bet · H801SkU19 · 2021-03-31 00:00:00 — 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 8, 2020/21:718 av m.fl. (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1686 av m.fl. (S), 2020/21:1717 av (M), 2020/21:1855 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14, 16, 17 i denna del, 18 och 19, 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2020/21:2736 av och (båda M) yrkande 5, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 34, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3253 av m.fl. (L), 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 12, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3407 av m.fl. (KD), 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 3. Avdraget för forskning och utveckling är ett viktigt instrument för att stärka tillväxten och företagens konkurrenskraft. Det är också viktigt att digital utveckling kan utgöra grund för avdrag. Jag föreslår därför att avdraget för forskning och utveckling ska förstärkas. Företagande och investeringar, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkande 13, 2020/21:520 av (SD), 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 8, 2020/21:718 av m.fl. (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1686 av m.fl. (S), 2020/21:1717 av (M), 2020/21:1855 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14, 16, 17 i denna del, 18 och 19, 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2020/21:2736 av och (båda M) yrkande 5, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 34, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3253 av m.fl. (L), 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 12, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3407 av m.fl. (KD), 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 3. I en internationell granskning 2017, samordnad av tyska ideella medieorganisationen , avslöjades de s.k. cum/cum- och cum/ex-bedrägerierna, som drabbat flera länder i . Det visade sig att flera stora europeiska banker har medverkat i dessa skatteupplägg och enligt en tidigare bankchef vid har omfattande skatteupplägg med aktieägartransaktioner gjorts i . Den första varianten innebär att aktier, precis före utdelningstillfället, lånas ut eller tillfälligt avyttras till en svensk bulvan. Eftersom bulvanen är registrerad ägare till aktierna tillfaller utdelningen bulvanen. I nästa steg återlämnar eller säljer bulvanen tillbaka aktierna, normalt till samma pris, men betalar den andra parten erhållen utdelning, eventuellt med avdrag för en premie. Därmed behöver den ursprungliga utländska aktieägaren inte betala någon källskatt på utdelningen. Den andra varianten innebär att korttidshandel med aktier sker kring utdelningstillfället i syfte att göra ägandet diffust så att flera parter kan kräva tillbaka skatt på en och samma aktieutdelning. En utredning från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten () visar att skatteundandragandet i samband med aktieutdelningarna tycks fortsätta. I har en ny lag antagits som en reaktion på cum/cum-transaktioner. De nya reglerna innebär att den skattskyldige måste ha varit både civilrättslig ägare och ekonomisk förmånstagare före och efter aktieutdelningen. I har inget gjorts, trots upprepade påstötningar från bl.a. Jag föreslår därför att regeringen ska återkomma till med ett regelverk som liknar det som finns i när det gäller aktieutdelningar. En grundläggande skatterättslig princip – inte bara i – är att de vinster som har uppstått när en person är skattskyldig i ett land också beskattas i det landet. En rad länder har regler om särskilda beskattningskonsekvenser för fysiska personer som flyttar ut. I kommer den principen till uttryck genom den s.k. tioårsregeln i inkomstskattelagen. Det är dock känt att tioårsregeln har betydande brister. Under förra mandatperioden gav regeringen i uppdrag att ta fram ett förslag om utflyttningsskatt. Uppdraget redovisades i promemoria Exitbeskattning för fysiska personer (2017). Promemorian var detaljrik och innehöll konkreta lagförslag. Förslaget mötte dock stark kritik från näringslivets olika lobbyorganisationer, varpå regeringen drog tillbaka förslaget. Det har gått regeringen drog tillbaka förslaget, dock utan att återkomma till med förslag till alternativ lösning. Jag föreslår därför att regeringen ska återkomma till med ett förslag på en utflyttningsskatt för fysiska personer. Jag har vid upprepade tillfällen lagt fram förslag till om att utreda huruvida inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att täcka in utländska företag som i stor omfattning verkar i . Utskottet har avslagit dessa förslag, senast med hänvisning till att frågan om vad som anses utgöra ett fast driftställe ingår som en del i det pågående internationella arbetet inom ramen för bl.a. . Utskottet är inte berett att föregripa detta arbete (bet. 2019/20:SkU21). Jag delar inte utskottets bedömning. Problemet med nuvarande regler kvarstår, vilket bl.a. framhålls av (). Enligt bör det införas en striktare tolkning av begreppet fast driftställe: Ett företag som kontinuerligt, regelbundet eller periodiskt är aktivt i ska alltid anses etablerat i (, Konkurrens på lika villkor). Jag föreslår därför att det ska utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . Företagande och investeringar, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3407 av m.fl. (KD) och 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 13, 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:520 av (SD), 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 8, 2020/21:718 av m.fl. (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1686 av m.fl. (S), 2020/21:1717 av (M), 2020/21:1855 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14, 16, 17 i denna del, 18 och 19, 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2020/21:2736 av och (båda M) yrkande 5, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 34, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3253 av m.fl. (L), 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 12, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 3. Investeringssparkonto (ISK) infördes och har vuxit snabbt till att bli den vanligaste kontotypen för aktivt aktie- och fondsparande. Sparformen kom till för att underlätta för vanliga privata sparare att placera sina pengar: kontot kommer helt utan avgifter och utan vinstskatt (utan schablonskatt på hela insättningen), vilket ökar rörligheten och spararna kan flytta sina innehav smidigt mellan banker inom olika investeringssparkonton. har det dock uppmärksammats att lagstiftningen är tvetydig när det gäller vissa aktietransaktioner, vilket har gjort att banker tolkat lagstiftningen olika – och därmed inte behandlat alla sparare lika. Problemet uppstår när noterade bolag ska göra emission med både nyemitterade och befintliga aktier, eller när bolag ska noteras och där både nyemitterade och befintliga aktier är en del av prospektet. Sådana befintliga aktier nämns dock inte i lagstiftningen som giltiga tillgångar att överföra till ett investeringssparkonto. Eftersom bankerna gör olika tolkningar av lagstiftningen har vissa sparare fått möjligheten att teckna sig för emissionen eller noteringen, medan andra har nekats. gjorde ett förtydligande, nämligen att befintliga aktier inte får föras in på ett investeringssparkonto. För att ta del av ett sådant erbjudande måste banken se till att tillgången förs över till ett annat värdepapperskonto. Därefter kan tillgången avyttras och beskattas, för att sedan överföras till ett investeringssparkonto. Detta innebär dels ett mycket påtagligt administrativt krångel, dels en potentiell dubbelbeskattning av aktierna och givet bankernas hantering - en olikhet inför lagen. Jag föreslår därför att regeringen ska återkomma med ändringar i lagen om investeringssparkonto som gör det möjligt att hantera befintliga aktier i ett erbjudande om emission eller notering på samma sätt som nyemitterade aktier. Företagande och investeringar, punkt 1 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3253 av m.fl. (L), 2020/21:299 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 13, 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:520 av (SD), 2020/21:668 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 8, 2020/21:718 av m.fl. (SD), 2020/21:1229 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1686 av m.fl. (S), 2020/21:1717 av (M), 2020/21:1855 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14, 16, 17 i denna del, 18 och 19, 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2020/21:2736 av och (båda M) yrkande 5, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 11, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 34, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 12, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:3407 av m.fl. (KD) och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 2 och [OKÄND INSTÄLLNING] motion 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 3. Privatsparande har väckt ett ökat intresse i . Detta är en utveckling som vi välkomnar. En ekonomisk buffert kan vara både en försäkring mot det oförutsedda och biljetten till individens livsmål. Alliansregeringens reform med införandet av investeringssparkonto (ISK) har skapat en attraktiv sparform där både användning och beskattning är enkel att förstå. Detta bidrar till en demokratisering av sparandet och därmed ökad egenmakt för fler. har dock flera banker varnat för att ISK missgynnas vid börsintroduktion. Eftersom lagen kräver olika hantering av nyemitterade och befintliga aktier har t.ex. och Nordnet gjort bedömningen att ISK-sparare inte kunnat delta vid uppmärksammade börsintroduktioner såsom Readly eller Spotlight. Detta hotar den demokratisering av sparandet som har varit lagstiftarens ursprungliga avsikt med reformen. Vi föreslår därför en snabbutredning och en förändring av regelverket för investeringssparkonto när det gäller nyemissioner. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 15. Fåmansbolagsskattereglerna, eller de s.k. 3:12-reglerna, är ett komplext system vars syfte är att förhindra att näringsidkare inkomstväxlar, dvs. tar ut en lågbeskattad utdelning från företaget vilken vanligtvis beskattas som inkomst av kapital, i stället för en betydligt högre beskattad inkomst av tjänst. De innehåller även ett system för att räkna ut gränsbelopp, under vilket företagaren kan göra en utdelning till en lägre skattesats. Systemet är komplicerat och vi föreslår därför en utredning om hur en förenkling av fåmansbolagsskattereglerna kan genomföras Beskattning vid generationsskifte, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 45 och 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 16 samt 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 12. För oss handlar landsbygdspolitik om att ge goda förutsättningar för människor som lever, bor och verkar på landsbygden. Generationsskiften och företagsöverlåtelser inom lantbruksföretag kommer i allt högre grad att innebära stora kapitalinsatser. I det sammanhanget är utformningen av jordförvärvs- och arrendelagstiftningen viktig. Vi föreslår därför att det ska utredas hur generationsskiften inom lantbruket i högre grad ska kunna underlättas. Beskattning vid generationsskifte, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 16 samt 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 45. Jag anser att skatteregler måste underlätta företagande, eftersom företagande är grunden för vårt välstånd. Regelverken måste underlätta för fler företag att starta, men minst lika viktigt är att underlätta för befintliga företag att vara livskraftiga . Ett sätt att bidra till det är att underlätta ägarskiften mellan närstående i fåmansföretag, ofta kallat generationsväxlingar. Dessa innebär ofta att ett företag tas över av nästa generation i familjen. Tack vare M/KD-budgeten togs ett steg i rätt riktning genom att det i den säkerställdes att generationsskiften kan ske utan att någon missgynnas skattemässigt. kvarstår dock onödiga hinder som försvårar dessa generationsväxlingar. En förutsättning för att generationsväxlingar ska behandlas på samma sätt som försäljning till en extern part är att den tidigare delägaren har upphört att vara verksam i familjeföretaget. Något liknande krav finns inte när försäljning sker till extern part. Ofta är det ett krav från kreditgivare att överlåtaren stannar kvar i företaget, vilket också påpekades av flera remissinstanser i samband med att beslutet togs. Konsekvensen blir att det ställs höga krav på familjeföretag att planera för en generationsväxling och att hinder som försvårar detta är kvar. Jag föreslår därför att regeringen ska lägga fram ett förslag om hur generationsväxling i företag kan underlättas ännu mer. Många svenska företag riskerar att behöva läggas ned när företagarnas barn inte vill ta över verksamheten. Den företagare som vill gå i pension riskerar därmed att behöva likvidera sitt livsverk, trots att det är livskraftigt. var det vanligt att familjeföretag togs över av barnen, men görs detta bara i av fallen, och trenden verkar fortsätta nedåt. kommer också många företagare att gå i pension. av företagarna är och är över 65. Jag vill därför att möjligheten till ägarskiften till personal ska utredas. Skogskonton m.m., punkt 4 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2020/21:901 av Per Åsling (C), 2020/21:904 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 77–80, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:2940 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 6. Skogen är en av viktigaste naturtillgångar och skogsnäringen är en viktig del av svensk ekonomi. Utöver att vara en viktig naturresurs är skogen av stort värde för den biologiska mångfalden, friluftsliv, jakt och turism. Den är med andra ord en tillgång som bidrar till de mervärden som gör vårt land rikt. Att äga skog ska inte försvåras. Genom insättning på ett särskilt bankkonto, ett s.k. skogskonto, kan oregelbundna skogsinkomster jämnas ut mellan åren. Pengar som satts in på ett skogskonto inkomstbeskattas inte heller förrän det år de tas ut. Vi föreslår därför att skogskontot ska bevaras. Skogskonton m.m., punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2020/21:901 av Per Åsling (C), 2020/21:904 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 77–80, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2020/21:2940 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 1. Skogskontot innebär att den privata skogsägaren, oftast en familjeskogsbrukare, vid en avverkning skattetekniskt kan fördela inkomsten på en tioårsperiod. Detta gynnar den skogsägare som aktivt sköter sin skog med t.ex. plantering och röjning. Rätten till maximalt skatteavdrag varierar beroende på hur försäljningen av skog sker. Regelverket antyder att personer ofta boende i glesbygd som själva arbetar med att avverka och sälja skogsprodukter har sämre avdragsmöjligheter än de som kanske inte själva är verksamma utan som säljer avverkningsrätter. Framförallt mindre skogsägare med ojämna avverkningsnivåer riskerar att drabbas om skogskontot avvecklas. Vi föreslår därför att skogskontot, som bidrar till en mer långsiktig och ändamålsenlig skogsskötsel, ska bevaras och att en förenkling och en förbättring av reglerna om skogskonton ska utredas. Skogskonton m.m., punkt 4 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:901 av Per Åsling (C), 2020/21:904 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:2940 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 77–80 samt 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 1. är ett frivilligt civilrättsligt avtal som tecknas mellan och de markägare som är intresserade av naturvård. Syftet med avtalet är att bevara, utveckla eller skapa områden med höga naturvärden. Markägaren får ekonomisk ersättning för de begränsningar i brukandet som avtalet medför. Ersättningen utgår med ett engångsbelopp vid avtalsperiodens början. utgör en nyttjanderätt enligt jordabalken och innebär att markägaren löpande tillhandahåller nyttjanderättshavaren, dvs. staten, en fastighet av en viss beskaffenhet. Det ligger därmed nära till hands att jämställa naturvårdsavtalet med ett hyresavtal eller arrendeavtal. anger i en skrivelse från (dnr 130 84518-05/111) att den ersättning som markägaren erhåller ska tas upp till beskattning utan periodisering för avtal som enbart innebär en begränsning av fastighetsägarens möjlighet att nyttja marken. Detta medför en hög beskattning. Den ersättning som betalas ut till markägaren är en ersättning för att markägaren inte kan nyttja skogen fullt ut genom att det t.ex. finns restriktioner om avverkning. För att stimulera fastighetsägare att ingå naturvårdsavtal med staten och eftersom ersättningen de facto avser en ersättning för en flerårig inskränkning i äganderätten bör regelsystemet ändras på så sätt att av ersättningen för naturvårdsavtal får sättas av till ett skogskonto. Regeringsrätten har i en dom (RÅ 2002 ref. 84) fastställt ett förhandsbesked från skatterättsnämnden, i vilket nämnden funnit att en engångsersättning med anledning av ett nyttjanderättsavtal som löper över flera (25) år ska periodiseras och intäktsredovisas linjärt under avtalets löptid. Enligt regeringens bedömning bör samma synsätt kunna anläggas på ersättning som erhålls vid tecknande av naturvårdsavtal. Eftersom ersättningen kan periodiseras och redovisas linjärt under avtalets löptid kan det enligt regeringens mening inte anses motiverat att införa en möjlighet att använda skogskontot för ersättningen. Ersättningen bör därför inte heller fortsättningsvis kunna sättas in på ett skogskonto. har dock, som nämnts ovan, gjort en annan tolkning av rättsläget och anser inte att periodisering är möjligt. Det är mot denna bakgrund motiverat att se över reglerna så att även ersättning för naturvårdsavtal kan ligga till grund för skogskontoinsättning. Generationsväxlingar inom renskötseln är komplicerade eftersom renarna är kapital och fungerar som en ”pensionsfond”. Äldre renägare har vid pensionsåldern begränsade möjligheter att sälja livdjur eller att göra större uttag av renhjorden eftersom intäkterna beskattas hårt. Vi föreslår därför en översyn av möjligheten att inrätta ett renkonto med samma skattemässiga upplägg som skogskontot. En sådan konstruktion underlättar generationsskiften eftersom de yngre renskötarna i regel behöver öka sitt kapital av renar. Skogsbruket har en omloppscykel som skiljer sig från övriga branscher med en period om 80–från plantering till avverkning. Inkomsten från verksamheten kommer således inte utan kanske en gång per generation. Skogskontot har inte bara ett inkomstutjämnande syfte. Det underlättar också för större avverkningsuttag när efterfrågan är hög, vilket är viktigt för en väl fungerande virkesmarknad. Dessutom har det en viktig funktion när större olyckor inträffar. Under stormen fälldes träd som motsvarade hela avverkning . Skogskontot fyllde då en viktig funktion för att balansera medel i syfte att hantera ett antal kommande år med stora utgifter för skogsvård och låga virkesintäkter. Om regeringen skulle ta bort skogskontot riskerar avverkningar att bli skattemässigt drivna i stället för att ske på det långsiktigt lämpligaste och effektivaste sättet. En förändrad möjlighet till ekonomisk utjämning mellan åren skulle vara förödande för det engagemang och det naturvårdande arbete som alla dessa engagerade skogsägare bedriver . Dagens regelverk som möjliggör utjämning av inkomster mellan åren i form av insättning på skogskonto och skogsskadekonton ger en stabil grund och möjlighet att bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Eftersom skogskontot fyller en viktig funktion för skogsnäringen genom att både förenkla och förbättra förutsättningarna för skogsnäringen vill vi behålla skogskontot i dess nuvarande form. Vi föreslår vidare en översyn av skogsavdraget. Skogskonton m.m., punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 77–80 samt 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2020/21:901 av Per Åsling (C), 2020/21:904 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2020/21:2940 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 1. Jag konstaterar att det finns utmaningar när det gäller kapitalförsörjningen inom jordbruket. Dessa utmaningar bör lösas genom förenklingar och förbättringar i olika regelverk. För att underlätta generationsövergångar föreslår jag att skattereglerna modifieras så att successiva köp och försäljningar av jordbruksfastigheter underlättas. En statlig utredning (SOU 2014:68) har föreslagit att skogskontot och skogsskadekontot avskaffas. I stället ska de enligt förslaget ersättas med en typ av avsättningsfond, en s.k. företagsfond. Jag tillbakavisar detta förslag. Utredningens förslag innebär en klar försämring för skogsbruket. Skogskontot och skogsskadekontot behövs eftersom skogsbruket har specifika förutsättningar i och med skogens långsamma tillväxttakt. Många skogsägare är beroende av skogskontot då det ger möjlighet till en jämnare affärscykel, genom att av skogsinkomsterna kan sparas för att betala för framtida kostnader som skogsvård eller andra investeringar. Jag vill därför att skogskontot och skogsskadekontot samt möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten ska finnas kvar i skattelagstiftningen. är skogskontot/skogsskadekontot knutet till den fysiska personen.