bet · H801NU26 · 2021-06-10 00:00:00 — I förordningen framgår av 1 § att bl.a. har till uppgift att främja tillväxt genom utveckling av effektiva innovationssystem. I likhet med ska även rapportera uppgifter till Tillväxtanalys mikrodatabas för statliga stöd (§ 4). fick i regleringsbrevet för i uppdrag att genomföra minst två utvärderingar av genomförda insatser. De insatser som utvärderas ska vara av budget- och verksamhetsmässig betydelse och extern expertis ska nyttjas. Det framgår vidare att ska föra en dialog med Tillväxtanalys om vilka insatser som utvärderas och metoder inklusive utvärderingsbarhet för detta. Utvärderingarna ska omfatta resultat och, där så är möjligt, effekter av stödet från myndigheten. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Tillkännagivande om oberoende effektutvärderingar riktade på förslag av utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att den bör tydliggöra att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter (bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238). Utskottet framhöll bl.a. att det anser att det är viktigt att statliga stöd till företag bidrar till ökad tillväxt och är samhällsekonomiskt lönsamma. Då det är stora belopp som avsätts för insatser på området anförde utskottet vidare att ordentliga underlag och effektutvärderingar bör ligga till grund för beslut, så att inte några möjligheter missas på områden där medlen skulle kunna göra större nytta för innovation och entreprenörskap. Utskottet framhöll i sammanhanget vikten av att de medel som fördelas genom verksamhet, och vid bör följas upp och effektutvärderas. Utskottet uttalade att också stöden bör utvärderas utifrån samhällsnytta, och de stöd som inte bidrar till samhällsnyttan bör avvecklas. Regeringen bedömde tillkännagivandet som slutbehandlat (skr. 2019/20:75). Regeringen anförde att den gav Tillväxtanalys i uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningar av metoder och modeller för utvärdering av offentliga insatser för innovation och företagande kan utvecklas så att bl.a. spridningseffekter täcks in bättre. Tillväxtanalys redovisade uppdraget . Regeringen framhöll att redovisningen bl.a. belyser frågan om utvärderingarnas syfte och konstaterade att det framgår att utvärderingar kan ha olika syften. De kan exempelvis genomföras för att utkräva ansvar men också för att öka lärandet. Regeringen påminde vidare att den i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24 Näringsliv) bl.a. anförde följande. Regeringen delar syn på att oberoende effektutvärderingar är av stor vikt, framför allt när det gäller större insatser. Regeringen anser dock att utvärderingar i syfte att öka lärandet hos den genomförande myndigheten också är betydelsefulla. Regeringen anser därmed att utvärderingar kan göras även av de utförande myndigheterna, där det särskilt lämpar sig för utvärderingens syfte och ambition. Regeringen avser att fortsätta att arbeta för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar och att återkomma till med mer information om detta. I sitt yttrande till om regeringens skrivelse (yttr. 2019/20:NU7y) anförde utskottet att det inte hade någon annan uppfattning än regeringen och att tillkännagivandet kunde anses vara slutbehandlat. Företrädare i utskottet för , hade en annan uppfattning. I en avvikande mening anförde de att de visserligen ser positivt på de förslag som Tillväxtanalys tagit fram på hur tillämpningen av metoder och modeller för utvärdering av offentliga insatser för innovation och företagande kan utvecklas, men att detta inte kan anses vara likställt med att oberoende effektutvärderingar av statlig stöd till innovationer och företagande ska vara norm för stödgivande myndigheter. Att regeringen framhåller att oberoende effektutvärderingar är av stor vikt menade de inte heller kan likställas med andemeningen i det aktuella tillkännagivandet. Utskottet behandlade förslag liknande de i motionerna 2020/21:1086 (M), 2020/21:3483 (M) och 2020/21:3500 (KD) om att de olika företagsstöden bör renodlas, förtydligas och utvärderas och att dagens stöd till entreprenörer bör reformeras (bet. 2019/20:NU12). Utskottet instämde med motionärerna att effektutvärderingar är viktiga. Utskottet noterade att regeringen, mot bakgrund av tidigare tillkännagivande om oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande, har för avsikt att fortsätta att arbeta för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar samt återkomma till med mer information om detta arbete. Utskottet konstaterade också att genomförde en granskning av effektutvärderingar av näringspolitiska insatser (dvs. den här aktuella granskningen). Utskottet konstaterade att således skulle få anledning att återkomma till dessa frågor. Utskottet såg därför inte behov av ett riksdagsuttalande och avstyrkte motionsyrkandena. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Företagsstödens utformning och utvärdering – Vissa övriga frågor om det statliga stödet till innovation och företagande. Regeringen överlämnade skrivelsen om effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning samt vidtagna och planerade åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer i granskningsrapporten. Utskottet noterar att övergripande slutsats är att det finns betydande brister i den effektutvärdering av näringspolitiken som genomförts av myndigheterna , dvs. 2015–2018. Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av att statens medel används på ett så ansvarsfullt och effektivt sätt som möjligt. För att säkerställa att statens resurser effektivt bidrar till att uppnå målen är det nödvändigt att följa upp och utvärdera politiken. Statliga insatser inom näringspolitiken ska bidra till att uppnå det av beslutade målet för näringspolitiken, nämligen att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Målet för näringspolitiken är formulerat på en övergripande nivå och det är därför angeläget att det även finns tydligt formulerade specifika mål för olika insatser, i form av t.ex. stöd och program, och att det redan initialt finns en strategi för hur insatser ska följas upp och utvärderas. Som framhåller är det inte tillräckligt att effektutvärderingar genomförs utan de måste också hålla tillräckligt hög kvalitet för att vara tillförlitliga. granskning har pekat på att det finns behov av att fortsätta arbetet med att utveckla effektutvärderingar av statliga insatser inom näringspolitiken. Utskottet välkomnar rapporten och delar uppfattningen att det är viktigt att goda effektutvärderingar används av regeringen, och även , för att dra lärdomar om hur näringspolitiken bäst bör utformas. Utskottet har i andra sammanhang påtalat att det är önskvärt att regeringen i resultatredovisningen till än tydligare klargör effekterna av utförda insatser. har utskottet uttryckt en förståelse för att information om effekter tar tid att sammanställa. Utskottet har även noterat att det pågår ett arbete med att utveckla resultatredovisningen till (bet. 2020/21:NU1). Vidare har utskottet välkomnat att regeringen med införandet av delmål för näringspolitiken fortsatt att utveckla strukturen och redogörelsen för att tydliggöra sambanden mellan mål, indikatorer och resultat (bet. 2019/20:NU1). Utskottet noterar att det också av skrivelsen framgår att såväl som övriga myndigheter kontinuerligt arbetar med att utveckla sina metoder och analyser för att bättre kunna redovisa uppnådda resultat, och att det pågått ett utvecklingsarbete efter den period som granskning omfattar. I motionerna 2020/21:4051 (SD) yrkandena 2 och 4, 2020/21:4053 (KD) yrkandena 1 och 2 och 2020/21:4056 (M) yrkandena 1 och 2 efterfrågas fler konkreta förslag från regeringen och att den ska återrapportera till hur den avser att åtgärda de påvisade bristerna när det gäller tillförlitlighet i effektutvärderingar av näringspolitiken. Vidare anser motionärerna att regeringen bör tydliggöra att och ska samverka med Tillväxtanalys för utvärderingar av effekter av näringspolitiska insatser. I skrivelsen redogör regeringen för ett antal åtgärder som den har vidtagit och avser att vidta med anledning av granskning. Här kan bl.a. nämnas uppdraget till Tillväxtanalys att kartlägga företagsfrämjande insatser, som ska redovisas . Vidare har Tillväxtanalys tilldelats ytterligare medel för att genomföra fler effektutvärderingar och för att utveckla en heltäckande databas som stöd för utvärdering av offentliga insatser inom näringspolitiken. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen uppger att frågan inte är slutbehandlad. Utskottet utgår från att regeringen kommer att återkomma till om det pågående arbetet inom ramen för dialogen om resultatredovisningen för näringspolitiken, där effektutvärdering av insatser utgör en viktig del. Utskottet noterar också att regeringen i samband med att den slutredovisade tillkännagivande om oberoende effektutvärdering anförde att den avser att återkomma till med information om det fortsatta arbetet för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar. Utskottet ser därmed inte något skäl för att ytterligare agera i frågan. När det gäller samverkan mellan respektive och Tillväxtanalys konstaterar utskottet att det i instruktionerna för respektive myndighet, som redogjorts för i det föregående, redan finns skrivningar som såväl stöder som påkallar detta. Utskottet ser därmed inte behov av att regeringen formaliserar detta ytterligare i regleringsbreven till myndigheterna. Utskottet ser flera fördelar med att myndigheterna samverkar när det gäller utvärderingar av näringspolitiken och att det bl.a. kan öka effektutvärderingarnas kvalitet. Utskottet välkomnar därför en ökad samverkan och noterar att regeringen avser att hantera rekommendationerna till myndigheterna inom ramen för den ordinarie myndighetsdialogen. Utskottet noterar också att de nämnda myndigheterna vid utskottets interna kunskapsseminarium om effekter av näringspolitiska insatser, som genomfördes , själva talade positivt om samverkan och såg möjligheter att utveckla denna ytterligare inom ramen för deras respektive uppdrag. Utskottet ser även positivt på den typen av särskilda uppdrag som har fått i regleringsbrevet enligt vilket myndigheten i dialog med Tillväxtanalys ska genomföra minst två utvärderingar av genomförda insatser. Utskottet menar att den typen av uppdrag kan främja en ökad samverkan också bortom uppdraget. Utskottet skulle därför även välkomna om framöver, när det finns utrymme för det med hänsyn till myndighetens ökade arbetsuppgifter på grund av pandemin, får ett liknande uppdrag. Med det anförda föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionsyrkandena. Företagsstödens utformning och utvärdering I motionerna 2020/21:1086 (M) yrkande 6, 2020/21:3483 (M) yrkande 7 och 2020/21:3500 (KD) yrkande 33 förordas olika tillkännagivanden om att stöd till entreprenörer och innovation ska reformeras, att renodla och effektutvärdera systemen för företagsstöd och att företagsstöden i ökad omfattning bör effektutvärderas. Som framgår tidigare i detta betänkande avstyrkte utskottet liknande förslag (bet. 2019/20:NU12). Utskottet vill nu liksom då framhålla att det instämmer med motionärerna om vikten av att genomföra effektutvärderingar, vilket också framgår av utskottets ställningstagande om regeringens skrivelse i detta betänkande. Som tidigare redovisats i detta betänkande, och som utskottet också noterat i det nämnda ställningstagandet, pågår ett arbete på området i den riktning som efterfrågas i de aktuella motionerna. Här kan särskilt nämnas uppdraget till Tillväxtanalys att kartlägga företagsfrämjande insatser för att på så sätt skapa en bättre överblick över bl.a. de samlade stöden och ge förutsättningar för ändamålsenliga utvärderingar. Utskottet noterar att uppdraget ska redovisas . Utskottet vidhåller därmed sin uppfattning att det inte finns något behov av ett riksdagsuttalande. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om det statliga stödet till innovation och företagande I motion 2020/21:4051 (SD) yrkande 1 förordas att regeringen skyndsamt ska följa upp ett tidigare tillkännagivande från om att bör vara att det genomförs oberoende utvärderingar av effekten av det statliga ekonomiska stödet till innovation och företagande. Utskottet kan konstatera att regeringen bedömde tillkännagivandet som slutbehandlat (skr. 2019/20:75). Som redogjorts för i detta betänkande hade en majoritet i utskottet inte någon annan uppfattning än regeringen och utskottet ansåg därmed att tillkännagivandet kunde anses vara slutbehandlat (yttr. 2019/20:NU7y). Oaktat partiernas uppfattning i frågan om huruvida tillkännagivandet då borde ses som slutbehandlat eller inte ser utskottet inte något skäl för att rikta ett förnyat tillkännagivande till regeringen med den inriktning som föreslås i motionen. I den nämnda motionen förordas vidare i yrkande 3 att regeringen ska återkomma till med förslag på en solnedgångsklausul eller en systematiserad metod för utfasning av stöd utan bevisad effekt. Regeringen bör även enligt vad som anförs i yrkande 4 tydliggöra regleringsbreven för berörda myndigheter i linje med förslagen i , vilket i denna del handlar om dels att Tillväxtanalys ska säkerställa att kvaliteten i myndighetens effektutvärderingar höjs ytterligare, dels att myndigheterna beaktar att andra typer av utvärderingar och uppföljningar inte ska göra anspråk på att uttala sig om effekter och att deras syften och begränsningar bör kommuniceras tydligt. Utskottet vill med anledning av dessa förslag anföra följande. Utskottet delar uppfattningen att statens medel givetvis inte ska gå till stöd som bedöms som verkningslösa. Detta konstaterande innebär emellertid inte att utskottet sluter upp bakom det aktuella förslaget om att stöd utan bevisad effekt ska fasas ut. Effektutvärderingar är tveklöst viktiga, men effektutvärderingar ställer särskilda krav och det kan därmed finnas fall där det inte är möjligt att utvärdera en insats i strikta termer av bevisad effekt. Vidare har många insatser långtidsverkan och ger därmed inte alltid upphov till omedelbara effekter. Självklart ska statliga insatser följas upp och utvärderas utifrån uppnådda resultat och deras samhällsnytta. Uppföljningar och utvärderingar ska också kunna leda till att insatser avvecklas, men även till att de förfinas eller att nya insatser utvecklas utifrån de lärdomar som dras. Utskottet ser positivt på att regeringen i skrivelsen framhåller att vilka effekter statliga insatser leder till och möjligheten att värdera var statens insatser bedöms göra störst nytta är centralt för en god hantering av statens medel. Utskottet anser också att det finns behov av fler väl genomförda effektutvärderingar. är det enligt utskottet inte önskvärt med en utveckling där endast insatser som bedöms kunna utvärderas i termer av bevisad effekt kan komma i fråga för statligt stöd, vilket utskottet menar det i förlängningen finns en risk för att det aktuella förslaget skulle kunna leda till. Utskottet är dock helt enig med motionärerna om vikten av att andra typer av utvärderingar och uppföljningar inte gör anspråk på att uttala sig i termer av effekter och att deras syften och begränsningar bör kommuniceras tydligt. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen framhåller att en del i det pågående förbättringsarbetet är ökad noggrannhet när det gäller användning av begrepp och metoder. Utskottet ser därmed inget behov av att tydliggöra detta eller rekommendationen om att Tillväxtanalys ska säkerställa att kvaliteten myndighetens i effektutvärderingar höjs ytterligare i regleringsbreven utan förutsätter att regeringen tar upp dessa aspekter av granskningen inom ramen för myndighetsdialogen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Regeringens skrivelse, punkt 1 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4051 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4 i denna del, 2020/21:4053 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:4056 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2020/21:178 till handlingarna. Vi välkomnar som utgör ett viktigt underlag för fortsatta arbete i frågor som rör effektutvärderingar av näringspolitiska insatser. Vi kan konstatera att tidigare framfört kritik till regeringen för att ha brustit i utvärderingar av bl.a. företagsstöd. Även vi har påtalat brister i detta avseende. Vi noterar att regeringen i skrivelsen anför att den avser att återkomma med åtgärder. Vi kan dock inte se att denna uttalade ambition åtföljs av någon tydligt formulerad plan. Regeringen bör därför ta fram fler konkreta förslag samt återrapportera till hur den avser att åtgärda de påvisade bristerna när det gäller tillförlitlighet i effektutvärderingar av näringspolitiken. Vi konstaterar att är tydlig med att det är angeläget att och får i uppdrag att samverka med Tillväxtanalys för utvärderingar av effekter av näringspolitiska insatser. Vi noterar att regeringen i sin skrivelse nämner att rekommendationerna som ger till myndigheterna kommer att hanteras inom ramen för de ordinarie myndighetsdialogerna. Vi välkomnar detta, men menar att regeringen även bör agera formellt för att säkerställa att så blir fallet och tydliggöra att en sådan samverkan ska äga rum i regleringsbreven till de berörda myndigheterna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. bör även med det anförda lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Företagsstödens utformning och utvärdering, punkt 2 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 6. Systemet för företagsstöd har mött kritik bl.a. från statliga genomlysningar och forskning. Flera rapporter, t.ex. från forskningsinstitutet , pekar på att utväxlingen är låg eller oklar. Systemet är diversifierat och svårt att överskåda. Med tanke på att omfattande medel läggs på olika typer av företagsstöd anser vi att det krävs en högre ambitionsnivå när det gäller uppföljning av stöden och säkerställande av kvalitet. För att effektivisera resursanvändandet och åstadkomma träffsäkerhet måste stöden i ökad omfattning utvärderas utifrån effekt och systemet bli mer överskådligt bl.a. genom att stöden renodlas och förtydligas. Vi anser att stöden ska utvärderas utifrån deras samhällsnytta, och stöd som inte bidrar till samhällsnytta ska avvecklas. Stödgivande myndigheter bör formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. Eftersom resurserna ska användas effektivt bör stödens effekt även prövas mot den beräknade effekten av andra åtgärder med motsvarande syfte, som t.ex. sänkta ägarskatter och sänkt bolagsskatt. De företagsstöd som finns hos , och bör effektutvärderas och följas upp för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. Även andra företagsstöd, t.ex. lånegarantier samt stöd till forskning och utveckling, bör granskas och effektutvärderas i större utsträckning. Vi anser vidare att på EU-nivå bör verka för att regelverk för företagsstöd blir så tydliga som möjligt och utformas med utgångspunkten att stöden ska vara en start på verksamheter som sedan ska bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om det statliga stödet till innovation och företagande, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4051 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4 i denna del. Utgångspunkten för näringspolitiken måste vara att företagande och innovation utgör grunden för jobbtillväxt och välfärd. Vi har länge påtalat brister i det offentligas stöd till näringslivet. Utöver den här aktuella rapporten från har rapporter från såväl Tillväxtanalys som enskilda akademiker och intresseorganisationer pekat på att effekten av olika offentliga näringspolitiska stöd är svåra att mäta eller utvärdera. Här kan bl.a. innovationsstöd, statligt riskkapital samt EU-program nämnas. Vi menar att statliga företagsstöd i vissa situationer kan ha en roll att spela, men det är viktigt att statsmakterna och myndigheterna gör sitt yttersta för att utvärdera stöden och se till att skattebetalarnas pengar gör maximal nytta. Ett sätt att göra detta på är t.ex. att låta genomföra oberoende effektutvärderingar, vilket i ett tillkännagivande har uppmanat regeringen att göra. Vi kan konstatera att regeringen inte följt detta och anser därför att ska uppmana regeringen att skyndsamt följa upp och säkerställa att oberoende utvärderingar av effekten av statliga ekonomiska stöd till innovation och företagande blir norm. Vi vill vidare understryka att skattebetalarnas pengar inte ska förslösas och gå till stöd utan bevisad effekt. Detta menar vi är en viktig princip. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på en s.k. solnedgångsklausul eller en systematiserad metod för utfasning av stöd utan bevisad effekt. Vi har tidigare ställt oss bakom att regeringen i myndigheternas regleringsbrev bör tydliggöra att och i högre utsträckning ska anlita och/eller samverka med Tillväxtanalys. Vi anser att regeringen även därutöver bör tydliggöra övriga rekommendationer från till myndigheterna i de berörda regleringsbreven för att säkerställa att dessa omhändertas. Det gäller att Tillväxtanalys bör säkerställa att kvaliteten i myndighetens effektutvärderingar höjs ytterligare. Vidare bör myndigheterna beakta att andra typer av utvärderingar och uppföljningar inte ska göra anspråk på att uttala sig om effekter och deras syften och begränsningar bör kommuniceras tydligt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:178 om effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet. 2020/21:4051 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska följa upp tidigare tillkännagivande från om att bör vara att det genomförs oberoende utvärderingar av effekten av det statliga ekonomiska stödet till innovation och företagande och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen behöver presentera fler konkreta förslag på hur man avser att åtgärda brister i tillförlitligheten i effektutvärderingar av näringspolitiken i enlighet med rekommendation och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en solnedgångsklausul eller en systematiserad metod för utfasning av stöd utan bevisad effekt och att regeringen ska återkomma till med förslag på detta, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra regleringsbreven för berörda myndigheter i linje med förslagen i rapporten och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4053 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge och i uppdrag att samverka med Tillväxtanalys för effektutvärderingar av näringspolitiska insatser och tillkännager detta för regeringen.