bet · H901FiU11 · 2021-11-18 00:00:00 — Mot bakgrund av myndighetens arbete med covid-19 och det fortsatta behovet av smittskyddssamordning och vaccinationsuppföljning behöver ytterligare medel tillföras. Ytterligare medel behövs även för myndighetens arbete med stärkt it-säkerhet. Anslaget 2:1 bör därför ökas med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning fick i uppdrag av regeringen att förbereda för införandet av familjeveckan. Förberedelserna inkluderar bl.a. utveckling av it-stöd för handläggning av den nya förmånen familjedagspenning. För att dessa förberedelser ska kunna genomföras behöver anslaget 2:1 ökas med . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer används för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Utgifterna har ökat till följd av att det genomsnittliga beloppet som betalas ut i bostadstillägg har ökat och att de retroaktiva utbetalningarna blivit högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget har dessutom ett underskott som överförts . beräknas utgifterna överskrida tillgängliga medel. Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer bör därför ökas med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd används för utgifter för barnpension och efterlevandestöd enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Antalet förmånstagare och medelbeloppet för barnpension och efterlevandestöd har ökat, vilket har medfört att utgifterna för barnpension och efterlevandestöd blivit högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget har dessutom ett underskott som överförts . beräknas utgifterna överskrida tillgängliga medel. Anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd bör därför ökas med . har fått i uppdrag av regeringen att förbereda införandet av ett nytt offentligt omställningsstudiestöd i enlighet med vad som föreslås i departementspromemorian Omställningsstudiestöd – för flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden (Ds 2021:18). Syftet med stödet är att förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier som kan stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Bestämmelserna om stödet planeras träda i kraft och stöd avses kunna lämnas för studier på en utbildning som påbörjas efter . För att dessa förberedelser ska kunna genomföras bör anslaget 1:8 ökas med . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Universitet och högskolor berörs av åtgärden Resurser för att möta efterfrågan på utbildning vid universitet och högskolor i den svenska återhämtningsplanen. För att säkerställa en samordnad och effektiv process bör få i uppdrag att samordna genomförandet av åtgärden samt att stödja lärosätena i arbetet. Regeringen avser också att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att den aktuella delen av återhämtningsplanen ska kunna genomföras. Arbetet ska bestå i att säkerställa processer för utbetalning av stöd och att tillhörande villkor motsvarar de krav som ställs i EU:s förordning om faciliteten för återhämtning och resiliens. behöver tillföras ytterligare medel för detta arbete. Anslaget 2:1 bör därför ökas med . Pandemin har inneburit utmaningar att arrangera högskoleprovet. Universitets- och högskolerådet, universitet och högskolor och den nationella provsamordnaren genomförde dock, med beaktande av gällande restriktioner, ett högskoleprov och två högskoleprov . Det bör finnas beredskap för att vissa restriktioner kan komma att behöva gälla även vid det högskoleprov som planeras att genomföras . Regeringen har därför beslutat om tilläggsdirektiv till utredningen om genomförande av högskoleprovet. Direktiven innebär bl.a. att den nationella samordnaren ska bistå Universitets- och högskolerådet att genomföra högskoleprovet på ett smittskyddssäkert sätt. Det är angeläget att provet kan genomföras på ett smittskyddssäkert sätt och att nödvändiga åtgärder för att åstadkomma detta vidtas. Anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor bör därför ökas med . berörs av åtgärden Forskning inom digitalisering i den svenska återhämtningsplanen. Regeringen avser att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att den aktuella delen av återhämtningsplanen ska kunna genomföras. Arbetet ska bestå i att säkerställa processer för utbetalning av stöd och att tillhörande villkor motsvarar de krav som ställs i EU:s förordning om faciliteten för återhämtning och resiliens. behöver tillföras ytterligare medel för detta arbete och anslaget 3:3 : Förvaltning bör därför ökas med . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Spridningen av covid-19 och de restriktioner som införts med anledning av denna har medfört begränsade möjligheter för () att bedriva verksamhet. Detta har inneburit kraftigt minskade intäkter. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna och för att ge goda förutsättningar att genomföra sitt uppdrag som nationalscen inom teatern behöver ytterligare medel tillföras. Anslaget 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner bör därför ökas med . Spridningen av covid-19 och de restriktioner som införts med anledning av denna har medfört begränsade möjligheter för Statens museer för världskultur, , , , och att bedriva sin verksamhet. Detta har inneburit kraftigt minskade intäkter. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna för dessa museer, bl.a. för verksamhet som helt finansieras med avgiftsintäkter, bör anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter ökas med . Vidare gav regeringen i uppdrag att lämna förslag till inrättandet av om Förintelsen inom myndigheten. Myndigheten redovisade uppdraget . Regeringens avsikt är att museet ska kunna öppna för en publik verksamhet . behöver tillföras medel för kostnaderna för förberedelserna för att inrätta det nya museet. Anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter ökas med . Spridningen av covid-19 och de restriktioner som införts med anledning av denna har medfört begränsade möjligheter för Stiftelsen och , Stiftelsen , Stiftelsen i , Ájtte, Svenskt fjäll och samemuseum samt att bedriva verksamhet. Detta har inneburit kraftigt minskade intäkter. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna för dessa verksamheter behöver ytterligare medel tillföras. Anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer bör därför ökas med . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik De sammantagna ansökningarna om utbetalning av investeringsstöd för färdigställda projekt bedöms bli mer omfattande än tidigare beräknat. För att undvika att små och medelstora företag får vänta alltför länge på utbetalning för behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande bör därför ökas med . Det finansieras genom att anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Utgiftsområde 19 Regional utveckling Anslaget 1:2 Transportbidrag används för utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Rätten till stöd följer av förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag. Till följd av högre efterfrågan på godstransporter än förväntat bedöms utbetalningarna av bidraget bli högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget 1:2 Transportbidrag bör därför ökas med . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Antalet bilar som är berättigade till klimatbonus har ökat mer än vad som tidigare beräknats. Dessutom har andelen elbilar bland nya klimatbonusbilar ökat mer än förväntat, vilket har höjt klimatbonusens medelpremie. För att täcka årets utbetalningar av klimatbonus bör anslaget 1:8 Klimatbonus ökas med 1 . Industriklivet är en av de investeringar som ingår i den svenska återhämtningsplanen. Regeringen avser att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att den aktuella delen av planen ska kunna genomföras. Arbetet ska bestå i att säkerställa processer för utbetalning av stöd och att tillhörande villkor motsvarar de krav som ställs i EU:s förordning om faciliteten för återhämtning och resiliens. behöver tillföras ytterligare medel för detta arbete. Anslaget 1:19 Industriklivet bör därför ökas med . Anslaget 1:7 Energiteknik används i huvudsak för stöd till installation av solceller. Utbetalningstakten av solcellsstödet har varit lägre än förväntat. Det innebär att en större del av utbetalningarna som beräknades ske kommer att ske . Bemyndigandet behöver därför ökas med . Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget tillfördes solcellsstödet medel för att fler av de privatpersoner som har installerat och ansökt om solcellsstöd ska kunna få ta del av stödet (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). Huvuddelen av dessa medel bedöms inte hinna betalas ut . Bemyndigandet behöver därför ökas med . Sammantaget bör därmed bemyndigandet för anslaget 1:7 Energiteknik ökas med . Det ökade bemyndigandet medför inte något behov av ytterligare anslagsmedel. Därmed påverkas inte det faktiska utrymmet att bevilja och betala ut stöd för installation av solceller. Spridningen av covid-19 har drabbat operatörer av såväl persontrafik som godstrafik på järnväg. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna för operatörerna lämnar regeringen i den aktuella propositionen förslag om en ändring i järnvägslagen (2004:519) som möjliggör en tillfällig nedsättning av banavgifterna som omfattar den del av järnvägsinfrastrukturen som förvaltar. bör kompenseras för denna sänkning av operatörernas banavgifter. Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur bör därför ökas med 1 . Stödet förutsätter godkännande av kommissionen. Under pandemin har behovet av beredskapsflygplatser ökat, framför allt för flygtransporter för hälso- och sjukvård. För att säkerställa en fortsatt god tillgänglighet till beredskapsflygplatser för samhällsviktiga flygtransporter även behöver medel tillföras för att möjliggöra förlängd statlig ersättning till temporära beredskapsflygplatser. Regeringen avser att ge i uppdrag att förhandla och ingå överenskommelser om att vissa flygplatser fortsatt ska vara temporära beredskapsflygplatser oktober–. Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser bör därför ökas med . Flygtrafiktjänst vid icke-statliga regionala flygplatser finansieras till av de undervägsavgifter som luftrumsanvändare betalar för trafik över svenskt luftrum. Den minskade flygtrafiken till följd av spridningen av covid-19 innebär lägre intäkter från undervägsavgifter för leverantörer av flygtrafiktjänst. De underskott som till följd av detta uppstår ska kunna täckas med avgifter som tas ut de efterföljande åren. För att säkerställa att tjänsterna levereras, trots senarelagda betalningar av undervägsavgifterna, bedömdes det nödvändigt att införa ett likviditetsstöd i form av anslagsfinansierade statliga lån till leverantörer av flygtrafiktjänst. Nya beräkningar visar att intäktsunderskottet bedöms bli större än beräknat. Likviditetsstödet behöver till följd av detta höjas. Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser bör därför ökas med . Stödet förutsätter godkännande av kommissionen. Sammantaget bör därmed anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ökas med . Anslaget 1:11 Trängselskatt i används bl.a. till utgifter för investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten och statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i . har ekonomiska åtaganden finansierade med lån och framtida beräknade ränteutgifter för dessa lån inte ingått i bemyndiganderedovisningen, eftersom lånen betraktats som inomstatliga åtaganden. Efter synpunkter från bl.a. har lämnat förslag på förändringar av anslagets bemyndigande. För att tydliggöra vilka utgifter som kommer att belasta framtida anslag bör även ekonomiska åtaganden finansierade med lån och framtida beräknade ränteutgifter för dessa ingå i bemyndigandet. Bemyndigandet för anslaget 1:11 Trängselskatt i bör därför ökas med 3 . Ökningen har dock ingen påverkan på hur stora lån som behöver tas upp eller framdriften i projekten. Regeringen gav en förhandlare i uppdrag att omförhandla s.k. Stockholmsförhandling och den s.k. Sverigeförhandlingens Stockholmsdel. Stockholmsförhandlingen, liksom Sverigeförhandlingens storstadsdel där Stockholmsdelen ingår, är överenskommelser med kommuner och landsting (numera regioner) i flera län om satsningar på bl.a. kollektivtrafik med statlig medfinansiering och åtaganden om bostadsbyggande. Bakgrunden till förhandlarens uppdrag var att de bedömda kostnaderna för utbyggnaderna hade ökat med 9 och att kostnadsökningen inte var tydligt reglerad i avtalet. Den förhandlare som regeringen utsett lämnade ett förslag till nytt avtal som bl.a. innebär att staten bekostar 4 av den totala fördyringen. För att regeringen ska kunna godkänna avtalet behöver bemyndigandet ökas med samma belopp. Sammantaget bör därmed bemyndigandet för anslaget 1:11 Trängselskatt i ökas med 7 . Anslaget 1:14 Trängselskatt i används bl.a. till utgifter för finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . har ekonomiska åtaganden finansierade med lån och framtida beräknade ränteutgifter för dessa lån inte ingått i bemyndiganderedovisningen, eftersom lånen betraktats som inomstatliga åtaganden. Efter synpunkter från bl.a. har lämnat förslag på förändringar av anslagets bemyndigande. För att tydliggöra vilka utgifter som kommer att belasta framtida anslag bör även ekonomiska åtaganden finansierade med lån och framtida beräknade ränteutgifter för dessa ingå i bemyndigandet. Bemyndigandet för anslaget 1:14 Trängselskatt i bör därför ökas med 6 . Ökningen har dock ingen påverkan på hur stora lån som behöver tas upp eller framdriften i projekten. berörs av åtgärden Bredbandsutbyggnad i den svenska återhämtningsplanen. Regeringen avser att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att den aktuella delen av återhämtningsplanen ska kunna genomföras. Arbetet ska bestå i att säkerställa processer för utbetalning av stöd och att tillhörande villkor motsvarar de krav som ställs i EU:s förordning om faciliteten för återhämtning och resiliens. behöver tillföras ytterligare medel för detta arbete. Anslaget 2:1 bör därför ökas med . Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgifterna för bekämpande av fågelinfluensan bedöms bli större än vad som tidigare beräknats. Anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar bör därför ökas med . Anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. används bl.a. för utgifter för stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag. Producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker kan få stöd från anslaget. Stödbeloppet till sådana organisationer förväntas höjas för utbetalningar och antalet ansökningar som godkänns förväntas dessutom bli högre. Det innebär att utgifterna för stödet antas öka mer än vad som tidigare beräknats. Anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. bör därför ökas med . Anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor används bl.a. för utgifter för åtgärder för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn. För att möjliggöra fler fleråriga åtgärder, och genom det skapa förutsättningar för ett effektivt genomförande av livsmedelsstrategin, behöver ytterligare ekonomiska åtaganden kunna ingås. Bemyndigandet för anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor bör därför ökas med . Verket för innovationssystem () berörs av åtgärden Forskning inom digitalisering i den svenska återhämtningsplanen. Regeringen avser att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att den aktuella delen av återhämtningsplanen ska kunna genomföras, och anslaget 1:1 Verket för innovationssystem bör därför ökas med . Anslaget 1:11 används för utgifter för likvidatorer och för associationsrättsliga ärenden samt förvaltning och utveckling av teknisk infrastruktur för förenklat uppgiftslämnande. Utbetalningarna av ersättning till likvidatorer och utgifterna för att hantera associationsrättsliga ärenden har ökat mer än vad som tidigare beräknats. Anslaget 1:11 bör därför ökas med . Detta finansieras genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader används för kostnads-utjämning mellan kommuner för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. De slutliga beräkningarna av LSS-kostnaderna som redovisats av visar att bidragen till kommunerna kommer att överstiga anvisade medel . Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader bör därför ökas med . Den utjämningsavgift som vissa kommuner betalar till staten kommer att ökas med motsvarande belopp och redovisas mot inkomsttitel. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen avgift till Europeiska unionens allmänna budget beräknas öka jämfört med tidigare beräkningar och uppgå till 51 . Ökningen beror på att EU beslutat om ändringsbudgetar budget som belastar avgiften 2021. Därtill har EU beslutat om ändringsbudgetar . utnyttjades dessutom anslagskrediten, vilket minskar de tillgängliga medlen . Anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen bör därför ökas med 8 . I motion 2021/22:4091 av m.fl. (SD) anförs att kostnad för internationellt bistånd har ökat jämfört med de övriga utgiftsområdena. Volymen innebär att det är svårare att säkerställa att medlen nyttjas på ett så effektivt sätt som möjligt. Motionärerna avvisar regeringens förslag om ökat anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och motsätter sig även förändringen av beställningsbemyndigandet under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Vidare anförs att investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande snedvrider bostadsmarknaden och saknar motsvarande effekt på antalet byggda bostäder. Regeringens förslag om att öka anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik bör avslås. tillstyrker, genom ett protokollsutdrag (civilutskottets protokoll 2021/22:4, ), propositionens förslag när det gäller utgiftsområde 18 och avstyrker följdmotionen i berörd del. Ledamöterna från tillstyrker motionen (SD). ställer sig bakom förslaget i propositionen och tillstyrker således propositionen. Därmed avstyrks motionen. När det gäller ökningen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen konstaterar utskottet att det även har förekommit att medel skjutits till på ändringsbudget, även om ökningen innevarande år är ovanligt stor. Förklaringen till den reviderade prognosen för avgiften är en kombination av flera faktorer. De viktigaste faktorerna är att ekonomi har klarat sig bättre under pandemin än ett flertal andra EU-länders och att EU:s utgifter har ökat på grund av de krisåtgärder som har vidtagits med anledning av pandemin. Utskottet vill påminna om att det finns en överenskommelse om EU:s fleråriga budgetram –2027. Utgiftsvolymerna kan variera mellan enskilda år men får sammantaget inte överskrida den överenskomna budgetramen för perioden –2027. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen har samrått med inför beslut i rådet om EU:s ändringsbudgetar. Målet för den svenska budgetpolitiken i EU härrör från propositionen om budgeteffekter av medlemskap i som lämnades (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Målet är att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. Utskottet vill betona att denna återhållsamma linje gäller också vid behandlingen av EU:s ändringsbudgetar. Höständringsbudget (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Lag om ändring i järnvägslagen (2004:519) Ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt utskottets förslag med de ändringar som följer av förslaget i motion 2021/22:4091 enligt bilaga 3 i betänkandet. Därmed bifaller proposition 2021/22:2 punkt 4 och motion 2021/22:4091 av m.fl. (SD) och bifaller delvis proposition 2021/22:2 punkt 2. bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår med den ändringen att beställningsbemyndigandet under 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd inte ökar. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:2 punkt 3. Vi vill påminna om att kostnad för internationellt bistånd har ökat jämfört med de övriga utgiftsområdena. Volymen innebär att det är svårare att säkerställa att medlen nyttjas på ett så effektivt sätt som möjligt. Vi avvisar regeringens förslag om ökat anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och motsätter oss även förändringen av beställningsbemyndigandet under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Vidare vill vi framhålla att investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande snedvrider bostadsmarknaden och saknar motsvarande effekt på antalet byggda bostäder. Regeringens förslag om att öka anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik bör avslås. Höständringsbudget (M) (M), (M), (M) och (M) anför: ser regeringens förslag till höständringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget . Vi står inte bakom den beslutade budgeten och föreslår därför inte heller några ändringar med anledning av regeringens höständringsbudget. För att förverkliga vår politik behövs en helt annan inriktning, och vi deltar därför inte i beslutet om höständringsbudget . I höständringsbudgeten föreslås en höjning av EU-avgift med nästan . Höjningen av anslaget inom utgiftsområde 27 i höständringsbudgeten är drastisk. vill understryka det anmärkningsvärda i att regeringen inför höständringsbudgeten inte har kommunicerat den aviserade höjningen för och allmänheten på ett fullgott sätt. Redogörelsen för bakgrunden till höjningen av EU-avgiften är i höständringsbudgeten synnerligen bristfällig. Även om regeringen inom ramen för höständringsbudgeten inte kan påverka EU-avgiftens storlek vill understryka regeringens ansvar för att värna transparens i statens utgiftsökningar, särskilt när de är av nämnda omfattning, i budgetpropositioner. Stora utgiftsförändringar, särskilt under innevarande år, bör aviseras på ett tydligt och transparent sätt av en regering. Den här sortens omfattande anslagsökningar borde alltid föranleda tydlig information och motivering, särskilt mot bakgrund av att betalar en av de högsta EU-avgifterna per capita. Höständringsbudget (C) (C) anför: ser regeringens förslag till höständringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget , en budget som och Liberalerna förhandlade med regeringen om inom ramen för det tidigare budgetsamarbetet. har dock inte längre något budgetsamarbete med regeringen.