bet · H801CU11 · 2021-03-12 00:00:00 — Det i sin tur ökar även möjligheterna och incitamenten för att infrastrukturen och grunddata ska användas på ett sådant sätt som är avsett. EU-direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (öppna data-direktivet) och rådet antog direktiv (EU) 2019/1024 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Direktivet är en omarbetning av PSI-direktivet . PSI-direktivet reviderades även 2013. direktiv har genomförts i svensk rätt genom lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen). Målsättningen med det nya direktivet är bl.a. att stärka EU:s dataekonomi genom att öka mängden data från den offentliga sektorn som är tillgängliga för vidareutnyttjande. Direktivet omfattar också öppna data. Bland annat innehåller direktivet regler om att värdefulla datamängder, dvs. handlingar vars vidareutnyttjande är förknippat med stora samhällsekonomiska vinster, ska tillgängliggöras avgiftsfritt och vara maskinläsbara, åtkomliga via gränssnitt för tillämpningsprogram och förenliga med villkor för öppna licenser. Vilka värdefulla datamängder som ska tillgängliggöras kommer att fastställas senare inom ramen för en genomförandeakt som beslutas av kommissionen. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna de förslag som ett genomförande av PSI-direktivet ger anledning till. Utredaren skulle bl.a. genomföra en översyn och utvärdering av lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen, analysera hur en tydligare reglering kring avgiftsuttag kan utformas och lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Utredningen, som antog namnet Öppna data-utredningen, överlämnade huvudbetänkande Innovation genom information (SOU 2020:55). Utredningen föreslår att det införs en ny lag – lagen om öppna data och vidareutnyttjande av information från myndigheter och offentliga företag. Lagen ska genomföra öppna data-direktivet i svensk rätt och har som syfte att öka tillgängliggörande och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, särskilt i form av öppna data, och på så vis stödja utvecklingen av informationsmarknaden och stimulera innovation. För att information ska kunna vidareutnyttjas i så hög utsträckning som möjligt är den föreslagna öppna data-lagens utgångspunkt att villkor, däribland avgifter, ska användas restriktivt. Eventuella villkor ska följa grundläggande krav på objektivitet, proportionalitet och icke-diskriminering. De ska vidare motiveras av ett allmänt intresse och får inte begränsa konkurrensen. Utredningen föreslår vidare bl.a. att det införs en handlingsdirigerande bestämmelse som uppmuntrar myndigheter och offentliga företag att bedriva ett kontinuerligt arbete med att göra information tillgänglig på eget initiativ. Den del av uppdraget som avser utformningen av en tydligare reglering av avgiftsuttag för allmänna handlingar i elektronisk form redovisades i slutbetänkandet Avgifter för information i elektronisk form (SOU 2020:82). Betänkandena bereds inom . Lantmäteriets slutrapport av särskilt värdefulla datamängder Regeringen gav vidare Lantmäteriet i uppdrag att i samverkan med bl.a. vissa myndigheter och organisationer i ett första steg identifiera vilka datamängder som kan komma i fråga att tillgängliggöra som värdefulla datamängder enligt PSI-direktivet och vilka aktörer som kan komma att omfattas av kravet att tillgängliggöra sådana datamängder. I uppdraget ingick också att analysera och redovisa de budgetära konsekvenserna av att tillgängliggöra dessa datamängder avgiftsfritt och att lämna förslag till olika finansieringslösningar för att möjliggöra avgiftsfritt tillgängliggörande av värdefulla datamängder. Lantmäteriet skulle vidare analysera och redovisa de samhällsekonomiska nyttor, , som tillgängliggörandet av värdefulla datamängder kan ge. En delrapport överlämnades . Uppdraget slutredovisades i rapporten särskilt värdefulla datamängder. I slutrapporten anges bl.a. följande: Förslaget omfattar de allra flesta datamängder som tillgängliggörs av berörda myndigheter. På den mest detaljerade nivån består förslaget av cirka 300 datamängder fördelade på ett 20-tal tillhandahållande statliga myndigheter och andra offentliga organisationer. Vad gäller kommunernas data så föreslås de datamängder som tillhandahålls rikstäckande genom en statlig myndighet. Den samhällsekonomiska analysen av att tillgängliggöra de föreslagna datamängderna visar på stor samhällsnytta med att realisera förslaget som öppna data. I analysen estimeras det samhällsekonomiska värdet för att tillgängliggöra föreslagna datamängder uppgå till 10 – . Den budgetära konsekvensen för att tillhandhålla föreslagna datamängder enligt kraven på värdefulla data är , där den största delen utgörs av förlorade användaravgifter. Av de förlorade användarintäkterna avser sådana årliga avgifter som offentliga aktörer debiterar varandra. För de aktörer som har avgiftsfinansiering är det kritiskt att de förlorade intäkterna ersätts med en ny finansieringslösning. Om detta inte sker kommer det att innebära att aktörerna kan fullfölja sitt informationsförsörjningsuppdrag. Utifrån de förslag på finansieringslösningar som presenteras i rapporten förordas en omfördelning för de avgiftsintäkter som debiteras mellan offentliga organisationer kombinerat med att resterande finansieringsbehov för de statliga myndigheterna täcks av tillskott av anslag via reformutrymmet. För kommunerna förordas preliminärt att resterande finansieringsbehov täcks av statliga medel men det behövs en ytterligare analys för att se möjligheter och konsekvenser med alternativet. Rapporten bereds inom . Statsrådet anförde följande som svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:2078) om vad han avser att göra för att åstadkomma konkreta resultat och undanröja juridiska och organisatoriska hinder för att snabba på införandet av en digital samhällsbyggnadsprocess med tillgång till öppna geodata och fastighetsdata. Både och Lantmäteriet pekar på att det finns mycket att vinna på en ökad digitalisering av samhällsbyggnadsprocessen, och vikten av digitala arbetssätt har blivit extra tydlig efter utbrottet av covid-19. Geodata spelar en mycket viktig roll i samhällsbyggnadsprocessen, en roll som blir allt viktigare i takt med att processen digitaliseras. Regeringen har genomfört ett antal åtgärder för att möjligheterna med geodata ska kunna tas tillvara när samhällsbyggnadsprocessen digitaliseras. Under har och Lantmäteriet bedrivit ett intensivt arbete med att digitalisera samhällsbyggnadsprocessen. Målet med arbetet är ett säkert, standardiserat och obrutet informationsflöde för en effektivare samhällsbyggnadsprocess. Precis som […] säger kommer det att krävas åtgärder för att åstadkomma dels en författningsutveckling för digitala arbetssätt, dels en utvecklad informationsförsörjning för att nå målet. arbete är knutet till författningsutveckling. Arbetet har bl.a. resulterat i föreskrifter för enhetliga digitala detaljplaner, en ny översiktsplanemodell, kartläggning av möjligheten att skapa enhetliga digitala planeringsunderlag, tillgängliggörande av byggregler digitalt, demo för hur byggregler kan tas fram och förvaltas med digitala verktyg m.fl. Lantmäteriet har parallellt med detta lett en omfattande kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter. Lantmäteriets uppdrag och ansvar är knutet till informations-försörjningen. Lantmäteriet har fått regeringens uppdrag att etablera en digital infrastruktur för att tillgängliggöra minst två dataset i samhällsbyggnadsprocessen på ett säkert, standardiserat och digitalt sätt. Parallellt med detta har Lantmäteriet på regeringens uppdrag tagit fram en ny geodatastrategi –2025, som redovisades . I strategin presenterar vad de anser vara de fyra viktigaste övergripande målen för aktörer inom geodataområdet. antog EU ett omarbetat direktiv för öppna data, dvs. och rådets direktiv (EU) 2019 / 1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Det omarbetade direktivet innehåller krav på att s.k. värdefulla datamängder ska tillgängliggöras avgiftsfritt, vara maskinläsbara, åtkomliga via gränssnitt för tillämpningsprogram samt förenliga med villkor för öppna licenser. I samband med att det omarbetade direktivet antogs gav regeringen i uppdrag att identifiera vilka datamängder som kan komma i fråga att tillgängliggöra som värdefulla datamängder enligt direktivet samt att analysera och redovisa budgetära konsekvenser av att tillgängliggöra dessa datamängder avgiftsfritt. Vissa data, inklusive geodata, som myndigheter producerar kommer dock med hänsyn till säkerhet, informationssäkerhet eller personlig integritet inte att tillgängliggöras som öppna data. slutrapporterade Lantmäteriet uppdraget, och rapporten bereds nu inom . Precis som myndigheterna framhåller återstår dock fortfarande mycket arbete för att åstadkomma en digital samhällsbyggnadsprocess, och jag instämmer med […] om vikten av att digitaliseringen inte stannar upp. Min avsikt är därför att fortsätta arbetet med att digitalisera samhällsbyggnadsprocessen . Ministern besvarade vidare en skriftlig fråga (fr. 2020/21:921) om vilka initiativ han och regeringen avser att vidta med anledning av Lantmäteriets rapport av en digitaliserad fastighetsbildning. Ministern anförde följande som svar på frågan: slutredovisade Lantmäteriet ett regeringsuppdrag om att driva en kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i fastighetsbildningsprocessen. I sin slutrapport redovisar Lantmäteriet var fastighetsbildningsverksamheten befinner sig på utvecklingsresan mot att stödja en digital samhällsbyggnadsprocess och vad som kan förväntas framåt . Samhällsbyggnadsprocessen berör många aktörer och regeringen har gett flera myndigheter både enskilda och gemensamma uppdrag för att bidra till arbetet med att digitalisera samhällsbyggnadsprocessen. I Lantmäteriets senaste rapport, som […] hänvisar till, pekar myndigheten bl.a. på att många av dessa uppdrag är beroende av varandra. Myndigheten betonar att oavsett om fastighetsbildningen sker i statlig eller regi kommer den att behöva relatera till lösningar och resultat från andra pågående digitaliseringsuppdrag. Jag delar […] uppfattning om att digitaliseringen är en prioriterad fråga och ett viktigt verktyg för att åstadkomma långsiktiga förenklingar och effektiviseringar i hela samhällsbyggnadsprocessen, som fastighetsbildningsverksamheten är en del av. I rapporten ger Lantmäteriet en bra bild av myndighetens bedömning av de effekter som digitaliseringen har och kan komma att få inom fastighetsbildningsverksamheten. Rapporten ger även en god översikt av de utvecklingsområden som myndigheten identifierat som särskilt betydelsefulla att arbeta med för att åstadkomma en digital transformation av fastighetsbildningsverksamheten. Min avsikt är att fortsätta verka för en digital samhällsbyggnadsprocess, men vilka åtgärder som Lantmäteriets rapport kan komma att ge upphov till är dock för tidigt att svara på. Rapporten bereds nu inom . Utskottet har behandlat motionsyrkanden om förbättrad och kostnadsfri tillgång till geodata i betänkande 2018/19:CU13 och i betänkande 2019/20:CU13. Utskottet avstyrkte de då aktuella motionsyrkandena med hänvisning till pågående utvecklingsarbete på området. följde utskottets förslag. Tillgång till avgiftsfria geodata är en mycket viktig del i digitaliseringen och effektiviseringen av samhällsbyggnadsprocessen. Statliga geodata finansieras genom anslag och avgifter. Begränsande villkor gäller ibland för användningen. Utskottets grundsyn är att geodata ska vara i möjligaste mån tillgängliga både för myndigheter och allmänheten. Lantmäteriets beslut att bl.a. släppa sin småskaliga kartinformation som öppna data utgör ett första viktigt steg i denna utveckling. Det är också positivt att statliga myndigheter har tillgång till grunddata som t.ex. information från fastighetsregistret och viss geografisk information avgiftsfritt, för användning inom det offentliga uppdraget. Lantmäteriet erbjuder vidare ett urval av geodata avgiftsfritt för ambulans- och räddningstjänstverksamhet. För att bättre kunna ta tillvara de samhällsvinster som öppna geodata kan ge kan finansieringsmodellen behöva förändras. Ett första steg skulle t.ex. kunna vara att den service som myndigheterna ger varandra blir helt kostnadsfri vid användning. Eftersom det är viktigt att tillgången till uppdaterade och kostnadsfria kartor förbättras bör Lantmäteriet, i avvaktan på att en ny finansieringslösning är på plats, så långt som möjligt fortsätta tillgängliggörandet av geodata. För att de digitala verktygen i samhällsplaneringen ska bli effektivare behövs även en standardisering för att få enhetliga geodata. För att uppnå bästa tillgängliga geografiska data bör det också ske en harmonisering av den offentliga sektorns geografiska data internationellt. Direktivet (EU) 2019/1024 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (Öppna data-direktivet) reglerar bl.a. värdefulla datamängder som ska tillgängliggöras avgiftsfritt, vara maskinläsbara, åtkomliga via gränssnitt för tillämpningsprogram samt förenliga med villkor för öppna licenser. Vilka värdefulla datamängder som ska tillgängliggöras kommer att fastställas inom ramen för en genomförandeakt som beslutas av kommissionen. Kommissionen har ännu inte fattat något beslut om en genomförandeakt. Lantmäteriet har tillsammans med andra myndigheter bl.a. haft i uppdrag att identifiera vilka datamängder som kan komma i fråga att tillgängliggöra som värdefulla datamängder enligt direktivet samt att analysera och redovisa budgetära konsekvenser av att tillgängliggöra dessa datamängder avgiftsfritt. Uppdraget slutredovisades i rapporten särskilt värdefulla datamängder. Som redovisats under avsnittet Finansiering av och tillgång till geodata har Lantmäteriet också tillsammans med andra myndigheter ett antal pågående regeringsuppdrag inom geodataområdet. Vidare bereds Öppna data-utredningens betänkanden inom . Utskottet anser att det är angeläget att regeringen i det fortsatta arbetet prioriterar att möjliggöra att ytterligare geodata, bl.a. från Lantmäteriet, blir tillgängliga i största möjliga mån för både myndigheter och allmänheten. Regeringen bör också återkomma med förslag på lämpliga finansieringslösningar för att åstadkomma detta. Även arbetet med standardisering av geodata bör skyndas på. Det utskottet nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av Lantmäteriet. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 13 (M, C, KD). I kommittémotion 2020/21:3102 yrkande 10 föreslår m.fl. (M) ett tillkännagivande om att korta ned Lantmäteriets handläggningstider. Motionärerna anser bl.a. att digitaliseringen bör öka, kraven bli tydligare och att det bör göras en översyn av fastighetsbildningslagen i syfte att korta ned handläggningstiderna som huvudprincip. I kommittémotion 2020/21:2927 yrkande 8 föreslår m.fl. (C) ett tillkännagivande om att göra det möjligt att privatisera delar av Lantmäteriets verksamhet. Vidare föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att underlätta för kommuner att inrätta kommunala lantmäterimyndigheter (yrkande 9). Motionärerna anför att de föreslagna åtgärderna leder till minskade kostnader och kortare handläggningstider. Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att undersöka möjligheten att införa ett system där förrättningskostnaden för en avstyckning blir lägre om den fastighet som bildas understiger ett visst värde (yrkande 31). Motsvarande förslag när det gäller möjligheten att privatisera delar av Lantmäteriets verksamhet och underlätta för kommuner att inrätta kommunala lantmäterimyndigheter lämnas också i motion 2020/21:575 av m.fl. (C). I kommittémotion 2020/21:3408 yrkande 39 föreslår m.fl. (KD) ett tillkännagivande om att konkurrensutsätta Lantmäteriet. Motionärerna anser att en omreglering av Lantmäteriets verksamhet så att olika delar av fastighetsbildningsverksamheten kan konkurrensutsättas bl.a. skulle förbättra servicen, höja kompetensen och korta handläggningstiderna. (M) föreslår i motion 2020/21:2164 ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att lägga ut vissa av Lantmäteriets uppgifter på entreprenad i syfte att få fler aktörer på marknaden, förkorta väntetiderna och höja servicegraden. I motion 2020/21:1243 föreslår (M) ett tillkännagivande om att förkorta Lantmäteriets handläggningstider. Motionären anser att regeringen bör undersöka möjligheterna att låta fler aktörer utföra uppgifter inom lantmäteriområdet och lagstifta om en handläggningstid liknande bestämmelsen i 9 kap. 27 § . (M) lämnar ett motsvarande förslag i motion 2020/21:1559. Lantmäteriets verksamhet är organiserad i följande tre divisioner: • Fastighetsbildning har ansvar för fastighetsindelningen, dvs. fattar beslut om nya fastigheter eller om ändring av existerande gränser. Det kan också gälla beslut om samfälligheter, servitut och ledningsrätter. • Fastighetsinskrivning granskar, beslutar om och registrerar lagfarter, tomträtter, inteckningar, andra inskrivningsärenden och anteckningar i fastighetsregistrets inskrivningsdel samt beslutar om och tar in stämpelskatt och avgifter. • Geodata samlar in, lagrar och tillhandahåller geografisk information och fastighetsinformation. Lantmäteriet har därutöver tillsynsansvar för 39 kommunala lantmäterimyndigheter. behandlade utskottet proposition 2007/08:134 Det nya statliga lantmäteriet. Utskottet tillstyrkte att och de 21 statliga lantmäterimyndigheterna sammanfördes till en myndighet (bet. 2007/08:CU23). Syftet med sammanslagningen var enligt regeringen bl.a. att ge en tydligare organisation, högre flexibilitet, bättre resursutnyttjande samt bättre förutsättningar för effektivisering, kvalitetsutveckling och enhetlighet i handläggningen. följde utskottet (rskr. 2007/08:223). behandlade utskottet proposition 2010/11:53 Ändrad verksamhetsform för Metria. Regeringen föreslog bl.a. att skulle bemyndiga regeringen att överföra delar av verksamheten vid Lantmäteriets uppdragsdivision Metria till ett av staten helägt aktiebolag. Regeringen angav bl.a. följande skäl för förslaget: En bolagisering innebär att förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden ökar och att grunden för misstankar om korssubventionering elimineras. Med en bättre fungerande marknad ökar kraven på utveckling av effektivitet och produktivitet i verksamheten. En fungerande konkurrens leder till ett effektivare resursutnyttjande, vilket kommer samhället till del i form av lägre priser och högre kvalitet. Utskottet tillstyrkte förslaget, och följde utskottets förslag (bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188). Förrättningsverksamheten finansieras i allt väsentligt genom avgifter som tas ut av lantmäterimyndigheterna. Bestämmelser om avgifter för förrättningar som handläggs av en lantmäterimyndighet finns i förordningen (1995:1459) om avgifter vid lantmäteriförrättningar. Vidare har Lantmäteriet meddelat föreskrifter till förordningen. Avgifterna ska i de flesta fall betalas av sakägarna och beräknas normalt efter det antal timmar som ärendet har krävt. Tidsåtgången påverkas av hur komplicerad och omfattande den sökta förrättningen är. Lantmäteriet tar ut ett fast belopp, i form av ett grundbelopp och, om förrättningen berör tre eller fler fastigheter, ett tilläggsbelopp, för varje ansökan om lantmäteriförrättning. Ett fast belopp tas också ut vid ansökan om vissa åtgärder enligt anläggningslagen som t.ex. registrering av ändrat andelstal. I syfte att minska, mäta och följa upp handläggningstiderna inom fastighetsbildningsverksamheten gav regeringen Lantmäteriet i uppdrag att, med utgångspunkt från rapporten målsättning för nyckeltal, införa en ny uppföljningsmodell. En delredovisning av uppdraget lämnades . Enligt uppdraget ska myndigheten därefter i årsredovisningen redovisa, analysera och utvärdera nyckeltal. Lantmäteriet ska även utvärdera modellen löpande och vid behov föreslå förändringar. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 18, s. 12 och 25) anförde regeringen bl.a. följande: Arbetet med att införa den nya uppföljningsmodellen ger förutsättningar för ett mer ändamålsenligt sätt att mäta, redovisa och styra fastighetsbildningsärenden. Nya nyckeltal för att följa Lantmäteriets ärenden redovisades i myndighetens årsredovisning . Med stöd i den nya uppföljningsmodellen har Lantmäteriet tagit fram en gemensam struktur för ständiga förbättringar och genomfört åtgärder för att utveckla och förbättra sina processer. prioriterade Lantmäteriet att avsluta äldre ärenden. Myndigheten avslutade fler äldre ärenden än 2018. När äldre ärenden avslutas bidrar de till att höja de genomsnittliga handläggningstiderna. Trots att äldre ärenden har prioriterats så har handläggningstiderna ändå kunnat hållas stabila. Avslutandet av äldre ärenden är en viktig åtgärd för att korta handläggningstiderna. Lantmäteriets ärenden följs nu upp i sju olika kategorier. Två av dessa ingår i redovisningen av den genomsnittliga handläggningstiden i tabell 3.1. Uppföljningsmodellen är ny och genomgår fortfarande vissa förändringar, vilket innebär att det är svårt att följa handläggningstidernas utveckling jämfört med föregående år. Kategorin Kommersiell och offentlig mark- och fastighetsutveckling har utökats, och omfattar nu mer än dubbelt så många ärenden som föregående år. Även kategorin Infrastruktur har justerats, men inte i samma omfattning. Arbetet med att korta handläggningstiderna inom fastighetsbildnings-verksamheten ger resultat i form av att andelen äldre ärenden fortsätter att minska i en allt snabbare takt. Regeringen anser att prioriteringen av äldre ärenden är viktig för att möta samhällets behov. Prioriteringen innebär dock att de genomsnittliga handläggningstiderna på kort sikt inte kommer att sjunka. För att nå målet med rimliga handläggningstider måste arbetet även inriktas på att begränsa tillväxten av äldre ärenden, genom att nyinkomna ärenden handläggs snabbare . Att de genomsnittliga handläggningstiderna är stabila, trots prioriteringen av äldre ärenden, visar att detta nu också sker. En fastighetsbildningsverksamhet som svarar mot samhällets behov bidrar till att uppfylla målet om att underlätta ekonomisk utveckling. Lantmäteriets rapport kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i fastighetsbildningsprocessen Regeringen gav Lantmäteriet i uppdrag att dels analysera digitaliseringens effekter på fastighetsbildningsverksamheten, dels redovisa hur digitala lösningar kan användas för att förstärka och utveckla informationsstödet inom fastighetsbildningsprocessen. Uppdraget redovisades i rapporten kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i fastighetsbildningsprocessen. I rapporten anför Lantmäteriet bl.a. följande: För att åstadkomma en digital transformation av fastighetsbildnings-verksamheten har fyra utvecklingsområden identifieras som särskilt betydelsefulla att arbeta med. Dessa områden är: teknik, process, information och juridik. Utvecklingsarbetet behöver ta hänsyn till hur dessa områden samverkar med varandra och hur utveckling inom ett område kan påverka och stötta verksamheten inom de övriga. Digitaliseringen av fastighetsbildningsverksamheten ger överlag positiva effekter på tid, kostnad och kvalitet för samtliga ärendetyper. Oavsett vilken fastighetsbildningsåtgärd som aktualiseras behöver de digitala systemen och framtida fastighetsbildningsprocesserna stötta komplexa situationer, samband och gränssnitt. Det finns stora effektivitetsvinster att hämta genom digitalt tillgänglig information med förbättrade sökmöjligheter, samt att informationen kan presenteras under handläggningen.