bet · H801KrU7 · 2021-06-14 00:00:00 — Barns och ungas läsning Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. Motionsyrkandena avstyrks främst med hänvisning till de insatser som görs, pågående beredningar och att yrkanden till viss del är tillgodosedda. Skrivelsen tar upp frågor som rör bl.a. vikten av läsning, samling för läsande, små barns språkutveckling, barns och ungas läsning samt bibliotekens läsfrämjande arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om punktskrift, faktorer som hindrar läsning, folkbibliotek som en öppen och tillgänglig plats för alla, prioriterade grupper för biblioteken, nationella bibliotekskort, trygga bibliotek, stärkt läsförståelse i utanförskapsområden, kompetensutveckling för lärare, uppdrag till bibliotek att stödja äldre i ny teknik samt e-böcker. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, KD, L) och två särskilda yttranden (M, V). Skrivelse 2020/21:95 Barns och ungas läsning. Tolv yrkanden i följdmotioner. Tolv yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillgänglig läsning, flerspråkighet och punktskrift Ett läsfrämjandelyft för bibliotekarier Faktorer som hindrar bl.a. läsning Folkbibliotek, en öppen och tillgänglig plats för alla Prioriterade grupper för biblioteken Stärkt läsförståelse i utanförskapsområden Uppdrag till bibliotek att stödja äldre inom ny teknik Motionsyrkanden som bereds förenklat 1.Ett läsråd inrättas, punkt 2 (SD) 2.Läsning i skolan, punkt 3 (SD) 3.Läsning i skolan, punkt 3 (KD) 4.Tillgänglig läsning, flerspråkighet och punktskrift, punkt 4 (SD) 5.Ett läsfrämjandelyft för bibliotekarier, punkt 5 (M) 6.Faktorer som hindrar bl.a. läsning, punkt 6 (SD) 7.Prioriterade grupper för biblioteken, punkt 8 (SD) 8.Nationellt bibliotekskort, punkt 9 (SD) 9.Trygga bibliotek, punkt 10 (SD) 10.Trygga bibliotek, punkt 10 (L) 11.Stärkt läsförståelse i utanförskapsområden, punkt 11 (KD) 12.Kompetensutveckling för lärare, punkt 12 (KD) 13.Uppdrag till bibliotek att stödja äldre inom ny teknik, punkt 13 (M) 14.E-böcker, punkt 14 (M) 15.E-böcker, punkt 14 (SD) 1.Skrivelsen , punkt 1 (M) 2.Skrivelsen , punkt 1 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 yttrande 2020/21:UbU7y Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2020/21:95 till handlingarna. 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) 2020/21:3985 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) Tillgänglig läsning, flerspråkighet och punktskrift 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 4 (SD) Ett läsfrämjandelyft för bibliotekarier 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 5 (M) Faktorer som hindrar bl.a. läsning 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 6 (SD) Folkbibliotek, en öppen och tillgänglig plats för alla 2020/21:2003 av m.fl. (S) och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 16. Prioriterade grupper för biblioteken 2020/21:2117 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 7 (SD) 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 8 (SD) 2020/21:2117 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (L) Stärkt läsförståelse i utanförskapsområden 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2020/21:3985 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 11 (KD) 2020/21:3985 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 12 (KD) Uppdrag till bibliotek att stödja äldre inom ny teknik 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 13 (M) 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 14 (M) Reservation 15 (SD) Motionsyrkanden som bereds förenklat 2020/21:427 av (KD), 2020/21:428 av (KD) och 2020/21:2258 av m.fl. (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Lawen Redar (S), (L), (V), (M), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (KD), (S), i (SD), (MP), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:95 Barns och ungas läsning, tolv yrkanden i följdmotioner och tolv yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Av dessa behandlas tre yrkanden i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I bilaga 1 finns en förteckning över de förslag som behandlas i detta betänkande. Ett yttrande över skrivelsen och de motioner som väckts med anledning av den har lämnats av utbildningsutskottet i de delar som berör utbildnings-utskottets beredningsområde (yttr. 2020/21:UbU7y). Yttrandet återges i bilaga 2. fick utskottet information från representanter för . I skrivelsen redogör regeringen för sina bedömningar utifrån Läsdelegationens betänkande Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57). Regeringen bedömer att läsfrämjande insatser i och utanför skolan bör samverka i högre utsträckning än , i syfte att bidra till att ge barn och unga mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Regeringen föreslår att ett läsråd med uppdrag att samla och samordna aktörer och insatser kring barns och ungas läsning inrättas. Samverkan mellan folkbibliotek, barnhälsovård och förskola bör öka i syfte att stärka små barns språkutveckling. Fortsatta satsningar på förskolan bör genomföras i syfte att stärka barns språkutveckling. Skolan bör fortsätta att stärka elevernas språk-, läs- och skrivutveckling. Läslyftet som helhet bör fortsätta inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. Fritidshem och skollov bör fortsatt utgöra en möjlighet för att stimulera barns och ungas läsförmåga och läsintresse. bör genomföra ytterligare insatser för att stödja läsande förebilder. Barn och unga bör få möjlighet att utveckla sitt nationella minoritetsspråk, sitt modersmål och teckenspråk, parallellt med det svenska språket samt ges god tillgång till litteratur på de nationella minoritetsspråken och andra språk än svenska. Barn och unga med läsnedsättning bör ha tillgång till för dem tillgänglig litteratur. Ett nationellt läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier bör införas med ett särskilt fokus på barns och ungas läsning. Skolbiblioteken är en viktig resurs för elevernas lärande och bör fortsätta att bidra till att stärka barns och ungas läsintresse såväl inom som utanför skolan. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför särskilt yttrande 1 (M) och 2 (V). Regeringen tar i skrivelsen upp frågor som rör bl.a. läsfrämjande insatser i förskolan och skolan, läsning i fritidshemmet och på lov, läsande förebilder, bibliotekens läsfrämjande arbete samt uppföljning av läsfrämjande insatser och framtida inriktning. Utskottet vill betona vikten av att ge alla barn och ungdomar likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. I likhet med regeringen vill utskottet understryka läsningens stora betydelse för utbildning, privatliv, arbetsliv och samhällsliv, och att läsförmågan spelar en stor roll för barns och ungas kunskapsutveckling och möjlighet att ta del av och påverka det samhälle vi lever i. Att stärka barns och ungas läsförmåga och läslust redan från tidig ålder, bl.a. med hjälp av vuxna förebilder, är viktigt. Utskottet delar regeringens bedömning att åtgärder för att stimulera barns och ungas läsintresse i förskola, skola, fritidshem, på skolloven och med hjälp av biblioteken bör fortgå och utvecklas. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att bl.a. värna de institutioner som ska främja språk, läsning och bildning. Utskottet hänvisar bl.a. till det läsråd som avses inrättas och som kan bidra till att samordna och lyfta de kompetenser som finns hos olika aktörer. Jämför reservation 1 (SD). Regeringen bedömer att läsfrämjande insatser i och utanför skolan bör samverka i högre utsträckning än , i syfte att bidra till att ge barn och unga mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Regeringen anger att ett läsråd med uppdrag att samla och samordna aktörer och insatser kring barns och ungas läsning kommer att inrättas, och att i regleringsbrevet har fått i uppdrag att förbereda inrättandet av ett läsråd inom myndigheten. har, efter regeringens förslag i budgetpropositionen , beslutat att avsätta för ett läsråd med uppdrag att samla och samordna aktörer och insatser inom kultur, skolor, myndigheter, civilsamhälle, folkbildning, bokhandlar, förlag och andra delar av näringslivet kring barns och ungas läsning m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:3987 yrkande 1 vikten av att värna och vårda språket i all offentlig verksamhet och att vårda de institutioner som har i uppdrag att främja språk, läsning och bildning. Motionärerna anser att samhället ska visa att läsning och bildning är viktigt, och att detta går att göra delvis med ett läsråd men också genom de värderingar som det offentliga sänder ut vad gäller språk och läsning. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att värna och vårda språket och att vårda de institutioner som har i uppdrag att främja språk, läsning och bildning. Frågor om språk- och läsutveckling rör flera samhällsaktörer, och utskottet välkomnar att ett läsråd inrättas som kan bidra till att samordna aktörer och insatser kring barns och ungas läsning i och utanför skolan. Ett läsråd skapar också bättre förutsättningar att samordna och lyfta fram de kompetenser som finns hos olika aktörer så att de resurser som finns utnyttjas på bästa sätt. Utskottet anser att motionsyrkandet till viss del får anses tillgodosett och inte bör leda till någon åtgärd från sida. Därmed avstyrker utskottet motion 2020/21:3987 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att värna ungas läsning, om vikten av den fria läsningen under skoltid och om en klassikerlista. Utskottet hänvisar bl.a. till de läsfrämjande insatser som görs i förskolan och skolan, på skolbiblioteken och folkbiblioteken samt att de kurs- och ämnesplaner som finns i svenska tillgodoser att eleverna får möta en bredd av bl.a. skönlitteratur. Jämför reservation 2 (SD) och 3 (KD). Regeringen bedömer att elevernas språk-, läs- och skrivutveckling bör fortsätta att stärkas. Läslyftet som helhet bör fortsätta inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen i syfte att bidra till långsiktighet och ge huvudmännen stöd för att skapa hållbar kompetensutveckling. Läslyftets material bör som också fortsatt ge stöd för samverkan mellan olika pedagogiska yrkesgrupper. Regeringen har gjort och gör en rad olika insatser för att stärka elevers läsning. Läslyftet har utvidgats till fler målgrupper och förlängts i olika omgångar. () har i regleringsbrevet fått i uppdrag att –2023 fortsätta att svara för fortbildning i läs- och skrivutveckling med inriktning mot förskoleklassen och lågstadiet. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:3987 yrkande 2 värdet av en klassikerlista med litteratur för utvecklandet av språkfärdigheter, bildning och läsglädje. Motionärerna framhåller att det genom en klassikerlista blir lättare att ta del av den svenska litteraturskatten genom några av vårt lands främsta verk. m.fl. (KD) påtalar i kommittémotion 2020/21:3985 yrkande 1 vikten av att främja barns och ungas läsning. Motionärerna anför att för barn som växer upp i ett hem utan böcker och utan en lästradition är det särskilt viktigt att skolan stimulerar och uppmuntrar till läsning, inte minst om barnet inte har svenska som modersmål. I samma motion yrkande 2 framhåller motionärerna vikten av den fria läsningen under skoltid. Motionärerna vill vidare i yrkande 3 införa en klassikerlista, en lista med litterära verk som romaner, noveller, essäer, sagor och dikter – alltifrån antiken till nutid – men också filmer och musik, som alla elever bör komma i kontakt med och ta del av under sin skolgång. Motionärerna framhåller att om inte skolan erbjuder vägledning in i litteraturhistorien blir det ett privilegium förbehållet dem som får detta med sig hemifrån. Den största satsningen inom utbildningsområdet är Läslyftet – en omfattande kompetensutvecklingsinsats för lärare i läs- och skrivutveckling. Läslyftet infördes genom ett regeringsuppdrag till mot bakgrund av bl.a. de försämrade resultaten i läsförståelse i Pisamätningen . Efter ett tilläggsuppdrag 2016 riktar sig satsningen även till förskollärare och skolbibliotekarier. Läslyftet har nått av samtliga lärare och förskolepersonal . fick 2017 ett regeringsuppdrag att –2019 genomföra insatser som har till syfte att främja utgivning och spridning av litteratur på de nationella minoritetsspråken. Inom uppdraget tog även fram en katalog över ny litteratur på nationella minoritetsspråk, vars syfte är att underlätta för bibliotek och läsare att få tillgång till litteratur på våra fem nationella minoritetsspråk. Av kursplanen för framgår att undervisningen i ämnet svenska bl.a. ska syfta till att stimulera elevernas intresse för att läsa, och eleverna ska möta samt få kunskaper om skönlitteratur från olika tider och skilda delar av världen. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av sakprosa. I mötet med olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. På motsvarande sätt ska undervisningen i svenska och litteratur i gymnasieskolan bl.a. omfatta centrala skönlitterära verk författade av såväl kvinnor som män och tongivande författare från olika epoker, från olika kulturer och från olika delar av världen. tillsatte regeringen en utredning som har i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken. Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel redovisade delbetänkandet Skolbibliotek för bildning och utbildning (SOU 2021:3). I betänkandet anges bl.a. följande om skolbibliotekens roll för det fria läsandet: En god läsförståelse är avgörande för att eleverna ska klara sina studier i alla ämnen och skolbiblioteket kan spela en viktig roll för att främja såväl läsintresset som läsförmågan. Skolbibliotekarier kompletterar ofta lärarnas undervisning om läsning och texter bland annat genom att uppmärksamma det fria läsandet. Detta läsande har både ett värde i sig och spelar stor roll för att eleverna ska utveckla den läsförmåga som behövs för att tillgodogöra sig undervisningen i skolan. Delbetänkandet bereds inom . Slutbetänkandet ska redovisas . Utskottet välkomnar regeringens skrivelse och instämmer med regeringen i bedömningen att läsfrämjande insatser i och utanför skolan i högre utsträckning bör samverka för att ge barn och unga likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Utskottet är vidare positivt till att ett läsråd ska inrättas med uppgift att samordna aktörer och insatser för barns och ungas läsning. När det gäller små barns språkutveckling bedömer regeringen att satsningarna på att stimulera barns språkutveckling i förskolan bör fortsätta. Utskottet kan konstatera att det har genomförts flertalet insatser för att stärka språkets roll i förskolan, bl.a. i den reviderade läroplanen för förskolan (Lpfö 18) och det statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan som infördes . Därutöver bereds betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling (SOU 2020:67) inom . Regeringen bedömer att språk, läs- och skrivutvecklingen bör fortsätta att stärkas i skolan, bl.a. genom en förlängning och utvidgning av Läslyftet till fler yrkesgrupper. Utskottet instämmer i denna bedömning och vill även hänvisa till att regeringen vidtagit ett flertal kompetensutvecklingsinsatser och insatser för att främja läsning bland barn och unga. Här kan särskilt nämnas att den nationella satsningen Bokstart byggts ut och att fått i uppdrag att genomföra insatser för att främja ett ökat läsande, inklusive att När det gäller frågan om att utöka den fria läsningen vill utskottet dels framhålla de ovan beskrivna satsningarna för ökat läsande hos barn och unga, dels påminna om det betänkande från Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel (SOU 2021:3) som bereds inom . Utredningen har bl.a. framfört att skolbibliotekarier har en central plats för det fria läsandet, och att elevers motivation för läsning kan öka genom samarbete mellan lärare och skolbibliotekarier. När det sedan gäller förslag om införandet av en klassikerlista vill utskottet påminna om att det av kursplanen i svenska i framgår att eleverna ska möta och få kunskaper om skönlitteratur från olika tider och skilda delar av världen. Motsvarande ska undervisningen i ämnet svenska i gymnasieskolan bl.a. omfatta centrala skönlitterära verk författade av såväl kvinnor som män och tongivande författare från olika epoker, från olika kulturer och från olika delar av världen. Mot denna bakgrund anser utskottet att de nu gällande kurs- och ämnesplanerna väl tillgodoser att eleverna får möta en bredd av skönlitteratur, texter, filmer och musik. Med hänvisning till pågående arbete och vidtagna åtgärder anser utskottet att kulturutskottet bör avstyrka motionsyrkandena. Som motionärerna framhåller är det viktigt att stimulera och uppmuntra barns och ungas läsning och att skapa ett läsintresse, särskilt som undersökningar visar att barns och ungas läsintresse minskar. Utskottet välkomnar därför regeringens satsningar på läsfrämjande insatser i såväl förskolan som skolan, där bl.a. kompetensutvecklingssatsningen Läslyftet har fyllt en viktig funktion. Att det finns tillgång till bra böcker är också av stor betydelse för att komma igång och upprätthålla läsningen och läslusten, och utskottet ser positivt på att det tillsatts en utredning om stärkta skolbibliotek och läromedel. I utredningens delbetänkande Skolbibliotek för bildning och utbildning framhålls bl.a. skolbibliotekariernas roll för det fria läsandet. Utskottet vill också lyfta fram det uppdrag fick 2017 att genomföra insatser som syftade till att främja utgivning och spridning av litteratur på de nationella minoritetsspråken, och den katalog över ny litteratur på de nationella minoritetsspråken som togs fram för att underlätta för bibliotek och läsare att få tillgång till litteratur. När det gäller frågan om en klassikerlista anser utskottet att kurs- och ämnesplanerna i svenska väl föreskriver att eleverna ska möta en bredd av skönlitteratur och olika typer av texter, och ser inga skäl att föreslå de åtgärder som motionärerna förordar. Därmed hänvisar utskottet, i likhet utbildningsutskottet, till pågående arbete och vidtagna åtgärder och anser inte att motionsyrkandena bör leda till någon åtgärd från sida. Motionerna 2020/21: 3987 (SD) yrkande 2 och 2020/21:3985 (KD) yrkandena 1–3 avstyrks. Tillgänglig läsning, flerspråkighet och punktskrift Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om barns och ungas rätt att få lära sig punktskrift och att det borde garanteras i språklagen. Utskottet hänvisar till de rättigheter som finns enligt bl.a. skollagen och till sitt tidigare ställningstagande att punkskrift inte kan sägas vara ett eget språk och därför inte bör omfattas av språklagen. Jämför reservation 4 (SD). Regeringen bedömer att barn och unga även i fortsättningen bör få möjlighet att utveckla sitt nationella minoritetsspråk, sitt modersmål och teckenspråk, parallellt med det svenska språket, och ges god tillgång till litteratur på de nationella minoritetsspråken och andra språk än svenska. Barn och unga med läsnedsättning bör enligt regeringen också ha tillgång till för dem tillgänglig litteratur. Regeringen tillsatte en utredning som bl.a. ska föreslå hur valet av ändamålsenliga och tillgängliga läromedel av hög kvalitet kan underlättas (dir. 2019:91). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:3987 yrkande 3 att det är anmärkningsvärt att det inte är en rättighet för barn och unga med synskada att få lära sig svensk punktskrift och att detta inte garanteras i språklagen. I skollagen (2010:800) finns övergripande bestämmelser för en likvärdig utbildning i hela landet (1 kap. 9 §). Det är huvudmannen som ansvarar för att all utbildning genomförs i enlighet med skollagens bestämmelser (2 kap. 8 §). Alla barn och elever ska ges ledning och stimulans för att utifrån sina förutsättningar och behov kunna utvecklas optimalt enligt utbildnings-målen (1 kap. 4 §). Vidare ska skolans rektor leda och samordna det pedagogiska arbetet på skolenheten. Det är även rektorns ansvar att fördela resurser efter elevernas olika behov (2 kap. 9 och 10 §§). Vidare framgår det av skollagen att alla elever utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Av förarbetena till skollagen framgår att det med lärverktyg avses sådan utrustning och materiel, förutom böcker, som eleverna behöver för att kunna nå målen för utbildningen. Sådana lärverktyg kan även avse alternativa verktyg för lärandet, t.ex. talsyntes (prop. 2009/10:165 s. 374). Diskrimineringslagen (2008:567) har som syfte att främja lika möjligheter och rättigheter. Enligt 1 kap. 4 § diskrimineringslagen är bristande till-gänglighet för personer med funktionsnedsättning grund för diskriminering. I regleringsbrevet fick Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) i uppdrag att utarbeta ett stödmaterial för huvudmän och skolor för att elever med blindhet som använder punktskrift som läsmedium ska ges möjlighet att höja sina kunskapsresultat. SPSM beslutade därför att utarbeta allmänna råd för att ge vägledning till skolhuvudmän och rektorer om lagar, andra bestämmelser och arbetssätt. De allmänna råden är rekommendationer och bör följas om inte skolan uppfyller kraven i bestämmelserna på annat sätt (2014, reviderade 2016). Råden grundar sig i skollagen och gäller för förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. På sin webbplats har SPSM samlat kunskapsmaterial om betydelsefulla faktorer för likvärdig utbildning för elever med synnedsättning, exempelvis tillgänglig lärmiljö, anpassade läromedel och it i lärandet, samt publicerat de allmänna råden. Inom Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) finns ett särskilt organ, . Föreskrifter för MTM och nämnden finns i förordningen (2010:769) med instruktion för Myndigheten för tillgängliga medier. MTM ska bl.a. framställa, köpa in och överföra punktskriftsböcker samt tillhandahålla dessa för försäljning, och dessutom främja tillgången till punktskrift och taktilt illustrerade böcker för barn med funktionsnedsättning. har till uppgift att främja och utveckla taktil läsning och punktskrift som skriftspråk för synskadade. Nämnden ska särskilt utarbeta riktlinjer för den svenska punktskriften och medverka till internationellt samarbete inom området. På begäran av myndigheten ska nämnden ge råd och upplysningar till myndigheten i frågor som rör punktskrift och taktil läsning. I språklagen (2009:600) anges bl.a. att svenska är huvudspråk i , att finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska är nationella minoritetsspråk och att det allmänna ska ha ett särskilt ansvar för att skydda och främja dessa språk liksom det svenska teckenspråket. Inför tillkomsten av språklagen föreslogs att även punktskriften skulle regleras. Regeringen hade enligt propositionen förståelse för detta önskemål men ansåg att punktskriften inte kunde sägas vara ett eget språk och därför inte omfattades av syftet med språklagen (prop. 2008/09:153 s. 43). Med anledning av propositionen väcktes en motion i med förslag om att regeringen skulle återkomma till med förslag till reglering av punktskriften. instämde i regeringens uppfattning att punktskrift inte kan sägas vara ett eget språk och alltså inte borde omfattas av språklagen.