· H801UbU10 · 2021-04-07 20:00:01 — Jag vet inte om det var fler än jag som såg TV4-nyheterna i går och det förfärliga inslaget om en 13-årig pojke som har utnyttjats för knarkhandel. I stället för att vara i skolan har han tvingats sälja narkotika i . Det är en tragedi. När man intervjuade en polis och frågade hur vi kan förebygga att fler barn och unga utnyttjas på detta sätt svarade polisen, som så många andra poliser: Se till att barnen går ut skolan och får en utbildning. Jag står rätt ofta här i talarstolen och talar om de 600 skolklasser som lämnar utan grundskoleexamen och gymnasiebehörighet. Det är en tragedi. Vad jag inte talar så ofta om är utvecklingen i svensk skola. som så ofta har pressträffar om allt och inget hade det inte när presenterade betygsresultaten för årskurs 6 . De uppgifterna smögs i stället upp på och fick tyvärr ingen medial uppmärksamhet alls. De uppgifterna och den statistiken är väldigt oroande. Mer än var fjärde elev i årskurs 6 har icke godkänt i något eller några ämnen. Med tanke på det polisen sa och det vi alla vet om hur arbetsmarknaden ser ut är det en tragedi om vi inte vänder utvecklingen och ser till att alla barn går ut skolan med fullständig grundskolekompetens. Vi står här med 190 kloka yrkanden som alla skulle göra skolan lite bättre, men alla avslås. Ingen diskussion förs över partigränserna om hur vi ska hjälpas åt för att komma till rätta med dagens problem. Vi moderater föreslår tidigare start med lovskola och läxhjälp eftersom rektorer, lärare med flera vittnar om att dagens insatser sätts in . Vi har också förslag när det gäller digitaliseringen eftersom det är uppenbart att alla barn inte har tillgång till tekniken och att lärarna inte har fått den kompetenshjälp de behöver. Men alla våra förslag avslås med hänvisning till att allt är under utredning. Socialdemokraterna väljer i stället att lägga all energi på att skriva debattartiklar om skolmarknaden och friskolereformen - precis som om det vore friskolorna som är dagens problem för skolan. Men de verkliga problemen, alltså de barn som går ut skolan utan examen och lämnas till en mörk framtid, vill Socialdemokraterna inte tala om. Att bara tillsätta långa utredningar kommer inte att vända trenden och utvecklingen i svensk skola. Jag yrkar bifall till reservationer nummer 1 och 15. Låt mig först och främst yrka bifall till reservation nummer 2. har i detta betänkande en rad yrkanden med förslag om hur kunskapsnivåerna ska kunna öka och hur kvaliteten på undervisningen ska kunna förbättras. Det handlar om huvudmannaskapet, tillsynsärenden, läxhjälp, nivågrupperingar i matte, svenska och engelska, regler för uppflyttning till nästföljande årskurs med mera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor De flesta av dessa förslag bereds så kallat förenklat, det vill säga de har behandlats i ett liknande betänkande tidigare riksdagsår. Jag vill dock peka på ett antal frågor som vi lyfter fram och vill fokusera på och som fortfarande inte har bifallits av . I den senaste Timssrapporten, som mäter kunskaperna i matematik och naturvetenskap i årskurserna 4 och 8, var det tydligt att kunskapsresultaten i svensk skola är medelmåttiga. När det gäller kunskaper på avancerad och mycket hög nivå släpar efter sina främsta konkurrenter och ligger långt efter de främsta länderna. De bästa elevresultaten i är alltså inte tillräckligt många för att vara konkurrenskraftiga gentemot de allra bästa länderna. Det här är naturligtvis allvarligt, och om även fortsättningsvis ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation måste ambitionerna höjas, inte minst inom det naturvetenskapliga området. En viktig förutsättning för lärande är, förutom det mest grundläggande att det råder lugn och ro på lektionerna, att eleverna vet hur pass väl de inhämtar kunskaper och vilka extra ansträngningar de eventuellt måste göra. är i denna del nöjda med att ganska fattat beslut om att skolor ska kunna införa betyg från årskurs 4 - även om vi hellre sett att det blev obligatoriskt i stället för frivilligt. Men betygssystemet måste också vara klart och tydligt för både elever och lärare. Vi som gick i skolan kunde i och för sig få sådana fantastiska besked som att "femmorna är slut" eller "du fick en fyra i mitt andra ämne, så då får du en trea här". Men oavsett det var vi ganska väl bevandrade i var vi stod rent kunskapsmässigt. Vi var medvetna om vilken kunskapsnivå vi hade. Det var ganska svårt att bli överraskad av ett visst betyg, åtminstone om man hade en gnutta självinsikt och inte överraskningsmomentet "femmorna är slut" kom. är det inte alls på det viset. Betygssystemet mäter inte längre som förr faktakunskaper utan är mer inriktat på att mäta förmågor. Det innebär att en elev i princip kan ha alla rätt på alla prov i ett ämne men ändå inte nå upp till de högsta betygen. Det är oförutsägbart och sporrar inte elevernas motivation. Ett betygssystem måste vara enkelt och lättbegripligt. vill därför se ett betygssystem som grundar sig på rena faktakunskaper. Även undervisningen ska vara faktabaserad. Den som kan sin kurslitteratur ska helt enkelt få högsta betyg. På så vis tror vi att elever kan stimuleras i sina studier och även få tillräckliga grundkunskaper för att klara högre studier. I ett antal andra länder tillämpas ett percentilsystem. Har man rätt får man ett A, ett B och så vidare. Mycket tydligare än så kan det inte bli, och vi skulle vilja ta efter detta. Det skulle dessutom underlätta enormt mycket för lärarkåren. Det är inte bara betygssystemet som måste förändras för att stärka kunskapsnivåerna. Vi anser även att hjälpinsatser för elever i behov av stöd måste utredas mycket mer skyndsamt än . Så fort man får signalen att det behövs stöd måste det utredas. I dagens system tar det . Det är viktigt att insatser görs tidigt under läsårets gång så att man får rätt insatser vid rätt tillfälle. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Mitt under allmänna motionstiden fattade beslut om att stänga sina databaser för uppgifter på förskole- och skolenhetsnivå. Beslutet gällde både kommunala och enskilda huvudmän. beslut var ett resultat av SCB:s policyförändring, som också vann laga kraft i ett antal domar i kammarrätten. Innebörden av dessa inskränkningar var att uppgifter om till exempel elevsammansättning, betygsättning, genomströmning och lärartäthet blev sekretessbelagda och därmed inte kunde användas för att göra jämförelser mellan skolor och huvudmän. Inte heller föräldrar och elever skulle med dessa regler kunna göra rationella skolval baserade på tillgängliga uppgifter. Den situationen var inte påkallad av någon, vare sig från politiskt håll, av eller av kommunala eller fristående aktörer. Den bara kom. Helt plötsligt var information som alltid tidigare varit tillgänglig inte längre offentlig. Det har i den politiska debatten ibland, framför allt från Socialdemokraterna, framhållits att detta skulle vara något som friskolorna låg bakom - att man skulle tycka att det är bra att uppgifterna är sekretessbelagda. Så är såklart inte fallet. Jag instämmer med föregående talare i att det är olyckligt att man koncentrerar så mycket tid och kraft i debattartiklar när det gäller system och påståenden som inte stämmer. Vi lade fram ett motionsyrkande om att alla uppgifter som varit offentliga ska vara det även fortsättningsvis. Vi är glada för att man nu har fattat eller i alla fall kommer att fatta ett beslut om att så ska vara fallet, med den tillfälliga lösning som ligger på bordet, men vi skulle vilja att denna lösning permanentas och inte bara blir tillfällig. Vi permanentar den så slipper vi diskussionen. Allt blir klart och tydligt för alla, och allting återgår till precis som det var tidigare. Den pågående coronapandemin har ställt vårt samhälle och vårt skolväsen inför en rad prövningar, och detta har fått stora konsekvenser för lärare och elever. Lagstiftningen måste vara beredd och redo för att något liknande kan återkomma , eller , men också om - vi vet inte. Om det är något som vi har lärt oss under pandemin är det att saker och ting inte går att förutse. Vi har tidigare framfört bland annat att elever som själva tillhör riskgrupper eller som har föräldrar som tillhör riskgrupper ska kunna få rätt till undervisning på distans och fullfölja skolplikten i hemmet. Vi kan konstatera att regeringen inte har tillgodosett detta behov under pandemin. Vi tycker att det borde införas bestämmelser i skollagen som möjliggör den typen av hemundervisning vid extraordinära händelser för särskilt sårbara elever eller elever till särskilt sårbara föräldrar, så att vi är redo om vi får en sådan situation igen. Lagstiftningen måste vara lite förutsebar. Vi kan inte bara vara reaktiva. är för ett statligt huvudmannaskap för den offentliga skolan. Detta tjatar vi om i nästan varenda debatt, tillsammans med några andra partier. Vi anser att det var ett stort misstag att kommunalisera skolan . Det har försvagat läraryrkets status, och det har inte bidragit till att stärka likvärdigheten, snarare tvärtom. De nationella målen, ambitionerna och riktlinjerna måste vara överordnade kommuners olika prioriteringar. Staten ska också kunna överta och direkt driva dysfunktionella skolor till dess att problemen är lösta. På så vis garanterar vi att tillsynsärenden efterlevs fullt ut. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Avslutningsvis, fru talman, föreslår vi sverigedemokrater i betänkandet ett förändrat regelverk när det gäller tillsyn av fritidshem med konfessionell inriktning. är det kommunerna som både godkänner och utövar tillsyn över verksamheten. Vi menar att detta är orimligt och att det i högsta grad innebär en ytterst rättsosäker ordning. Det är inte lämpligt att kommunala politiker och tjänstemän ansvarar för både godkännande och tillsynsverksamhet, och vi vill därför att Skolinspektionen ska ta över även denna tillsyn. Vad behöver svensk skola? Det är en fråga som inte låter sig besvaras så lätt, vilket framgår med all tydlighet av de nästan 200 förslagen i underlaget till dagens debatt. Att vi inte kan gå igenom alla säger sig självt. Jag vill inte stå här och påstå att jag fullt ut kan ge svar på vad skolor behöver, för det första därför att jag inte tror att jag någonsin kommer att ha svar på allt och för det andra därför att skolor behöver många olika saker och olika skolor kan behöva helt olika saker. Det finns dock vissa saker som jag och anser behöver förändras. En sak är att vi behöver fler duktiga lärare i klassrummen, för läraren är självfallet avgörande för elevers framgång i skolan. Lärarens kompetens är den näst mest betydelsefulla faktorn för elevers skolframgång. Den mest betydelsefulla ska vi komma tillbaka till. Att svensk skola riskerar att sakna runt 45 000 behöriga lärare och förskollärare är därför en av samhällets största utmaningar, för när skolan inte fungerar lämnas barn i stor omfattning till en framtid utan jobb och framtidshopp och utan förutsättningar att skapa sig en egen framtid, efter sin egen bild. Och fungerar skolan tyvärr inte för alldeles för många barn. En del i att motverka lärarbristen är att göra läraryrket mer attraktivt. Det handlar bland annat om en stärkt lärarutbildning och professionsprogram som möjliggör kontinuerlig kompetensutveckling och fler karriärtjänster. Detta är saker som vi i har varit med om att få igenom som del av januariavtalet. kan vi inte blunda för att hundratusentals elever möter obehöriga lärare. Vi behöver därför stärka inte bara de behöriga lärarna utan också de obehöriga lärarna, och detta behöver vi göra med ökat stöd och bättre möjligheter att utvecklas som lärare, med målet att de ska bli behöriga. Bland annat bör duktiga obehöriga lärare som arbetar på skolor i utanförskapsområden, där behörigheten är särskilt låg, ges förbättrad möjlighet att läsa en vidareutbildning till lärare. Vid studier på halvfart vill vi i därför se betald lön . Läraren är som sagt den näst viktigaste faktorn för eleverna, men vilken är då den mest betydelsefulla för framgång? Jo, det är vilka föräldrar eleven har och var eleven bor. Trots årtionden av arbete för en skola som utjämnar livschanser har vi inte nått dit. Att vända detta är den största utmaningen för svensk skola och för den politik som vi utformar här i kammaren. Det är i skolan som utanförskapet skapas eller bryts. Det är där som ljuset i barnens framtid tänds eller släcks. Och misslyckas vi. För att bryta detta måste vi ta tag i ett antal frågor för att bryta skolsegregationen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Först och främst måste skolvalet förändras. vill ha valfrihet för alla. För att skolvalet ska bidra till att motverka den segregation som jag precis pratade om krävs att fler väljer skola. Detta förutsätter ett aktivt skolval där elever och vårdnadshavare ges stöd och information, att antagningen blir transparent och samordnad och att kösystemet reformeras. Vi måste komma bort från dagens situation där föräldrar väljer skola på BB för att barnen ska komma in. I skolpolitik får alla möjlighet att välja skola på lika villkor. Kvalitetsdata ska vara transparenta och öppet tillgängliga, oavsett huvudman, och nå ut till alla. Skolpengen måste ses över. Skolpengen måste reformeras så att den motsvarar de utmaningar som olika skolor har, oavsett om de är fristående eller kommunala. har länge uppmanat regeringen att komma med förslag om en reformerad skolpeng som tar hänsyn till de särskilda utmaningarna i till exempel glesbygd och utanförskapsområden, men ännu har inget hänt på detta område. Ett nationellt frånvaroregister måste införas. Hur mycket vi än satsar på skolan hjälper det inte om eleven inte är på plats. har vi inget systematiskt och konsekvent sätt att ha koll på närvaron i svensk skola. I länder där arbetet med frånvaro och närvaro har systematiserats har frånvaron ibland mer än halverats. Detta kan göra hela skillnaden för om en elev ska klara skolan eller inte. De bästa lärarna ska vara i de svåraste skolorna. Det finns en pedagogisk segregation i där de skickligaste lärarna arbetar på skolor med lättare förutsättningar och där eleverna har en stark socioekonomisk bakgrund, medan lärare på skolor med stora utmaningar, ofta i mer utsatta områden, i större utsträckning är obehöriga. Därför vill fortsätta att satsa på skolorna i utanförskapsområden genom särskilda satsningar och höjda lärarlöner. Vi måste också ge kontinuerligt och anpassat stöd till skolorna. Skolmyndigheternas regionala närvaro måste stärkas så att skolorna får ett mer lokalt och behovsanpassat stöd. Stödet ska vara frivilligt och ses som en möjlighet att få hjälp i arbetet med att stärka skolans kvalitet. Men de skolor som inte håller måttet och där kunskapsresultaten uteblir ska tvingas ta emot hjälp för att vända utvecklingen. För i slutändan är det eleverna det handlar om. Och de skolor, oavsett huvudman, som återkommande inte når upp till kraven på hög kvalitet ska snabbare kunna stängas. Detta gäller vid bristande kunskapsresultat, vilket skulle vara en nyhet i svensk skola, men även då skolor frångår den demokratiska värdegrunden, till exempel. Här måste det finnas en tydligare kontroll och handlingskraft från myndigheterna. Oseriösa aktörer som använder skattemedel i syfte att sprida extremistideologier eller som på annat sätt underminerar det svenska skolsystemet ska bort. Men som undermåliga skolor ska kunna stängas måste friskolor som bevisligen har hög kvalitet och goda kunskapsresultat lättare än tillåtas expandera för att möta efterfrågan lokalt. Slutligen måste skolan lära av pandemin. Många elever har haft svårt att hantera skolarbetet under pandemin, kan vi konstatera. Många har mått dåligt därför att närheten till vännerna har minskat eller därför att skolan har varit en från hemmet som har tagits bort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor visar både danska och svenska undersökningar att en del elever faktiskt har mått bättre under hemundervisningen. De har både mått bättre och faktiskt fått bättre skolresultat. Det är avgörande för utvecklingen av svensk skola att vi verkligen lär oss av denna pandemi och vad vi kan ta med oss för att skapa en skola som fungerar bättre för alla. Många av dem som har klarat sig bättre nu är de som vi i vanliga fall kan ha svårt att nå. Detta var en kort genomgång av några av de delar som ser att skolan behöver. Men, fru talman, vad behöver skolan inte? Jo, skolan behöver inte mer statlig detaljreglering. Däremot behöver den mer plats för lärare och rektorer att agera baserat på deras professionalitet. Skolan behöver inte heller en stor reform av det offentliga huvudmannaskapet, som skulle ta all kraft från utvecklingsarbetet i skolor när det nu äntligen börjar gå framåt igen. Skolan behöver inte heller en digitalisering utan strategi och riktning, utan samordning och kunskap. Dagens avsaknad av öppenhet, delaktighet och gemensamma standarder i skolans digitalisering leder till miljardförluster och lösningar som inte fungerar. är det lite så att de enda som tjänar på dagens situation är it-konsulterna. Förlorarna är lärarna, eleverna och deras föräldrar samt inte minst skattebetalarna. Där har regeringen ett ansvar för att steppa upp arbetet. Det är dags att ge förutsättningarna för professionen att göra sitt arbete och att ge eleverna bättre förutsättningar att ta till sig undervisningen och att ta in skolan i den digitala tidsåldern så skolutvecklingen möjliggörs och inte hindras. Det är riktmärke i skolpolitiken. Jag står såklart bakom alla förslag, men jag yrkar bifall till reservation 18. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 5. Med en tydlig statlig finansiering och resursfördelning som utgår från behoven kan de ekonomiska resurserna prioriteras och fördelas till de insatser som spelar störst roll för elevernas kunskapsutveckling. Det innebär att nuvarande system med skolpeng måste förändras. menar att dagens skolfinansieringssystem med skolpeng måste avskaffas för att likvärdigheten i svensk skola ska kunna öka. Kostnaderna för att bedriva undervisning är i stort sett desamma oavsett klassens storlek, vilket leder till att stora klasser går med överskott och mindre klasser med underskott. Med andra ord missgynnas skolor med högre lärartäthet och mindre barngrupper, medan skolor med låg lärartäthet gynnas av dagens skolpengssystem. Skolor på landsbygd och skolor med elever med behov av mindre undervisningsgrupper är de som missgynnas av dagens system. Klassstorlek och lärartäthet har betydelse för elevernas kunskapsinlärning. Med ett förändrat skolfinansieringssystem, ett nationellt ansvarstagande för skolan och en sammanhållen skola utan marknadslogik kan den negativa trenden vändas och skolsystemet ges förutsättningar att bli jämlikt. Därför menar vi att regeringen bör utreda hur skolpengssystemet ska ersättas med en finansieringsmodell som bättre gynnar alla skolor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor har de mest generösa reglerna i världen för offentliga bidrag till privatskolor, som dessa skolor kan använda bidragen nästan precis som de vill. Så länge skolföretag tillåts plocka ut vinster och har ett annat uppdrag än den offentligt ägda skolan har vi förslag på ett rättvisare finansieringssystem och hur det kan se ut. Redan när det nuvarande systemet infördes höjdes kritiska röster som varnade för det - för ökade kostnader, ökad segregering och minskad likvärdighet. i efterhand visar forskning och statistik att dessa farhågor tyvärr har besannats. Trots att det har varit uppenbart länge att experimentet med marknadslösningar inom skolans värld för länge sedan har gått över styr har S-regeringar vid ett flertal tillfällen tidigare valt att göra villkoren ännu mer generösa för de privata skolorna. I propositionen Offentliga bidrag på lika villkor 2008 fastslogs att bidragen till fristående skolor skulle beräknas på samma grunder som kommunerna tillämpar vid fördelningen av resurser till den egna verksamheten. Men villkoren är inte desamma för kommunala och privata skolor. fanns ett skolpliktsavdrag. Det innebar att kommunen kunde göra ett avdrag i skolpengen innan pengarna skickades till de fristående aktörerna. En kommun har skyldighet att erbjuda alla skolpliktiga elever utbildning och kan inte neka att ta emot en elev. Kommunen måste även garantera att alla barn som flyttar till kommunen har en skola att gå till samt att det finns beredskap att ta emot elever från friskolor som går i konkurs. De enskilda huvudmännen kan i stor utsträckning välja vilka elever som ska få gå i deras skolor. Och det är det system som vi har sett. De stora överskotten inom friskolebranschen är en följd av att skolorna är kreativa när det kommer till att minska sina kostnader på bekostnad av elever och personal. Ett vanligt sätt är att anställa fler obehöriga lärare som därmed också får lägre lön. Men de sparar också in en del på verksamheten som inte direkt kan hänföras till undervisningen. Mycket står i strid med intentionerna i skolans styrdokument. Men eftersom regelverket ofta är otydligt formulerat finns det inga möjligheter att beivra ens de mest uppenbara övertrampen. De privata skolorna har alltså inte samma skyldigheter. Detta konstateras även i utredning En mer likvärdig skola - minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning. Även där konstaterar man att privata skolor inte ska få lika mycket resurser som de offentligt ägda skolorna. Syftet och ambitionen som de kommunala skolorna har är någonting helt annat. Därför måste också finansieringen vara högre till de kommunala, offentligt ägda, skolorna. Vi menar därför att regeringen måste utreda hur man kan återinföra skolpliktsavdraget i enlighet med det förslag som har lämnat. Jag tänkte byta ämne och ta upp en fråga som inte är lika stor för vissa. Men jag tycker att den är väldigt viktig. Det handlar om sameskolan. lade jag fram ett förslag, ett utskottsinitiativ till utbildningsutskottet. Jag föreslog i enlighet med de myndighetsutredningar som har gjorts att ansvaret för sameskolan och sameutbildningarna skulle föras över till . Utskottsinitiativet blev avslaget med hänvisning till att frågan skulle komma upp . Frågan kommer upp , och förslaget kommer att avslås igen. Inte ett enda parti har ställt sig bakom förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Samisk förskola och skola ska bidra till att utveckla barnens och elevernas samiska identitet, kultur och språk. Sameskolstyrelsen ska arbeta för att alla samiska barn får tillgång till en likvärdig utbildning av god kvalitet med samiska undervisningsinslag. har granskat statens insatser inom samisk utbildning med Sameskolstyrelsen som ansvarig myndighet. Dessa granskningar visar att målen för verksamheten inte har nåtts. Detta är någonting som har skett . Gång på gång har kritiserat detta, och till slut fastslog att Sameskolstyrelsen inte har tillräckliga förutsättningar att genomföra sina uppgifter. Därför föreslog att verksamheten med sameskolorna skulle inrymmas inom ansvarsområde. Det kom även en utredning om skolmyndigheterna där man återigen slog fast att det finns en rad olika problem när det kommer till det systematiska kvalitetsarbetet, förmågan att producera läromedel och en rad andra problem. Återigen föreslogs, från en utredning, att sameskolans ansvar och sameutbildningarnas ansvar skulle föras över till . Ändå står vi här igen, och det kommer att bli ett avslag på förslag. håller med om att en överflyttning av ansvaret från Sameskolstyrelsen till skulle förbättra förutsättningarna för samisk utbildning. Ett införlivande av Sameskolstyrelsens uppgifter i är också i linje med regeringsformen, där det framgår att samernas möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Därför har lagt fram detta förslag, och vi tycker att det är beklagligt att vi återigen inte får stöd för det.