bet · H901JuU9 · 2021-11-18 00:00:00 — Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar om Schengens informationssystem och förslag till ändringar i bl.a. utlänningslagen och offentlighets- och sekretesslagen. Förslagen syftar till att anpassa svensk rätt till om Schengens informationssystem (SIS). Förslagen lämnas med anledning av tre nya EU-förordningar om SIS som antogs 2018. Förordningarna ska börja tillämpas fullt ut vid ett datum som kommissionen ska fastställa . Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Utskottet föreslår även att avslår fyra motionsyrkanden. I betänkandet finns tre reservationer (SD, V) och ett särskilt yttrande (M, KD). Proposition 2020/21:222 Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem. Fyra yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem 1.Tydligare kriterier för återkallelse av uppehållstillstånd, punkt 2 (V) 2.Användning av möjligheter till kontroll, punkt 3 (SD) 3.Insamling, användning och lagring av biometriska uppgifter, punkt 4 (SD) Insamling, användning och lagring av biometriska uppgifter, punkt 4 (M, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem antar regeringens förslag till 1. lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar om Schengens informationssystem, 2. lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 3. lag om ändring i offentlighets och sekretesslagen (2009:400), 4. lag om ändring i utlänningsdatalagen (2016:27), 5. lag om ändring i lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. Därmed bifaller proposition 2020/21:222 punkterna 1–5. Tydligare kriterier för återkallelse av uppehållstillstånd 2021/22:409 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) Användning av möjligheter till kontroll 2021/22:1037 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 2 (SD) Insamling, användning och lagring av biometriska uppgifter 2021/22:1037 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (KD), (S), (M) och (MP). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:222 Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem. I propositionen föreslår regeringen en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar om Schengens informationssystem samt ändringar i bl.a. utlänningslagen och offentlighets- och sekretesslagen. Syftet med lagförslagen är att anpassa svensk rätt till om Schengens informationssystem. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I betänkandet behandlar utskottet även två motioner som har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar om Schengens informationssystem. antar vidare regeringens förslag till ändringar i utlänningslagen, offentlighets- och sekretesslagen, utlänningsdatalagen och lagen om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. Syftet med lagförslagen är att anpassa svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem. avslår motionsyrkanden om tydligare kriterier för återkallelse av uppehållstillstånd, användning av möjligheter till kontroll samt insamling, användning och lagring av biometriska uppgifter. Jämför reservation 1 (V), 2 (SD) och 3 (SD) samt det särskilda yttrandet (M, KD). Schengens informationssystem (SIS) är ett system som använder för att utbyta information med varandra inom ramen för polissamarbete, straffrättsligt samarbete och migrationskontroll. SIS består dels av ett centralt datasystem, dels av nationella datasystem i de deltagande medlemsstaterna. Regelverket innehåller bestämmelser som möjliggör eller kräver att medlemsstaterna lägger in olika typer av registreringar i SIS. Vissa typer av registreringar syftar till att informera övriga medlemsstater om ett visst förhållande, t.ex. att en person har nekats inresa till det registrerande landet. Andra registreringar syftar i stället till att andra medlemsstater ska bistå det registrerande landet med en viss åtgärd, t.ex. att gripa en efterlyst person eller att undersöka ett föremål. SIS inrättades ursprungligen på grundval av bestämmelser i . antogs ett nytt regelverk för SIS, varpå en ny och mer avancerad version av SIS lanserades 2013 under benämningen SIS II. Användningen av SIS inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete kom att regleras i ett rådsbeslut, medan användningen av SIS inom området gräns- och migrationskontroll kom att regleras i SIS II-förordningen. antogs tre nya EU-förordningar om SIS: polisförordningen, gränsförordningen och återvändandeförordningen. Förordningarna trädde i kraft men ska börja tillämpas stegvis. Kommissionen ska anta ett beslut som fastställer när den nya versionen av systemet SIS tas i drift och SIS upphör att gälla. Svensk lag ska anpassas till det nya om SIS I departementspromemorian Ett nytt regelverk för Schengens informationssystem (SIS) (Ds 2019:27) lämnas förslag till de lagändringar som ansetts nödvändiga för att ska kunna uppfylla sina åtaganden enligt SIS-förordningarna. Promemorian remissbehandlades –. I propositionen anges att flera remissinstanser har uttryckt att förslagen i departementspromemorian är alltför begränsade och att det vore önskvärt att utnyttja fler av de möjligheter som SIS-förordningarna medger. Regeringen anger i propositionen att det krävs skyndsamma anpassningar av svensk rätt till det nya , eftersom den nya versionen av SIS snart ska tas i bruk. Därför bedömer regeringen att utgångspunkten bör vara att endast de anpassningar av svensk rätt som krävs för att ska uppfylla sina förpliktelser enligt SIS-förordningarna ska göras. Vidare anser regeringen att de bedömningar som har legat till grund för bestämmelser i nuvarande författningar som utgångspunkt bör godtas. När det gäller det önskemål som förts fram i bl.a. remissvar om utökade möjligheter att ta upp fotografier och fingeravtryck för sökningar i SIS konstaterar regeringen att detta bemöttes i samband med att anpassningar av svensk rätt gjordes med anledning av ändringar i SIS (se prop. 2020/21:6). trädde den nya bestämmelsen 9 kap. 8 f § utlänningslagen (2005:716) i kraft som innebär en sådan utökad möjlighet i samband med gränskontroller. Vidare anger regeringen att hemställan om en allmän översyn av det nationella regelverket om bl.a. insamling av biometriska uppgifter för att stärka den brottsbekämpande verksamheten bereds inom . Regeringen konstaterar att nya regler på nationell nivå om att ta upp och använda biometriska uppgifter kan påverka de framtida möjligheterna till sökningar i SIS. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att lagen om Schengens informationssystem ska upphävas och att en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar om Schengens informationssystem ska införas. Vidare föreslås en ändring i utlänningslagen om återkallelse av uppehållstillstånd och nationell visering, som beskrivs mer utförligt i nästa avsnitt. Slutligen föreslås ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), utlänningsdatalagen (2016:27) och lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. Förslagen innebär bl.a. att sekretess för uppgifter som avser registreringar i SIS omfattar nya registreringskategorier och att sekretessen för sådana uppgifter ska gälla hos fler myndigheter än . Återkallelse av uppehållstillstånd och nationell visering Artiklarna 27–30 i gränsförordningen och 9–12 i återvändandeförordningen innehåller bestämmelser om att medlemsstater i vissa fall är skyldiga att genom ett fastlagt samrådsförfarande utbyta information med varandra. Artiklarna innebär ett krav för en medlemsstat att i vissa fall överväga om det finns skäl att återkalla ett uppehållstillstånd eller en nationell visering och då ta hänsyn till skälen till att en annan medlemsstat har gjort, eller överväger att göra, en registrering i SIS som rör utlänningen. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att lydelsen av 7 kap. 5 § utlänningslagen ska ändras. Regeringens förslag innebär att ett uppehållstillstånd får återkallas i fler situationer än vad som gäller samt att även en nationell visering får återkallas. Enligt förslaget får ett uppehållstillstånd eller en nationell visering efter samråd återkallas för en utlänning i två situationer. Den ena situationen är att det i SIS har gjorts en registrering om återvändande enligt återvändande-förordningen eller en registrering om nekad inresa och vistelse enligt gränsförordningen gällande utlänningen. Den andra situationen är att en annan medlemsstat har fattat ett beslut om återvändande, nekad inresa och vistelse eller återreseförbud och överväger att i SIS göra en registrering om återvändande enligt återvändandeförordningen eller en registrering om nekad inresa och vistelse enligt gränsförordningen gällande utlänningen. I båda situationerna krävs det att det finns tillräckliga skäl för återkallelse. Regeringen konstaterar att rekvisitet tillräckliga skäl även finns i den nuvarande lydelsen av 7 kap. 5 § utlänningslagen. Enligt regeringen bör uttalandena i tidigare förarbeten i stor utsträckning fortfarande vara relevanta vid bedömningen av om återkallelse ska ske eller inte. Det bör dock beaktas att gränsförordningen och återvändandeförordningen, till skillnad mot , betonar att den beviljande medlemsstaten i enlighet med sin nationella rätt ska beakta de eventuella hot mot den allmänna ordningen eller säkerheten som den berörda tredjelandsmedborgarens närvaro kan utgöra på medlemsstaternas territorium. Den tillämpande myndigheten ska fortfarande i varje enskilt fall avgöra om förutsättningarna för återkallelse är uppfyllda. Regeringen konstaterar att varken gränsförordningen eller återvändandeförordningen innebär någon skyldighet för den beviljande medlemsstaten att återkalla uppehållstillståndet. Regeringen anser att det är rimligt att det även vid återkallelse av en nationell visering krävs att det finns tillräckliga skäl för det. Även i detta fall ska såväl den andra medlemsstatens som Schengenstaternas gemensamma intressen beaktas. Vidare menar regeringen att det är rimligt att skälet till att personen är registrerad i SIS vägs in i bedömningen av om den nationella viseringen bör återkallas. Liksom vid återkallelse av uppehållstillstånd bör dock enligt regeringen även hänsyn tas till de intressen som en nationell visering tillgodoser. Enligt 3 kap. 4 § utlänningslagen får en nationell visering beviljas om det finns särskilda skäl. Det kan t.ex. handla om att nära släktingar önskar vistas här i landet för släktbesök än eller affärsbesök. Att en nationell visering i regel tillgodoser mindre angelägna intressen än ett uppehållstillstånd bör rimligen få genomslag i bedömningen av om den nationella viseringen bör återkallas. Detta innebär enligt regeringen att det inte behöver finnas lika starka skäl för att återkalla en nationell visering som för att återkalla ett uppehållstillstånd. Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. hemställan Stärkt brottsbekämpning med stöd av biometriska uppgifter lämnade in en hemställan till , rubricerad Stärkt brottsbekämpning med stöd av biometriska uppgifter. I skrivelsen begärs att regeringen gör en översyn av regleringen om insamling, lagring och användning av biometriska uppgifter för att stärka den brottsbekämpande verksamheten. I skrivelsen redogör för ett växande behov av tillgång till biometriska uppgifter, bl.a. fingeravtryck, fotografier och dna. konstaterar att det på EU-nivå pågår arbete med flera rättsakter som rör polisens möjligheter att använda biometriska uppgifter till stöd för identifiering av personer i det brottsbekämpande arbetet, men att anpassningar även behövs i nationell rätt. ser behov av författningsändringar vad gäller både förutsättningarna enligt bl.a. för att samla in biometriska uppgifter och förutsättningarna enligt framför allt dataskyddsregleringen för att lagra och använda sådana uppgifter i brottsbekämpande syfte. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för att använda biometri som verktyg i brottsbekämpningen (dir. 2021:34). Syftet är att fler personer som misstänks för brott ska kunna identifieras med hjälp av fingeravtryck, dna, ansiktsbilder eller liknande information om individuella kännetecken. Uppdraget gäller de rättsliga möjligheterna att samla in, lagra och använda sådan information. Enligt direktiven ska utredaren bl.a. • lämna förslag som gör att fingeravtryck, dna, ansiktsbilder eller liknande information om personer som är misstänkta eller dömda för brott kan samlas in för registrering i register på ett mer enhetligt, heltäckande och ändamålsenligt sätt än • lämna förslag som gör att informationen kan lagras i register på ett mer enhetligt och ändamålsenligt sätt än • ta ställning till om ska kunna använda ansiktsbilder eller fingeravtryck från brottsutredningar för att söka i t.ex. passregistret, Transportstyrelsens register över körkort eller register i syfte att identifiera personer som misstänks för brott • lämna nödvändiga författningsförslag. I direktiven anges att utredaren noga ska väga behovet av en effektiv brottsbekämpning mot den enskildes rätt till skydd för sin personliga integritet. Utredningen, som antog namnet (Ju 2021:05), ska redovisa uppdraget . I kommittémotion 2021/22:409 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att de situationer där ett uppehållstillstånd kan återkallas definieras på ett tydligt och rättssäkert sätt. Motionärerna menar att den föreslagna lydelsen av 7 kap. 5 § utlänningslagen öppnar för godtyckliga bedömningar. Motionärerna pekar på att detta får långtgående konsekvenser för personer som riskerar att få sitt uppehållstillstånd återkallat på oklara grunder. I kommittémotion 2021/22:1037 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att en utredning ska tillsättas i syfte att ta vara på de möjligheter till bättre kontroll som finns genom . Motionärerna menar att de nödvändiga författningsändringar som föreslås i propositionen inte är tillräckliga och att alla tillgängliga medel behöver användas för att motverka brottslighetens utveckling. Mot bakgrund av vad som anges i hemställan om behovet av ny reglering och den tid som gått föreslår motionärerna i yrkande 2 i samma motion ett tillkännagivande till regeringen om insamling och användning av biometriska uppgifter. Slutligen föreslår motionärerna i yrkande 3 att en utredning ska tillsättas och ges i uppdrag att göra en översyn av nationell lagstiftning för att möjliggöra lagring av biometriska uppgifter. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om att ska få större möjligheter att samla in, lagra och använda biometriska uppgifter, bl.a. i utskottets betänkande om polisfrågor (bet. 2019/20:JuU25 s. 36 f.). Utskottet konstaterade då att arbetar aktivt med frågor om att samla in och lagra biometriska uppgifter samt att myndigheten hade gjort en hemställan till om en översyn av regleringen. Eftersom frågan bereddes inom såg utskottet inte anledning för att vidta några sådana åtgärder som efterfrågades i motionerna. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). Likalydande yrkanden behandlades genom s.k. förenklad beredning (bet. 2020/21:JuU23, rskr. 2020/21:395). I samband med behandlingen av regeringens proposition Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS (prop. 2020/21:6) behandlade utskottet ett motionsyrkande om att tillåta lagring av biometrisk information (bet. 2020/21:JuU7). Utskottet instämde i regeringens bedömning att fotografier och fingeravtryck somt tagits för en kontroll bör förstöras när kontrollen är avslutad. Utskottet uttalade att den föreslagna lagstiftningen var väl avvägd och avstyrkte motionsyrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:55). Regeringens förslag syftar till att anpassa svensk rätt till om Schengens informationssystem. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i fråga om vilka lagändringar som krävs för att anpassa den svenska lagstiftningen till de tre nya EU-förordningar om SIS som ska börja tillämpas fullt ut. Eftersom den nya versionen av SIS tas i bruk instämmer utskottet i regeringens bedömning att endast de anpassningar som krävs för att ska uppfylla sina förpliktelser enligt SIS-förordningarna bör göras. Mot denna bakgrund anser utskottet att den föreslagna lagstiftningen är väl avvägd och att bör bifalla regeringens lagförslag. Utskottet är av motsvarande skäl inte berett att ställa sig bakom ett tillkännagivande om tydligare kriterier för återkallelse av uppehållstillstånd och avstyrker därmed motion 2021/22:409 (V). Utskottet är inte heller berett att ta något initiativ med anledning av förslaget i motion 2021/22:1037 (SD) yrkande 1 om att tillsätta en ny utredning för att ta vara på de möjligheter till bättre kontroll som finns genom . Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottet noterar vidare att regeringen, bl.a. mot bakgrund av vad som framkommit i hemställan, gav en särskild utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för att använda biometri som verktyg i brottsbekämpningen. Förslagen i motion 2021/22:1037 (SD) yrkandena 2 och 3 om insamling, användning och lagring av biometriska uppgifter får enligt utskottet delvis anses tillgodosedda genom den pågående , som ska redovisa sitt uppdrag . Mot den bakgrunden finner utskottet inte skäl att ställa sig bakom förslagen och avstyrker därför motionsyrkandena. Tydligare kriterier för återkallelse av uppehållstillstånd, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:409 av m.fl. (V). Det är viktigt att grunden för återkallelse av uppehållstillstånd är rättssäker, tydlig och transparent. Jag instämmer i den kritik som Asylrättscentrum och Röda Korset har framfört i sina remissvar om att det behövs en tydligare motivering av i vilka situationer återkallelse och längre visering kan aktualiseras. En otydlig reglering öppnar för godtyckliga bedömningar med långtgående konsekvenser för den person som på riskerar att få sitt uppehållstillstånd återkallat på oklara grunder. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att de situationer som innebär att ett uppehållstillstånd kan återkallas definieras på ett tydligt och rättssäkert sätt. Användning av möjligheter till kontroll, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1037 av m.fl. (SD) yrkande 1. ger utökade möjligheter till kontroll i brottsbekämpande syfte i ärenden med gränsöverskridande karaktär. Mot bakgrund av den rådande situationen i anser vi att det är synnerligen oroande att regeringens utgångspunkt är att endast de ändringar av svensk lag som krävs för att ska uppfylla sina förpliktelser ska genomföras. Vi menar att behöver använda alla tillgängliga medel för att motverka brottslighetens utveckling. Vi föreslår därför att en ny utredning ska tillsättas för att ta vara på de möjligheter till bättre kontroll som finns genom . Insamling, användning och lagring av biometriska uppgifter, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1037 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. I propositionen anges att hemställan Stärkt brottsbekämpning med stöd av biometriska uppgifter bereds inom , men att det inte funnits tid att bereda förslagen inom ramen för detta lagstiftningsärende. Mot bakgrund av vad anger i hemställan om behovet av en ny reglering och den tid som gått sedan hemställan gjordes anser vi att det finns skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen om insamling och användning av biometriska uppgifter. I hemställan pekar också på att förstörandet av biometriska uppgifter efter kontroll och avslutad sökning medför problem och i förlängningen snarare kan innebära ökade integritetskränkningar. Lagring och användning av biometriska uppgifter är ett viktigt verktyg för att kunna kontrollera personer som reser in i och vistas inom riket. Vi anser därför att det är angeläget att en utredning tillsätts och ges i uppdrag att göra en översyn av nationell lagstiftning för att möjliggöra lagring av biometriska uppgifter. Insamling, användning och lagring av biometriska uppgifter, punkt 4 (M, KD) (KD), (M), (M), (KD) och (M) anför: Biometri är ett mycket kraftfullt verktyg i brottsbekämpningen. Vi har krävt en översyn av lagstiftningen för att ge polisen bättre förutsättningar att samla in, lagra och använda biometriska uppgifter. I en hemställan till regeringen begärde att regeringen skulle göra en översyn av regleringen om insamling, lagring och användning av biometriska uppgifter för att stärka den brottsbekämpande verksamheten. Trots att behovet har varit uppenbart tillsatte regeringen en utredning om biometri i brottsbekämpningen först , dvs. Vi delar motionärernas uppfattning om att det är angeläget att frågan om lagring av biometriska uppgifter ses över. Frågan om hanteringen av biometrisk information är emellertid komplex och bör behandlas mer samlat än vad detta ärende medger. Utskottet kommer också under att behandla andra förslag med en bredare ansats om översyn av regelverket och vi avser därför att återkomma till frågan i det sammanhanget. Mot den bakgrunden och att en utredning har tillsatts avstår vi från att nu reservera oss till förmån för motionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:222 Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar om Schengens informationssystem. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningsdatalagen (2016:27). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. 2021/22:409 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att de situationer där ett uppehållstillstånd kan återkallas definieras på ett tydligt och rättssäkert sätt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1037 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillvaratagande av möjligheter till bättre kontroll och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om upptagning och användning av biometrisk information och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagring av biometrisk information och tillkännager detta för regeringen.