bet · H801AU10 · 2021-03-25 00:00:00 — Åldersdiskriminering bör som regeringen understryker motverkas med breda åtgärder, och en god arbetsmiljö genom hela livet är grundläggande. Med det anförda kan utskottet konstatera att frågan om seniorers villkor och möjligheter på arbetsmarknaden är en aktuell fråga för regeringen. Utskottet ser därmed inte något behov för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med det aktuella motionsyrkandet, som därmed avstyrks. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. åtgärder mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 16 (V), 17 (KD) och 18 (L). I kommittémotion 2020/21:387 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att det ska tillsättas en kriskommission mot diskriminering (yrkande 4). Enligt motionärerna måste det tas kraftfulla tag mot den diskriminering som nyanlända utsätts för i samhället. bör arbeta för en samlad lösning på försörjningsbehoven och mot strukturell diskriminering. I kommittémotion 2020/21:3410 av m.fl. (KD) anser motionärerna att i den nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen presenterat bör diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning inkluderas bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser (yrkande 1). De anför vidare att religionsfriheten förvisso är central men att vissa inslag i utövandet inte kan anses skyddas av diskrimineringsgrunderna eftersom det skulle störa normal mänsklig interaktion. Motionärerna anser därför att lagstiftningen bör förtydligas så att det inte råder några tveksamheter om t.ex. att arbetsgivare får kräva att anställda visar ansiktet (yrkandena 5 och 18). I partimotion 2020/21:3234 av m.fl. (L) anför motionärerna att rasism, främlingsfientlighet och intolerans måste bekämpas (yrkande 19). Ett effektivt arbete mot diskriminering nämns som en viktig komponent i detta arbete. Det ska kosta att diskriminera och den som drabbas ska kunna få hjälp och upprättelse. I samma motion talar motionärerna vidare om att diskriminering på arbetsmarknaden måste bekämpas (yrkande 20). Ingen ska hållas tillbaka av fördomar och diskriminering, men enligt motionärerna är det dessvärre så att många nyanlända möts av både direkt och indirekt diskriminering bl.a. på arbetsmarknaden. I kommittémotion 2020/21:2701 av m.fl. (MP) lyfter motionärerna fram situationen för nyanlända och vikten av att motverka diskriminering på arbetsmarknaden (yrkande 9). För att bekämpa diskriminering och främja ett jämlikt bemötande krävs enligt motionärerna att hela samhället involveras i arbetet. Diskriminering måste kosta för de som diskriminerar, som samhällets arbete mot diskriminering måste få kosta. I motion 2020/21:3047 av (MP) tar motionären upp den etniska diskrimineringen vid rekrytering och förordar att det som ett led i arbetet för en diskrimineringsfri arbetsmarknad ska införas avidentifierade jobbansökningar på offentliga arbetsplatser (yrkande 1). Motionären anser vidare att arbetet med anonymiserade jobbansökningar måste följas upp och utvärderas och föreslår att ges i uppdrag att göra detta (yrkande 2). ska vara ett land fritt från rasism och liknande former av fientlighet. Förekomsten av rasism och liknande former av fientlighet riskerar att påverka både enskilda individer och samhället i stort. Ett effektivt arbete mot rasism och hatbrott är enligt utskottet en förutsättning för att nå det övergripande målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Utskottet vill inleda med att lyfta fram den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen beslutade (Ku2016/02629). Planen tar ett helhetsgrepp om arbetet i dessa frågor och inbegriper strategier och insatser för att förebygga och motverka rasism och hatbrott. Det sker genom förbättrad samordning och uppföljning, mer utbildning och forskning, ökat stöd till och fördjupad dialog med civila samhället, ett förstärkt förebyggande arbete på nätet och ett mer aktivt rättsväsende. I likhet med vad regeringen anför i budgetpropositionen anser utskottet att det är angeläget att fortsätta det långsiktiga och strukturerade arbetet mot rasism i enlighet med den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Utskottet noterar och välkomnar att arbetet förstärkts med i budgeten för att fortsätta arbetet i enlighet med nämnda plan. Värt att lyfta fram i sammanhanget är även mot rasism 2020–2025 (COM(2020) 565) som kommissionen presenterade . Handlingsplanen syftar till att på ett konkret sätt lägga fram åtgärder som ska vidtas för att motverka rasism och diskriminering på grund av etnicitet inom unionen, detta som komplement till befintliga och kommande rättsakter och strategier som på olika sätt knyter an till området. De stöd och verktyg för ett förstärkt arbete mot rasism som planen medför är positivt och välkommet, och i likhet med regeringen anser utskottet att handlingsplanen kan ge goda förutsättningar att motverka rasism inom såväl institutionerna som medlemsstaterna. EU har inte tidigare haft en samlad ansats i sitt arbete mot rasism, och utskottet kommer med intresse att följa arbetet utifrån handlingsplanen. När det gäller förslaget i kommittémotion 2020/21:3410 (KD) yrkande 1 om diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning delar utskottet till fullo motionärernas syn på att hatbrott på religiös grund måste tas på allra största allvar. Utskottet anser dock liksom vid tidigare behandling av motsvarande förslag, senast i betänkande 2019/20:AU7, att den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott tillgodoser det som efterfrågas i motionen. Enligt utskottet finns därför inte behov av att ta något initiativ i denna fråga. Vikten av ett effektivt arbete för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och intolerans och diskriminering av nyanlända på arbetsmarknaden lyfts fram i partimotion 2020/21:3234 (L) yrkandena 19 och 20 och i kommittémotion 2020/21:2701 (MP) yrkande 9. Utskottet instämmer helt och hållet med detta. Ingen ska hållas tillbaka av fördomar och diskriminering. En effektiv och heltäckande diskrimineringslag med tydliga sanktioner för dem som inte följer lagstiftningen och en reell möjlighet till upprättelse för den som blivit diskriminerad är en viktig förutsättning i ett samhälle där människor ska behandlas jämlikt och ha tillgång till samma livschanser. Den pågående utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen (A 2019:03) är därför av stor vikt. Som tidigare nämnts överlämnade utredningen ett delbetänkande (SOU 2020:79) i vilket den redovisar sina överväganden och förslag när det gäller vilka åtgärder som behövs för att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. Utskottet vill även hänvisa till den beredning som pågår inom av betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87). I avsnittet Översyn av diskrimineringslagen och diskrimineringsombudsmannens uppdrag kommer utskottet att återkomma till frågan om vikten av ett effektivt arbete mot diskriminering och tillgången till hjälp och upprättelse. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram det uppdrag som regeringen har gett länsstyrelserna att utveckla arbetet mot rasism på arbetsmarknaden (A2020/01514/MRB). I arbetet ska länsstyrelserna öka kunskapen och medvetenheten bland aktörer på arbetsmarknaden om rasism, med fokus på afrofobi. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . I kommittémotion 2020/21:387 (V) yrkande 4 efterfrågas en kriskommission mot diskriminering. Utskottet vill även här hänvisa till tidigare behandling av motsvarande förslag, senast i betänkande 2019/20:AU7, och framhåller återigen det trägna arbete som regeringen bedriver för att främja en öppen och inkluderande demokrati, vilket är en förutsättning för ett samhälle som håller ihop. Som utskottet framhöll är ett konkret exempel på detta den pågående utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen (A 2019:03). Utskottet noterar att regeringen utvidgade utredningens uppdrag (dir. 2020:102). I uppdraget ingår nu även att ta ställning till dels hur diskrimineringsskyddet i viss offentlig verksamhet kan ändras för att skyddet mot diskriminering ska bli så heltäckande som möjligt, dels om det behövs åtgärder för att stärka skyddet mot diskriminering i de fall det inte finns en enskild skadelidande. Utredningen ska också bedöma om det finns behov av ytterligare åtgärder för att skydda arbetstagare som diskrimineras, trakasseras och hotas av personer som inte är anställda på arbetsplatsen. Slutredovisning av uppdraget ska ske . Utskottet är med det anförda inte heller detta år berett att ställa sig bakom ett initiativ om att tillsätta en kriskommission enligt vad som förespråkas i nämnda motion. När det gäller det som framförs i kommittémotion 2020/21:3410 (KD) yrkandena 5 och 18 om att vissa inslag av religionsutövande inte kan anses skyddas av diskrimineringsgrunderna kan konstateras att religionsfrihetens gränser är en komplex fråga som tilldragit sig allt större uppmärksamhet . Motsvarande förslag har behandlats tidigare av utskottet, se betänkande 2019/20:AU7. Utskottet utgår alltjämt från att regeringen noga följer debatten om religionsfrihetens gränser och att den i alla sammanhang värnar arbetet med att främja likabehandling och jämställdhet. Inte heller detta år ser utskottet således skäl för att ta något initiativ i frågan. När det gäller förslagen om avidentifierade jobbansökningar i den enskilda motionen 2020/21:3047 (MP) yrkandena 1 och 2 instämmer utskottet naturligtvis med motionären i att det är angeläget att arbeta för en diskrimineringsfri arbetsmarknad. Utskottet är emellertid inte berett att ställa sig bakom förslagen och avstyrker därmed motionen. Utskottet kan konstatera att frågan om anonyma ansökningar har varit föremål för överväganden i en statlig utredning (SOU 2005:115). Utskottet noterar vidare att liknande förslag om användandet av anonyma anställningsförfaranden har behandlats av civilutskottet vid upprepade tillfällen i närtid, senast i betänkande 2020/21:CU8. har ansett att det inte funnits anledning för att ta något initiativ på området. Utskottet instämmer sammanfattningsvis med intentionerna i motionerna, nämligen att diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning måste motverkas med kraft. Utskottet kan dock konstatera att det redan sker ett omfattande arbete på området och anser att något uttalande till regeringen därför inte är påkallat. Med det sagda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden i avsnittet. Diskriminering på grund av funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utvärdering av diskrimineringslagen när det gäller diskriminering på grund av funktionsnedsättning. Utskottet hänvisar bl.a. till ett tidigare tillkännagivande från som ännu inte är slutbehandlat av regeringen. Jämför särskilt yttrande 6 (V). I kommittémotion 2020/21:167 av m.fl. (V) anser motionärerna att det bör ske en utvärdering av hur diskrimineringslagen efterlevs med avseende på funktionsnedsättning som diskrimineringsgrund (yrkande 4). Utskottet noterar regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9) av vilken det framgår att funktionsnedsättning är en av de diskrimineringsgrunder som oftast förekommer i anmälningar till . Regeringen redovisar att anmälningarna som rör funktionsnedsättning har ökat sedan bristande tillgänglighet infördes som en form av diskriminering . Anmälningarna som rör funktionsnedsättning har främst handlat om utbildning, arbetsliv och tillgång till varor och tjänster. På områdena utbildning och varor och tjänster rör majoriteten av anmälningarna bristande tillgänglighet. Inom arbetslivsområdet är direkt diskriminering där någon missgynnas genom att behandlas sämre än någon annan i en jämförbar situation den vanligaste typen av ärende. Mot bakgrund av dessa uppgifter kan utskottet inte annat än instämma med motionärerna i att det är angeläget att noga följa utvecklingen på området och säkerställa efterlevnad av regelverket. Utskottet konstaterar att diskrimineringslagen har genomgått en rad reformer under det dryga decennium som den har varit i kraft. När det gäller just diskrimineringsgrunden funktionsnedsättning noterar utskottet att den senaste ändringen trädde i kraft genom en utvidgning av skyddet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet (prop. 2016/17:220). Utskottet vill påminna om det tillkännagivande som i samband med behandlingen av nämnda lagändring riktade till regeringen om att utvärdera det utvidgade skyddet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet (bet. 2017/18:AU3, rskr. 2017/18:29). I regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder , som överlämnats till anför regeringen att den aktuella lagändringen trädde i kraft så sent som och att avsikten är att ett arbete med utvärdering av det utvidgade skyddet ska påbörjas . I sammanhanget vill utskottet även hänvisa till betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) som bl.a. innefattar förslag om att säkerställa effektiva sanktioner mot diskriminering och till delbetänkandet Effektivare tillsyn över diskrimineringslagen – aktiva åtgärder och det skollagsreglerade området (SOU 2020:79) som den pågående utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen presenterade . Beredning av de båda betänkandena pågår inom . Som utskottet redan har lyft fram i avsnittet Diskriminering på grund av kön och föräldraledighet har () enligt sin instruktion till uppgift att följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvarsområde. Utskottet utgår även här från att DO bedriver ett aktivt arbete utifrån de olika diskrimineringsgrunderna samt att regeringen också noga följer utvecklingen när det gäller diskriminering på grund av funktionsnedsättning. Värt att nämna är också att Myndigheten för delaktighet gör uppföljningar och tar fram rapporter med resultat, statistik och erfarenheter när det gäller utvecklingen inom funktionshinderspolitiken. Utskottet noterar att myndigheten enligt sitt regleringsbrev har i uppdrag att redovisa utvecklingen inom funktionshinderspolitiken i en samlad rapport utifrån det nationella målet för funktionshinderspolitiken och de fyra områdena för genomförandet av funktionshinderspolitiken. Rapporten ska redovisas till regeringen . Även det arbete som för funktionshinderspolitiken bedrivit bör enligt utskottet nämnas i sammanhanget. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Styrkraft i funktionshinderspolitiken (SOU 2019:23) till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Med beaktande av framför allt det tillkännagivande som redan har riktats till regeringen, men även den beredning som pågår inom av ett antal utredningsbetänkanden på området, anser utskottet att det inte är aktuellt att ta något initiativ till en utvärdering enligt vad som förespråkas i motionsyrkandet. Yrkandet avstyrks därmed. Diskriminering på grund av politisk åskådning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om diskriminering på grund av politisk åskådning. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande bestämmelser. I motion 2020/21:196 av och (båda SD) anser motionärerna att regeringen bör utreda möjligheterna dels att införa politisk åskådning som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagen (yrkande 1), dels att införliva politisk åskådning som diskrimineringsgrund i uppdrag (yrkande 2). Motsvarande förslag framförs även i motion 2020/21:1012 av (SD) yrkandena 1 och 2. Att politisk uppfattning ska införas som diskrimineringsgrund i den svenska lagstiftningen föreslås också i motion 2020/21:241 av (SD). Enligt motionären lämnar svensk lagstiftning helt öppet inte bara för direkt och indirekt diskriminering utan även för trakasserier mot personer på grund av deras politiska uppfattning eller åsikt. Utskottet har tidigare behandlat motioner om diskriminering på grund av politisk åskådning, senast i betänkande 2019/20:AU7. Som utskottet tidigare pekat på finns i förbud mot diskriminering bl.a. när det gäller politisk eller annan åskådning. gäller som direkt tillämplig lag i . När det gäller frågan om vilka diskrimineringsgrunder som pekas ut i diskrimineringslagen kan utskottet konstatera att regeringen när lagstiftningen infördes gjorde bedömningen att den lämpligaste lösningen var att utgå från vad som framgick av olika EU-direktiv, och därmed föreslog regeringen sju diskrimineringsgrunder: kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning och ålder (prop. 2007/08:95). Utskottet ser inte skäl att överväga en annan ordning och avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden i avsnittet. Kvotering och positiv särbehandling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. positiv särbehandling på basis av kön. Utskottet hänvisar till gällande regelverk. Jämför reservation 19 (SD). I kommittémotion 2020/21:655 av m.fl. (SD) motsätter sig motionärerna alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön och menar att sådan praxis inom offentlig verksamhet måste avvecklas (yrkande 2). I motion 2020/21:3374 av (M) anser motionären att lagstiftningen mot kvotering bör skärpas. Personer ska bedömas efter egna individuella meriter och inte kvoteras in oavsett om det är på grund av kön, etnicitet eller något annat. Kvotering handlar enligt motionären om diskriminering av den bortkvoterade. Utrymmet för s.k. positiv särbehandling är begränsat i svensk rätt. Av 2 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) framgår att diskriminering av en arbetstagare är förbjuden. Diskrimineringslagens 2 kap. 2 § föreskriver att förbudet mot diskriminering inte hindrar åtgärder som genomförs som ett led i en strävan att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, och som avser annat än löne- eller andra anställningsvillkor. Så kallad positiv särbehandling är således tillåten beträffande kön, men inte i fråga om övriga diskrimineringsgrunder. För att positiv särbehandling ska vara tillåten ska, enligt lagens förarbeten, skillnaden i meriter mellan två arbetssökande inte vara påtagliga, och särbehandlingen måste stå i proportion till ändamålet (prop. 2007/08:95). Vidare anges i förarbetena att en egenskap, t.ex. den sökandes kön, inte får vara automatiskt eller ovillkorligt avgörande, utan att en objektiv bedömning ska göras av exempelvis en arbetssökandes alla meriter och personliga förhållanden. Kvotering är således inte en tillåten form av positiv särbehandling. Enligt utskottet är positiv särbehandling inom diskrimineringslagens ramar en väl avvägd ordning som utskottet inte ser skäl att ändra. Utskottet avstyrker därmed de motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Översyn av diskrimineringslagen och uppdrag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utvärdering av diskrimineringslagen och om inrättande av en särskild diskrimineringsnämnd. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 20 (M), 21 (C) och 22 (L). I partimotion 2020/21:3366 av m.fl. (M) anser motionärerna att det bör ske en uppföljning av uppdrag att stötta och sprida kunskap för att säkerställa att uppdraget har avsedd effekt (yrkande 9). Motionärerna hänvisar till uppgifter om arbetsgivares bristfälliga kunskaper om skyldigheten att motverka diskriminering bl.a. genom aktiva åtgärder. I samma motion anför motionärerna vidare att det är angeläget att säkerställa att diskrimineringslagen har haft avsedd effekt och att den därför bör utvärderas (yrkande 10). Inom ramen för översynen anser motionärerna att bl.a. möjligheten att stärka påföljderna för brott mot diskrimineringslagen bör utvärderas. I kommittémotion 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) anser motionärerna att inrättandet av en särskild diskrimineringsnämnd bör utredas ytterligare (yrkande 19). För att stärka kampen mot diskriminering menar motionärerna att det finns mycket som talar för att inrätta en särskild diskrimineringsnämnd så att personer inte ska behöva gå till domstol för att få sitt ärende prövat. I kommittémotion 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) anser motionärerna att skyldigheten för alla arbetsgivare att ha en plan för att motverka diskriminering är ett hinder för tillväxt för de mindre företagen. Motionärerna anser därför att det bör utredas om lagstiftningen kan differentieras utifrån storleken på företaget (yrkande 10). Motsvarande förslag framförs även i motion 2020/21:46 av (C) yrkande 4. I partimotion 2020/21:3234 av m.fl. (L) anser motionärerna att diskrimineringslagen bör utvärderas (yrkande 12). Enligt motionärerna bör en sådan översyn bl.a. inkludera den nuvarande modellen med en statlig diskrimineringsombudsman i kombination med statsstödda fristående antidiskrimineringsbyråer. Liknande förslag om utvärdering finns i kommittémotion 2020/21:3261 av m.fl. (L) yrkande 12. I motion 2020/21:2801 av (M) anser motionären att diskrimineringslagstiftningen bör ses över mot bakgrund av de enligt motionären oproportionerligt höga skadeståndsbelopp som kan utdömas i diskrimineringsmål (yrkande 2). I motion 2020/21:3082 av och (båda M) anför motionärerna att den diskrimineringsavgift som kan dömas ut i många fall inte står i proportion till andra typer av straff och sanktioner i svensk lagstiftning utan kan framstå som oskäligt hög. De efterfrågar därför en översyn av diskrimineringslagen där storleken och förutsättningarna för att utdöma diskrimineringsavgift bör ses över. ska vara ett land där alla människor ska kunna leva i frihet utan att utsättas för diskriminering och intolerans. För att uppnå det krävs ett aktivt arbete från en bredd av aktörer. En effektiv och heltäckande diskrimineringslag med tydliga sanktioner för dem som inte följer lagstiftningen och en reell möjlighet till upprättelse för den som blivit diskriminerad är en viktig förutsättning i ett samhälle där människor behandlas jämlikt och har tillgång till samma livschanser. Motionerna i detta avsnitt efterfrågar alltifrån en generell översyn av diskrimineringslagen till att rikta in sig på specifika delar såsom nivåerna på den diskrimineringsersättning som kan dömas ut och tillgången till hjälp och upprättelse för den som drabbas av diskriminering. Utskottet noterar att liknande yrkanden har behandlats av utskottet vid upprepade tillfällen, senast i betänkande 2019/20:AU7. Utskottet vill även detta år hänvisa till betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) som bl.a. innefattar förslag om att säkerställa effektiva sanktioner mot diskriminering. I betänkandet finns även överväganden kring behovet av att förtydliga roll och mandat. Betänkandet har remissbehandlats och utredningens förslag bereds inom . Vidare vill utskottet hänvisa till Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen (A 2019:03). Utredningen överlämnade delbetänkandet Effektivare tillsyn över diskrimineringslagen – aktiva åtgärder och det skollagsreglerade området SOU (2020:79). Delbetänkandet har remitterats och tiden för att inkomma med svar går ut . Slutredovisning av uppdraget ska ske . Utskottet vill avvakta beredningen inom vad gäller båda dessa utredningar innan det överväger eventuella initiativ till en utvärdering av diskrimineringslagen såsom föreslås i bl.a. partimotionerna 2020/21:3366 (M) yrkande 10 och 2020/21:3234 (L) yrkande 12. Utskottet avstyrker därmed nämnda motioner. Även de enskilda motionerna 2020/21:2801 (M) yrkande 2 och 2020/21:3082 (M) som båda tar sikte på en översyn av diskrimineringslagen utifrån perspektivet att diskrimineringsersättningen kan framstå som oskäligt hög avstyrks av samma skäl av utskottet.