bet · H801NU22 · 2021-06-16 00:00:00 — Regeringen måste säkerställa att framtida kapacitetsbrister motverkas genom en sammanhållen politik som möjliggör kraftiga investeringar i det svenska elnätet och säkrar lokal elproduktion, inte minst i . Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till för att beskrivna vidtagna åtgärder för att lösa kapacitetsbrister och lämna förslag på åtgärder för att inte ska drabbas av den här typen av allvarliga kriser. Övrigt om kapaciteten i elnäten I motion 2020/21:2112 av m.fl. (S) yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ökad regional och nationell överföringskapacitet i elnäten för att säkerställa en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig industri i och tillkännager detta för regeringen. Behovet av transmission och distribution av el för den gröna omställningen och industrins behov har inte nog beaktats. Den stora uppgiften framöver är därför att möjliggöra att alla satsningar på förnybar el även möts av nationella och regionala nätförstärkningar. I motion 2020/21:2157 yrkar (S) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om lokal effektbrist och elområden och tillkännager detta för regeringen. Både konsumenter och företag i missgynnas ekonomiskt av nuvarande elområden. Regeringen bör säkerställa att det finns en tillräcklig kapacitet i elnäten samt att elnätsutbyggnaden påskyndas för att minska de öka elpriserna i . I motion 2020/21:2384 av m.fl. (S) yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att genomföra en översyn av elproduktionen i elområde 3 och 4 och tillkännager detta för regeringen. Den elproduktion som och framöver planeras byggas är vindkraft och då i huvudsak i elområde 1 och 2. Överföringskapaciteten från dessa områden till område 3 är begränsad och används nästan i sitt kapacitetstak. I motion 2020/21:958 yrkar (M) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en tydlig handlingsplan för hur elnätet ska byggas ut för att klara det ökade elbehovet och tillkännager detta för regeringen. måste, enligt motionären, säkra sin elproduktion med ökad produktion av kärnkraftsel och dessutom ta fram en tydlig handlingsplan för hur elnätet ska byggas ut för att klara det ökade elbehovet. I motion 2020/21:971 yrkar (M) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en heltäckande plan för hur elnätet behöver byggas ut i landet och hur kapaciteten i näten kan öka för att klara av ett ökat behov vid en elektrifiering av fordonsflottan och tillkännager detta för regeringen. I motion 2020/21:2255 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att kapacitetsbristen i måste avhjälpas. Motionärerna anger att det anförs att om vi bara kan få ned den myckna energi som produceras i norra är problem i söder lösta, men det hjälper inte dagens situation utan kräver omfattande nybyggnad av kraftnät. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten av att utreda huruvida fler lokala nät kan lösa kapacitetsbristen i söder och om detta är klimat- och samhällsekonomiskt lönsamt. I motion 2020/21:2584 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att undersöka möjligheten till en lokal effektreserv i och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna anger att ansvara för upphandling av effektreserv och att denna kan utökas vid behov. Den ansträngda situationen i skulle kunna lösas med en lokal sydlig effektreserv. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det är viktigt att utbyggnaden av överföringskapacitet inom fortsätter och tillkännager detta för regeringen. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen måste säkerställa att den åtskilliga gånger försenade Sydvästlänken nu färdigställs och ta i drift, utan ytterligare förseningar. I motion 2020/21:37 yrkar (C) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbete för framtida planering av elstamnätet och tillkännager detta för regeringen. Motionären anför att det är av största vikt att när ska planera för nya stamledningar ska detta göras i samråd med berörda kommuner, länsstyrelser, samt berörda markägare i ett så tidigt skede som möjligt så att den lokala nivån inte kopplas in för sent i processen. I kommittémotion 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 12 föreslås att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag åt att prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna anger att utbyggnaden av stamnätet för el i är kraftigt eftersatt och att stora delar av det existerande nätet behöver förnyas. Det är av största vikt att nätkapaciteten byggs ut så att elen kan överföras till där elförbrukningen är större. I kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 3 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en effekt- och kapacitetsutredning samt vikten av utbyggd nätkapacitet och tillkännager detta för regeringen. Ökad nätkapacitet är centralt för svensk tillväxt och bör ges hög prioritet. Motionärerna menar att en effekt- och kapacitetsutredning behövs för att bidra till ett stabilare system och säkerställa en tillräcklig utbyggnad av elnätet. har enligt uppgift från ett av världens äldsta transmissionsnät, och många av de ledningar och stationer som finns måste bytas ut innan de blir för gamla. publicerade 2013 Perspektivplan 2025 som 2015 följdes av en tioårsplan för det svenska transmissionsnätet – Nätutvecklingsplan –2025. Mot bakgrund av de snabba och omfattande förändringarna av kraftsystemets utveckling och med ambitionen att anlägga ett helhetsperspektiv presenterade ytterligare en rapport, Systemutvecklingsplan –2027, . Systemutvecklingsplanen bygger vidare på Nätutvecklingsplan –2025, men breddar perspektivet till att utöver nätutveckling även omfatta frågor relaterade till driftsförutsättningar och marknadsutformning. I planen beskrivs en kombination av planerade åtgärder som innebär en förbättring av systemets stabilitet, marknadsförändringar och nätutveckling. Genom planen tydliggörs därmed att fokuserar sitt utvecklingsarbete på hela kraftsystemet och inte enbart på transmissionsnätet. presenterade en uppdaterad systemutvecklingsplan (Systemutvecklingsplan –2029) som ger en statusuppdatering av läget i kraftsystemet och där de områden som berördes i Systemutvecklingsplan –2027 utvecklas. I planen skriver : Precis som tidigare ser vi en fortsatt snabb omställning av kraftsystemet, som följer av såväl politiska beslut som utveckling av ny teknik, nya användarmönster och helt nya användningsområden för el. Detta ställer både ökade men även delvis andra krav på oss för att säkerställa ett kraftsystem som är säkert, effektivt och rustat för nya utmaningar. Allt mer väderberoende elproduktion i form av förnybar vind- och solkraft tillförs systemet, som delar av den planerbara elproduktionen läggs ner. Denna förändring i produktionsmixen leder till ändrade egenskaper i kraftsystemet, något som kräver nya lösningar och förhållningssätt för att säkerställa såväl driftsäkerhet som leveransförmåga. Detta är utmaningar som ställer stora krav på hela elbranschen, inte bara på . Det är inte enbart de tekniska förutsättningarna som förändras. godkändes också EU:s nya marknadspaket, ”energi för alla i ”, som kompletterar och till viss mån ersätter dagens tredje inre marknadspaket som trädde 2009. Det nya regelverket är omfattande, det berör såväl marknads- och produktions- som beredskapsfrågor, och ett arbete pågår med att genomföra de nya reglerna. har för åren 2020–2029 planerat för reinvesteringar på ca för att hantera ett nät som är i behov av förnyelse, som vi genomför utbyggnader för för att täcka identifierade behov. Det är bland annat förstärkningar av kapaciteten från norr till söder genom NordSyd-programmet, på och i storstadsregionerna. Till det kommer stora investeringar på ca i utveckling av huvudsakligen IT-system. De stora investeringsvolymer vi planerar för medför i sig ökade krav och utmaningar för och kommer i kombination med ökade kostnader för systemdriften också att leda till ofrånkomliga tariffökningar. De fyra nordiska transmissionsnätsoperatörerna (Energinet, Fingrid, Statnett och ) ger ut en gemensam nordisk nätutvecklingsplan (Nordic ). Den senaste planen gavs ut och beskriver de främsta drivkrafterna bakom de förändringar som det nordiska kraftsystemet genomgår samt planerade och pågående projekt som genomförs för att möta de utmaningar som följer av förändringarna i kraftsystemet. Dessutom inkluderar rapporten en övergripande studie av möjliga framtida nätinvesteringar i fem olika korridorer mellan de nordiska länderna. Rapporten beskriver den förändrade funktionalitet som krävs i fråga om transmissionsnätet . De huvudsakliga drivkrafterna för den nordiska nätutvecklingen som identifierats i planen är • ökad volatilitet på grund av markant ökning av väderberoende elproduktion • avveckling av fossila bränsleanläggningar • ökad elkonsumtion på grund av elektrifiering och nya industrier • behov av att förnya åldrande infrastruktur • nya elförbindelser mot kontinentala • avveckling av kärnkraftverk i . gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att den bör utreda behovet av att en fristående aktör parallellt med gör samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar (bet. 2016/17:NU21). I skrivelse skrivelser till regeringen (skr. 2018/19:75) redovisade regeringen att den gett i uppdrag att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i transmissionsnätet för el. skulle också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. Inspektionen redovisade sitt uppdrag i rapporten vid investeringar i stamnätet för el (Ei R2018:06). I rapporten föreslås att nätkoncession för stamledning endast ska få meddelas om anläggningen är samhällsekonomiskt lönsam (dnr M2018/01132/Ee). Vidare föreslår att en lönsamhetsbedömning ska ingå i en ansökan om nätkoncession och att denna bedömning ska vara granskad av en fristående aktör. Rapporten har remissbehandlats. I proposition 2020/21:188, som behandlas ovan i detta betänkande, anger regeringen att den avser att förtydliga i en förordning vilka samhällsekonomiska analyser ska göra inför investeringar i transmissionsnätet och att följa upp utfallet av den nya regleringen för att bedöma om åtgärderna varit tillräckliga samt bedömer att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Svenska kraftnäts systemutvecklingsplan –2029 och vissa regeringsuppdrag anger i systemutvecklingsplanen –2029 att det har det fördes en omfattande debatt om vad som uttryckts som bristande kapacitet i transmissionsnätet till våra största förbrukningsområden. Behoven är tydliga. Tillväxt behöver kunna ske genom nya näringar och en ersättning av fossila bränslen med el för att ge en minskad klimatbelastning ska inte hindras. Det som är grunden till den uppkomna situationen i vissa områden är skillnaden mellan hur snabbt behovet ökar i förhållande till den tid det tar att genomföra de åtgärder som behövs, antingen i nätet eller för att tillföra mer produktion, för att öka möjligheten att ansluta ytterligare förbrukning. Detta ökande behov kan ha sin orsak i såväl regionala eller lokala politiska policybeslut som en väntad befolkningsökning eller ny industri (s. 13). anger även att det finns goda möjligheter att ansluta ny produktion och förbrukning i stora delar av landet där det endast behövs lokala åtgärder kopplat till själva anslutningen. Det finns däremot utmaningar att på kort sikt möta behovet av kapacitet, speciellt i Region , , och (s. 14). beslutade regeringen att ge länsstyrelserna i , , och i uppdrag att, utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv, analysera förutsättningarna för en trygg elförsörjning i respektive region. Uppdraget redovisades i rapporten för en trygg elförsörjning – slutrapport till regeringen avseende ärende I2019/01614/E (daterad ). I rapporten anförs bl.a. att det är viktigt att de planerade transmissionsnätförstärkningarna blir klara i enlighet med tidsplanerna, att elnäten är nödvändiga för klimatdriven energiomställning, att det finns behov av en regional samordning av elförsörjningen där samverkan mellan kommuner, nätbolag och användare kan ske samt att incitament och låga trösklar behövs för att flexibilitet ska realiseras. Regeringen gav i uppdrag att analysera och lämna förslag till åtgärder för att motverka kapacitetsbrist i elnäten. Resultatet presenterades i en rapport , Kapacitetsutmaningen i elnäten. I rapporten anger att energiomställning, urbanisering och en åldrande nätinfrastruktur har lett till en ansträngd kapacitetssituation i flera delar av elnät, vilket hämmar både tillväxt och omvandling till ett mer hållbart samhälle. presenterar i rapporten ett antal rekommendationer och förslag som sammanställts i en handlingsplan. Inspektionen anser också att det är mycket viktigt att genomföra de av inspektionen tidigare föreslagna författningarna som presenterades i rapporten energi inom EU – Ett genomförande av fem rättsakter (Ei R2020:02). Rapporten remitterades med svarstid , tillsammans med promemorian Ökade incitament för kostnadseffektiva lösningar i elnätsverksamhet (Ei PM2020:01). Den sistnämnda promemorian av innehåller förslag till ändring i ellagen som gör det möjligt att införa incitament för nätföretagen i regleringen som styr mot andra lösningar än traditionella nätinvesteringar när det är motiverat för att uppnå kostnadseffektivitet i nätverksamheten . Förändringen syftar till att ge nätföretagen incitament att arbeta med att effektivisera hela nätverksamhetens kostnadsmassa, både kapitalkostnader och löpande kostnader. Allmänt om leveranssäkerhet i elnät I ellagen (1997:857) finns bestämmelser om leveranssäkerheten i elnäten. Det finns ett s.k. funktionskrav, som innebär att nätföretag ska se till att avbrott i överföringen av el till en elanvändare inte överstiger . Vidare finns bestämmelser om avbrottsersättning, som ger elkunder möjlighet att få skadestånd eller avbrottsersättning vid längre elavbrott. Därtill finns, som redogjorts för i det föregående, bestämmelser om kvalitet i intäktsramberäkningen, vilka innebär att nätföretagens leveranssäkerhet påverkar storleken på företagens intäktsram. När det gäller ansvarsfördelningen är det som granskar att nätföretagens överföring av el har en god leveranskvalitet. har ett systemansvar som innebär att se till att det alltid råder kortsiktig balans mellan produktion och förbrukning av el i hela landet. Ansvaret för att det finns tillräckligt med produktion för att möta förbrukningen i landet vilar på de företag som är balansansvariga. För att i vissa fall kunna hantera situationer då elförbrukningen ser ut att överstiga produktionen av el har enligt lagen (2003:436) om effektreserv ett ansvar för att en effektreserv om högst finns tillgänglig. Effektreserven ska skapas genom att dels ingår avtal med elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels ingår avtal om minskad elförbrukning. Lagen är tidsbegränsad fram till . I den reviderade elmarknadsförordningen (och rådets förordning (EU) 2019/943 av om den inre marknaden för el) som trädde i kraft finns krav på att alla medlemsstater som har en kapacitetsmekanism ska definiera ett leveranssäkerhetsmål i form av en tillförlitlighetsnorm. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att lämna förslag på en tillförlitlighetsnorm. Enligt inspektionens hemsida lämnade sitt förslag på tillförlitlighetsnorm för till regeringen (Ei R2021:5). Tillkännagivanden från om leveranssäkerhetsmål riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram ett leveranssäkerhetsmål för elförsörjning. Målet ska beakta hela samhällets behov och utgå från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination (bet. 2018/19:NU12, rskr. 2018/19:210). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21, s. 14) uppger regeringen att den gett Energimarknadsinsktionen i uppdrag att föreslå en tillförlitlighetsnorm (I2019/03365/E). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. fick även nya uppgifter att bedöma och redovisa utvecklingen av leveranssäkerheten (resurstillräckligheten) enligt . Detta framgår av förordningen (2007:1119) med instruktion för . Det nya om ökad försörjningstrygghet för el genomförs. är indelat i fyra elområden. Gränserna har beslutats av och går vid de tre snitt i där överföringen av el är begränsad. Elområde 1 omfattar nordligaste , elområde 2 området mellan i norr och i söder, elområde 3 det område som sträcker sig från strax söder om i norr till strax söder om i söder och elområde 4 den återstående delen av . Det nordiskbaltiska området bildar ett sammanhängande marknadsområde och består av olika elområden. I marknadsområdet kan el handlas oberoende av nationsgränser så länge nätens tekniska kapacitet att överföra el räcker till. När denna kapacitet är nådd uppstår prisområden som påverkar priset i de olika elområdena. Vid överföringsbegränsningar används en metod som innebär att marknaden delas upp, s.k. marknadsdelning. Detta innebär att handelsområdet delas upp i mindre områden inom vilka det inte finns några överföringsbegränsningar. Vilka elområden som håller ihop och tillsammans bildar ett gemensamt prisområde varierar beroende på utbud, efterfrågan och överföringskapacitet. Detta förfarande innebär också att elområden med produktionsöverskott kommer att få lägre priser än elområden med produktionsunderskott när det finns överföringsbegränsningar mellan områdena. För svensk del gäller att det i norra finns ett överskott av elproduktionskapacitet jämfört med efterfrågan på el. I råder det motsatta förhållandet. Tillgängligheten och produktionen i kärnkraftverken är en viktig komponent för möjligheten att hålla rätt spänning i kraftsystemet, vilket i sin tur påverkar överföringskapaciteten. Det pågår en gemensam översyn av indelningen av elområden i . ansvarar som systemansvarig för det svenska överföringssystemet för el, för att genomföra översyn. Arbetet styrs av EU:s gemensamma regelverk. har tagit fram ett förslag på gemensam metod tillsammans med övriga systemansvariga i som lämnades till tillsynsmyndigheterna och kompletterades . I samband med detta lämnade även in förslag på alternativa områden att utreda vidare. har tidigare, utifrån förekomsten av strukturella överbelastningar i transmissionsnätet, föreslagit tre alternativa indelningar för utredning, bl.a. ett nytt elområde för och sammanslagning av dagens elområde SE3 och SE4 samt dagens elområde SE1 och SE2. Slutligt beslut om vilka indelningar som ska analyseras kommer att tas av EU:s övergripande tillsynsmyndighet, Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (). Sydvästlänken är en kraftledning som är under uppbyggnad. Syftet med Sydvästlänken är att öka kapaciteten att överföra el från mellersta till , förbi en trång passage i transmissionsnätet där det främst under kalla vinterdagar ofta skapas en flaskhals. Med länken i full drift beräknas kapaciteten att överföra el mellan mellersta och öka med . Enligt är investeringen den största i sitt slag som någonsin genomförts i . Sträckningen av Sydvästlänken går mellan i och i och byggs med både likströms- och växelströmsteknik. Förbindelsen består av två delar som möts strax norr om . Den norra delen blir en luftledning för växelström. Den förstärker växelströmsnätet som den gör det möjligt att ansluta förnybara energikällor till transmissionsnätet. Denna del togs i drift . Den södra delen är en likströmsförbindelse. Längs en sträcka mellan och kommer överföringen att ske via luftledning. Resterande till skånska Hurva överförs via markkabel. Utöver kabelsträckningarna omfattar projektet även tre nya växelströmsstationer och två nya omriktarstationer. Tidsplanen för när Sydvästlänken ska tas i drift har försenats och enligt uppgift på Svenska kraftnäts webbplats förskjutits till . Tillkännagivande från om kapacitetsbrist i elnäten Genom bifall till utskottets initiativ i betänkande 2020/21:NU5 tillkännagav för regeringen att regeringen bör följa upp och analysera de åtgärder som inblandade aktörer vidtog för att motverka den akuta kapacitetsbrist i elnäten som drabbade de båda regionerna och 2019 (rskr. 2020/21:33). Utskottet angav att syftet med uppföljningen är att dra lärdomar och skapa beredskap om liknande situationer skulle uppkomma . Detta är särskilt angeläget eftersom i rapporten i elnäten (Ei R2020:6) framhåller att städer som kan komma att stå inför liknande situationer . Mot bakgrund av vad anfört om risker för att liknande situationer kan inträffa bör således regeringens uppföljning genomföras skyndsamt. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker – Indelning i elområden – Åtgärder mot lokala kapacitetsbrister – Övrigt om kapaciteten i elnäten. I tre motioner förs det fram förslag som rör indelning i elområden och konsekvenserna av denna indelning. Utskottet har flera behandlat liknande motioner. Vid tillfället (bet. 2019/20:NU10) anförde utskottet att det vill påminna om vad det anförde när liknande motioner behandlades om att prisskillnaderna mellan elområdena väntas jämnas ut ytterligare när den nordsydliga överföringsförbindelsen Sydvästlänken, väl tas i drift efter vissa beklagliga förseningar. Utskottet noterade utöver detta att en översyn av elområdesindelningen pågår inom mot bakgrund av att stora förändringar i kraftsystemet har skett sedan elområdesindelningen infördes och att medför krav på regelbunden översyn av systemet. Några tillkännagivanden från om en förändring av elområdesindelningen kunde därför inte anses nödvändiga enligt utskottet. Utskottet anser att det inte framkommit anledning att göra någon annan bedömning än den som har gjorts . Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Åtgärder mot lokala kapacitetsbrister I motion 2020/21:3484 (M) yrkande 9 förordas att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till för att beskrivna vidtagna åtgärder för att lösa kapacitetsbrister och lämna förslag på åtgärder för att inte ska drabbas av kriser till följd av kapacitetsbrister. Utskottet håller med motionären i så måtto att det finns lokala utmaningar i elförsörjningen när elbehovet ökar i och med växande städer och en högre grad av elektrifiering. Av den ovan nämnda systemutvecklingsplanen framgår att genomför en serie åtgärder för att hantera den uppkomna kapacitetsbristen på lång sikt men också för att med mer kortsiktiga lösningar kunna tillåta vissa förbrukningsökningar innan nya ledningar är på plats. Utskottet noterar att regeringen som stora investeringar görs i elnäten har gett länsstyrelserna i , , och i uppdrag att utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv kartlägga, analysera samt redovisa effektsituationen på regional och lokal nivå i respektive län. Utskottet kan även konstatera att har fått i uppdrag att analysera kapacitetsbristen i elnäten i tillväxtregioner för att bl.a. föreslå möjliga lösningar. Så sent som tillkännagav för regeringen att den bör följa upp och analysera de åtgärder som vidtogs för att motverka den akuta kapacitetsbrist i elnäten som drabbade och i syfte att dra lärdomar och skapa beredskap om liknande situationer uppstår igen (bet. 2020/21:NU5). Mot bakgrund av det arbete som pågår och tillkännagivande är utskottet är inte berett att nu förorda något sådant tillkännagivande som begärs. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Övrigt om kapaciteten i elnäten I flera motioner som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt framförs en rad olika förslag på hur elnätet bör byggas ut för att möta en ökad efterfrågan på el. Förslagen handlar i huvudsak om olika åtgärder som anses nödvändiga för att förstärka elnäten i hela eller delar av landet när det gäller både kapacitet och tillförlitlighet.