bet · H801FiU17 · 2021-05-03 00:00:00 — om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår de två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet konstaterar att regeringen inlett ett arbete med att utveckla en mer strategisk styrning med riktade statsbidrag och att regeringen gett uttryck för att man inom ramen för detta arbete kommer att beakta iakttagelser och rekommendationer. I betänkandet finns två reservationer (M, SD, L). Skrivelse 2020/21:53 om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden. Två yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden 1.Riksrevisionens rapport om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden (M, SD) 2.Riksrevisionens rapport om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden 2020/21:3790 av m.fl. (L) och 2020/21:3791 av m.fl. (M) samt lägger skrivelse 2020/21:53 till handlingarna. Reservation 1 (M, SD) Reservation 2 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (KD). I regeringens skrivelse 2020/21:53 om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden behandlas . I rapporten har granskat om riktade statsbidrag ger goda förutsättningar att motverka sociala problem i socioekonomiskt utsatta områden. överlämnade till regeringen. Regeringen lämnade sin skrivelse till med anledning av granskningsrapporten. informerade riksrevisor med medarbetare finansutskottet om den aktuella granskningsrapporten. Två motioner har väckts med anledning av skrivelsen. Förslagen i motionerna finns i bilagan till betänkandet. om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena och lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservation 1 (M, SD) och 2 (L). har granskat om riktade statsbidrag och andra riktade insatser ger goda förutsättningar för att motverka sociala problem i socioekonomiskt utsatta områden. Granskningen har fokuserat på regeringens och arbete med ca 30 riktade statsbidrag för utsatta områden som fanns –2019. Granskningens resultat och rekommendationer konstaterar att och regeringens principiella utgångspunkt för bidragsgivning är att statsbidrag ska ges som generella bidrag och att riktade statsbidrag i regel inte är avsedda att lösa de underliggande problemen med segregation och ojämlikhet. Möjliga lösningar finns i stället i den generella politiken, t.ex. hur kommunalekonomiska utjämningsbidrag utformas, hur arbetsmarknads- och utbildningspolitik bedrivs eller hur kommunernas bostadsbyggande regleras. Granskningen visar att statsbidrag som ges på lång sikt är att föredra, eftersom de möjliggör för kommunen och stadsdelen att planera och verkställa nya satsningar på ett bra sätt. Det har också visat sig vara framgångsrikt att utforma bidrag som kan stödja eller integreras i ett befintligt utvecklingsarbete. Granskningen visar också att statsbidragen på en övergripande nivå adresserar behov som finns i ett område, men att det ibland finns en diskrepans mellan den nationella och lokala bilden av vilken nytta statsbidragen gör. I analysen behöver därför regeringen och i högre utsträckning ta hänsyn till vad man vet om hur statsbidrag faller ut längst ned i styrkedjan. När regeringen väljer att använda riktade bidrag för att stödja en viss typ av områden är det särskilt viktigt menar att besluten föregås av en analys av hur bidragen ska kunna ha effekt just där. Eftersom ansvaret för statsbidragen är delat mellan flera olika departement är det enligt också viktigt att analyserar hur bidragen – vart och ett för sig och sammantaget – ska tas emot för att få så bra verkan som möjligt. Uppföljningen av insatserna behöver också beakta hur bidragen tas emot längst ned i styrkedjan, så att regeringen kan justera hur stöden utformas . I granskningen har det t.ex. kommit fram att vad olika lokala verksamheter kommunicerar till kommunen centralt inte alltid återspeglas i kommunens återrapportering till den myndighet som har hand om uppföljningen. Därmed kommuniceras det inte heller vidare till regeringen, vilket gör att man riskerar att missa det som är specifikt för just de socioekonomiskt utsatta områdena. rekommenderar regeringen och att • öka andelen fleråriga riktade statsbidrag i syfte att förbättra kommunernas möjligheter att planera och verkställa nya satsningar • göra analyser inför att nya statsbidrag ska införas för att veta hur de kan tänkas påverka det lokala arbetet i socioekonomiskt utsatta områden • förbättra uppföljningarna av statsbidrag som är riktade till kommuner med socioekonomiskt utsatta områden. För att uppföljningarna ska ge regeringen information om vad som fungerar behöver de beakta hur statsbidragen tas emot i de utsatta områdena. En sådan analys är nödvändig för att få en bättre träffsäkerhet när framtida bidrag utformas. Regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer Regeringen instämmer i de övergripande iakttagelserna i granskning. Beslut om statens budget fattas i taget. Det är också möjligt att ge den ansvariga myndigheten ett beställningsbemyndigande att fatta beslut om statsbidrag . Regeringen anser att det är viktigt att kommuner ges goda möjligheter att planera för och verkställa nya satsningar. Regeringen anser också att det vid beslut om hur länge ett statsbidrag ska finnas bör tas hänsyn till kommunens eller regionens möjligheter att införliva satsningen i sin ordinarie verksamhet och om förväntade effekter hinner uppnås. Utgångspunkten för statens styrning av kommuner och regioner är dock att skyldigheter bestäms i lag. Förändrade skyldigheter och ambitionsnivåer finansieras i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen, dvs. som huvudregel genom en förändring av nivån på de generella statsbidragen bidrar det kommunalekonomiska utjämningssystemet till att jämna ut olikheter mellan kommuner och mellan regioner i skattekraft och kostnader som beror på strukturella förhållanden såsom demografi, socioekonomi och gles bebyggelse. De ändringar i kostnadsutjämningssystemet som trädde i kraft innebär att utjämningen för socioekonomiska faktorer har förstärkts, bl.a. inom de delar av systemet som kompenserar för merkostnader inom förskola och gymnasieskola. Regeringen anser att det är viktigt att utjämningssystemet uppdateras i takt med samhällsutvecklingen. Riktade statsbidrag syftar ofta till att stimulera en viss utveckling eller tillföra medel till områden med stora utvecklingsbehov. Dessa bidrag finns därför som utgångspunkt . Om det finns behov av mer varaktig styrning, för att t.ex. åstadkomma permanenta ambitionshöjningar eller förändrade villkor för en viss verksamhet, bör mer långsiktiga styrmedel övervägas, t.ex. ändringar i de lagar som styr verksamheten eller justeringar i det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Vilken typ av styrning som är mest ändamålsenlig på lång sikt behöver dock bedömas från fall till fall beroende på vilka behov och förutsättningar som finns i kommuner och regioner och vad staten vill uppnå. Regeringen instämmer med i att det är viktigt att ha kunskap om lokala behov och värdefullt med goda analyser av hur det lokala arbetet i socioekonomiskt utsatta områden påverkas när riktade bidrag utformas. Det finns också skäl att inom ramen för den typen av analyser beakta andra aspekter, t.ex. hur olika statsbidrag förhåller sig till varandra och till den övriga styrningen på området. Regeringen anser också att statens behov av att ha detaljerad kunskap på förhand minskar om statsbidrag utformas på ett sätt som möjliggör för kommuner och regioner att anpassa användningen av medel efter lokala behov, där det är lämpligt. Regeringen delar vidare uppfattning att de aktuella statsbidragen bör följas upp på ett ändamålsenligt sätt. På vilket sätt de bör följas upp behöver avgöras från fall till fall, men regeringen delar uppfattning att det finns utrymme för att på ett bättre sätt dra lärdom av hur tidigare stöd fallit ut och att de lokala perspektiven kan tillvaratas i större utsträckning. Regeringens åtgärder med anledning av rekommendationer Regeringen har inom flera områden inlett ett arbete med att utveckla en mer strategisk styrning med riktade statsbidrag. På utbildningsområdet pågår en översyn för att minska antalet riktade statsbidrag, bl.a. genom att samla bidrag i bredare kategorier och förenkla administrationen. Åtgärder som syftar till en förbättrad styrning av välfärden är även ett prioriterat område för , som inrättades av regeringen . Kommissionens slutsatser i denna del bedöms kunna utgöra ett underlag för regeringens fortsatta arbete med att utveckla styrningen med de riktade statsbidragen såväl generellt som till kommuner med socioekonomiskt utsatta områden. iakttagelser och rekommendationer kommer enligt regeringen att vara värdefulla såväl vid beredningen av nya statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt utsatta områden som i det arbete som pågår inom med konsekvensutredningar och med att utveckla en mer strategisk styrning med riktade statsbidrag generellt. m.fl. (M) vill i kommittémotion 2020/21:3791 att regeringen ska påbörja ett arbete för att genomföra samlade rekommendationer för statsbidragen. Motionärerna instämmer i den kritik som framför i sin rapport och anför att man förespråkar att andelen riktade statsbidrag minskas till förmån för mer generella bidrag till kommunerna. I kommittémotion 2020/21:3790 av m.fl. (L) anförs att av vuxna befolkning är , över en halv miljon, utrikes födda som riskerar att drabbas av fattigdom. Detta förhållande utgör enligt motionärerna integrationsskuld. I landets utanförskapsområden är arbetslösheten mer än dubbelt så hög som i övriga och andelen som lever med försörjningsstöd är mer än så hög. För att samordnat styra regeringsarbetet mot dessa allvarliga problem bör regeringen vid utformningen av riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden analysera och redovisa effekterna av bidragen på den s.k. integrationsskulden. Olika aspekter på frågan om riktade statsbidrag till kommunsektorn har behandlats av utskottet tidigare, senast i betänkandet Kommunala frågor (bet. 2020/21:FiU26). Utskottet uttalade i betänkandet att generella statsbidrag ska vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn, som det finns behov av att kunna rikta statsbidrag till vissa områden med stora utvecklingsbehov. Utskottet noterade att mindre kommuner och små enskilda huvudmän i vissa fall har svårare att ta del av de riktade bidragen och välkomnade därför regeringens fortsatta arbete med att utveckla en mer strategisk styrning med riktade statsbidrag, bl.a. genom att minska antalet riktade statsbidrag, se över möjligheterna att förenkla utformningen av dessa, minska administrationen och utveckla en mer effektiv bidragshantering. Utskottet noterade också att regeringen avsåg att öka sitt kunskapsunderlag om vilka åtgärder som kan underlätta kommuners och regioners hantering av riktade statsbidrag, vilket utskottet välkomnade. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Generella statsbidrag ska vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn, som det kan finnas behov av att rikta statsbidrag till vissa områden med stora utvecklingsbehov. För att de riktade statsbidragen ska fylla sitt syfte och vara effektiva är det som framgår av granskning viktigt att styrningen med dessa är strategisk. När ett riktat statsbidrag införs eller förlängs bör förutsättningarna för att uppnå avsedd verkan med bidraget noggrant analyseras. Sådana analyser bör, när det är relevant, också ta hänsyn till vad man vet om hur statsbidrag faller ut längst ned i styrkedjan. Det är också viktigt att följa upp hur de olika bidragen faller ut så att man kan dra lärdomar som man kan använda när man utformar bidrag . Utskottet konstaterar att regeringen delar övergripande syn på styrningen med riktade statsbidrag och har inget att invända mot det. Regeringen har också inlett ett arbete med att utveckla en mer strategisk styrning med riktade statsbidrag och gett uttryck för att man inom ramen för detta arbete kommer att beakta iakttagelser och rekommendationer. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3791 av m.fl. (M), 2020/21:3790 av m.fl. (L) och lägger skrivelse 2020/21:53 till handlingarna. Vi instämmer i den kritik som framför i sin rapport. Regeringen bör påbörja ett arbete för att genomföra samlade rekommendationer för statsbidragen. om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3790 av m.fl. (L), 2020/21:3791 av m.fl. (M) och lägger skrivelse 2020/21:53 till handlingarna. Av vuxna befolkning är , över en halv miljon, utrikes födda som riskerar att drabbas av fattigdom. Detta förhållande utgör s.k. integrationsskuld. I landets utanförskapsområden är arbetslösheten mer än dubbelt så hög som i övriga , och andelen som lever med försörjningsstöd är mer än så hög. För att samordnat styra regeringsarbetet mot dessa allvarliga problem bör regeringen vid utformningen av riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden analysera och redovisa effekterna av bidragen på integrationsskulden. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:53 om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden. 2020/21:3790 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen vid utformningen av riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden bör analysera och redovisa effekter på integrationsskulden och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3791 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör påbörja ett arbete för att genomföra samlade rekommendationer för statsbidragen och tillkännager detta för regeringen. Frågan om riktade respektive generella statsbidrag har diskuterats i denna kammare. har två viktiga principer när det gäller statsbidrag till kommuner och regioner. För det första anser vi att tillskott i högre grad bör vara permanenta och inte tillfälliga. Vi konstaterar att även pekar på samma sak, alltså att tillskott till kommunerna bör vara permanenta för att ge effekt på anställningar och investeringar. Tillfälliga tillskott riskerar att leda till att kommuner och regioner sparar pengar och inte vågar använda dem till det som avses, eftersom det kan leda till permanenta kostnadsökningar, exempelvis för att behålla eventuella nyanställda. För det andra ser vi moderater ett problem med en alltför stor andel riktade statsbidrag. var vår nuvarande civilminister ordförande för dåvarande SKL, Kommuner och Landsting. I en intervju i konstaterade hon och dåvarande SKL:s ledning att de riktade statsbidragen var ett växande problem. I artikeln skrev man: "medborgare och den svenska välfärden har inte råd att fortsätta med ineffektiva satsningar i form av riktade statsbidrag." Man föreslog att generella statsbidrag skulle vara huvudregeln. Tyvärr verkar inte den ansvariga ministern ha tagit fasta på det hon själv skrev 2018. De riktade statsbidragen fortsätter nämligen att utgöra en alltför stor del av de totala statsbidragen. Kritiken mot en alltför stor andel riktade statsbidrag är däremot något som vi i har tagit fasta på i vår senaste budgetmotion, där vi utöver att tillföra mer pengar än regeringen även gör om riktade statsbidrag till generella. Det ärende vi nu debatterar avser granskning av ett särskilt avgränsat område, nämligen regeringens arbete med 30 riktade statsbidrag som syftar till att på olika sätt stödja socioekonomiskt utsatta områden. konstaterar att statens principiella utgångspunkt för bidragsgivning är att statsbidrag ska ges som generella bidrag och att riktade statsbidrag i regel inte är avsedda att lösa de underliggande problemen med segregation och ojämlikhet. menar att möjliga lösningar i stället finns i till exempel hur kommunalekonomiska utjämningsbidrag utformas, hur arbetsmarknads- och utbildningspolitik bedrivs eller hur bostadsbyggandet regleras. om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden påpekar att många av de problem som länge har funnits med de riktade statsbidragen kvarstår, exempelvis att statsbidrag resulterar i att verksamhet planeras under tidsnöd och genomförs, för att senare avvecklas och ersättas med verksamhet finansierad med nya statsbidrag. Det blir ryckighet i stället för kontinuitet och uthållighet. konstaterar också att det behövs större intresse för och kunskap om lokala behov och förutsättningar för att statsbidragen ska kunna uppnå sina respektive syften om minskad segregation, ökad likvärdighet och ökad jämlikhet. konstaterar vidare att inte har riktlinjer eller vägledningar för hur riktade statsbidrag bör utformas. Likaså saknas systematisk uppföljning och analys. Det är ganska allvarlig kritik. har konkreta förslag. De föreslår att man ska öka andelen fleråriga statsbidrag i syfte att förbättra kommunernas möjligheter att planera och verkställa nya satsningar. tycker att man ska göra analyser inför införandet av nya statsbidrag för att få veta hur de kan tänkas påverka det lokala arbetet i socioekonomiskt utsatta områden. Vidare vill förbättra uppföljningarna av statsbidrag, bland annat genom att följa upp hur de tas emot i de utsatta områdena. En sådan analys är nödvändig. instämmer i kritik. Bland annat har vi i vår egen budgetmotion, som jag tidigare nämnde, påbörjat ett arbete med att minska andelen riktade statsbidrag till förmån för generella bidrag till kommunerna. Med anledning av skrivelsen vill uppmana regeringen att påbörja ett arbete i enlighet med sammanfattande rekommendation. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden har inte väckt närmare intresse, och det är bara att beklaga. Att gått från att vara ett föregångsland där trygghet och sammanhållning har varit ledord till att ha flera socioekonomiskt utsatta områden, eller med ett annat ord utanförskapsområden, är en skam. Socioekonomiskt utsatta områden är skapade av dagens politik såväl som gårdagens. Stora ekonomiska satsningar har inte saknats, men precis som påpekar är satsningarna ryckiga, tillfälliga och utan långsiktighet. frågar alltför många invånare vad samhället kan göra för dem i stället för vad de kan göra för samhället. Jämlikhet och frihet uppnås när man kan försörja sig och på riktigt välja hur man vill leva. Barnfattigdom, som är alltför utbredd i , kommer oftast av att föräldrar inte har tillräcklig inkomst. Kriminella ungdomsgäng uppstår av flera anledningar, men ingen kommer att tacka oss för att vi inte ställer tillräckligt stora krav på unga. Att försörja sig genom kriminalitet måste sluta att vara ett alternativ i . vill se färre riktade statsbidrag. Överlag är vi skeptiska till vissa riktade statsbidrag, då de positiva effekterna är tveksamma i förhållande till satsningarna. Vi anser att analyser ska göras inför införandet av nya riktade statsbidrag. Vi anser också att de riktade statsbidrag som tillhandahålls ska vara fleråriga i syfte att förbättra kommuners och regioners möjligheter att planera och verkställa nya satsningar. Vi anser vidare att det behövs förbättrade analyser och redovisningar av effekterna av de riktade statsbidragen för att öka träffsäkerheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden Detta kan tyckas självklart, men riktade statsbidrag handlar om att försöka släcka bränder snarare än om att rätta till stora strukturella samhällsproblem. har en relativt ny situation där stora grupper inte kommer i arbete över huvud taget. Framför allt är det många invandrarkvinnor och grupper från och som av olika skäl inte arbetar. Att stora grupper inte arbetar är kostsamt, både för samhället och för individen i fråga. Rent makroekonomiskt leder stor arbetslöshet till lägre skatteintäkter, som kostnader för bidrag och annat relaterat till arbetslöshet ökar. På individnivå leder ett liv utan förvärvsarbete bland annat till fattigdom, svårighet att lära sig svenska och svårighet att bli en del av det svenska samhället. Vi vet från forskning att fattigdom ökar risken för både fysiska och psykiska sjukdomar. Medellivslängden är också lägre för dessa grupper. vill se en större tydlighet med att ett liv i inte är ett liv levt på bidrag. Ekonomiskt stöd, oavsett form, ska vara en tillfällig nödåtgärd. Att flytta till ska vara detsamma som att man är villig att bidra till vår gemensamma välfärd genom att ta de jobb som finns. Att flytta till ska vara detsamma som att man gör sig anställbar, bland annat genom att lära sig svenska. Att flytta till ska helt enkelt vara detsamma som att man är beredd att göra sin plikt för att därefter kunna kräva sin rätt. , vid ett möte i finansutskottet, gratulerade regeringen sig själv för att arbetslösheten minskat. Jag ställde då frågan om hur många arbetstagare som är självförsörjande, vilket är en mycket viktigare siffra än hur många som är i arbete. Svaret jag fick av regeringen var att man inte mäter det. Det är olyckligt att vi inte har en tydlig gräns för när man anses vara självförsörjande. Bara genom att veta hur många som inte är självförsörjande kan vi överblicka vilka insatser, stöd och bidrag vi behöver i . Det bästa sättet att minska segregationen och i stället öka likvärdighet och jämlikhet är att individer kan försörja sig själva. Det går inte att vara jämlik om man inte kan försörja sig själv eller sina barn. Fokus framåt med riktade statsbidrag ska vara att få människor att bli självförsörjande. är ett av de länder som har de största sysselsättningsgapen mellan inrikes födda och utrikes födda. Utan att rabbla siffror vill jag med det förklara att det inte är konstigt att det finns grupper som hamnar i de socioekonomiskt utsatta områdena, och därifrån är det svårt att ta sig. Det kommunala utjämningssystemet är ett system som tydligt visar på ojämlikhet i och hur vi spär på den . är till ytan mycket stort, och i glesbygden samt i små orter är det svårt att få jobb. Så länge vi väljer att inte satsa på att hela ska leva, med möjlighet att försörja sig i mindre orter, behöver vi ett utjämningssystem. Men det är illa, mycket illa, när tredje största stad, , kräver enorma bidrag genom det kommunala utjämningssystemet för att inte gå i konkurs. meddelades det att har landets högsta arbetslöshet. I gruppen utrikes födda var arbetslösa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden Att det är svårt att finna ett jobb i glesbygden är tyvärr inte förvånande med tanke på hur har centrerats runt storstäderna. Men att så många inte arbetar i en storstad som är ett strukturellt problem som måste adresseras genom våra bidrag, riktade eller inte riktade. Om av utrikes födda i inte arbetar över huvud taget kan man tänka att siffran för självförsörjande är ännu mer nedslående. Avslutningsvis vill jag poängtera att även om förespråkar en tydlighet gentemot dem som kommer till och breda generella statsstöd till kommuner och regioner kommer det till viss del att behövas riktade statsbidrag. Då är det viktigt att dessa föregås av en gedigen analys av deras påverkan och en seriös uppföljning av vad som har fungerat. Med detta yrkar jag bifall till vår reservation.