bet · H801UFöU5 · 2021-04-16 00:00:00 — Det samarbetet kan med fördel även utsträckas till att inkludera partner som som har värdefulla erfarenheter av att utsättas för rysk hybridkrigföring. Nordiskt försvarssamarbete, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3814 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:3816 av m.fl. (M, KD) yrkande 1. Ett ökat nordiskt samarbete är både viktigt och efterfrågat. Nordic Defence Cooperation (Nordefco) är en viktig del av det samarbetet. Det finns möjligheter att fördjupa samarbetet med våra nordiska grannländer, i synnerhet , på en rad områden inom försvarspolitiken. Ett utökat nordiskt samarbete på försvarsområdet för effektiviserad resursanvändning, ökad effekt och ökad militär förmåga är positivt, så länge det inte hotar den nationella beslutanderätten avseende säkerhetspolitiken och det nationella försvaret. militära alliansfrihet får inte påverkas. Det nordiska samarbetet ska inte ersätta svensk förmåga, utan de ska komplettera varandra. Att flera av de nordiska länderna är medlemmar i komplicerar naturligtvis ett nordiskt försvarssamarbete. Det är därför av vikt att hitta former för ett ökat samarbete utan att det för oss närmare Nato. Ett ökat nordiskt samarbete inom försvars- och säkerhetsfrågor kan fungera som en motvikt till högerns och Socialdemokraternas närmande till Nato, särskilt i när spänningarna inom Nato är allt tydligare och flera av Natos medlemsländer, som , och , utvecklas i helt fel riktning när det gäller respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar. längsta gräns mellan två länder går mellan och , framför allt genom bergskedjan . Historien har visat att de svensk-norska kontakterna och kommunikationerna är av yttersta vikt vid en kris. Det finns starka säkerhetspolitiska skäl att i högre utsträckning betrakta som en geopolitisk helhet. har historiskt haft en särskild ställning vad gäller militär närvaro. Med bakgrund i det s.k. Ålandsservitutet har demilitariserats och sedermera neutraliserats. ska stå upp för ett demilitariserat och neutraliserat och vara tydligt gentemot omvärlden med att ett ökat militärt samarbete mellan och inte innebär några avsteg från detta. Regeringen nämner inte i skrivelsen att är en demilitariserad zon. Det är viktigt att tydliggöra, inte minst för omvärlden, att det nära svensk-finska samarbetet också innebär upprätthållandet av som demilitariserad zon. Regeringen bör därför tydliggöra att det svensk-finska samarbetet också innebär upprätthållandet av som demilitariserad zon. med , punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3810 av m.fl. (SD) yrkande 3. Försvarssamarbetet med har utvecklats och det finns samarbete på många områden. Det intar en särställning bland försvarssamarbetena och har en stor möjlighet att utvecklas vidare eftersom och möter liknande säkerhetspolitiska utmaningar med hänsyn till ländernas geografiska läge. och har därutöver starka kulturella och politiska band och en lång gemensam historia. Det nuvarande samarbetet bör ha som mål att utvecklas till ett gemensamt försvarsförbund. Genom ett försvarsförbund höjs tröskeleffekten och nya strategiska djup skapas, vilket stärker ländernas försvarsförmåga. Ett försvarsförbund med ska inte som uttalat syfte ha ett försvar mot en utpekad part utan syftar till att befria de båda länderna från eventuella yttre politiska och militära påtryckningar. Försvarssamarbete med länder utanför , punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3814 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 6. gav genom godkännandet av propositionen Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i (prop. 2019/20:86) sitt medgivande till ett svenskt deltagande i den franska militära insatsen Task Force Takuba i om högst 250 personer. röstade emot propositionen. Task Force Takuba är en del av den franska insatsen Barkhane. Den skiljer sig från FN:s fredsbevarande insats Minusma genom att vara en offensiv insats som är inriktad på bekämpning av beväpnade terroristgrupper, och det är därmed en insats som innebär mycket större risker för den utsända personalen. I propositionen beskrivs den folkrättsliga grunden för ett svenskt deltagande i Task Force Takuba. För det är en förutsättning att det finns en tydlig folkrättslig grund för att delta i internationella insatser. Alla beslut om militärt våld som en sista utväg för att skydda freden och de mänskliga rättigheterna ska fattas på FN:s uppdrag eller annan folkrättslig grund. är det viktigt att göra en enskild bedömning i varje enskilt fall. har vi två militära insatser i , varav en alltså är en offensiv insats under ledning av . Att delta i enskilda länders militära insatser i stället för att satsa på FN-insatser är en utveckling som jag inte stöder. Regeringen bör dra tillbaka det svenska deltagandet i den franska militära insatsen Task Force Takuba i . European Intervention Initiative (EI2) inrättades på franskt initiativ. Enligt skrivelsen syftar EI2 till att utveckla en gemensam strategisk kultur mellan de deltagande länderna. Gemensam strategisk lägesanalys, scenarioutveckling, planering, stöd till insatser och doktrinutveckling är exempel på samarbetsområden som nämns i skrivelsen. EI2 är inte ett militärt samarbete som gynnar intressen. Regeringen bör återkomma med förslag om att ska lämna EI2. Joint Expeditionary Force (JEF) är ett ramverk för en snabbinsatsstyrka som leds av och inkluderar nio länder i norra . bör lämna den brittiska snabbinsatsstyrkan JEF. aviserade ökning av taket för antalet stridsspetsar för kärnvapen bryter mot icke-spridningsavtalets (NPT) krav på att även de fem kärnvapenländerna ska nedrusta. agerande kan leda till att det blir en global rustningsspiral och motverka ambitioner vid höstens uppföljningskonferens för . har världens i särklass största militär. Man har ett omfattande innehav av kärnvapen, en stor militärindustri och många militärbaser runt om i världen. har särskilt efter fört en imperialistisk politik runt om i världen där man genom hot eller användande av militär makt påverkat utvecklingen i en rad länder över hela världen. Hur man har motiverat sitt användande av militär makt har varierat, men huvudmotivet har alltid varit att säkerställa ekonomiska och politiska intressen i världen. har kritiserat såväl imperialistiska politik i allmänhet som enskilda militära angrepp och krig. har ökat sitt militära beroende av , dels genom att anpassa sig till och närma sig Nato, dels genom stor vapenimport från . har antalet gemensamma övningar med amerikansk militär ökat kraftigt. Detta är en utveckling som kritiserar, då den inte bidrar till ökad säkerhet utan i stället ökar spänningarna i vårt närområde. undertecknade , och en trilateral avsiktsförklaring om fördjupat försvarssamarbete. gynnas inte av ett fördjupat samarbete med utan det ökar i stället hotbilden mot oss. Det trilaterala samarbetet med bör därför avvecklas. Samarbete med efter Brexit, punkt 11 (M, C, KD, L) av (M), (M), (C), (M), (KD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3586 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3816 av m.fl. (M, KD) yrkande 5. utträde ur den europeiska unionen har förändrat dynamiken i det europeiska försvarssamarbetet. Flera konkreta åtgärder för att utveckla EU:s försvarssamarbete, som att inrätta den europeiska försvarsfonden (EDF), har också vidtagits. Det är i grunden positivt att det finns en önskan att stärka försvarsförmågan hos länderna inom EU, men det får inte innebära att hamnar utanför det europeiska försvarssamarbetet . besitter en avsevärd militär kapacitet som även fortsättningsvis bör samordnas med EU:s. har även en tradition av ett gott samarbete med på försvars- och säkerhetsområdet där vi också har liknande intressen och värderingar. bör därför vara drivande inom EU för att inkludera som en stark och integrerad part i ett fortsatt samarbete på försvars- och säkerhetsområdet. Försvarsberedningen har också varit tydlig på denna punkt i bred politisk enighet. Beredningen ”understryker vikten av att finna en överenskommelse som möjliggör fortsatt samarbete på de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska områdena”. Vidare framhåller Försvarsberedningen även att fortsättningsvis bör omfattas av den svenska solidaritetsförklaringen. Den säger att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. bör därför kunna ge och ta emot civilt och militärt stöd. Som en konsekvens av det nya avtalet mellan och kommer det inte att upprättas något institutionellt samarbete inom utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken mellan parterna. Det innebär även att till skillnad från EU-medlemmar och nordiska länder per definition inte heller omfattas av den svenska solidaritetförklaringen. Regeringen bör därför verka för en omformulering av den svenska solidaritetsförklaringen så att omfattas av den även framgent. Förtydligande av säkerhetspolitiska linje, punkt 4 (V) (V) anför: står bakom reservation 4 och anser att regeringens säkerhetspolitiska linje inte behöver förtydligas. Vi vill dock tydliggöra att vi inte står bakom regeringens säkerhetspolitiska linje eftersom vi bland annat är kritiska till regeringens närmanden till Nato. åsikt återfinns bland annat i reservation 3 och 8 i betänkande 2020/21:UFöU4. Europeiska fredsfaciliteten (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Den Europeiska fredsfaciliteten ska nu upprättas. Det nya instrumentet kommer att ha en budget på för perioden –2027 och ska finansieras genom årliga bidrag från medlemsstaterna. Tanken med faciliteten är att göra det möjligt för EU att komplettera sina gemensamma säkerhets- och försvarspolitiska (GSFP) uppdrag och insatser i värdländer med det som beskrivs som ”biståndsåtgärder” som kan vara att ”tillhandahålla militär- och försvarsrelaterad utrustning, infrastruktur och assistans, på begäran av tredjeländer eller av regionala och internationella organisationer.” Därmed kan direkt eller indirekt medverka till att förse stridförande parter i väpnade konflikter med krigsmateriel. Inte bara möjliggöra export utan också bekosta detta. I grunden handlar det om ett synsätt som delvis står i kontrast till nuvarande lagstiftning i som möjliggör svensk vapenexport. Det är anmärkningsvärt att regeringen nu ställt sig bakom denna facilitet utan större och bredare debatt. I grunden motsätter sig inte denna facilitet utan välkomnar ett starkare och mer effektivt EU även inom detta område. Däremot finns det anledning att tydliggöra de steg som tas och också den diskrepans som visas av regeringen mellan att medverka till att förse länder och stridande med vapen i förhållande till svensk försvarsmaterielexport. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:56 Internationella försvarssamarbeten. 2020/21:3810 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydlig prioritering av de internationella försvarssamarbetena och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klargöra den praktiska nyttan för i varje internationellt försvarssamarbete och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att utveckla det finska försvarssamarbetet till ett försvarsförbund och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3814 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör öka sitt engagemang för det fredsförebyggande arbetet både nationellt och internationellt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tydliggöra att det svensk-finska samarbetet också innebär upprätthållandet av som demilitariserad zon och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör dra tillbaka det svenska deltagandet i den franska militära insatsen Task Force Takuba i och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att ska lämna European Intervention Initiative (EI2) och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att lämna den brittiska snabbinsatsstyrkan Joint Expeditionary Force (JEF) och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att avveckla det trilaterala samarbetet med och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att ska lämna Pesco och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att militariseringen av EU stoppas samt lämna Europeiska försvarsbyrån och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bör delta i vare sig Europeiska försvarsfonden eller Europeiska fredsfaciliteten och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att reformera de fredsbevarande insatserna enligt förslagen i motionen och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att säkerställa att svensk militär inte deltar i Natostaber och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato bör rivas upp och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3816 av m.fl. (M, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbete med och samarbetet inom och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbete inom EU och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbete med Nato och och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska gå med i Nato och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbete med och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3832 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och fördjupa försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten och att ska söka medlemskap i , och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för de internationella försvarssamarbetena alltid ska ta ställning för våra demokratiska grannars säkerhet och den demokratiska värdegrund som förenar oss och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen behöver tydliggöra sin säkerhetspolitiska linje och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /21 2020/21:3586 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge en unilateral solidaritetsförklaring och tillkännager detta för regeringen.