bet · H801TU6 · 2021-03-12 00:00:00 — Motionärerna betonar bl.a. att köerna till körskolor och uppkörningar är långa, varför en genomlysning av hela körkortsutbildningen bör genomföras skyndsamt. Där bör enligt motionärerna ingå bl.a. förenkling av nedsläckning när det gäller s.k. tvåor, översyn av olika moment samt att överväga en begränsning av antalet uppkörningar per individ och månad. Slutligen tar motionärerna upp behovet av förenklade krav på mc-kort inom EU (yrkande 28). Motionärerna menar att dagens EU-lagstiftning innebär en orimlig modell där varje nivå av mc-körning kopplat till kubik kräver ett nytt körkort och en ny uppkörning. Regeringen bör därför enligt motionärerna aktivt arbeta inom EU för en förenkling av kraven för mc-körkort i denna del. Förarutbildningssystemet och insatser mot illegal utbildningsverksamhet Utskottet vill inledningsvis påminna om att medlemsstaterna enligt tredje körkortsdirektivet ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den som ansöker om körkort har de kunskaper och den förmåga samt uppvisar det beteende som krävs för att få framföra ett motorfordon. För detta ändamål ska det finnas ett förarprov som består av ett kunskapsprov och därefter ett körprov. Kunskapsprovet ska innehålla frågor om de punkter som tas upp i direktivet. Varje medlemsstat ska enligt direktivet själv fastställa frågornas innehåll. Utskottet vill vidare påminna om att den som ska ta körkort behöver ett giltigt körkortstillstånd för att få övningsköra och göra körkortsprov. Transportstyrelsen prövar ansökan om körkortstillstånd utifrån personliga och medicinska krav. Därefter kan övningskörning ske antingen på trafikskola eller privat. Den som ska övningsköra privat måste ha en godkänd handledare som har uppsikt över körningen. Om man ska övningsköra privat för personbil eller lätt lastbil behöver både eleven och handledaren först gå en introduktionsutbildning hos en godkänd utbildare. Efter introduktionsutbildningen ansöker handledaren om handledarbevis hos Transportstyrelsen. I förarutbildningen ingår en obligatorisk riskutbildning som omfattar två delar (dels om alkohol, andra droger, trötthet och riskfyllda beteenden i övrigt, dels om hastighet, säkerhet och körning under särskilda förhållanden). Kunskapsprovet och körprovet görs hos Förarprov. Utskottet vill framhålla att Transportstyrelsen och genomförde en översyn av förarutbildningssystemet för personbil. Med förarutbildningssystemet avses den process som en blivande förare möter från ansökan om körkortstillstånd tills prövotiden har avslutats efter utfärdat körkort. Översynen genomfördes i tät samverkan med olika intressenter, bl.a. utbildningsbranschen, kundgrupper, Försvarsmakten och . De problem som myndigheterna hade som mål att åtgärda var bl.a. att det legat för mycket fokus på att ta körkort i stället för att skaffa sig utbildning för att bli en trafiksäker, risk- och miljömedveten förare, att många blivande förare är otillräckligt utbildade, men tror sig kunna tillräckligt, att utbildningsmöjligheter saknas för vissa grupper samt problem med olaglig förarutbildning. Därtill inbegrep översynen hur digitala möjligheter ska kunna tas till vara samt möjligheten att ta del av andra länders förarutbildning. presenterades en slutrapport med ett antal förslag på åtgärder för att förnya utbildningssystemet; bl.a. föreslogs fler obligatoriska inslag och förändrade villkor för proven. Utskottet kan konstatera att det finns flera allvarliga problem med illegal utbildningsverksamhet, dvs. att olika tjänster kopplade till förarutbildning erbjuds mot betalning i strid mot gällande regler. Utskottet uppmärksammar att detta kan ske genom exempelvis falska handledarintyg, handledd körträning utan nödvändiga tillstånd, förespeglande av att vara en godkänd trafikskola och falska intyg om utbildning. Det kan även handla om en verksamhet som i sig har tillstånd att bedriva förarutbildning men som har bristfällig elevbokföring och inte följer regelverken för skatt eller utbildning. Den illegala verksamheten innebär att körkortstagare blir lurade till en sämre utbildning och därmed sämre trafiksäkerhet samt att laglig trafikskoleverksamhet drabbas av osund konkurrens. Det innebär vidare att staten går miste om skatteintäkter. Utskottet vill här peka på att arbetar , , , och Transportstyrelsen för ett bättre informationsutbyte och mer effektiva gemensamma insatser mot illegal trafikutbildning. Informationsinsatserna har bl.a. lett till att fler tips om olaglig verksamhet kommer in till myndigheterna. När det gäller frågan om privat övningskörning vill utskottet uppmärksamma att det 2012 genomfördes en reform där det antal elever som en handledare kan ha begränsades till högst 15 per handledare och femårsperiod. () utvärderade denna begränsning. Utvärderingen visar att begränsningen troligen inte har haft avsedd effekt, utan snarare har lett till att osynliggöra problemen, eftersom den som utför illegal verksamhet inte längre ansöker om handledartillstånd. föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen dels om behovet av en generell översyn av förarutbildningen, dels om att det antal tillstånd som en handledare kan ha bör begränsas till tio stycken och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över (bet. 2018/19:TU7). Utskottet anförde att förarutbildningen bör kunna förenklas utan att det får en negativ påverkan på trafiksäkerheten. Utskottet menade att exempelvis borde ett system med att ”släcka tvåan” övervägas. Det skulle innebära att elever som har gjort en mindre miss på körprovet ska kunna få möjlighet att få just det momentet prövat och godkänt vid utvalda trafikskolor – och därmed slippa göra om hela provet. Utskottet framhöll också att det är angeläget med kraftfulla åtgärder för att stävja förekomsten av illegal utbildning. Illegala trafikskolor som bedriver verksamhet utan tillstånd är enligt utskottet ett alltmer utbrett och allvarligt problem. Det handlar om brottslig verksamhet som slår undan benen för dem i branschen som gör rätt för sig. Verksamheten med s.k. svarta körskolor leder till osund konkurrens och får negativa konsekvenser när det gäller elevernas kunskaper. Oaktat att utskottet förutsatte att regeringen kontinuerligt vidtar de löpande åtgärder som behövs för att förbättra förarutbildningssystemet ansåg utskottet att regeringen behöver ta ett helhetsgrepp och tillsätta en utredning av hela förarutbildningen för att få en större effektivitet och genomlysning av de olika moment som ingår. Utskottet framförde att en sådan utredning bör ha politiskt beslutade direktiv och underströk att även frågan om åtgärder mot olagliga trafikskolor ska behandlas i en sådan övergripande utredning. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:165). tillkännagivande bereds vidare av regeringen och ärendet är ännu inte slutbehandlat. gav regeringen i uppdrag att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. I uppdraget ingick att överväga följande: intygandeförfarande för de som utför prov samt sanktionsmöjligheter vid hotfullt uppträdande eller försök till fusk i samband med prov, begränsning som innebär att endast eller en godkänd trafikskolas fordon får användas vid prov, särskild färg på de registreringsskyltar som godkända trafikskolor använder vid övningskörning, ytterligare begränsning av det antal handledartillstånd som en person kan ha samt andra åtgärder som kan motverka illegal förarutbildning. Utskottet konstaterar att Transportstyrelsen redovisade uppdraget . I rapporten föreslås ett samlat paket med åtgärder i syfte att motverka fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. Transportstyrelsen menar att troligen har varje åtgärd var för sig inte tillräcklig effekt för att åstadkomma en avsevärd förändring. Transportstyrelsen bedömer dock att det är mer sannolikt att de föreslagna åtgärderna sammantaget resulterar i att personer som avser att fuska vid förarprov, lämna oriktiga uppgifter, anlita illegala utbildare eller bedriva illegal utbildningsverksamhet avstår från detta då de möjliga fördelarna inte uppväger riskerna. I korthet föreslår Transportstyrelsen följande åtgärder: – intygandeförfarande i samband med alla typer av kunskapsprov som utförs vid – den som fuskar, erbjuder otillbörlig förmån, hotar, bråkar eller stör får stängas av från prov – bättre information om sanktionsmöjligheter – kameror i fordon som används vid körprov – begränsning av tillåtna provfordon för behörighet B – antal elever som en handledare får övningsköra med begränsas till högst fem – intygandeförfarande och sanktionsmöjligheter kopplade till rapportering av genomförd utbildning – krav på att medföra identitetshandling vid övningskörning – skärpt straffskala vid överträdelser av lagar som rör trafikskolor och andra utbildare – polisen får direktåtkomst till fler av Transportstyrelsens uppgifter – ändrad hantering av provtagares tillhörigheter vid provtillfället. Utöver ovanstående förslag finns ytterligare åtgärder som Transportstyrelsen rekommenderar men där förutsättningar eller konsekvenser bedöms kräva utredning av en sådan omfattning att det inte rymdes inom det utförda uppdraget. Det gäller genomförande av översynens förslag till nytt förarutbildningssystem, men också möjligheten att använda tekniska hjälpmedel och biometriska uppgifter för att motverka fusk vid prov. Det finns också förslag som Transportstyrelsen har övervägt, men där man har kommit fram till att inte lämna några förslag. Det gäller trafiklärarlegitimation, särskild färg på registreringsskyltar för fordon som tillhör trafikskolor med tillstånd samt förbud mot dubbelkommando. () informerade vid utskottssammanträdet om bl.a. arbetet mot illegal verksamhet inom förarutbildningen. pekade på att den pågående myndighetssamverkan är viktig för arbetet och måste fortsätta. Den illegala verksamheten upplevs inte ha minskat. har till utskottet framfört att Transportstyrelsens förslag är väl genomarbetade och ett viktigt fundament för fortsatt utveckling mot ett modernt, hållbart och effektivare förarutbildningssystem. Utskottet uppmärksammar att infrastrukturministern i en kommentar till Transportstyrelsens rapport har framfört att illegala trafikskolor lurar människor på pengar och den utbildning som krävs för att bli goda förare. Utskottet delar ministerns bedömning att svarta körskolor också utmanar trafiksäkerheten på våra vägar och konkurrerar ut laglig körskoleverksamhet. Utskottet konstaterar att Transportstyrelsens rapport har remitterats och ser fram emot att få ta del av resultaten av den fortsatta beredningen av Transportstyrelsens förslag. När det gäller frågor om bl.a. giltighetstid för kunskapsprov, vilka moment som ingår i utbildningen och tillgången till uppkörningstider vill utskottet peka på att den som genomgår förarutbildning måste ha ett godkänt och giltigt kunskapsprov när den ska göra sitt körprov. Kunskapsprovet ska innehålla frågor om de punkter som tas upp i EU:s körkortsdirektiv. Varje medlemsstat ska själv fastställa frågornas innehåll. Körkortstagaren bokar själv sitt prov i tjänsten Boka prov på . Utskottet vill vidare framhålla att Transportstyrelsen beslutade om nya regler om förarprov i syfte att förbättra förarutbildningen för behörighet B. De nya reglerna innebär att det ställs krav på blivande förare att de ska ha klarat teoriprovet innan de får göra körprovet. Det gäller alla körkortsbehörigheter. Kravet att kunskapsprovet ska vara godkänt har införts för att öka blivande förares möjligheter att lyckas med körprovet. erfarenheter visar att den som har förstått de teoretiska delarna, och fått godkänt på teoriprovet, har ökade möjligheter att också lyckas med körprovet. förlängs giltighetstiden för ett godkänt teoriprov för behörighet B från . Kunskapsprovets giltighetstid för övriga behörigheter förändras inte. Utskottet noterar att syftet med att förlänga giltighetstiden från för godkänt kunskapsprov är att elever ska få mer tid för utbildning om körprovet underkänns. Utskottet vill vidare lyfta fram att de nya reglerna innebär att det har införts krav på att inför kunskapsprovet lämna försäkran om att inte använda otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt fuska. Syftet är att förhindra provfusk och ge möjlighet att åtala och straffa eventuella fuskare. Straffsatsen för osann försäkran är böter eller fängelse. Reglerna trädde i kraft . Bakgrunden är bl.a. att har redovisat att fuskförsök med teknisk utrustning har ökat kraftigt , både vid prov för körkort och för att erhålla yrkesförarbehörigheter. Det finns också en rad verksamheter som på olika sätt möjliggör fusk genom att sälja utrustning och tjänster. Utskottet välkomnar att har vidtagit en rad åtgärder för att minska möjligheterna att fuska och för att fusk ska ge kännbara konsekvenser. Utskottet avser att fortsätta att följa frågan. Förarutbildning och förarprov under den pågående pandemin Vid sammanträdet fick utskottet information från Förarprov om hur den pågående coronapandemin påverkar förarprovsverksamheten. Utskottet konstaterar att inriktning har varit att hålla en balans mellan att bidra till att minimera smittspridningen, skydda medarbetare och kunder från smitta samt fortsätta leverera viktiga samhällstjänster. Vid sammanträdet informerade () om förarutbildningen under den pågående pandemin. Utskottet konstaterar att allt fler utbildare erbjuder utbildning digitalt och att begränsningarna hos Förarprov har lett till ett hårt tryck men att samarbetet mellan och trafikskolorna är bra. Utskottet välkomnar detta. var provverksamhet reducerad, vilket innebar färre platser i provsalarna och färre körprov per dag för att kunna hålla avstånd i provsalar och väntrum samt ha tid för rengöring, avbokning av vissa provtyper samt stopp för nybokning . och ökade provverksamheten med fortsatta skyddsåtgärder. reducerades provverksamheten igen. Det blev bl.a. med vissa undantag stopp för nybokning av kunskapsprov fram , medan bokade prov genomfördes. uppger att yrkesbehörigheter prioriteras samt antalet provförsök per kund. uppger att man prioriterade förarprov (kunskapsprov/körprov) för yrkesprov, prov farligt gods, lokförarprov, certifieringsprov arbete på väg/järnväg, körprov lastbil och buss (C, D) och därefter för personbil (B) och övriga behörigheter. betonade att det är viktigt att kunder som väntar på provtid lägger mer tid på utbildning så att de är väl utbildade vid provtillfället och därmed slipper göra omprov. Företräde gavs till två kunskapsprov och två körprov, och därefter blev det längre väntetid. Eftersom begränsar antalet prov för att begränsa smittrisken har Transportstyrelsen anpassat reglerna för teoriprov så att de som ska ta körkort ska ges större möjlighet att göra körprovet innan giltighetstiden går ut. Transportstyrelsen förlängde giltighetstiden för teoriprov för behörighet B. Giltighetstiden för den som har ett godkänt teoriprov är fram t.o.m. . Ordinarie giltighetstid är annars . Transportstyrelsen konstaterar att samhällets åtgärder för att begränsa smittrisken har fått konsekvenser för dem som vill ta körkort. Därför har en tillfälligt förlängd giltighetstid för teoriprov införts. När det tredje körkortsdirektivet förhandlades fram sågs döds- och skaderiskerna för motorcyklister som ett stort problem i hela , inte bara för dem som kör motorcykel utan också när det gäller konsekvenserna för sjukvården, anhöriga och samhället i stort. Man åberopade samstämmig statistik från medlemsstaterna som stöd för förslaget. Utskottet kan konstatera att den del i direktivet som handlar om motorcyklar inte ifrågasattes av medlemsstaterna, utan den bedömdes som väl motiverad. Antalet godkända körprov för motorcykel ökade 2014 jämfört med , då det tredje körkortsdirektivets nya regler tillämpades i . Utskottet vill påminna om att uppkörningen för motorcyklister regleras övergripande i körkortsdirektivet. Utformningen av själva provet i detalj framgår dock av Transportstyrelsens föreskrift om detta. Körprovets utformning ändrades 2015 för att öka fokus på trafiksäker körning. Man behöll då ett manöverprov med körning i låg fart. Manöverprovet justerades dock så att momentet blev lättare att lära in och det inte påverkades lika mycket av aspirantens längd och tyngd. Utskottet vill vidare framhålla att det är möjligt att få alla moped- och mc-behörigheter med ett enda förarprov eftersom den som får en tyngre behörighet så att säga får de lättare på köpet. Detta förutsätter att personen har åldern inne för den högre behörigheten. Om man vill ha samtliga behörigheter så fort som möjligt måste man dock förutom utbildningen göra flera förarprov: kunskapsprov för behörighet AM (moped klass 1, ), kunskapsprov och körprov för behörighet A1 (lätt motorcykel, ), körprov för behörighet A2 (mellanstor motorcykel, ) och körprov för behörighet A (tung motorcykel, ). Utskottet påminner om att syftet med proven är att de ska säkerställa att eleven har de kunskaper och färdigheter som krävs för att framföra det fordon som behörigheten ger rätt att köra, och det räcker därför inte med körning eller prov med ett mindre fordon för att få behörighet att köra de största motorcyklarna. Det stegvisa tillträdet till motorcykelkörkort har en motsvarighet i tillträdet för nya körkort för den personbilist som vill börja köra tyngre bilar. Utskottet noterar slutligen att både andelen godkända kunskapsprov och körprov för motorcykel, dvs. för behörighet A1, A2 och A, är avsevärt högre än jämförande procentsatser för kategori B. förarprovsstatistik visar att totalt 17 808 kunskapsprov för kategori A gjordes , av vilka godkändes (av de privatanmälda och av de trafikskoleanmälda). januari–gjordes 11 649 körprov prov för kategori A, av vilka godkändes (av de privatanmälda och av de trafikskoleanmälda). För kategori A1 gjordes 1 437 prov januari–oktober, av vilka godkändes (av de privatanmälda och av de trafikskoleanmälda). För kategori A2 gjordes 2 104 prov april–oktober, av vilka godkändes (av de privatanmälda och av de trafikskoleanmälda). Alkolås i bilar för förarutbildning När det gäller frågan om alkolås i bilar för förarutbildning vill utskottet påminna om att () 2009 beslutade att varje medlemsföretag ska ha alkolås installerade i samtliga övningsbilar för personbilsutbildning. har ca 750 medlemsföretag som sysselsätter runt 3 000 trafiklärare och ger förarutbildning för ca 185 000 personer . Samtliga medlemsföretag ska genomföra alkotest före den praktiska körningen på samtliga körkortsbehörigheter och förarbevis. Testen genomförs med alkolås eller alkomätare. Kostnader för att ta körkort När det gäller frågan om hur dyrt det är att ta körkort konstaterar utskottet att det enligt kostar i genomsnitt att ta körkort för personbil. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att regeringen införde möjligheten för arbetssökande att via () ta lån till körkortsutbildning för att lättare kunna få ett jobb. Syftet var att öka andelen behöriga till bristyrken. Körkortslånet riktar sig till arbetslösa som uppfyller vissa villkor. Lånet har varit avgränsat till arbetssökande som har deltagit i arbetsmarknadspolitiska program samt vissa nyanlända som har deltagit i etableringsinsatser. Som mest kan man få låna . I budgetpropositionen framförde regeringen att körkortslånet ska utvidgas för att öka ungdomars möjligheter på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar att möjligheten att låna till körkort därigenom har utvidgats till att omfatta 19–20-åringar med gymnasieexamen. Med de föreslagna ändringarna får mer än 200 000 unga möjlighet att ansöka om körkortslån. CSN kommer att fortsätta att hantera lånet med stöd av berörda myndigheter. Utskottet vill i sammanhanget peka på att regeringen tidigare även har gett CSN i uppdrag att se över körkortslånet i syfte att effektivisera och förenkla lånet samt lämna förslag på författningsändringar. Utskottet vill sammanfattningsvis lyfta fram att det finns ett mycket stort engagemang i utskottet i fråga om det svenska förarutbildningssystemet. Utskottet vill starkt betona sin uppfattning att det är av grundläggande betydelse att den svenska förarutbildningen både håller hög kvalitet och innebär en smidig process för körkortstagaren. Det är viktigt med en effektiv förarutbildning och utskottet vill lyfta fram att och Transportstyrelsen gjorde en översyn av förarutbildningssystemet . Utskottet vill vidare betona att det inte råder någon tvekan om att kompetenta förare är grundläggande för en säker trafik. Detta inbegriper givetvis även motorcyklister. är det enligt utskottets bedömning viktigt att förarutbildningen inte ska innebära onödigt krångel för körkortstagaren. Det kan därför vara angeläget att fortsätta att löpande arbeta med att se över förarutbildningens komponenter. Utskottet kan vidare med stor oro konstatera att det finns flera allvarliga problem med illegal utbildningsverksamhet. Utskottet välkomnar därför regeringens initiativ för att motverka sådan verksamhet. Regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrg att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet, och lämnade myndigheten sin rapport till regeringen. Utskottet ser med stort intresse fram emot att få ta del av resultaten av den fortsatta beredningen av Transportstyrelsens förslag. Utskottet välkomnar vidare att myndigheterna har vidtagit en rad åtgärder för att minska möjligheterna att fuska vid förarprov och för att fusk ska ge kännbara konsekvenser. Slutligen välkomnar utskottet de insatser som har gjorts för att förbättra ungdomars möjlighet att finansiera sitt körkort genom lån från CSN. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:567 (SD), 2020/21:1155 (M), 2020/21:1269 (M), 2020/21:2218 (SD) yrkandena 87 och 91–94, 2020/21:2273 (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2537 (C) yrkande 6, 2020/21:2809 (KD) yrkandena 23–27, 2020/21:3151 (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3461 (SD) yrkande 3 och 2020/21:3468 (M) yrkandena 25, 26 i denna del och 28. Trafiksäkerhet för mopedbilar och A-traktorer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mopedbilar och A-traktorer. Utskottet betonar att trafiksäkerhet är en högt prioriterad fråga när det gäller både mopedbilar och A-traktorer och välkomnar det arbete som pågår vid olika myndigheter i syfte att inventera kunskapsläget för att kunna prioritera rätt insatser. Utskottet avser att följa frågan om utbildning för förare av mopedbilar och mopedbilars inverkan på trafiksäkerheten. Jämför reservation 19 (M), 20 (SD), 21 (KD) och 22 (L). Av lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner följer att en moped klass I (kallas ibland EU-moped) är konstruerad för en hastighet av högst , medan en moped klass II är konstruerad för en hastighet av högst och vars effekt inte överskrider . Definitionen av moped klass I beror på antalet hjul och vilken sorts motor som mopeden är med. En sådan moped är ett registreringspliktigt fordon och ska ha registreringsskylt. Definitionen av moped klass II beror på hur fort den går att köra och vilken effekt dess motor har. Vad som ska räknas som moped styrs av såväl maximal hastighet som fordonets vikt i körklart skick. Maximal vikt för fordon regleras i och rådets förordning (EU) nr 168/2013 om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar. Den tillåtna viktgränsen för den aktuella fordonstypen höjdes från till . I lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner anges de fordonskategorier som är tillåtna i landet och de tekniska definitioner som gäller för dessa fordonstyper. En traktor definieras som ett motordrivet fordon med minst två hjulaxlar och som huvudsakligen är inrättat för att dra ett annat fordon eller ett arbetsredskap. En traktor får vara utrustad för transport av gods och för befordran av passagerare. Traktorer delas in i kategorierna traktor a som är konstruerad för en hastighet av högst och traktor b som är konstruerad för en hastighet som överstiger .