bet · H801UU9 · 2021-06-03 00:00:00 — Strategisk exportkontroll 2020 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2020/21:114 till handlingarna och att samtliga motionsyrkanden avslås. I betänkandet behandlas frågor om exportkontroll av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. I betänkandet finns fyra reservationer (SD, V, KD). Skrivelse 2020/21:114 Strategisk exportkontroll 2020 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Sexton yrkanden i följdmotioner. Två yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motionsyrkande som bereds förenklat 1.Krigsmaterielexport m.m., punkt 1 (SD) 2.Krigsmaterielexport m.m., punkt 1 (V) 3.Export till krigförande länder i , punkt 2 (V) 4.Export till krigförande länder i , punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motion som avstyrks Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:4004 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2020/21:4015 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 6–10. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Export till krigförande länder i 2020/21:4015 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:4016 av m.fl. (KD). Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) lägger skrivelse 2020/21:114 till handlingarna. Motionsyrkande som bereds förenklat avslår det motionsyrkande som finns upptaget under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:114 Strategisk exportkontroll 2020 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden, följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen samt motioner om strategisk exportkontroll från den allmänna motionstiden /21. Ett motionsyrkande föreslås beredas förenklat. informerade generaldirektör , (), utskottet om myndighetens verksamhet. Detta är den 37:e gången som regeringen redogör för sin politik på området exportkontroll i en skrivelse till . Den första skrivelsen om strategisk exportkontroll överlämnades . Den senaste, skrivelsen (skrivelse 2019/20:114) behandlades i betänkande /20:UU11. I skrivelsen redogör regeringen för den svenska politiken för exportkontrollpolitik i fråga om krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av den export inom området som har förekommit . Dessutom beskrivs samarbetet inom EU och i andra internationella forum i frågor som rör strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motioner, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (V). I skrivelsen redovisar regeringen sin politik när det gäller den strategiska exportkontrollen – dvs. exportkontrollen av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Med termen produkter med dubbla användningsområden (PDA) avses föremål tillverkade för civilt bruk, som även kan användas för tillverkning av massförstörelsevapen eller krigsmateriel. Kontrollen av export av krigsmateriel är nödvändig för att uppfylla våra nationella målsättningar och internationella åtaganden, samt för att säkerställa att utförseln av produkter från görs i enlighet med fastställt exportkontrollregelverk. Krigsmateriel får enligt 1 § andra stycket lagen (1992:1300) om krigsmateriel endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot internationella förpliktelser eller utrikespolitik i övrigt. Tillståndsprövningen görs i enlighet med de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport, EU:s gemensamma ståndpunkt om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel samt (, ATT). () är behörig tillståndsmyndighet. Som ett led i arbetet för ökad öppenhet och transparens på exportkontrollområdet redovisas i årets skrivelse bl.a. mer detaljerad information om avslagsbeslut, krigsmaterielexportens historiska utveckling och avtal om samarbete och licenstillverkning. Ytterligare information har också tillfogats för en bättre historisk jämförelse av krigsmaterielexporten. Därutöver redovisas mer detaljerad information om beviljade och giltiga avtal om samarbete och licenstillverkning. ISP och () bidrar, på begäran av regeringen, med statistikunderlag till skrivelsen. Statistiken i skrivelsen kompletterar den information som lämnas i myndigheternas egna publikationer. föreslår i kommittémotion 2020/21:3442 av m.fl. yrkande 9 att regeringen ska verka för en ökad europeisk harmonisering av exportkontrollen för krigsmateriel. anför i kommittémotion 2020/21:4004 av m.fl. att varken politiken för global utveckling (PGU) eller jämställdhetsaspekter ska ingå som kriterier vid prövning av krigsmaterielexport (yrkandena 1 och 2). Motionärerna anser också att det finns ett behov av icke-spridningsövningar (yrkande 3) och att efterkontroller av krigsmaterielexport bör införas (yrkande 4). Vidare anförs i motionens yrkande 5 att det behövs specialistkompetens vid ISP. anför i kommittémotion 2020/21:4015 av m.fl. yrkande 1 att regeringen bör få i uppdrag att genomföra en grundlig utvärdering av det förändrade regelverket för exportkontroll. Vidare anförs i yrkande 2 att ISP bör lämna över alla beslut om tillstånd för utförsel till icke-demokratiska och krigförande länder, inklusive följdleveranser, till regeringen för prövning enligt det förändrade regelverket. I yrkande 3 anförs att regeringen i kommande skrivelser om exportkontroll, krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden bör redovisa enligt vilken lag som exporttillstånd har beviljats. I motionens yrkande 4 anförs att all vapenexport till de länder som deltar militärt i kriget i , följdleveranser inkluderat, bör upphöra omgående. bör också skyndsamt ta initiativ i EU och FN för ett internationellt vapenembargo mot samtliga krigförande länder i (yrkande 5). Vidare anförs i yrkande 6 att regeringen bör utvärdera utvecklingen i och agera för att svenska vapen inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller skapar instabilitet i regionen. Enligt yrkande 7 bör regeringen inte ge stöd till Saabs eventuella försäljning till utan i stället verka för fredliga lösningar i landet. Motionärerna anser också att regeringen bör initiera en utredning för att bedöma om exportkontrollen av produkter med dubbla användningsområden bör skärpas (yrkande 8) samt att bör verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot (yrkande 9). Slutligen anförs i yrkande 10 att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur import av krigsmateriel ska genomföras och integreras inom det förändrade regelverket. anför i kommittémotion 2020/21:4016 av m.fl. att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten att stoppa export och följdleveranser av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden till och så länge länderna är inblandade i . Utskottet konstaterar inledningsvis, liksom vid tidigare beredningar av skrivelsen om strategisk exportkontroll (bl.a. bet. 2019/20:UU11), att försvarsindustrin är en central del av den svenska säkerhets- och försvarspolitiken. Krigsmaterielexporten stärker den svenska försvarsindustrins möjligheter att behålla en hög konkurrenskraftig tekniknivå och därigenom den kompetens som krävs för att underhålla och vidmakthålla Försvarsmaktens materielsystem. En internationellt konkurrenskraftig tekniknivå bidrar också till att förblir ett intressant land för det internationella samarbetet och medför bättre möjligheter för att påverka det internationella samarbetet inom exportkontroll. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att värna ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete i materielfrågor med ett antal traditionella samarbetsländer, vilket bygger på både export och import av krigsmateriel. Det nuvarande svenska exportkontrollregelverket består av lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel samt de principer och riktlinjer för krigsmaterielexport som har beslutats av regeringen. Lagen anger tillståndsprövningens övergripande villkor, medan de generella principer och kriterier som ska beaktas i prövningen återges i riktlinjerna. Utskottet konstaterar att biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut i betänkande 2017/18:UU9, vilket innebär att regeringens förslag om skärpt exportkontroll av krigsmateriel antogs (rskr. 2017/18:163). Det nya regelverket trädde i kraft och har därmed varit i kraft . Utskottet konstaterar att regelverket följs upp och utvärderas löpande, bl.a. genom behandling av regeringens årliga skrivelse till regeringen och genom samråden med (). Därför ser utskottet inte något behov av ytterligare utvärdering eller revidering av regelverket. Flera yrkanden rör export av krigsmateriel till enskilda länder. Utskottet framhåller att den svenska tillståndsprövningen bygger på en helhetsbedömning med utgångspunkt i regeringens riktlinjer och etablerad praxis. Dessa riktlinjer utgör de principer som regeringen har lagt fast i praxis och som ska vara vägledande vid tillståndsprövningen. Vidare beaktas i tillståndsprövningen kriterierna i EU:s gemensamma ståndpunkt (2008/944/Gusp) och . Den svenska tillståndsprövningen av utförsel av krigsmateriel och annan utlandssamverkan bygger även på en uppdelning av de utrikespolitiska hindren i ovillkorliga hinder respektive villkorliga hinder. Ett ovillkorligt hinder innebär att en utförsel eller annan utlandssamverkan är utesluten. De ovillkorliga hindren är således hinder som förbjuder export trots att det kan vara motiverat utifrån säkerhets- eller försvarspolitiska skäl. Utskottet konstaterar att ett beslut av , av EU eller av () om ett vapenembargo utgör ett sådant ovillkorligt hinder. Utskottet konstaterar vidare att det i ärenden där det inte finns några ovillkorliga hinder ska göras en helhetsbedömning där hänsyn tas till alla omständigheter som är betydelsefulla för ärendet. Förekomsten av ett villkorligt hinder innebär att det finns en presumtion för att tillstånd inte ska ges, men det ska också ställas mot de breda säkerhets- och försvarspolitiska intressen som kan finnas i det enskilda fallet. I riktlinjerna anges att respekt för mänskliga rättigheter och den mottagande statens demokratiska status utgör centrala villkor vid tillståndsprövningen. Ju sämre den demokratiska statusen är, desto mindre utrymme finns för att tillstånd beviljas. Ifall det förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter eller grava brister i den demokratiska statusen utgör det hinder för beviljande av tillstånd. I tillståndsprövningen ska det också beaktas om utförseln eller utlandssamverkan motverkar en rättvis och hållbar utveckling i mottagarlandet. Riktlinjerna anger vidare att tillstånd till utförsel av krigsmateriel för strid, eller till annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel för strid eller övrig krigsmateriel, inte bör beviljas om det avser en stat som befinner sig i väpnad konflikt med en annan stat, oavsett om krigsförklaring har lämnats eller inte, en stat som är invecklad i en internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller en stat som har inre väpnade oroligheter. Enligt riktlinjerna bör tillstånd beviljas för utförsel av materiel som klassificerats som övrig krigsmateriel. Denna presumtion gäller om den mottagande staten inte befinner sig i väpnad konflikt med en annan stat eller har inre väpnade oroligheter, om det i den mottagande staten inte förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter, om det inte finns grava brister i den mottagande statens demokratiska status och om det inte finns ett ovillkorligt hinder. Av riktlinjerna framgår även att ett meddelat tillstånd till utförsel ska återkallas om det uppstår ett ovillkorligt exporthinder. Ett tillstånd bör också återkallas om den mottagande staten kommer i väpnad konflikt med en annan stat eller får inre väpnade oroligheter. Riktlinjerna anger även att det undantagsvis bör, i de två senare fallen, vara möjligt att avstå från att återkalla ett tillstånd, om det är förenligt med de folkrättsliga reglerna och med principerna och målen för utrikespolitik. Utskottet konstaterar att () har till uppgift att självständigt pröva ansökningar om tillstånd i enlighet med regelverket i dess helhet. Inspektionen ska lämna över ett ärende till regeringens prövning om ärendet har principiell betydelse eller annars är av särskild vikt (1 § andra stycket krigsmateriellagen). Ärenden som är av principiell betydelse eller större vikt överlämnas till regeringen för beslut eftersom de riktlinjer som finns inte alltid ger tillräcklig vägledning. Av proposition 2017/18:23 med förslag till skärpt exportkontroll av krigsmateriel framkom att en följd av förändringarna för tillståndsprövningen väntades bli att fler ärenden kommer att behöva överlämnas till regeringens prövning. Frågan om export av vapen till länder som deltar i den väpnade konflikten i tas upp i två motioner. Utskottet noterar att det framgår av skrivelsen att det i januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, uttalas en principiell inställning om att inte godkänna vapenexportaffärer till icke-demokratiska länder som deltar militärt i så länge konflikten pågår. Enligt skrivelsen överensstämmer regeringens politik på detta område med det principiella ställningstagandet i januariavtalet. Det framgår också av skrivelsen att det finns formella EU-beslut, antingen självständiga eller grundade på FN-beslut, om att vapenembargon ska gälla bl.a. . Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) genomför EU embargon beslutade av FN när det gäller bl.a. handel med vapen och produkter med dubbla användningsområden. EU kan med enhällighet också besluta om vissa embargon som går utöver vad har beslutat. Dessa beslut av är ett utslag av medlemsstaternas vilja att agera gemensamt i olika säkerhetspolitiska frågor. Ett vapenembargo som har beslutats av FN eller EU genomförs genom tillämpning av respektive medlemsstats nationella regelverk för exportkontroll. EU:s vapenembargon omfattar normalt även förbud mot att lämna tekniska och finansiella tjänster med anknytning till krigsmateriel. Dessa förbud regleras i rådsförordningar. Embargon mot handel med produkter med dubbla användningsområden regleras såväl i rådsbeslut som i rådsförordningar. Även de åtföljs normalt av förbud mot att lämna tekniska och finansiella tjänster med anknytning till produkterna. Utskottet noterar utöver det att EU:s medlemsländer 1998 kom överens om att fastställa gemensamma bestämmelser för kontroll av vapenexport, även om området förblir nationell kompetens. Det nuvarande regelverket på EU-nivå ställer upp ett antal utförliga kriterier som alla medlemsländer ska tillämpa i prövningen av en enskild export. Kriterierna handlar bl.a. om situationen i mottagarlandet i fråga om respekt för de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, liksom risken för väpnad konflikt. Ett antal yrkanden har koppling till frågan om följdleveranser. Enligt riktlinjerna bör tillstånd beviljas för utförsel av reservdelar till krigsmateriel som har exporterats eller överförts med tillstånd, om det inte finns ett ovillkorligt hinder. Detsamma bör gälla för speciell ammunition till tidigare levererad krigsmateriel och andra leveranser som har direkt samband med tidigare levererad krigsmateriel. Följdleveranser ska bedömas från fall till fall enligt de förutsättningar som anges i riktlinjerna. Utskottet behandlade frågan om följdleveranser i samband med betänkande 2017/18:UU9 om skärpt export av krigsmateriel. Där konstaterade utskottet att långsiktiga utfästelser behövs för att svensk försvarsindustri ska kunna komma i fråga vid långsiktiga försvarsupphandlingar. Utskottet framhöll även att tolkningen av begreppet följdleverans bör vara restriktiv för att legitimera en fortsatt positiv presumtion för följdleveranser och konstaterade att EKR har en uppgift att vid uttolkningen av följdleveransbegreppet säkerställa att tillståndsgivningen fortlöpande står i samklang med svensk försvars-, säkerhets- och utrikespolitik samt att den görs på ett enhetligt sätt. Utskottet ställde sig även bakom regeringens förslag till precisering av följdleveransbegreppet, nämligen att det skulle omfatta reservdelar till tidigare levererad krigsmateriel, speciell ammunition till tidigare levererad krigsmateriel samt andra leveranser som har ett direkt samband med tidigare beviljade tillstånd. Vidare ställde sig utskottet bakom regeringens förslag om att förändringarna inte skulle få retroaktiv verkan, bl.a. mot bakgrund av en strävan efter balans mellan de mottagande ländernas berättigade förväntningar på leveranssäkerhet och det svenska intresset av att vidmakthålla en strikt exportkontroll. Utskottet ställde sig därmed även bakom att den tidigare ordningen skulle fortsätta att tillämpas vid prövningen av följdleveranser i fråga om export som redan hade godkänts. Frågor om kontrollmekanismer för import av krigsmateriel tas upp i en motion. Utskottet konstaterar att upphandling av såväl svensk som importerad krigsmateriel regleras i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling och i lagen (2011:1029). om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. I den sistnämnda anges bl.a. vissa omständigheter som kan innebära att en leverantör kan uteslutas från en upphandling. Dessa innefattar delaktighet i organiserad brottslighet, penningtvätt och finansiering av terrorism m.m. Utskottet noterar vidare att av krigsmaterielexport i utredningsbetänkandet Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (SOU 2015:72) konstaterade att det finns skäl för regeringen att närmare belysa frågan om svenska statens import av krigsmateriel ska omfattas av motsvarande kontroll som exporten. Utskottet anförde i betänkande 2017/18:UU9 att det kan finnas skäl att överväga behovet och möjligheten till att införa regler för import av krigsmateriel. Utskottet utgår från att regeringen överväger frågan och vid behov återkommer till med förslag. Utskottet behandlade frågan om ökad öppenhet och transparens på krigsmaterielexportområdet i betänkande 2018/19:UU9. Utskottet står även fortsättningsvis bakom ståndpunkten att det, inom de ramar som ges av sekretesslagstiftningen, behöver finnas öppenhet och transparensför att nå en bred förankring av exportkontrollpolitiken i och hos allmänheten. Genom ett parlamentariskt deltagande i beslutsprocessen skapas förutsättningar för kontinuitet och långsiktighet i exportkontrollpolitiken när det gäller krigsmateriel och genom ökad öppenhet förbättras möjligheterna till politiskt deltagande och ansvarsutkrävande. Utskottet konstaterar att regeringens årliga skrivelse till fyller en viktig funktion när det gäller insyn i frågor som rör exportkontrollen och exporten av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Skrivelsen överlämnades första gången och har utvecklats . Redovisningen har utökats . Informationen om den faktiska exporten har utökats och mer information ges om export inom varje materialkategori. Vidare har redovisningen strukturerats om enligt kronologisk ordning för att bli mer överskådlig. En nyhet är att ISP ger sin egen syn på viktiga tendenser i den svenska och internationella exportkontrollen. Regelverket för exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden (PDA) är gemensamt för EU:s medlemsstater. Utskottet noterar att arbetet i rådsarbetsgruppen för PDA-frågor dominerades av fortsatta förhandlingar om kommissionens förslag till omarbetning av rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (den s.k. PDA-förordningen). I trepartsförhandlingen, där resultatet av medlemsstaternas förhandlingsarbete förankras med och kommissionen, kunde avslutas med en överenskommelse av den slutliga kompromisstexten. Förordningen väntas antas slutligt , med ikraftträdande . Utskottet noterar att en mer genomgående revidering av skrivelsen har gjorts när det gäller produkter med dubbla användningsområden för att göra statistiken tydligare och mer tillgänglig. Utskottet välkomnar initiativ för ökad transparens och tillgänglighet och framhåller vikten av att regeringen, som den har aviserat, fortsätter att utveckla skrivelsen i dialog med utskottet och i samverkan med berörda myndigheter. Det framgår av skrivelsen att bereder ett förslag om att införa mer systematiska efterkontroller (verifikationsbesök) i utlandet av export från av lätta vapen. Utskottet delar regeringens uppfattning att sådana kontroller kan vara ett värdefullt komplement till en strikt tillståndsprövning för att motverka avledning av materiel till icke avsedda mottagare. Ett system för efterkontroller ska enligt skrivelsen införas . Med anledning av ett motionsyrkande om vikten av icke-spridningsövningar noterar utskottet att det framgick av föredragning för utskottet att sådana övningar genomförts och enligt myndighetens uppfattning varit av värde. Utskottet noterar detta och förutsätter att frågan hanteras inom ramen för deltagande myndigheters prioriteringar. Utskottet är inte heller berett att uttala sig om vilken specifik kompetens som bör finnas på , men förutsätter att regeringen genom sina styrinstrument säkerställer att myndigheten har möjlighet att fullfölja sitt uppdrag. Med hänvisning till vad som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3442 yrkande 9, 2020/21:4004 yrkandena 1–5, 2020/21:4015 yrkandena 1–10 och 2020/21:4016. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2020/21:114 till handlingarna. Utskottet har inga synpunkter på skrivelse 2020/21:114 utöver vad som framgår ovan och föreslår därmed att skrivelsen läggs till handlingarna. Motionsyrkande som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avstyrker det motionsyrkande som beretts i förenklad ordning. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i en motion som är föremål för förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 (bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335) och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning noterat att den motion som återfinns i bilaga 2 inte kan vara aktuell för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott denna motion. Krigsmaterielexport m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4004 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:4015 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 6–10. har exportkontrollen av strategiska produkter kunnat fortsätta trots den pågående pandemin. Detta är mycket positivt eftersom försvarsindustri på många sätt bidrar till svensk utrikes- och säkerhetspolitik och en krigsmaterielexport noga behöver följas upp av en effektiv exportkontroll. Myndigheten som ansvarar för exportkontrollen, ISP, har fått en ny generaldirektör, vilket vi välkomnar då denna stol alltför länge stått tom. Det är också positivt att antalet tillstånd för att tillverka och tillhandhålla krigsmateriel ökat, då det ger en ökad kontroll i enlighet med de ändringar som genomförts. Det är fortsatt viktigt att följa upp och informera om vilka regler som gäller för krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden bland näringsidkare inom detta område.