bet · H801SfU18 · 2021-04-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som rör arbetskraftsinvandring och uppehållstillstånd för forskning och studier. I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, V, KD, L) och två särskilda yttranden (M, C). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Högkvalificerad arbetskraft, punkt 1 (M) 2.Principerna för arbetskraftsinvandring, punkt 2 (SD) 3.Principerna för arbetskraftsinvandring, punkt 2 (V) 4.Villkor för arbetstillstånd, punkt 3 (M) 5.Villkor för arbetstillstånd, punkt 3 (SD) 6.Villkor för arbetstillstånd, punkt 3 (KD) 7.Försörjningskrav för familjemedlemmar, punkt 4 (M, SD, KD) 8.Administration och handläggningstider, punkt 5 (M, KD, L) 9.Administration och handläggningstider, punkt 5 (SD) 10.30-dagarsgaranti, punkt 6 (M, SD) 11.Myndighetsansvar, punkt 7 (M) 12.Åtgärder mot missbruk av regelverket, punkt 8 (M) 13.Åtgärder mot missbruk av regelverket, punkt 8 (SD) 14.Åtgärder mot missbruk av regelverket, punkt 8 (V) 15.Åtgärder mot missbruk av regelverket, punkt 8 (KD) 16.Spårbyte, punkt 9 (M, SD, KD) 17.Forskning och studier, punkt 10 (M) 18.Forskning och studier, punkt 10 (SD) 1.Principerna för arbetskraftsinvandring, punkt 2 (C) 2.Villkor för arbetstillstånd, punkt 3 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:1342 av (M) yrkandena 3 och 4, 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11, 2020/21:2274 av Boriana (M) yrkande 1, 2020/21:2461 av (M), 2020/21:3031 av och (båda M), 2020/21:3525 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3536 av (M). Reservation 1 (M) 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:653 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:2065 av (S), 2020/21:2274 av Boriana (M) yrkande 3, 2020/21:2477 av m.fl. (S) yrkande 3, 2020/21:2553 av i m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 10, 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16 samt 2020/21:3420 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) 2020/21:2553 av i m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2803 av (M) yrkandena 8, 9, 11 och 12, 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2020/21:3525 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 8 samt 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 42. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (KD) 2020/21:2553 av i m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:3525 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 44. Reservation 7 (M, SD, KD) 2020/21:1342 av (M) yrkande 5, 2020/21:2553 av i m.fl. (SD) yrkandena 7 och 9, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2020/21:3420 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 8 (M, KD, L) Reservation 9 (SD) 2020/21:2553 av i m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:3525 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 10 (M, SD) 2020/21:3525 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 7. Reservation 11 (M) Åtgärder mot missbruk av regelverket 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkandena 14–17, 2020/21:343 av (C), 2020/21:1053 av (M) yrkande 3, 2020/21:1342 av (M) yrkande 1, 2020/21:1856 av (M), 2020/21:2274 av Boriana (M) yrkande 2, 2020/21:2350 av Boriana (M) yrkandena 4 och 5, 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2020/21:2553 av i m.fl. (SD) yrkandena 11 och 14–17, 2020/21:2800 av (M), 2020/21:2803 av (M) yrkande 10, 2020/21:3420 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:3525 av m.fl. (M) yrkandena 11–13 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 43. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) Reservation 15 (KD) 2020/21:2553 av i m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:3525 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 40. Reservation 16 (M, SD, KD) 2020/21:1342 av (M) yrkande 2, 2020/21:2460 av (M), 2020/21:2553 av i m.fl. (SD) yrkandena 4–6 och 2020/21:3321 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (S), (KD), (S), i (SD), (M), (SD), (C), (V), (L) och (MP). I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Yrkandena rör arbetskraftsinvandring, bl.a. principer och villkor för arbetstillstånd, kontrollåtgärder, missbruk av regelverket samt villkor för uppehållstillstånd för studier och forskning. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. visering för högkvalificerad arbetskraft, behovsprövad arbetskraftsinvandring, villkoren för arbetstillstånd, handläggningstider, s.k. kompetensutvisningar och åtgärder mot missbruk av regelverket. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (V), 4 (M), 5 (SD), 6 (KD), 7 (M, SD, KD), 8 (M, KD, L), 9 (SD), 10 (M, SD), 11 (M), 12 (M), 13 (SD), 14 (V), 15 (KD) och 16 (M, SD, KD) samt särskilt yttrande 1 (C) och 2 (M). Så kallade Schengenviseringar regleras i EU:s viseringskodex, dvs. och rådets förordning EG nr 810/2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar. Den ska tillämpas på alla medborgare från tredjeländer (s.k. tredjelandsmedborgare) som är skyldiga att ha visering när de passerar medlemsstaternas yttre gränser. Förordningen gäller viseringar för transiteringar eller planerade vistelser på medlemsstaternas territorium som inte varar . Därutöver får nationell visering beviljas för inresa och vistelse i än och högst enligt 3 kap. 4 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL. Det krävs då att det finns särskilda skäl. Arbetstillstånd, EU-blåkort och tillstånd för säsongsarbete m.m. En utlänning som ska arbeta i på grund av en anställning här eller utomlands ska ha ett arbetstillstånd (2 kap. 7 § UtlL). Från denna huvudregel finns det dock ett antal undantag för vissa utlänningar, bl.a. medborgare i de nordiska länderna, och dem med uppehållsrätt eller permanent uppehållstillstånd i (2 kap. 8 c § UtlL). Det krävs dessutom att utlänningen ska ha ansökt om arbetstillstånd och fått det beviljat före inresan i landet (6 kap. 4 § UtlL). Vissa undantag finns, bl.a. för ärenden som gäller förlängning av arbetstillstånd. Forskare och studenter inom högre utbildning är för sitt uppehållstillstånd undantagna från kravet på arbetstillstånd (5 kap. 2 § UtlF). Arbetstillstånd får inte ges än och inte än anställningstiden (6 kap. 2 a § UtlL). Den sammanlagda tillståndstiden får vara högst , eller om det finns särskilda skäl. Ett arbetstillstånd ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slags arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet endast knytas till ett visst slag av arbete. En utlänning som vistas i mer än ska även ha ett uppehållstillstånd (2 kap. 5 § UtlL). Från detta krav finns ett antal undantag, t.ex. för EES-medborgare. Enligt 5 kap. 10 § UtlL får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för arbete, studier, besök eller för att bedriva näringsverksamhet. Uppehållstillståndet beviljas som arbetstillståndet. För permanent uppehållstillstånd krävs att utlänningen under fyra av haft uppehållstillstånd för arbete (5 kap. 5 § UtlL). ska enligt 5 kap. 12 § utlänningsförordningen (2006:97) förkortad UtlF, besluta om en förteckning över slag av arbeten inom vilka det finns en stor efterfrågan på arbetskraft. En sådan förteckning ska upprättas i samråd med Arbetsförmedlingen som i sin tur ska lämna sammanslutningar av arbetsgivare respektive arbetstagare tillfälle att yttra sig. I 4 kap. 21 b § UtlF anges att ett ärende om uppehållstillstånd för arbete och ett arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL ska avgöras senast från det att ansökan lämnades in. Om det finns särskilda skäl eller om ansökan behöver kompletteras får tiden förlängas. Om ärendet inte avgjorts får sökanden begära att ärendet ska avgöras enligt 12 § förvaltningslagen (2017:900) även om kravet på avgörande enligt den paragrafen inte är uppfyllt. I 6 a kap. UtlL finns särskilda bestämmelser om EU-blåkort vid högkvalificerad anställning. Bestämmelserna har sin grund i EU:s blåkortsdirektiv (2009/50/EG). Enligt 6 a kap. 1 § UtlL krävs för tillstånd bl.a. att utlänningen har erbjudits en högkvalificerad anställning i med en anställningstid om med en lön om minst en och en halv gånger den genomsnittliga bruttoårslönen i . En anställning ska anses vara högkvalificerad om den förutsätter att utlänningen har relevant och särskild kompetens för den i form av slutförda studier som motsvarar 180 högskolepoäng eller yrkeserfarenhet inom det yrke eller den bransch som anställningen avser. Om den högkvalificerade anställningen gäller ett reglerat yrke ska utlänningen styrka behörigheten att få utöva yrket i . Tillståndstiden för ett EU-blåkort ska vara högst med möjlighet till förlängning (6 a kap. 5 § UtlL). Den sammanlagda tillståndstiden för ett eller flera EU-blåkort får inte överstiga . ska ett EU-blåkort knytas till en viss anställning och avse ett visst slags arbete (6 a kap. 7 § UtlL). Därefter ska ett EU-blåkort endast knytas till ett visst slag av arbete. Om anställningen upphör får utlänningen vistas i för att söka ny anställning, räknat från när anställningen upphörde. Ett ärende om EU-blåkort ska enligt 6 a kap. 1 § UtlL avgöras från det att ansökan lämnades in (5 a kap. 1 § UtlF). Om ärendet behöver kompletteras får tiden förlängas. Om ärendet inte avgjorts får sökanden begära att ärendet ska avgöras enligt 12 § förvaltningslagen även om kravet på avgörande enligt den paragrafen inte är uppfyllt. Ett ärende om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till en innehavare av EU-blåkort ska avgöras senast från det att ansökan lämnades in. Normalt krävs att en ansökan om EU-blåkort görs före inresan i (6 a kap. 4 § UtlL). Det finns dock vissa undantag bl.a. för en utlänning som vistats i en annan EU-stat och haft EU-blåkort utfärdat av den staten, om ansökan ges in senast efter inresan i . Bestämmelser om tillstånd för säsongsarbete finns i 6 c kap. UtlL. Ett tillstånd för säsongsarbete beviljas i form av ett arbetstillstånd för säsongsarbete om vistelsen inte överstiger . Om vistelsen däremot överstiger beviljas ett uppehålls- och arbetstillstånd för säsongsarbete. Ett tillstånd för säsongsarbete får inte beviljas än anställningstiden och inte än utlänningens pass gäller (6 c kap. 9 § UtlL). Den sammanlagda tillståndstiden för ett eller flera tillstånd för säsongsarbete får inte överstiga . Det finns enligt 6 c kap. 10 § UtlL möjligheter att förlänga tillståndstiden med beaktande av 6 c kap. 9 § UtlL. Av 5 c kap. 1 § UtlF framgår att ett ärende om tillstånd för säsongsarbete enligt 6 c kap. 1 § UtlL ska avgöras senast från det att ansökan lämnades in. Om ansökan behöver kompletteras får tiden förlängas. Sökanden ska underrättas om detta. I 5 c kap. 2 § UtlF föreskrivs dock att en ansökan om tillstånd för säsongsarbete från en utlänning som har haft ett tillstånd för säsongsarbete i ska handläggas mer skyndsamt än vad som följer av 1 § UtlF, förutsatt att utlänningen har följt villkoren för tillståndet. När det gäller förutsättningarna för att beviljas uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning, s.k. ICT-tillstånd, återfinns dessa i 6 b kap. UtlL. Chefer, specialister och praktikanter som ska tjänstgöra i i kan komma i fråga för ett sådant tillstånd. Familjemedlemmar till en utlänning som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete får beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 4 kap. 4 a § UtlF. Det handlar bl.a. om make eller sambo och släkting i rakt nedstigande led. Uppehållstånd ska beviljas i samma omfattning som för den utlänning som det finns anknytning till. Familjemedlemmar till en innehavare av ett EU-blåkort ska beviljas uppehållstillstånd (6 a kap. 10 § UtlL). Något krav på att kunna försörja sina familjemedlemmar eller ha en bostad gäller inte för utlänningar som har uppehållstillstånd för arbete. Uppehållstillstånd ska ges till bl.a. en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i (5 kap. 3 § UtlL). I dessa fall får, enligt 5 kap. 3 b § UtlL, tillstånd beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknytning till kan försörja sig och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Enligt lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i gäller ett utvidgat försörjningskrav. Detta innebär att anknytningspersonen inte bara ska försörja sig själv utan även familjemedlemmen som ansöker om uppehållstillstånd. Försörjningskrav och övriga villkor för tillstånd För att kunna beviljas ett arbetstillstånd ställs ett antal krav i 6 kap. 2 § UtlL. Utlänningen ska ha erbjudits en anställning som gör det möjligt att försörja sig. Vidare krävs att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Dessutom ska rekryteringsförfarandet vara förenligt med åtaganden inom EU. Enligt 6 a kap. 1 § UtlL krävs för s.k. EU-blåkort bl.a. att utlänningen har erbjudits en högkvalificerad anställning i med en anställningstid om med en lön om minst en och en halv gånger den genomsnittliga bruttoårslönen i (lönetröskeln) samt att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte får vara sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Vidare krävs att utlänningen har, eller har ansökt om, en heltäckande sjukförsäkring som gäller från inresan i och att rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. När det gäller egenföretagare krävs att utlänningen har sin försörjning ordnad och att han eller hon har förmåga att bedriva den aktuella verksamheten (5 kap. 5 § andra stycket UtlL). Ett uppehållstillstånd till en näringsidkare får enligt 5 kap. 10 § UtlL tidsbegränsas. får permanent uppehållstillstånd beviljas (prop. 2007/08:147 s. 22). Utlänningen beviljas enligt praxis ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för en prövotid om vanligtvis då utlänningen ska visa att han eller hon kan försörja sig på inkomsterna från företaget. Om utlänningen dessutom förväntas fortsätta ha försörjningsförmåga kan han eller hon beviljas permanent uppehållstillstånd. För att beviljas ett tillstånd för säsongsarbete krävs att en utlänning har erbjudits en tidsbegränsad anställning som säsongsarbetare i av en arbetsgivare som är etablerad i och att anställningen gör det möjligt att försörja sig (6 c kap. 1 § UtlL). Vidare krävs det att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Dessutom krävs att utlänningen har eller har ansökt om en heltäckande sjukförsäkring som gäller i . I övrigt krävs att utlänningen har tillgång till en bostad med lämplig standard och att rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. Återkallelse och nekad förlängning Återkallelse av tillstånd regleras i kapitel 7 i utlänningslagen. Ett arbetstillstånd kan återkallas för en utlänning som medvetet lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet förtigit omständigheter som varit av betydelse för att få tillståndet (7 kap. 1 § UtlL). Ett uppehållstillstånd och arbetstillstånd får även återkallas för en utlänning som ännu inte har rest in i om det finns särskilda skäl (7 kap. 2 § UtlL). Ett uppehållstånd får återkallas för en utlänning som rest in i landet, om utlänningen har beviljats arbetstillstånd och anställningen upphört, om inte utlänningen har fått en ny anställning som omfattas av arbetstillståndet eller ansökt om arbetstillstånd med anledning av en ny anställning och ansökan därefter beviljats (7 kap. 3 § UtlL). Enligt 7 kap. 7 e § UtlL ska ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete återkallas om förutsättningarna för arbetstillståndet av något annat skäl än att anställningen har upphört är uppfyllda, eller om utlänningen inte från tillståndets första giltighetsdag påbörjat arbetet. Om utlänningens anställning har upphört sedan utlänningen underrättats om att en utredning om återkallelse har inletts, men innan beslut om återkallelse fattats, gäller att tillståndet kan återkallas om inte utlänningen har fått en ny anställning som omfattas av arbetstillståndet eller ansökt om arbetstillstånd med anledning av en ny anställning och ansökan därefter beviljats. Ett tillstånd behöver inte återkallas om arbetsgivaren har avhjälpt bristen vad gäller förutsättningarna för arbetstillståndet utan att har vidtagit någon åtgärd. Ett tillstånd för säsongsarbete får återkallas bl.a. om vissa angivna brister kan konstateras hos arbetsgivaren (6 c kap. 6 § UtlL). Enligt lagen (2018:318) om rätt till ersättning när ett tillstånd för säsongsarbete återkallas har en utlänning som får sitt tillstånd för säsongsanställning återkallat på grund av brister hos arbetsgivaren rätt till ersättning från arbetsgivaren motsvarande den lön och annan ersättning som utlänningen skulle ha haft rätt till om tillståndet inte hade återkallats. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har fått avslag på sin asylansökan om han eller hon vistas här och har en anställning som uppfyller kraven i 6 kap. 2 § UtlL och avser en tidsperiod om från ansökningstillfället, s.k. spårbyte (5 kap. 15 a § UtlL). får kontrollera att den som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag och att förutsättningarna för arbetstillstånd enligt den bestämmelsen är uppfyllda (6 kap. 6 a § UtlF). Vidare ska en arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL på begäran av lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning. Eftersom uppgifterna enligt 6 kap. 6 b § UtlF lämnas på heder och samvete blir 15 kap. 10 § om osann eller vårdslös försäkran tillämplig. Böter eller fängelse eller, om brottet är grovt, fängelse i högst kan då komma i fråga. Enligt 5 § 1 förordningen (2019:502) med instruktion för ska myndigheten vidta åtgärder för att motverka missbruk av regler, felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. En utlänning som uppsåtligen eller av oaktsamhet har anställning eller bedriver verksamhet som kräver arbetstillstånd utan att ha ett sådant tillstånd döms till böter (20 kap. 3 § UtlL). Därutöver döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i eller saknar föreskrivet arbetstillstånd till böter eller fängelse i högst (20 kap. 5 § UtlL). Vidare döms till böter, eller när omständigheterna är försvårande till fängelse , den som uppsåtligen eller av oaktsamhet inte gör anmälan som föreskrivs i en förordning som har utfärdats med stöd av utlänningslagen (20 kap. 6 § UtlL). Detta gäller även den som i en anmälan eller ett ansökningsärende enligt utlänningslagen eller enligt en förordning som har utfärdats med stöd av utlänningslagen medvetet lämnar oriktiga uppgifter eller medvetet låter bli att tala om något förhållande av betydelse. En fysisk eller juridisk person som har en utlänning anställd ska betala en särskild avgift om utlänningen inte har rätt att vistas i eller saknar föreskrivet arbetstillstånd (20 kap. 12 § UtlL). Även en uppdragsgivare kan under vissa omständigheter bli ansvarig att betala en särskild avgift (20 kap. 12 a § UtlL). Som en särskild rättsverkan får den som har begått ett brott genom att ha en anställd utlänning som inte har rätt att vistas i för av högst fråntas sin rätt till en del av eller alla offentliga stöd, bidrag och förmåner som har beviljats men ännu inte betalats ut eller kommit honom eller henne till del (20 kap. 15 § UtlL). Även en återbetalningsskyldighet kan komma i fråga (20 kap. 16 § UtlL). får genomföra en inspektion för att kontrollera om en arbetsgivare har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i eller har rätt att vistas här men saknar arbetstillstånd, s.k. arbetsplatsinspektioner (9 kap. 14 § UtlL). Inspektioner får endast genomföras inom verksamhetssektorer som är identifierade som risksektorer i enlighet med artikel 14 i det s.k. sanktionsdirektivet (2009/52/EG). En inspektion får genomföras på arbetsplatser och i lokaler där arbetsgivaren bedriver näringsverksamhet och utan att arbetsgivaren underrättas i förväg (9 kap. 15 § UtlL). För en arbetsgivare som inte har kontrollerat utlänningens rätt att vistas i men som har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas här gäller lagen (2013:644) om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i . En utlänning som har utfört arbete under sådana förhållanden har rätt till lön och annan ersättning från sin arbetsgivare (4 § samma lag). Vid tvist mellan utlänningen och arbetsgivaren ska, om inte någon av dem visar annat, lönen eller ersättningen anses motsvara den minimilön och ersättning som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen (5 § samma lag). Utlänningen ska vidare anses ha utfört tre månaders heltidsarbete. Den som i vinstsyfte planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktad på att främja att utlänningar reser till utan pass eller de tillstånd som krävs för inresa i döms för organiserande av människosmuggling till fängelse i högst (20 kap 9 § UtlL). Är brottet grovt döms för grovt organiserande av människosmuggling till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om gärningen innefattar ett systematiskt utnyttjande av utlänningars utsatta situation, eller innefattar livsfara eller annan hänsynslöshet gentemot utlänningarna. Är brottet att anse som ringa döms till böter eller fängelse . Högkvalificerad arbetskraft och investerare m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3525 tillkännagivanden om förändrade regler för uppehållstillstånd för högkvalificerad arbetskraft och om att införa talangvisum (yrkandena 2 och 3). Motionärerna anser att det behövs en rad reformer för att göra det enklare och mer attraktivt för högkvalificerad arbetskraft att komma hit. Bland annat ska det inte behövas en process med två tidsbegränsade uppehållstillstånd och permanenta uppehållstillstånd bör kunna beviljas tidigare än vad som gäller , efter exempelvis . Byte av arbetsgivare ska även kunna ske i ett tidigare skede. Som huvudregel bör krav ställas på universitets- eller högskoleexamen samt på en viss lönenivå. Vid en särskilt eftertraktad kompetens kan en ytterligare högre lönenivå krävas. Därutöver bör särskilda visum, s.k. talangvisum, införas för högkvalificerad arbetskraft som vill söka arbete eller etablera sig i . Kontrollfunktioner måste finnas för att förebygga fusk och missbruk med visumen, exempelvis genom krav på viss lön eller vissa branscher. I motion 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att reformera regleringen av arbetskraftsinvandring. Regelverket behöver anpassas för att klara behov av arbetskraft och begåvning. behöver förenkla reglerna för de som vill investera och starta företag i och införa en speciell visering för högkvalificerad arbetskraft som vill komma till för att söka jobb. I motion 2020/21:1342 av (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att införa talangvisum. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att ändra migrationsreglerna för att underlätta för fler talangfulla personer att söka sig till för att starta företag och investera pengar. I motion 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att förändra gränshinderproblematiken för tredjelandsmedborgare som vill bo i men arbeta i . Motionärerna anser att erfarenheter från delprojektet inom ramen för Cross Border Science and Society bör tas till vara och att det bör vara enkelt och friktionsfritt för internationella forskare som rör sig över världen att vara verksamma i . I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att se över reglerna för visum för utländska experter, startup-företag och investerare.