bet · H901FiU6 · 2021-11-18 00:00:00 — Redovisning av AP-fondernas verksamhet Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse Redovisning av AP-fondernas verksamhet till handlingarna. I skrivelsen redovisas resultatet av fondernas verksamhet 2020. Dessutom redovisas regeringens utvärderingar och bedömningar av fondernas långsiktiga förvaltningsresultat och kostnader samt fondernas arbete med bl.a. hållbarhet och ägarstyrning. I skrivelsen finns också en utvärdering av Första‒Fjärde AP-fondens innehav i verksamheter med fossil energi och en jämförelse av kostnadsnivåerna i Första‒Fjärde AP-fonden. Utskottet konstaterar att buffertfonderna redovisade ett resultat på trots den kraftiga nedgången på världens aktiebörser i början av pandemin. Utskottet konstaterar också att Första‒Fjärde AP-fondens direktägda innehav i verksamheter med fossil energi minskade kraftigt under perioden 2016‒2020, särskilt mycket . Utskottet anser att det är en bra utveckling som tyder på att Första‒Fjärde AP-fondens nya mål för hållbarhet bidragit till en ökad fokusering i hållbarhetsarbetet. Utskottet behandlar dessutom motionsförslag om att kraven på AP-fondernas hållbarhetsarbete bör skärpas och att fonderna bör få nya placeringsregler. Dessutom behandlas ett förslag om att förbjuda rörliga ersättningar till anställda i AP-fonderna. Utskottet föreslår att avslår förslagen. I betänkandet finns tre reservationer (V). Skrivelse 2020/21:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Tio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas investeringsverksamhet Nya placeringsregler för AP-fonderna Förbud mot rörliga ersättningar 1.Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas investeringsverksamhet, punkt 2 (V) 2.Nya placeringsregler för AP-fonderna, punkt 3 (V) 3.Förbud mot rörliga ersättningar, punkt 4 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Tabell 1 Buffertfondernas resultat och kapital 2020 Tabell 2 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2020 Tabell 3 Buffertfondernas kostnader Tabell 4 AP-fondernas redovisade kostnader 2020 Tabell 5 Rörliga ersättningar i buffertfonderna Diagram 1 Buffertfondernas resultat Diagram 2 Utvecklingen av marknadsvärdet av fondernas innehav i fossil energi Diagram 3 Utvecklingen av antalet bolag inom fossil energi i AP-fondernas portföljer Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2020/21:130 till handlingarna. Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas investeringsverksamhet 2021/22:463 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 7 samt 2021/22:770 av (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (V) Nya placeringsregler för AP-fonderna 2021/22:463 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4 och 5 samt 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 2 (V) Förbud mot rörliga ersättningar 2021/22:463 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 3 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (M), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I regeringens skrivelse 2020/21:130 Redovisning av AP-fondernas verk-samhet finns en redovisning av fondernas verksamhet 2020. Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar av fondernas roller i inkomstpensionssystemet, fondernas resultat och kostnader och deras arbete med hållbarhet och ägarstyrning. I skrivelsen redovisas också en utvärdering av skillnaden i kostnadsnivå mellan AP-fonderna och en utvärdering av Första‒Fjärde AP-fondens placeringar i fossil energi. Förutom skrivelsen behandlar utskottet tio motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 om ändrade placeringsregler, fondernas hållbarhets-arbete och krav på förbud mot rörliga ersättningar i fonderna. Trots de kraftiga nedgångarna på världens aktiebörser i början av pandemin gav buffertfonderna, Första–och , ett samlat resultat efter kostnader på nästan , vilket motsvarar en avkastning på kapitalet på . Tabell 1 Buffertfondernas resultat och kapital 2020 Uppgifter inom parentes avser 2019 Resultat (mdkr) Avkastning (%) Överföring till pensionssystemet (mdkr) Kapital (mdkr) 34,8 (48,6) 9,7 (15,1) 7,9 (6,5) 392,6 (365,8) 12,8 (53,0) 3,5 (15,9) 7,9 (6,5) 386,2 (381,4) 37,2 (59,5) 9,7 (17,6) 7,9 (6,5) 423,0 (393,7) 39,3 (75,2) 9,6 (21,7) 7,9 (6,5) 449,4 (418,0) 7,6 (2,9) 20,4 (8,2) 45,2 (37,5) 131,7 (239,2) 8,5 (17,4) 31,6 (26,0) 1 696 (1 596) Källa: Skr. 2020/21:130. Detta kan jämföras med en avkastning på under och en avkastning på starten . Som framgår av tabell 1 överförde buffertfonderna nästan till pensions-systemet för att säkra de löpande pensionsutbetalningarna (gäller inte som är en sluten fond i den meningen att det inte sker några överföringar till eller från pensionssystemet). Sammantaget innebär detta att buffertfondernas kapital ökade med , från 2019 till 2020. redovisade ett resultat på , vilket var högre än resultatet , och avkastningen på kapitalet ökade från . I skrivelsen bedömer regeringen dels fondernas roll som buffert för hantering av löpande över- eller underskott i pensionssystemet, dels fondernas roll som långsiktig finansiär i pensionssystemet. Enligt regeringen har fonderna klarat sina roller. Diagram 1 Buffertfondernas resultat Källa: Skr. 2020/21:130. har AP-fonderna redovisat ett ackumulerat resultat på , och fondernas andel av de totala tillgångarna i pensionssystemet har ökat från . Fondernas resultat styrs av utvecklingen på de internationella kapital-marknaderna, och som framgår av diagram 1 har resultaten varierat över åren. Sedan finanskrisen , då buffertfonderna redovisade en förlust på , har den internationella börsutvecklingen varit stark, och fonderna har redovisat ett samlat resultat på , vilket motsvarar av det ackumulerade resultatet . Samtliga fonder utom har sedan starten (för ) klarat och överträffat sina avkastningsmål, med en sammantagen genomsnittlig avkastning på . Samtliga fonders avkastning efter kostnader har stigit betydligt mer än inkomstindex som gått upp med i genomsnitt . Inkomstindex är det index som används som grund när skulden i pensionssystemet räknas upp. I skrivelsen jämför regeringen buffertfondernas resultat med resultatet för ett urval av liknande utländska pensionsfonder. Enligt regeringen ligger buffertfondernas resultat i nivå med de utländska pensionsfonderna. När det gäller fondernas roll som buffert för att hantera löpande över- eller underskott i pensionssystemet har fonderna betalat ut för att täcka det förväntade underskott som bl.a. uppstod när den s.k. fyrtiotalistgenerationen började gå i pension. , 2001–2008, fanns ett överskott i pensionssystemet, och fonderna tillfördes av de löpande pensionsavgifterna. Sammantaget innebär det att av fondmedlen har använts för pensioner . Regeringen räknar med att underskottet i pensionssystemet ligger kvar på ungefär nuvarande nivå och att ytterligare ca av fondtillgångarna kommer att behöva användas fram för att täcka underskottet (prognos). Det är något lägre än den prognos som gjordes i förra årets skrivelse. –2015 steg AP-fondernas kostnader relativt kraftigt, med . Orsaken var bl.a. att kapitalet steg kraftigt , vilket ökade fondernas externa förvaltningskostnader. På utskottets uppmaning har regeringen fördjupat granskningen av fondernas kostnader. Som framgår av tabell 2 uppgick den redovisade totala kostnaden för förvaltningen av buffertkapitalet till . Det är en minskning med , eller , jämfört med . Mätt som andel av det förvaltade kapitalet minskade kostnaderna från . De interna förvaltningskostnaderna var ungefär oförändrade jämfört med , medan de externa förvaltningskostnaderna minskade. har fonderna successivt ökat andelen internt förvaltat kapital. förvaltades av kapitalet internt mot 2012. Av tabell 2 framgår också att Andra AP-fonden har betydligt högre kostnader än de andra tre fonderna (se vidare nedan under rubriken mellan Första‒Fjärde AP-fondens kostnader). Tabell 2 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2020 Miljoner kronor (uppgifter inom parentes avser 2019) 226 (239) 76 (186) 302 (425) 0,08 (0,12) 285 (240) 277 (292) 512 (532) 0,14 (0,15) 222 (212) 126 (122) 348 (334) 0,09 (0,09) 246 (231) 138 (139) 384 (370) 0,09 (0,10) 929 (922) 617 (739) 1 546 (1 661) 0,10 (0,12) 89 (95) 0 (0) 89 (95) 1 018 (1 017) 617 (739) 1 635 (1 756) 0,10 (0,12) Summa inkl. arvoden extern förvaltning 1 242 (1 145) 2 260 (2 162) 0,13 (0,14) Källa: Skr. 2020/21:130. Fondernas kostnader steg relativt kraftigt bl.a. på grund av att fondkapitalet ökade starkt, vilket i sin tur ökade kostnaderna för den externa förvaltningen. Uppgången berodde också på att fonderna minskade andelen ränte- och aktieplaceringar något till förmån för s.k. alternativa investeringar. Kostnaden för alternativa investeringar är högre än kostnaden för aktie- och ränteplaceringar, men det har i sin tur, enligt regeringen, bidragit till en högre nettoavkastning och minskad risk eftersom fondernas innehav har blivit mer diversifierade. Tabell 3 Buffertfondernas kostnader Summa inkl. arvoden för extern förvaltning Källa: Skr. 2020/21:130. Den negativa kostnadsutvecklingen bröts 2016. Sedan toppnivån 2015 har fondernas sammanlagda redovisade kostnader sjunkit från till 2020, som det förvaltade kapitalet ökat med . Som redovisats tidigare beror nedgången framför allt på minskad extern förvaltning av kapitalet. Enligt regeringen leder en hög andel internt förvaltat kapital till en ökad kostnadseffektivitet i verksamheten. Regeringen anser att det är viktigt att AP-fonderna, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, ständigt arbetar för en hög kostnadseffektivitet. Enligt regeringen bidrar detta både till en god avkastning till inkomstpensionssystemet och till allmänhetens förtroende för det allmänna pensionssystemet. I fondernas externa förvaltningskostnader ingår inte fondernas kostnader för prestationsbaserade arvoden eller förvaltararvoden för onoterade tillgångar där arvoden återbetalas. Dessa kostnader ingår därmed inte heller i AP-fondernas redovisade totala kostnader, utan arvodena reduceras enligt AP-fondernas redovisningsregler mot resultatet för varje tillgång. De prestationsbaserade arvodena har ökat relativt kraftigt . ökade de med . Nettot av erlagda och återbetalda arvoden för onoterade aktier uppgick till 2020, vilket innebär att de erlagda arvodena var högre än de återbetalda. Det var en ökning med jämfört med . I förra årets skrivelse om AP-fondernas verksamhet ansåg regeringen att fonderna gemensamt borde öka transparensen kring förvaltararvoden med vinstdelning eftersom den typen av avtal har ökat och kommer att öka ytterligare framöver till följd av de nya placeringsregler som infördes . I årets skrivelse välkomnar regeringen att Andra- och Tredje AP-fonden anslutit sig till det icke-vinstdrivande ADS-initiativet (Standards) vars syfte är att verka för ökad transparens kring vinstdelning. Jämförelse av Första‒Fjärde AP-fondens kostnader I förra årets betänkande om regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet (bet. 2020/21:FiU6) konstaterade utskottet, i likhet , att skillnaden i kostnadsnivå mellan fonderna är stora trots att fonderna förvaltar ungefär samma mängd kapital och har haft ungefär samma avkastning . Särskilt stor var skillnaden mellan Andra AP-fonden och de övriga AP-fonderna. Utskottet utgick därför från att regeringen i kommande skrivelse om AP-fondernas verksamhet skulle analysera och undersöka vad skillnaden i kostnader mellan fonderna beror på. I den aktuella skrivelsen redovisar regeringen en jämförelse mellan fondernas kostnader. Jämförelsen har gjorts av . Tabell 4 AP-fondernas redovisade kostnader 2020 Miljoner kronor (procent av förvaltat kapital) 302 (0,08) 512 (0,14) 348 (0,09) 384 (0,09) 76 (0,02) 277 (0,08) 126 (0,03) 138 (0,03) 226 (0,06) 235 (0,06) 222 (0,06) 246 (0,06) Källa: Skr. 2020/21:130. Av tabell 4 framgår fondernas redovisade kostnader uppdelade på provisions- respektive rörelsekostnader. Av tabellen framgår också att Första, Tredje- och har en redovisad total kostnadsnivå på 0,08‒0,av förvaltat kapital, medan Andra AP-fonden har en betydligt högre kostnadsnivå, av förvaltat kapital. Av tabellen framgår även att skillnaden förklaras av att Andra AP-fonden har betydligt högre provisionskostnader än de andra fonderna, medan rörelsekostnaderna är ungefär desamma för samtliga fonder. Provisionskostnaderna består till största delen av kostnader för extern förvaltning av noterade tillgångar. Kostnaden utgörs av en procentandel av det förvaltade kapitalet. Det innebär i sin tur att kostnaden för varje fond avgörs av hur stor del av kapitalet som förvaltas externt och hur stor del som förvaltas aktivt eftersom aktiv förvaltning i regel är dyrare än passiv förvaltning. Jämförelsen visar dock att Andra AP-fonden har lägst externt och aktivt förvaltat kapital av fonderna. Det innebär enligt att skillnaden i kostnader mellan fonderna snarare förklaras av hur kapitalet är fördelat mellan olika tillgångsslag än storleken på det förvaltade kapitalet. Skillnaderna i förvaltningskostnad för olika produkter och olika marknader kan vara stora. Jämförelsen visar t.ex. att Andra AP-fonden har betydligt högre kostnader för aktiv aktieförvaltning i tillväxtmarknader än de andra fonderna (t.ex. kinesiska aktier). Andra AP-fonden har även högre kostnader än de andra fonderna när det gäller förvaltning av räntebärande tillgångar och förvaltningen av aktier i utvecklade marknader. Regeringen konstaterar i skrivelsen att Andra AP-fonden minskade sina provisionskostnader genom ett besparingsprogram där externa mandat minskades eller avvecklades, och att programmet väntas ge ett tydligt utslag på kostnaderna . Sjunde AP-fonden tillhör inte buffertfonderna i inkomstpensionssystemet utan är det statliga alternativet i premiepensionssystemet. Fonden förvaltar AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. AP7 Såfa, vilken är den fond i premiepensionssystemet där de som inte valt fond placeras, är en kombination av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. AP7 Såfa gav en avkastning på , vilket kan jämföras med en avkastning på i genomsnitt för de privata fonderna i systemet. AP7 Aktiefond gav en avkastning på , vilket var högre än jämförelseindex. AP7 Räntefond gav en avkastning på , vilket var något lägre än jämförelseindex. Regeringen anser i skrivelsen att Sjunde AP-fonden har uppfyllt sin roll i premiepensionssystemet. Fondens avkastning har varit högre än genomsnittet för de privata fonderna i premiepensionssystemet. Fondernas arbete med hållbarhet och ägarstyrning fick Första‒Fjärde AP-fonden ett nytt mål för placeringsverksamheten, att pensionskapitalet ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Det övergripande målet är dock fortfarande hög avkastning till låg risk. Enligt det nya målet ska fonderna samverka för att uppnå det och ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen samt gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet uppnåtts och i vilka tillgångar fondmedlen inte bör placeras. I förra årets skrivelse om AP-fondernas verksamhet (skr. 2019/20:130) redovisade regeringen en rapport om AP-fondernas hållbarhetsarbete som genomfört på uppdrag av regeringen. Rapporten innehöll en fördjupad analys av AP-fondernas hållbarhetsarbete jämfört med andra ledande pensionsfonder som ligger i framkant i hållbarhetsarbetet. Den övergripande slutsatsen i rapporten var att AP-fonderna låg i framkant inom hållbarhet jämfört med ledande globala institutionella investerare och att fonderna fortsatte att förbättra sitt arbete i linje med den snabba utvecklingen på området. Framför allt utmärkte sig fonderna genom sitt ägarengagemang och genom att integrera hållbarhet i kapitalförvaltningen. I den aktuella skrivelsen redovisas en rapport om Första‒Fjärde AP-fondens placeringar i fossil energi. Rapporten är en följd av det s.k. januariavtalet mellan Socialdemokraterna, i vilket det bl.a. beslutades att AP-fondernas nya placeringsregler ska utvärderas fram när det gäller om placeringarna i fossil energi minskar. Rapporten sammanfattas kort nedan. Första‒Fjärde AP-fondens placeringar i fossil energi har på regeringens uppdrag analyserat utvecklingen av Första‒Fjärde AP-fondens placeringar i verksamheter med fossil energi under perioden 2016‒2020. Eftersom det inte finns någon vedertagen definition av den fossila energisektorn har valt att definiera den enligt Classification Standard (GICS) som omfattar produktion, behandling och transport av termiskt kol, olja och gas. Analysen omfattar endast fondernas direktägda noterade innehav, dvs. inte innehav i noterade fonder, kreditportföljer eller alternativa investeringar. Diagram 2 Utvecklingen av marknadsvärdet av fondernas innehav i fossil energi Källa: Skr. 2020/21:130. Av diagram 2 framgår att marknadsvärdet av Första‒Fjärde AP-fondens placeringar i fossil energi minskat från 2016 till 2020, vilket är en nedgång med . Till bilden hör att fondernas kapital ökade med , eller . Nedgången är störst i Första- och Andra AP-fonden eftersom båda fonderna beslutade sig för att avveckla samtliga investeringar i den fossila energisektorn . I Tredje- och minskade exponeringen räknat i marknadsvärde. Den största minskningen skedde . Även antalet direktägda bolag inom fossil energi minskade kraftigt under perioden 2016‒2020, vilket framgår av diagram 3. Sammantaget för samtliga fonder minskade antalet från 410 bolag till 42 bolag . Första AP-fonden hade inga bolag kvar i sin portfölj . Andra AP-fonden hade 1 bolag (som definieras som ett bolag i den fossila sektorn enligt GICS men inte enligt fondens gränsvärden för avinvestering), Tredje AP-fonden hade 32 bolag och hade 9 bolag kvar i sin aktieportfölj . Enligt analys har också koldioxidavtrycket i AP-fondernas noterade aktieportföljer minskat kraftigt. De totala utsläppen (mätt enligt Scope 1 och Scope 2, vilka är vedertagna begrepp på marknaden) minskade sammantaget under perioden 2016‒2020 som värdet på AP-fondernas aktieportföljer ökade . Vid slutet av 2020 hade Första- och Tredje AP-fonden lägst utsläpp i sina portföljer, medan Andra AP-fonden hade den största minskningen, minus under perioden 2016‒2020. Diagram 3 Utvecklingen av antalet bolag inom fossil energi i AP-fondernas portföljer Källa: Skr. 2020/21:130. I skrivelsen välkomnar regeringen det minskade innehavet i den fossila energisektorn i AP-fonderna. Den noterar också att minskningen tilltagit efter det att de nya placeringsreglerna trädde i kraft . Enligt regeringen är nedgången ett bevis på att det ökade fokuset på hållbarhet ger resultat. Första‒Fjärde AP-fondens koldioxidavtryck är t.ex. betydligt lägre än Sjunde AP-fondens avtryck som inte omfattas av det nya målet för placeringsverksamheten. En genomgång av fondernas halvårsrapporter visar att Första‒Fjärde AP-fondens förvaltning gav ett resultat på under den första halvan av 2021, vilket kan jämföras med resultatet på minus då resultatet påverkades av de kraftiga börsnedgångarna i början av pandemin. Fondernas kapital ökade med jämfört med kapitalet . Av fondernas resultat användes för att täcka löpande pensionsutbetalningar. Första AP-fonden redovisade ett resultat på , vilket motsvarade en avkastning efter kostnader på av kapitalet. Andra AP-fonden redovisade ett resultat på , eller en avkastning på . Tredje AP-fondens förvaltning gav ett resultat på , eller en avkastning på , medan redovisade ett resultat på , motsvarande av kapitalet. Rapport från om AP-fondernas hållbarhetsarbete lämnade en granskningsrapport om AP-fondernas hållbarhetsarbete till . I rapporten granskar om AP-fondernas hållbarhetsarbete är ändamålsenligt, dvs. om de integrerar hållbarhet i investeringar och ägarskap utan att göra avkall på den övergripande målsättningen om långsiktigt hög avkastning till största nytta för pensionssystemet. Kortfattat konstaterar att AP-fondernas hållbarhetsarbete är ändamålsenligt och att omfattningen av integreringen av hållbarhetsarbetet är rimlig utifrån fondernas uppdrag. Enligt handlar AP-fondernas mål om hållbarhet framför allt om miljö och klimat. Få mål rör social hållbarhet, vilket innebär att det inte är tydligt vad fonderna vill uppnå inom det området. anser att det bör vidtas ett antal åtgärder för att mål och intentioner om hållbarhet i förvaltningen av pensionsmedlen ytterligare ska främjas. Åtgärder bör även vidtas för att stärka uppföljningen av fondernas hållbarhetsarbete. rekommendationer sammanfattas nedan. • AP-fonderna bör förtydliga sina målsättningar inom social hållbarhet, så att de speglar fondernas långsiktiga ambitioner inom området. • Första‒Fjärde AP-fonden och Sjunde AP-fonden bör fortsätta att utveckla sitt arbete med miljömässig och social hållbarhet i sin ägarstyrning för att säkerställa att arbetet fokuseras på områden där fonderna har störst möjlighet att påverka och göra störst nytta. • Första‒Fjärde AP-fonden och Sjunde AP-fonden bör utveckla hur rapporteringen kring påverkansarbete och dialoger kan göras tydligare, när det gäller både omfattning och om möjligt vilka resultat som har uppnåtts. • Första‒Fjärde AP-fonden bör utarbeta gemensamma nyckeltal för investeringar och ägarstyrning för att göra hållbarhetsredovisningen mer lättillgänglig och resultatinriktad. När så är möjligt bör även Sjätte- och Sjunde AP-fonden använda samma nyckeltal så att regeringen kan ge en så samlad bild som möjligt i rapporteringen till . • bör redovisa hur fonden har möjlighet att bidra till FN:s hållbarhetsmål. • Ta initiativ till att förtydliga Sjätte uppdrag i förhållande till föredömlig förvaltning. • Utveckla den årliga skrivelsen till så att den tydligare svarar på om Första‒Fjärde AP-fonden uppfyller de lagstadgade kraven på att fondmedlen ska förvaltas genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. • Utveckla skrivelsen så att det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete framgår tydligare. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att buffertfonderna redovisade ett resultat på trots den kraftiga nedgången på världens aktiebörser i början av pandemin. Av regeringens skrivelse framgår att Första‒Fjärde AP-fondens direktägda innehav i verksamheter med fossil energi minskade kraftigt under perioden 2016‒2020, särskilt mycket . Enligt utskottet är det en bra utveckling som tyder på att Första‒Fjärde AP-fondens nya mål för hållbarhet bidragit till en ökad fokusering i hållbarhetsarbetet. Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2020/21:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Återhämtning på världens aktiebörser efter den kraftiga nedgången i början av coronapandemin gjorde att buffertfonderna (Första‒Fjärde AP-fonden och ) tillsammans redovisade ett resultat efter kostnader på . Resultatet innebar att fondernas samlade kapital (efter överföringar till pensionssystemet) ökade med till , vilket motsvarar av de totala tillgångarna i pensionssystemet. Utskottet har också gått igenom fondernas halvårsrapporter . Rapporterna visar på en fortsatt stark utveckling bl.a. till följd av uppgången i den globala ekonomin och omfattande ekonomisk-politiska och penning-politiska åtgärder för att mildra de negativa ekonomiska effekterna av pandemin. Sammantaget gav Första‒Fjärde AP-fondens förvaltning ett resultat efter kostnader på nästan och kapitalet ökade med efter överföringar till pensionssystemet. har pensionssystemet redovisat ett underskott, dvs. pensionsutbetalningarna i systemet har varit större än inkommande pensionsavgifter. Så var fallet även , vilket innebar att av tillgångarna i Första–fick användas för att täcka underskottet och säkra de löpande pensionsutbetalningarna. har av fondtillgångarna använts för att bl.a. täcka det underskott som uppstod när den s.k. fyrtiotalistgenerationen började gå i pension.