bet · H801CU18 · 2021-05-20 00:00:00 — Förbud mot erkännande av utländska månggiften m.m. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i bl.a. lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap samt lagen om internationella faderskapsfrågor. Genom lagändringarna införs ett generellt förbud mot att erkänna månggiften som ingåtts enligt utländsk lag. Erkännandeförbudet ska därmed gälla oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks. Ett motsvarande generellt erkännandeförbud införs även i fråga om utländska äktenskap mellan nära släktingar. Undantag från förbudet ska kunna göras endast om det finns synnerliga skäl för det, den s.k. ventilen. Lagändringarna innebär också att faderskapet till utlandsfödda barn inte ska påverkas negativt av att ett utländskt äktenskap inte erkänns i . Lagändringarna träder i kraft . Äldre bestämmelser om erkännande av månggiften och släktskapsäktenskap ska dock gälla för äktenskap som har registrerats av i folkbokföringsdatabasen före ikraftträdandet. Vidare föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet bör regeringen möjligt återkomma med ett lagförslag som innebär att ventilen i fråga om månggiften slopas och att det i stället införs en ordning som innebär en möjlighet att – utan att erkänna äktenskapet som sådant – under särskilda omständigheter tillerkänna det vissa rättsverkningar. Utskottets förslag grundas på förslag i åtta motioner. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns fem reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I en av reservationerna (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Proposition 2020/21:149 Förbud mot erkännande av utländska månggiften. 15 yrkanden i följdmotioner. 16 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Den framtida regleringen om erkännande av utländska månggiften och släktskapsäktenskap Den framtida regleringen om erkännande av utländska äktenskap i övrigt 1.Ventilen i fråga om månggiften, punkt 2 (S, V, MP) 2.Upplösning av månggiften som erkänns, punkt 3 (SD, KD) 3.Ventilen i fråga om släktskapsäktenskap, punkt 4 (M, C, L) 4.Tvångsäktenskap, punkt 5 (SD, C, L) 5.Utländska äktenskap i övrigt, punkt 6 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, 3. lag om ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor. Därmed bifaller proposition 2020/21:149 punkterna 1–3. Ventilen i fråga om månggiften ställer sig bakom det som utskottet anför om ventilen i fråga om månggiften och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 15, 2020/21:3923 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:3934 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3 i denna del, 2020/21:3937 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3951 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2020/21:3961 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3 i denna del och 2020/21:3923 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 1 (S, V, MP) Upplösning av månggiften som erkänns 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 61, 2020/21:3923 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3951 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 2 (SD, KD) Ventilen i fråga om släktskapsäktenskap 2020/21:3934 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 i denna del, 2020/21:3937 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3961 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3 i denna del. Reservation 3 (M, C, L) 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2020/21:3937 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 4 (SD, C, L) Utländska äktenskap i övrigt 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 18, 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 17, 18 och 25 samt 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkandena 43, 48 och 49. Reservation 5 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S), (V) och (C). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2020/21:149 Förbud mot erkännande av utländska månggiften. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. 5 motioner med sammanlagt 15 yrkanden har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar utskottet även 5 motioner med 16 yrkanden från allmänna motionstiden /21. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den möjligt bör återkomma till med lagförslag som innebär att möjligheten att i undantagsfall erkänna bl.a. tvångsäktenskap begränsas ytterligare (bet. 2016/17:CU10, rskr. 2016/17:189). Vidare riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den möjligt bör återkomma till med ett förslag till skärpt lagstiftning mot utländska polygama äktenskap (bet. 2019/20:CU17, rskr. 2019/20:235). I betänkandet behandlas även den redovisning av hanteringen av dessa tillkännagivanden som regeringen gör i propositionen. I ärendet har utskottet också tagit emot en skrivelse. En generell utgångspunkt har länge varit att ett äktenskap som ingås enligt utländsk lag ska erkännas i om det är giltigt i den stat där det ingicks. Att som utgångspunkt erkänner utländska äktenskap bygger på den grundläggande principen i den internationella privaträtten om att respektera andra staters rättsordningar. Det underlättar också situationen för enskilda i gränsöverskridande sammanhang. För svensk del finns de internationellt privaträttsliga reglerna om erkännande av utländska äktenskap i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, förkortad IÄL. Att ett utländskt äktenskap erkänns innebär att det tillerkänns giltighet som ett äktenskap med de rättsverkningar som följer av ett sådant. Om äktenskapet inte erkänns i saknar det rättsverkningar här. Parterna betraktas då som ogifta i även om de är gifta i en annan stat (s.k. haltande äktenskap). I IÄL finns en regel om att somliga slags äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag inte erkänns i , under vissa närmare angivna förutsättningar (1 kap. 8 a §). Denna vägransregel, även kallad erkännandeförbudet, tar sikte på barnäktenskap, tvångsäktenskap, äktenskap mellan nära släktingar, månggifte och s.k. fullmaktsäktenskap. Bestämmelsen har ändrats i omgångar så att förbudet mot erkännande successivt har utvidgats. Vid sidan av vägransregleringen i IÄL finns den allmänna s.k. ordre public-bestämmelsen i samma lag (7 kap. 4 §). Enligt denna ska bestämmelser i främmande lag eller beslut som meddelats av en myndighet i en främmande stat inte få tillämpas, om det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för rättsordningen här i riket. Tillämpningen av ordre public-förbehållet är restriktiv, och förbehållet har som funktion att i det enskilda fallet erbjuda en möjlighet att avböja en rättstillämpning som skulle komma i konflikt med grundläggande värderingar inom den egna rättsordningen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om bl.a. ett generellt förbud mot att erkänna utländska månggiften och släktskapsäktenskap. Månggifte, eller polygami, innebär att en person är gift med flera personer. Enligt svensk rätt är äktenskap monogama (1 kap. 1 § ). Den som redan är gift får således inte ingå ett nytt äktenskap (2 kap. 4 § ). Dessutom är det straffbart att som gift ingå ytterligare äktenskap (se om tvegifte 7 kap. 1 § ). Om det vid hindersprövningen skulle förbises att den som avser att ingå ett äktenskap redan är gift, blir det senare äktenskapet inte ogiltigt. I stället har var och en av parterna rätt till omedelbar äktenskapsskillnad, dvs. utan föregående betänketid. Även allmän åklagare kan i sådana fall föra talan om äktenskapsskillnad, dvs. (Se 5 kap. 5 § .) Även om månggifte inte är tillåtet i före-kommer det i flera andra länder. Enligt den gällande vägransregleringen i IÄL ska ett polygamt äktenskap inte erkännas i om minst en av parterna var svensk medborgare eller hade hemvist i när äktenskapet ingicks (1 kap. 8 a § första stycket 2). Det uppställs alltså ett krav på anknytning till för att vägra erkännande. Om erkännandeförbudet är tillämpligt kan äktenskapet ändå erkännas om det finns synnerliga skäl för det. När det gäller frågan om huruvida erkännande av ett utländskt polygamt äktenskap kan vägras med stöd av den allmänna ordre public-bestämmelsen i IÄL finns det olika uppfattningar i doktrinen, och frågan synes inte ha varit föremål för prövning i domstol. har för sin del bedömt att det inte finns skäl att vägra registrering i folkbokföringen av månggiften där parterna saknade anknytning till för äktenskapets ingående. Äktenskap i vissa släktskapsfall I får äktenskap inte ingås mellan dem som är släkt med varandra i rätt upp- och nedstigande led eller är helsyskon. Inte heller får halvsyskon ingå äktenskap med varandra utan tillstånd av myndighet. I dessa sammanhang jämställs adoptivförhållande med släktskap. De som till följd av adoptivförhållande anses som helsyskon får dock ingå äktenskap med varandra efter tillstånd av myndighet. (Se 2 kap. 3 § .) Om äktenskap skulle ha ingåtts i något av de angivna släktskapsfallen blir äktenskapet inte ogiltigt. I stället har var och en av makarna rätt till omedelbar äktenskapsskillnad, med undantag för när det rör sig om äktenskap mellan halvsyskon. Även allmän åklagare kan i sådana fall föra talan om äktenskapsskillnad. (Se 5 kap. 5 § .) Vägransregleringen i IÄL omfattar sådana släktskapsäktenskap som beskrivs ovan. Av vägransregleringen följer att ett släktskapsäktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag inte erkänns i om minst en av parterna då var svensk medborgare eller hade hemvist i (1 kap. 8 a § första stycket 2). Det uppställs alltså ett krav på anknytning till för att vägra erkännande. Om erkännandeförbudet är tillämpligt kan äktenskapet ändå erkännas om det finns synnerliga skäl för det. tillkännagivande om polygama äktenskap beslutade , på utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen möjligt bör återkomma till med ett förslag till skärpt lagstiftning mot utländska polygama äktenskap. 2019/20:CU17, rskr. 2019/20:235). Utskottet anförde följande: Utskottet konstaterar att polygama äktenskap är en icke önskvärd företeelse och att det därför är angeläget att sådana äktenskap vägras erkännande eller på annat sätt inte tillåts bestå i . Utskottet ser därför positivt på förslaget från Utredningen om strängare regler om utländska månggiften att ta bort det befintliga anknytningskravet i fråga om utländska polygama äktenskap, så att hinder mot erkännande ska gälla oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks. Enligt utskottet är det dessutom motiverat att en ny reglering på området får ett snabbt genomslag. Sålunda bör i vart fall sådana polygama äktenskap där de berörda personerna kommer till efter ikraftträdandet av de nya reglerna omfattas av dessa. Utskottet anser vidare att det på ett lämpligt sätt måste säkerställas att den som är att betrakta som en svagare part i ett polygamt äktenskap tillförsäkras ett godtagbart rättsligt skydd i sammanhanget. När det gäller frågan hur ett sådant skydd bör tillgodoses ankommer det på regeringen att noga lyssna in de synpunkter som förs fram av remissinstanserna inom ramen för det pågående remissförfarandet. Regeringen bör därför möjligt återkomma till med ett förslag till skärpt lagstiftning mot utländska polygama äktenskap med beaktande av det som anförts ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regeringens lagförslag om månggifte och släktskapsäktenskap I propositionen anför regeringen att , som ett modernt och jämställt land, bör ha en reglering som är tydlig med att månggifte inte accepteras. För att säkerställa kvinnors möjligheter att åtnjuta de mänskliga rättigheterna liksom rätten till likabehandling anser regeringen att det nu är angeläget att säkerställa att lagstiftningen är tydlig i fråga om utländska månggiften i . Detta gäller såväl äktenskap som ingåtts av personer som hade anknytning till vid äktenskapets ingående som äktenskap som ingåtts av personer som saknade sådan anknytning. Enligt regeringen bör därför skyddet mot månggiften stärkas ytterligare. Regeringen föreslår mot den bakgrunden en ny huvudregel om att inga utländska månggiften ska erkännas i . Förbudet mot erkännande ska därmed gälla oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks. Undantag från erkännandeförbudet ska enligt förslaget kunna göras endast om det finns synnerliga skäl för erkännande i det enskilda fallet (den s.k. ventilen). Regeringen föreslår också att förbudet mot erkännande av utländska äktenskap mellan nära släktingar utvidgas genom att det befintliga anknytningskravet tas bort. Erkännandeförbudet kommer därmed att gälla samtliga sådana äktenskap. Syftet är att tydligt markera att äktenskapligt samliv i de aktuella släktskapssituationerna inte är acceptabelt i och att motverka förekomsten av sådana äktenskap i , även om dessa är ovanliga även i utlandet. Undantag från erkännandeförbudet ska kunna göras endast om det finns synnerliga skäl. Den nya regleringen om månggiften och släktskapsäktenskap föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser om erkännande föreslås dock gälla för äktenskap som har registrerats av i folkbokföringsdatabasen före ikraftträdandet. De nya bestämmelserna ska därmed gälla för äktenskap som inte har registrerats av före ikraftträdandet, även om äktenskapet har ingåtts före ikraftträdandet. Genom förslaget om månggifte anser regeringen att tillkännagivande om polygama äktenskap är slutbehandlat. Regeringens lagförslag i övrigt Regeringen föreslår också att det klargörs att de särskilda bestämmelserna i (5 kap. 5 §) om omedelbar äktenskapsskillnad i fall av tvångs- och barnäktenskap samt i släktskaps- och månggiftesfall även gäller utländska sådana äktenskap. har det endast framgått av förarbetsuttalanden att regleringen om omedelbar äktenskapsskillnad även gäller för erkända utländska äktenskap. Enligt regeringen är det angeläget att någon som vill avsluta ett utländskt äktenskap av de nämnda slagen kan initiera en upplösning av det utan föregående betänketid, och det är därför viktigt att det är tydligt att regleringen är tillämplig. Dessutom föreslår regeringen att faderskapet till utlandsfödda barn inte ska påverkas negativt av att ett utländskt äktenskap inte erkänns i . Vid fastställande av faderskapet till ett barn som vid födelsen hade sin hemvist utomlands ska sålunda frågan om äktenskap bedömas enligt den lag som gäller för faderskapspresumtionen. Detta innebär att ett faderskap som är grundat direkt på utländsk lag, till följd av att mannen är gift med barnets moder, ska gälla i även om äktenskapet inte erkänns här men är giltigt i det land där barnet vid födelsen fick sin hemvist. Även dessa lagändringar föreslås träda i kraft . Utskottet välkomnar regeringens förslag om att införa ett generellt förbud mot att erkänna månggiften och släktskapsäktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag, dvs. ett förbud oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks. Utskottet välkomnar också förslaget om att erkännandeförbudet ska gälla för äktenskap som inte har registrerats av före ikraftträdandet, dvs. även om äktenskapet har ingåtts före ikraftträdandet. Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Lagförslagen bör därför antas av de skäl som anförs i propositionen. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla motionsyrkanden som samtliga innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Den framtida regleringen om erkännande av utländska månggiften och släktskapsäktenskap Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ventilen i fråga om månggiften och tillkännager detta för regeringen. Vidare avslår motionsyrkanden om upplösning av månggiften som erkänns och om ventilen i fråga om släktskapsäktenskap. Jämför reservation 1 (S, V, MP), 2 (SD, KD) och 3 (M, C, L). Ventilen i fråga om månggiften I kommittémotion 2020/21:3923 av m.fl. (SD) föreslås tillkännagivanden till regeringen om att återkomma med lagförslag som innebär att • ventilen för erkännande av utländska månggiften omgående begränsas till fall där det första äktenskapet har upplösts (yrkande 2) • det införs en ordning där ett månggifte kan få rättslig verkan utan att erkännas i sig (yrkande 3) och där ventilen för erkännande av månggiften som sådana slopas helt och hållet (yrkande 4). Förslag med samma huvudsakliga innebörd finns i kommittémotionerna 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2020/21:1611 av m.fl. (SD) yrkande 26. I kommittémotion 2020/21:3934 av m.fl. (M) föreslås liknande tillkännagivanden till regeringen om att återkomma med lagförslag som innebär att • ventilen för erkännande av utländska månggiften som sådana slopas helt och hållet (yrkande 1) • eventuella oproportionerliga konsekvenser för en svagare part vid ett icke-erkännande av polygama äktenskap kan förhindras (yrkande 3 i denna del). Samma två förslag läggs fram i kommittémotion 2020/21:3103 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 15. Samma två förslag finns också i kommittémotion 2020/21:3961 av m.fl. (C) yrkande 1 och yrkande 3 i denna del. I kommittémotion 2020/21:3937 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt återkomma med lagförslag som innebär att ventilen för erkännande av utländska månggiften tas bort. Enligt motionärerna kan regeringen i samband med att en sådan lagstiftning tas fram också på nytt överväga frågan om hur rättigheterna för den utsatta parten – kvinnan – i ett utomlands ingånget månggifte kan tillvaratas när äktenskapet som sådant inte erkänns här i landet. I kommittémotion 2020/21:3951 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med lagförslag som innebär att ventilen för erkännande av utländska månggiften tas bort. Upplösning av månggiften som erkänns I kommittémotion 2020/21:3923 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med ett lagförslag som innebär att samtliga utländska månggiften som erkänns ska upplösas vid en viss, senaste tidpunkt. Ett förslag med samma innebörd finns i kommittémotion 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 14. I kommittémotion 2020/21:3951 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med lagförslag som innebär att samtliga utländska månggiften som inte ska vägras erkännande i stället ska tvångupplösas. Ett motsvarande förslag läggs fram i kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 61. Ventilen i fråga om släktskapsäktenskap I kommittémotion 2020/21:3934 av m.fl. (M) föreslås tillkännagivanden till regeringen om att återkomma med lagförslag som innebär att • äktenskap mellan släktingar i rakt upp- och nedstigande led och även mellan syskon och halvsyskon aldrig ska erkännas i och att inga undantag ska kunna göras (yrkande 2) • eventuella oproportionerliga konsekvenser för en svagare part vid ett icke-erkännande av släktskapsäktenskap kan förhindras (yrkande 3 i denna del). Samma två förslag läggs fram i kommittémotion 2020/21:3961 av m.fl. (C) yrkande 2 och yrkande 3 i denna del. I kommittémotion 2020/21:3937 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt återkomma med lagförslag som innebär att ventilen för erkännande av utländska äktenskap mellan nära släktingar tas bort. Den nya regleringen om förbud mot erkännande av utländska månggiften och släktskapsäktenskap Den nya regleringen om förbud mot erkännande av utländska månggiften och släktskapsäktenskap innebär att sådana äktenskap ska vägras erkännande oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks. Undantag från förbudet ska kunna göras endast om det finns synnerliga skäl för erkännande i det enskilda fallet. Det nya erkännandeförbudet träder i kraft och gäller för äktenskap som inte har registrerats av före ikraftträdandet, dvs. även om äktenskapet har ingåtts före ikraftträdandet. Ventilen i fråga om månggiften När det gäller frågan om undantag från det nya, generella erkännandeförbudet i fråga om månggiften anför regeringen bl.a. följande: Ventilen, vilken ger utrymme för en individuell proportionalitetsbedömning som kan ta hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet, är enligt regeringen nödvändig för att fullt ut leva upp till och unionsrätten. Det är således inte möjligt att införa ett förbud utan utrymme för undantag. Vidare behöver lagstiftningen utformas för att kunna ta hänsyn till utsatta kvinnor. Ett tydligt syfte med ventilen är nämligen att säkerställa att ett nekat erkännande inte medför allvarliga konsekvenser eller annars framstår som orimligt i det enskilda fallet. Det kan bl.a. handla om en kvinnas rätt till bodelning, underhåll eller arv. Att en kvinna genom erkännandeförbudet kan få ekonomisk kompensation genom bodelning eller arv är dock, förklarar regeringen, inte i sig ett tillräckligt skäl för att tillämpa ventilen och erkänna äktenskapets rättsverkningar. I många fall kan individen klara sig ekonomiskt utan denna ersättning. När hon inte kan det kan samhället eller hennes omgivning i övrigt ofta hjälpa till. I något fall skulle det dock kunna inträffa att det enda sättet att undvika allvarliga konsekvenser för kvinnan är att ge henne tillgång till en rättsverkan av äktenskapet genom en tillämpning av ventilen. Undantagsmöjligheten handlar inte om att godkänna ett polygamt äktenskap som sådant, utan om att i ett enskilt fall och i en enskild situation erkänna att man är gift i syfte att få en viss specifik rättsverkan. Ett vägrat erkännande kan enligt regeringen tänkas få konsekvenser långt utanför själva äktenskapet, och det är mycket svårt att förutse alla situationer som skulle kunna uppstå. En förutsättning för det generella erkännandeförbudet är, förklarar regeringen vidare, att det inte kan förutses att det typiskt sett finns konsekvenser som motiverar ett undantag. Detta är det främsta skälet till att lagstiftaren tidigare valt att inte ange exempel på fall där det kan finnas synnerliga skäl. Varje sådant exempel leder lätt till att det uppfattas som ett typfall, och därmed riskerar ventilens tillämpningsområde att bli bredare än avsett. Frågan om vad som kan utgöra synnerliga skäl får i stället, liksom , överlämnas till rättstillämpningen. Det blir en uppgift för rättstillämpningen att säkerställa att ventilen inte tillämpas snävare än vad och unionsrätten medger. Regeringen redovisar i sammanhanget också att föredrar en lösning som innebär att man vid synnerliga skäl kan erkänna vissa rättsverkningar av äktenskapet, t.ex. i fråga om arv, i stället för att ”erkänna” äktenskapet som sådant. Regeringen konstaterar att utredningen har övervägt en sådan ordning och redovisat ett antal invändningar mot den, bl.a. praktiska tillämpningsproblem och svåröverskådlig lagstiftning. Regeringen delar utredningens bedömning att den inte är att föredra. Som skäl för att det nya erkännandeförbudet ska gälla retroaktivt anför regeringen att det är rimligt att erkännandeförbudet gäller även äldre äktenskap, bl.a. eftersom månggifte är en icke acceptabel företeelse i vårt samhälle och det är angeläget att reglerna får ett snabbt genomslag. Däremot är det enligt regeringen inte motiverat att riva upp äktenskap som redan har registrerats i den svenska folkbokföringen. Människor som redan har fått sitt civilstånd registrerat har nämligen förlitat sig på det beskedet och inrättat sina liv efter det.