av skyddsvallar i form av t.ex. makrotillsynsåtgärder, såsom amorteringskrav, eller av kapital- och likviditetsbuffertar för bankerna som har byggts upp sedan finanskrisen, tydliggjordes under den ekonomiska nedgången med anledning av sjukdomen covid-19. Det avspeglar sig i pågående och kommande policyarbete inom EU. Bland annat anpassas policyarbetet för att banksystemet ska stå bättre rustat om andelen s.k. nödlidande lån skulle öka. Europeiska kommissionen väntas presentera en översyn av krishanteringsramverket för banker som kommer att förhandlas . Det för banksektorn centrala kapitaltäckningsregelverket kommer att revideras som följd av slutförandet av III. När den ekonomiska situationen tillåter är det viktigt att återigen bygga buffertar i ekonomin för att stärka det finansiella systemets motståndskraft. ansvarar bl.a. för finansiell tillsyn och har en central roll i att värna den finansiella stabiliteten. I takt med att antalet EU-regleringar ökat för att bl.a. motverka framtida finanskriser har även uppdrag vuxit kraftigt och inspektionen föreslås därför få ytterligare medel . Centrala motparter är företag som är viktiga för den finansiella infrastrukturen, bl.a. eftersom de minskar de motpartsrisker som köpare och säljare har mot varandra vid handel med finansiella instrument. Centrala motparter har fått en allt viktigare roll och en ny EU-förordning, förordningen om återhämtning och resolution av centrala motparter, har antagits. EU-förordningen ska minska risken för att kriser hos de centrala motparterna ska leda till finansiell instabilitet. Regeringen planerar att lämna förslag till kompletterande lagstiftning med anledning av EU-förordningen. påverkades likviditeten på marknaden för företagsobligationer negativt på grund av de effekter spridningen av covid-19 hade på ekonomin, vilket bl.a. resulterade i att ett antal företagsobligationsfonder inte kunde sälja tillgångar för att betala ut kontanta medel till fondandelsägare när de ville lösa in sina andelar i fonden. Händelserna och de åtgärder som vidtogs visade företagsobligationsmarknadens ökade betydelse för stabiliteten. Även om det kan konstateras att det redan nu finns verktyg tillgängliga för att använda på fonder har i rapporten i värdepappersfonder och specialfonder gett förslag på ytterligare verktyg för hantering av likviditetsrisker på den svenska fondmarknaden. Rapporten analyseras i . tillsyns- och analysförmåga avseende fond- och kapitalmarknaden stärks. Europeiska kommissionen väntas lämna förslag till nya transparensregler när EU:s förordning om marknaden för finansiella instrument revideras samt presentera förslag om översyn av reglerna för förvaltare av alternativa investeringsfonder. Den finansiella sektorn levererar flera grundläggande och kritiska tjänster till samhället. Avbrott och störningar kan få förödande konsekvenser för enskilda företag, för konsumenter och potentiellt även påverka den finansiella stabiliteten. tillsyn av de finansiella företagens hantering av informations- och cyberrisker är därför nödvändig. Kommande år ökar arbetsbördan på grund av nya EU-förordningar inom området dessutom markant. tillförs medel för uppgifter inom området cyberskydd. Åtgärder vidtas för att förbättra marknadernas funktionssätt Det finansiella systemets grundläggande uppgifter är att möjliggöra betalningar, lån, sparande och försäkringar. För svenska banker är säkerställda obligationer en viktig finansieringskälla och den svenska marknaden är en av de största i . För att genomföra ett nytt EU-direktiv på detta område planerar regeringen att överlämna en proposition . I syfte att utveckla och förbättra företagens, särskilt små och medelstoras, tillgång till finansiering, samt för att skapa ändamålsenliga investeringsprodukter, fortsätter arbetet inom EU med att utveckla en kapitalmarknadsunion. Den digitala utvecklingen kan bidra till att förbättra väl fungerande finansiella marknader och tillgodose hushållens och företagens behov av finansiella tjänster. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram en handlingsplan för fintech, dvs. teknologiskt driven innovation inom finanssektorn. Regeringen har tillsatt en utredning, som ska redovisas senast , som bl.a. ska göra en bred kartläggning av betalningsmarknadens utveckling och analysera statens framtida roll på betalningsmarknaden (dir. 2020:133). Inom EU pågår också ett arbete med att ta fram ny reglering för att stärka systemen för finansiella tjänster i en digital miljö, bl.a. för att minska risken för it-angrepp. Fintechföretagen bidrar bl.a. till ökad konkurrens och ökad tillgänglighet till finansiella tjänster. innovationscenter har en viktig roll i möjliggörandet av nya innovationer och medel tillförs detta. Möjligheten till återköp och flytt av försäkringssparande är viktigt såväl för fungerande marknader på försäkringsområdet som för konsumentskyddet. remitterades en promemoria med förslag på en utvidgad rätt till återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar, och regeringen planerar att lämna en proposition . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Svenska konsumenter är relativt högt exponerade mot finansiella risker jämfört med konsumenter i övriga länder i . För regeringen har konsumentskydd hög prioritet. Arbetet inom kapitalmarknadsunionen med att underlätta för individer att spara och investera långsiktigt inom EU fortsätter. Kommissionen planerar att presentera en strategi kring privatpersoners finansiella sparande, samt en översyn av bl.a. regler om informationsgivning och rådgivning. Regeringen har i regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att rapportera vilka effekter de nya reglerna om provisioner och oberoende rådgivning som infördes bedöms ha haft. Uppdraget ska redovisas . träder nya EU-regler i kraft för gräsrotsfinansiering till företag. Det pågår ett arbete inom med nationell lagstiftning på detta område, för sådan verksamhet som EU-förordningen inte täcker. Nästan en tredjedel av hushållens finansiella tillgångar består av försäkringssparande som antingen är privat eller kopplat till en anställning. Ett långsiktigt hållbart, sunt och effektivt pensionssystem är därför en prioritering för regeringen och arbete pågår inom hela pensionssystemet. Inom EU pågår en översyn av regleringen för försäkringsföretag (Solvens ), som avser att säkerställa att försäkringsföretag kan fullgöra sina åtaganden. bidrar både till att ge försäkringstagarna ett gott skydd och till stabilitet i hela det finansiella systemet. Premiepensionssystemet utgör en viktig del i pensionen, och förvalsalternativet inom premiepensionen ska få bättre förutsättningar att kunna bidra till högre och stabilare pensioner till de pensionssparare som inte själva vill välja fonder inom premiepensionen. Regeringen ser därför över risknivån i förvalsalternativet, som förvaltas av Sjunde AP-fonden. Regeringen avser att återkomma i frågan om förslag till nytt mål för förvalsalternativet och ändrade placeringsregler för Sjunde AP-fonden. Regeringen avser att se över Sjätte hållbarhetsarbete, bl.a. mot bakgrund av en rapport från . Finansmarknaden ska bidra till en hållbar utveckling Regeringen driver en ambitiös politik för att främja en hållbar utveckling. Finansmarknaden har en fundamental roll i den nödvändiga omställningen till en hållbar ekonomi. Regeringen är pådrivande för nya EU-initiativ för att främja utvecklingen till mer hållbara finansmarknader. presenterade EU en ny handlingsplan för hållbar finansiering, där en central komponent är EU:s gröna taxonomi. Taxonomin utgör bl.a. en grund för framtida standarder och märkningar av hållbara finansiella produkter, exempelvis gröna obligationer och hållbara fonder. Att klimatrelaterade risker beaktas i riskhanteringen är viktigt i sig, men också en förutsättning för en riktig prissättning av finansiella tillgångar och investeringar. För detta krävs relevant och jämförbar information så att investerare ska kunna fatta välgrundade beslut. Viktiga steg för att öka transparensen har tagits i och med att EU:s nya förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar har börjat tillämpas. Initiativen ska bidra till att ge investerare bättre och mer relevant information i syfte att minska informationsasymmetrin mellan investerare och företag. Regeringen anser att har en viktig uppgift i att säkerställa att marknaden har ett högt förtroende för den information som ges och att s.k. grönmålning (dvs. att exempelvis ett företag framställer sin verksamhet som mer hållbar än vad den i själva verket är) undviks. Denna uppgift kommer att öka i takt med att genomförs fullt ut. tillsyns-, analys- och påverkansförmåga stärks. Det finansiella systemet ska också vara motståndskraftigt mot allvarlig brottslighet och regeringen kommer därför att arbeta vidare med ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Regeringen arbetar aktivt med detta även på EU-nivå där kommissionen lämnade lagförslag på området. Betänkandet Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (SOU 2021:42) remitterades . Utredningen har sin grund i ett tillkännagivande från (bet. 2018/19:FiU42, rskr. 2018/19:291). Mot bakgrund av betänkandet föreslår regeringen ökade resurser till , , Länsstyrelserna i , och , Spelinspektionen och Fastighetsmäklar-inspektionen. Den årliga revisionens iakttagelser Enligt bedömning har i alla väsentliga avseenden använt anslag och inkomster i enlighet med av beslutade ändamål och tillämpliga föreskrifter – förutom i ett avseende. Under anslag 1:11 finns anslagspost 3 , vilken övertrasserade sin anslagskredit med . Detta har medfört att i sitt revisionsutlåtande har en reservation. skriver att det är som har det fulla ansvaret för sin verksamhet. har uppgett att den kommer att säkerställa att anslagskrediten inte kommer att övertrasseras framöver. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:11 . Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter och för verksamhet. Jämfört med 2021 innebär den föreslagna anslagsnivån en ökning med . Ökningen består av flera delar, enligt följande. I takt med att EU-regleringar ökat för att bl.a. motverka framtida finanskriser har även uppdrag vuxit kraftigt. För att upprätthålla nuvarande tillsynsnivå trots den ökade arbetsbelastningen till följd av ökad mängd EU-regleringar föreslås att anslaget ökas med . För att stärka arbete inom hållbarhet, både avseende ökad tillsyn och regelutveckling, föreslås att anslaget ökas med . För att stärka myndighetens tillsyns- och analysförmåga avseende fond- och kapitalmarknaden och därmed bl.a. öka konsumentskyddet, föreslås att anslaget ökas med . För att ytterligare stärka arbetet med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism föreslås att anslaget ökas med . Anslaget ökas med för uppgifter inom området cyberskydd och för arbetet med återhämtning och resolution av centrala motparter ökas anslaget med . innovationscenter har en viktig roll i möjliggörandet av nya innovationer. Regeringen föreslår att anslaget tillförs för arbetet med Innovationscentret. Regeringen föreslår vidare att anvisas till anslaget 1:3 avgifter till . Jämfört med 2021 innebär det en anslagsökning med . Anslaget får användas för utgifter för avgifter till EU:s tillsynsmyndigheter Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten samt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. Regeringen redogör i propositionen även för avgiftsbelagda verksamhet (se prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 tabell 3.8). Anslaget 1:12 får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget . Det innebär en anslagsökning med ca jämfört med . Huvuddelen av den föreslagna ökningen, , avser myndighetens arbete med återhämtning och resolution av centrala motparter. Avgifter tas ut för verksamheter inom områdena garantier och utlåning, bankstöd samt insättningsgaranti och investerarstöd (se prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 tabell 3.11 och 3.13). Kredit- och garantiramar till stabilitetsfonden och resolutionsreserven Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta om en kreditram på högst och en garantiram på högst för stabilitetsfonden. Vidare föreslår regeringen att den bemyndigas att besluta om en kreditram på högst och en garantiram på högst för resolutionsreserven. I samband med genomförandet i svensk rätt av EU:s krishanteringsdirektiv ändrades reglerna för stabilitetsfonden och en ny fond för finansiering av krishanteringsåtgärder, resolutionsreserven, inrättades. I samband med inrättandet beslutades att ska fastställa krediter och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. Båda fonderna är finansierade genom avgifter från banksystemet. Stabilitetsfondens behållning uppgår till ca . Regeringen bedömer att medlen utgör en betydande resurs för att vidta eventuella krisinsatser, dvs. förebyggande statligt stöd eller användning av statliga stabiliseringsverktyg. Det program som inrättades vid finanskrisen hade ett fastställt belopp om högst , vilket var det sammanlagda kapitaltillskott som staten kunde medge. Samma belopp utgör utgångspunkt för stabilitetsfondens lånemöjligheter och föreslås gälla även . Garantiramen för stabilitetsfonden bör bestämmas utifrån det faktum att i första hand generella stödåtgärder i form av garantiprogram till samtliga banker kan komma att bli aktuella. Garantiramen för stabilitetsfonden bör vara på ett högre belopp än den ram som gäller för resolutionsreserven, eftersom det här blir fråga om generella stödåtgärder till samtliga banker. Den ram som fanns i garantiförordningen uppgick inledningsvis till och var baserad på de svenska bankernas upplåning . Ramen sänktes senare till även om utnyttjandet aldrig var över 400 miljarder. Samma belopp utgör ramen för stabilitetsfondens möjlighet att medge garantier och föreslås även gälla . Resolutionsreserven kan komma att användas för att finansiera åtgärder inom ramen för ett resolutionsförfarande, vilket innefattar åtgärder för att stötta rekonstruktion av systemviktiga banker som i utgångsläget inte bedöms som livskraftiga. Resolutionsreserven uppgår till ca . När det gäller resolutionsreservens kreditram bör den främst bli aktuell i fråga om olika återkapitaliseringsåtgärder efter det att nedskrivning av vissa av företagets skulder skett. Därutöver kan resolutionsreservens kreditram komma att användas till att betala ut kompensation till företagets ägare och borgenärer i de fall dessa fått ett sämre ekonomiskt utfall vid resolution än vid konkurs eller likvidation. Kreditramen, som uppgår till , motiveras därför av att den bör ha åtminstone samma förmåga till återkapitaliseringsåtgärder som kreditramen till stabilitetsfonden, dvs. , samt dessutom innehålla utrymme för att hantera eventuella kompensationsfall. Kreditramen på föreslås därför även gälla . Garantiramen för resolutionsreserven kan användas om banker i resolution initialt behöver stöd för sin finansiering (likviditet). Garantier kan ges till banken själv eller till . Regeringen påpekar att det är svårt att uppskatta likviditetsbehov i en krissituation, men bedömningen är att likviditetsstöd till flera av storbanker skulle behöva uppgå till . Det kan finnas en negativ signaleffekt i att under ett krisförlopp behöva justera garantiramen. Därför föreslår regeringen att garantiramen för resolutionsreserven även sätts till . Vissa garanti- och medlemsavgifter Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter . Anslaget får användas för utgifter för årliga medlemsavgifter, avgifter eller statsbidrag till Bruegel, () samt utvecklingsbank (CEB). Anslaget får även användas för utgifter för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut. Anslaget får även användas för utgifter för eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv. Anslaget får även användas för infrianden av statens åtaganden i enlighet med avtalen om Europeiska investeringsbankens garantifond för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av utbrottet av covid-19 och avtalet med om en garanti för ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation till följd av utbrottet av covid-19 (SURE). Jämfört med 2021 innebär den föreslagna nivån en anslagsökning med . Ökningen beror på att avtalen med EIB och deltagande länder beräknas uppvisa ökade förväntade förluster , där andel beräknas uppgå till . Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning , vilket innebär en anslagsökning med ca jämfört med . Anslaget får användas för utgifter för finansmarknadsforskning, och högst av anslaget får användas för programanknutna förvaltningsutgifter. För att kunna finansiera fleråriga forskningsprojekt behöver beslut kunna fattas som medför behov av medel kommande år. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Statlig förvaltningspolitik, statliga arbetsgivarfrågor och Agenda 2030 Delområdet statlig förvaltningspolitik omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Delområdet omfattar myndigheterna Statskontoret, Kammarkollegiet och Statens servicecenter samt delar av () verksamhet. Delområdet statliga arbetsgivarfrågor omfattar statliga personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställningsvillkor avseende offentliga anställningar, statlig arbetsrätt och kompetensförsörjning inom staten samt frågor om arbetsmiljö och hälsa, jämställdhet, mångfald och värdegrundsarbete inom staten. Området omfattar , , , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, i vissa trygghetsfrågor, , Offentliga sektorns särskilda nämnd och – en kollektivavtalsstiftelse. Området omfattar vidare regeringens politik för genomförandet av Agenda 2030. Nedan redogörs först övergripande för politikens inriktning och därefter för de förslag till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under rubriken förvaltningspolitik och arbetsgivarfrågor. förvaltningsmodellen och utveckla styrningen och uppföljningen av statsförvaltningen Av den svenska förvaltningsmodellen följer att har organisatoriskt fristående myndigheter med begränsad självständighet, och att regeringen inför hålls ansvarig för de myndigheter som lyder under regeringen. Ordningen förutsätter en bra uppföljning av myndigheternas resultat och verksamhet, och att regeringen ingriper om den bedömer att myndigheterna inte sköter sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen anser att det är angeläget att ytterligare utveckla styrningen och uppföljningen av myndigheterna. Regeringens bedömning är liksom tidigare att styrningen av statsförvaltningen ska vara långsiktig, strategisk, helhetsinriktad, sammanhållen, verksamhetsanpassad och tillitsbaserad. Det innebär bl.a. att detaljstyrning och onödig administration bör undvikas, att myndigheternas kärnverksamhet ska värnas, att statsförvaltningens organisering ska vara ändamålsenlig och kostnadseffektiv, samt att myndigheternas roll-, uppgifts- och ansvarsfördelning ska vara tydlig. Inriktningen är att myndigheterna löpande ska utvecklas och effektiviseras. Regeringen bedömer vidare att den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten bör ligga fast. Under pandemin har den svenska förvaltningsmodellen satts på prov. Regeringens sammantagna bedömning är liksom tidigare att den svenska förvaltningsmodellen överlag ger goda verktyg att styra statsförvaltningen. Regeringen bedömer att förvaltningsmodellen bör vårdas och värnas, och att eventuella justeringar som behöver göras kan hanteras inom de ramar som den konstitutionella ordningen ger. Regeringen följer därför de pågående granskningarna av hanteringen av pandemin, bl.a. den som utförs av (dir. 2020:74), och utesluter inte att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att förbättra statsförvaltningens funktionssätt. Regeringens inriktning är att förvaltningen ska fortsätta att utvecklas och effektiviseras. Åtgärder kommer bl.a. att vidtas för att utveckla servicekontorsorganisationen. Nya uppgifter ska även fortsättningsvis i första hand utföras av befintliga myndigheter. Regeringen kommer att följa upp och utvärdera hur införandet av Statens servicecenter har påverkat förutsättningarna för myndigheter att effektivisera sin verksamhet, samt vilken effekt införandet haft för administrativa kostnader inom staten som helhet. Utredningar har visat att det kan vara utmanande för små myndigheter att upprätthålla nödvändig kompetens som krävs för att efterleva regelverken inom olika områden, såsom ekonomisk styrning och tillhandahållande av offentlig information. Regeringen kommer att analysera behovet av lämpliga åtgärder för att verksamheterna ska kunna bedrivas med bättre måluppfyllelse och högre kostnadseffektivitet än . Utveckla statsförvaltningens förmåga att samverka I ett förvaltningssystem med många organisatoriska gränser är det, enligt regeringen, särskilt viktigt att det finns goda förutsättningar för samarbete, samordning och samverkan. Att myndigheterna ses som delar av staten som helhet är avgörande för att statsförvaltningen ska vara effektiv. Regeringen anser därför att statsförvaltningens förmåga att samverka bör utvecklas. Flera av de myndigheter som har fått en ökad arbetsbelastning under pandemin har löst detta genom att tillfälligt låna in personal från andra myndigheter, vilket regeringen ser positivt på. Regeringen bedömer dock att in- och utlån av personal mellan myndigheter borde kunna ske i större utsträckning. Ett arbete har därför initierats för att utreda om åtgärder behöver vidtas för att fler in- och utlån ska kunna genomföras framöver.