bet · H801CU13 · 2021-04-23 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om ändringar av överklagandereglerna för beslut om lov. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 49 (M, C, KD, L), 50 (C, KD), 51 (M, KD) och 52 (L). Sakägarkretsen, rätten att överklaga och avgift för överklagande I kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att begränsa den sakägarkrets som har rätt att överklaga bygglovs- eller detaljplanebeslut. Motsvarande förslag lämnas i kommittémotionerna 2020/21:2924 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 31, samt i motionerna 2020/21:2308 av (M) yrkande 2 och 2020/21:2617 av (M) yrkande 2. I motion 2020/21:192 av och (båda SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att begränsa sektorsmyndigheternas och olika intressegruppers rätt att överklaga plan- och lovbeslut. (S) föreslår i motion 2020/21:865 ett tillkännagivande om att begränsa rätten att överklaga byggprojekt i andra kommuner. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3102 yrkande 3 ett tillkännagivande om att överklaganden av detaljplaner och bygglov bör avgiftsbeläggas. Motsvarande eller liknande förslag finns i kommittémotionerna 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 32, samt i motionerna 2020/21:41 av (C) och 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 4. I kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att införa en tidsfrist för handläggningen av överklaganden. Liknande förslag finns i kommittémotion 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 10 och motion 2020/21:2617 av (M) yrkande 3. I motion 2020/21:2308 av (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att staten och kommunerna bör införa tjänstegarantier för att förkorta handläggningstiderna vid överklaganden och garantera att ärendena bereds skyndsamt. Förutsättningar för överklagande och övriga frågor m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3102 yrkande 4 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om bygglov endast ska kunna överklagas om förutsättningarna förändrats påtagligt sedan detaljplanen införandes. Liknande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 13 och motion 2020/21:2617 av (M) yrkande 4. I kommittémotion 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om att bör tas bort helt som överklagandeinstans, även för de bygglov som följer av en detaljplan. Liknande förslag finns i motionerna 2020/21:2639 av Boriana m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 3. Bestämmelser om överklaganden och instansordning finns i 13 kap. PBL. Vissa kommunala beslut enligt PBL får överklagas i den ordning som gäller för laglighetsprövning enligt kommunallagen (2017:725). Det gäller bl.a. överklaganden av beslut om översiktsplan. Vissa andra kommunala beslut får inte överklagas alls, bl.a. beslut om att avbryta planarbete. Övriga kommunala beslut överklagades fram först till , därefter till mark- och miljödomstolen och slutligen till Mark- och . överklagas beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser inte längre till i första instans. I stället överklagas besluten direkt till mark- och miljödomstolen (prop. 2015/16:55, bet. 2015/16:CU16, rskr. 2015/16:166). Bestämmelser om vem som har rätt att överklaga kommunala beslut finns i 13 kap. 8–15 §§ PBL. Utgångspunkten är att ska underrätta sakägare, hyresgäster, bostadsrättshavare och boende på den fastighet som ansökan avser och på omgivande fastigheter. Sakägare kan delas in i rågrannar, som enligt praxis alltid är sakägare, och övriga sakägare där en bedömning får göras i varje enskilt fall om de är berörda av beslutet. Bedömningen kan bl.a. bero på åtgärdens art eller omfattning. Med rågranne avses enligt rättstillämpningen i huvuddrag ägare till den fastighet som direkt gränsar till den fastighet på vilken åtgärden ska utföras. Rätten att överklaga förutsätter också att beslutet har gått emot sakägaren. Bestämmelser om överklagandetid finns i bl.a. 13 kap. 16 § PBL. Den som är berörd av ett beslut och som beslutet har gått emot får överklaga beslutet . För beslut om detaljplaner räknas tiden för överklagande från den dag då beslutet eller justeringen av protokollet har tillkännagetts på kommunens anslagstavla. Tiden för överklagande av bl.a. beslut om lov räknas från delgivningen av beslutet om beslutet ska delges personen i fråga. För övriga beslut börjar överklagandetid löpa efter det att beslutet har kungjorts i Post- och . Instanskedjan för andra beslut än detaljplaner och områdesbestämmelser Förslagen i proposition 2015/16:55 En kortare instanskedja för detaljplaner och områdesbestämmelser byggde på betänkandet Effektiv och rättssäker PBL-överprövning (SOU 2014:14) som den s.k. hade lagt fram. Utredningen hade i uppdrag att se över möjligheten att effektivisera processen för prövning av kommunala beslut som överklagats enligt PBL. I uppdraget ingick bl.a. att analysera dels om instanskedjan för överklagade kommunala beslut om planer, lov och tillsyn skulle kunna förkortas, dels om handläggningen av sådana överklaganden skulle kunna koncentreras till ett begränsat antal länsstyrelser. När det gäller frågan om instanskedjan för överklagade beslut om lov och tillsyn gjorde utredningen bedömningen att en koncentration av prövningen av överklagade beslut var att föredra framför alternativet att besluten överklagas direkt till mark- och miljödomstolen. Som skäl för sin bedömning hänvisade utredningen till att antalet överklagade beslut om lov, förhandsbesked och tillsyn är betydligt större än antalet överklagade beslut om detaljplaner och områdesbestämmelser. Vidare ansåg utredningen att behovet av kompletteringar av materialet i överklagade ärenden, behovet av besök på platsen och sambandet med prövningar enligt talade emot alternativet att helt ta bort från instanskedjan. Ett överklagande till mark- och miljödomstolen som första instans ansågs även innebära betydligt högre kostnader för prövningen av överklagade beslut om lov, förhandsbesked och tillsyn. I propositionen anförde regeringen i fråga om utredningens bedömning att inte borde tas bort från instanskedjan för beslut om lov och tillsyn bl.a. följande: Om de aktuella ärendena koncentreras till mark- och miljödomstolarna, skulle detta medföra att tiden för ett beslut att få laga kraft blir kortare. En sådan koncentration skulle dessutom innebära att, med undantag för de beslut som överklagas enligt reglerna i kommunallagen, samma instansordning för alla överklagade kommunala beslut enligt skulle gälla. En reform med den inriktningen är emellertid betydligt mera omfattande än den som utredningen har föreslagit. Bland annat berörs en ärendemängd som är i storleksordningen åtta gånger större än antalet planärenden. Eftersom utredningen inte närmare har belyst ett sådant alternativ måste eventuella överväganden i den riktningen föregås av fördjupade studier. Det gäller bl.a. i fråga om vilka konsekvenser ett genomförande skulle kunna få för länsstyrelsernas kompetensförsörjning och för behovet av personella och ekonomiska resurser vid mark- och miljödomstolarna. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen anförde utskottet i sitt betänkande 2015/16:CU16 att det fanns flera faktorer som talade för att helt ta bort som överklagandeinstans. Utskottet framhöll att det i många ärenden skulle kunna leda till att tiden för ett beslut att få laga kraft blir kortare. Vidare skulle det innebära att instanskedjan för överklagade beslut enligt PBL skulle bli mer enhetlig. kunde man inte, enligt utskottet, helt bortse från de invändningar mot denna förändring som redovisats i betänkande och som hade beaktats i regeringens bedömning. Det gällde bl.a. den kraftiga ökningen av antalet mål som det skulle bli fråga om i mark- och miljödomstolarna samt konsekvenserna för länsstyrelsernas handläggning av andra ärenden. Utskottet pekade också på att regeringen konstaterat att utredningen inte tillräckligt hade belyst konsekvenserna av att helt ta bort som överklagandeinstans. Sammantaget ansåg utskottet att det inte fanns ett tillräckligt underlag för att ta ställning till om lagen borde ändras så att även kommunala beslut om lov och tillsyn borde överklagas direkt till mark- och miljödomstolen. Ett ställningstagande skulle enligt utskottet förutsätta en närmare analys och en fortsatt beredning. Utskottet hänvisade också till att regeringen i propositionen klargjort att man var beredd på sådana fortsatta överväganden i frågan. Utskottet fann mot den här bakgrunden att det inte fanns skäl för ett tillkännagivande till regeringen om instanskedjan för överklagade kommunala beslut om lov och tillsyn. har i rapporten skyldighet att underrätta och rätt att överklaga enligt plan- och bygglagstiftningen (2016:26) föreslagit en reglering som begränsar byggnadsnämndernas underrättelseskyldighet och rågrannars rätt att överklaga kommunala beslut. Enligt förslaget ska enbart det förhållandet att någon äger en fastighet som direkt gränsar till eller endast med en gata eller väg skiljs från den fastighet på vilken en åtgärd utförs inte medföra underrättelseskyldighet eller rätt att överklaga. skyldighet att underrätta sådana fastighetsägare och deras rätt att överklaga ska vidare enligt förslaget bedömas på samma sätt som gäller för andra sakägare. har remitterat promemorian Ett aktivitetskrav för rätt att överklaga vissa beslut om lov m.m (N2016/05819/SPN). I promemorian föreslås att det i PBL ska införas bestämmelser om att ett beslut om lov eller förhandsbesked i fråga om en åtgärd som innebär en avvikelse från en detaljplan eller områdesbestämmelser, eller som ska utföras i ett område som inte omfattas av en detaljplan eller områdesbestämmelser, får överklagas endast av den som skriftligen har framfört synpunkter på ansökan som inte har blivit tillgodosedda. En särskild utredare har fått i uppdrag att göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov (dir. 2020:4). Effektiviteten i lovregelverket har enligt direktivet stor betydelse för bl.a. kommuner, byggherrar och andra enskilda samt för plan- och byggprocessen som helhet. Syftet med utredningen är att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk som säkerställer angelägna allmänna och enskilda intressen och ett långsiktigt hållbart byggande av bl.a. bostäder. I uppdraget ingår bl.a. att utredaren ska: – ta ställning till i vilka fall behovet av att enskilda kan bevaka sina intressen och komma till tals motiverar en lovplikt och redovisa de avvägningar som ligger till grund för förslaget i detta avseende – vid behov föreslå ändrade regler i fråga om vilken krets som ska underrättas om en ansökan om lov eller förhandsbesked, och vid behov även anmälan om startbesked, och ges möjlighet att yttra sig över ansökan – vid behov föreslå ändrade regler i fråga om vilken krets som ska delges beslutet eller på annat sätt få del av och möjlighet att överklaga det – ta ställning till i vilken utsträckning beslut på området bör kunna överklagas till domstol med utgångspunkt i krav på rätt till domstolsprövning – vid behov föreslå ändrade regler i fråga om hur överklagade ärenden och mål ska handläggas i överprövande instanser – ta ställning till vem som ska kunna lämna ett medgivande som en förutsättning för att lov inte ska krävas, och på vilket sätt det ska lämnas, om sådana förslag ges, och då beakta analys i rapporten att lämna medgivande till bygglovsbefriade åtgärder (2015:33). Uppdraget ska redovisas . Utskottet har behandlat motionsyrkanden om de regler som gäller för överklaganden enligt PBL. anförde utskottet att det är viktigt att bestämmelserna om rätten att överklaga beslut är ändamålsenliga och effektiva, men att det rör sig om rättsligt komplicerade avvägningar och om överväganden där frågor om en effektiv process som inte i onödan hindrar bostadsbyggandet ska vägas mot andra rättsligt skyddsvärda intressen, t.ex. rätten för enskilda att få invändningar prövade. Yrkandena avstyrktes med hänvisning till pågående arbete inom (bet. 2018/19:CU12). Som framgår ovan har det genomförts förenklingar i överklagandeprocessen, bl.a. genom att har tagits bort som instanskedja för överklaganden som rör planbeslut och områdesbestämmelser. Utskottet anser fortfarande att det är viktigt att bestämmelserna om rätten att överklaga beslut är ändamålsenliga och effektiva, men att det rör sig om rättsligt komplicerade avvägningar och om överväganden där olika rättsligt skyddsvärda intressen måste vägas mot varandra. En särskild utredare har fått i uppdrag att göra en systematisk översyn av regelverket för bygglov. I utredarens uppdrag ingår bl.a. att vid behov föreslå ändrade regler om vilken krets som ska delges bl.a. lovbeslut eller på annat sätt få del av och möjlighet att överklaga beslutet. Utredaren ska även ta ställning till i vilken utsträckning beslut på området bör kunna överklagas till domstol med hänsyn till krav och vid behov föreslå ändrade regler om hur överklagade ärenden och mål ska handläggas i överprövande instanser. Uppdraget ska redovisas . Därtill kommer att skyldighet att underrätta och rätt att överklaga enligt plan- och bygglagstiftningen och departementspromemorian Ett aktivitetskrav för rätt att överklaga vissa beslut om lov m.m. fortfarande bereds inom . Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om skadeersättning till följd av etablering av vindkraftverk. Utskottet anser inte att det finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av förslaget. (M) begär i motion 2020/21:1248 ett tillkännagivande om en översyn av hur fastighetsägare som bor i närheten av ett uppfört vindkraftverk kan ersättas för bestående minskningar i fastigheternas marknadsvärde till följd av etableringen. Vindkraft är en åtgärd som kan kräva både lovprövning enligt och tillståndsprövning eller en anmälan enligt bestämmelser. Lovprövningen kan även förutsätta föregående planläggning. I samband med detta kan det krävas skyddsåtgärder m.m. för hanteringen av eventuella störningar som t.ex. buller. Under dessa processer prövas bl.a. om placeringen av vindkraften är lämplig i berört område. Vid placeringen tas dessutom hänsyn till de allmänna och enskilda intressena enligt 2 kap. PBL. I 14 kap. PBL regleras bl.a. under vilka förutsättningar en kommun är skyldig att ersätta uppkomna skador till följd av beslut enligt PBL. Ersättningssituationerna kan delas in i tre grupper. Den första gruppen avser fall där kommunen är ersättningsskyldig oavsett hur stor skada fastighetsägaren har åsamkats. Det gäller t.ex. för vägrat bygglov för nybyggnation av en byggnad som är likadan som en som förstörts vid en olyckshändelse. I den andra gruppen finns bestämmelser som innebär att kommunen är ersättningsskyldig endast om fastighetsägarens skada är betydande i förhållande till den berörda delen av fastigheten. Det finns t.ex. en bestämmelse om ersättning för skada på grund av rivningsförbud eller vägrat rivningslov. Den tredje gruppen omfattar situationer då kompensation betalas ut först när den pågående markanvändningen avsevärt försvåras inom berörd del av fastigheten. Som exempel kan nämnas bestämmelser om vegetation eller om markytans utformning och höjdläge i en områdesbestämmelse för vissa områden som orsakar kvalificerad skada. Under vissa förhållanden kan fastighetsägaren vid sådan kvalificerad skada även påkalla inlösen av fastigheten. Ersättning kan i nämnda situationer dessutom bl.a. betalas ut för förlorat fastighetsvärde. Vid bestämmande av ersättning tillämpas särskilda bestämmelser. I 31 och 32 kap. finns vidare regler som rör ersättning vid ingripande från det allmänna och skadestånd vid miljöskador m.m. Utskottet har behandlat och avstyrkt motioner om ersättning för förlorat fastighetsvärde vid vindkraftsetableringar. hänvisade utskottet bl.a. till att inrättande av ett vindkraftverk föregås av omfattande prövningar enligt gällande rätt och att det finns bestämmelser som anger förutsättningarna för att få skadeersättning för bl.a. förlorat fastighetsvärde (bet. 2018/19:CU12). Som utskottet tidigare anfört föregås ett inrättande av ett vindkraftverk av omfattande prövningar enligt både PBL och . Vid dessa prövningar beaktas frågor som rör vilka intressen som kan påverkas och om placeringen är lämplig bl.a. med hänsyn till risken för störningar m.m. Det finns även bestämmelser som anger förutsättningarna för att få skadeersättning för bl.a. förlorat fastighetsvärde. Utskottet anser inte att det som anförs i motionen motiverar någon åtgärd från . Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar av normgivningsbemyndiganden i PBL. Utskottet anser inte att det finns anledning att föreslå några ändringar med anledning av förslagen. Jämför reservation 53 (M) och 54 (SD). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att normgivningsbemyndigandet för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i för asylboenden bör tas bort. Enligt motionärerna ger bemyndigandet regeringen alltför långtgående möjligheter att meddela föreskrifter som innehåller undantag från vissa bestämmelser i och att inte beakta allmänhetens intressen vid byggande av asylboenden eller ombyggnation av befintliga byggnader. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3102 yrkande 48 ett tillkännagivande om en översyn av PBL i syfte att införa tydligare möjligheter för Försvarsmakten, civilförsvaret och andra viktiga samhällsfunktioner att i krissituationer göra avsteg från kraven på bygglov för temporära byggnader och anläggningar. Motionärerna anför att det finns en risk för att nuvarande bestämmelser i om regeringens möjlighet att meddela föreskrifter om undantag från lagen i vissa extraordinära situationer inte kommer att omfatta nästa krissituation som samhället drabbas av. I motion 2020/21:1295 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen genom en ändring i PBF ska ge föreskriftsrätt i fråga om beräkning av byggnadsverks höjder och våningsantal. Samma förslag framställs i motion 2020/21:1298 av m.fl. (M) yrkande 2. I PBL finns bestämmelser som ger regeringen vissa möjligheter att meddela föreskrifter om undantag från lagen i situationer som kan sägas vara extraordinära och där behovet av att snabbt vidta åtgärder kan vara av sådant slag att det inte är rimligt att upprätthålla alla de krav som annars följer av lagen. Exempelvis har regeringen möjlighet att meddela föreskrifter om tidsbegränsade undantag från lagens bestämmelser om det har inträffat en naturhändelse med synnerligen omfattande negativa effekter på miljön eller egendom (16 kap. 13 §). Enligt bemyndigandet får regeringen meddela föreskrifter om undantag från kraven på att hänsyn ska tas till allmänna intressen samt kraven på byggnader, andra anläggningar, tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader. Vidare får regeringen meddela undantag från kraven på att en åtgärd ska vara förenlig med en detaljplan eller områdesbestämmelser, kraven på bygglov, rivningslov och marklov samt undantag från bestämmelserna om förfarandet efter bl.a. bygg- och rivningslov. Regeringen får vidare meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i om tillströmningen av asylsökande har varit eller kan väntas bli särskilt omfattande och om det är nödvändigt för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas (16 kap. 13 a §). Sådana föreskrifter om undantag ska vara proportionella i förhållande till de intressen som de aktuella bestämmelserna i lagen avser att skydda och främja. Vidare gäller att föreskrifterna endast får avse åtgärder för ändring av ett byggnadsverk eller en nybyggnad av enkla byggnadsverk och avse åtgärder som pågår under högst . Om spridningen av en samhällsfarlig sjukdom innebär en påtaglig risk för att lokalerna för hälso- och sjukvård inte räcker till, och om det behövs för att nödvändiga åtgärder snabbt ska kunna vidtas, får regeringen också meddela föreskrifter om tidsbegränsade undantag från vissa bestämmelser i (16 kap. 13 b §). Även i denna situation ska sådana föreskrifter om undantag vara proportionella i förhållande till de intressen som de aktuella bestämmelserna i lagen avser att skydda och främja. Slutligen får regeringen, om riket är i krig eller krigsfara eller om det råder sådana utomordentliga förhållanden som beror på krig eller krigsfara som riket har befunnit sig i, meddela föreskrifter som avviker från lagen och som är av betydelse för totalförsvaret eller som behövs för att nödvändig byggnadsverksamhet i övrigt ska kunna utföras (16 kap. 14 §). får i enlighet med vad som anges i 10 kap. PBF meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av vissa bestämmelser i , bl.a. i frågor om byggnadsverks utformning och tekniska egenskaper. I rapporten att utreda definitioner på byggnadshöjd, nockhöjd, totalhöjd, vind, suterrängvåning och källare (2014:4) har , efter uppdrag från regeringen, lämnat förslag på definitioner av nämnda begrepp i PBL och föreslagit att ska ges ett bemyndigande att besluta om de föreskrifter som behövs för att förklara och beskriva hur definitionerna ska förstås. har därefter i rapporten på reglering av byggnadsverks höjder och våningsantal (2016:30) tagit fram ett exempel på en föreskrift som ska användas vid tolkning av en detaljplans bestämmelser om höjd och våningsantal. rapporter bereds inom . har behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om att ta bort normgivningsbemyndigandet vid särskilt omfattande tillströmning av asylsökande. hänvisade utskottet till ett tidigare ställningstagande om att det kan vara svårt att med tillräcklig skyndsamhet tillgodose behovet av boenden för asylsökande inom ramen för de ordinarie reglerna i PBL, om ett stort antal personer söker sig till (bet. 2018/19:CU12). Som utskottet tidigare konstaterat kan det vara svårt att tillgodose behovet av boenden för asylsökande inom ramen för de ordinarie reglerna i PBL, om ett stort antal personer söker sig till så som var fallet . Utskottet anser fortfarande att regeringen bör få meddela föreskrifter om vissa undantag från bestämmelserna i i sådana situationer och delar inte motionärernas uppfattning att det aktuella bemyndigandet ger regeringen för långtgående möjligheter i detta avseende. Motion 2020/21:1615 (SD) yrkande 10 bör därför avslås. Utskottet anser att det är viktigt att regeringen har vissa möjligheter att meddela föreskrifter om undantag från PBL i extraordinära situationer. De nuvarande bemyndigandena i 16 kap. PBL täcker dock enligt utskottet in så pass många situationer att det saknas skäl att föreslå några åtgärder med anledning av vad som framförs i motion 2020/21:3102 (M) yrkande 48. Motionsyrkandet bör därför avslås. Avslutningsvis konstaterar utskottet att det ännu inte införts någon definition av byggnadshöjd m.m. i PBL. Det saknas därför anledning att ge det bemyndigande som föreslås i motionerna 2020/21:1295 (M) yrkande 2 och 2020/21:1298 (M) yrkande 2. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar av tillsynsbestämmelserna och införande av sanktioner i PBL. Utskottet hänvisar till gällande rätt och pågående arbete. Jämför reservation 55 (SD), 56 (C, L), 57 (V) och 58 (KD). I kommittémotion 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över PBL i syfte att effektivisera tillsynen av olovliga boenden. Motionärerna framhåller att tillsynsbestämmelserna i är snävare än i exempelvis .