bet · H801SoU25 · 2021-06-09 00:00:00 — Verksamheterna ska enligt 13 § i föreskrifter (SOSFS 2007:2) om utbyte av sprutor och kanyler till personer som missbrukar narkotika lämna en verksamhetsberättelse till Inspektionen för vård och omsorg (). För att underlätta rapportering för verksamheterna och för att informationen i verksamhetsberättelserna ska bli mer jämförbar och strukturerad har tillsammans med utformat en elektronisk mall. Denna mall medför att data kan rapporteras till på ett enhetligt och strukturerat sätt. bedömer att detta kan utgöra ett tillräckligt underlag för systematisk och samordnad statlig uppföljning av sprututbytesverksamheterna. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram en analys av och förslag på åtgärder för att motverka och förebygga hemlöshet. Förslagen ska ha som målsättning att långsiktigt bidra till minskat antal hemlösa och minskat antal avhysningar. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare har i en kartläggning av skyddade boenden (2020) konstaterat att få skyddade boende anger att de tar emot personer med missbruks- eller beroendeproblematik. Redovisningen tyder också på att våldsutsatta kvinnor med ett missbruk eller beroende ofta inte fångas upp av då insatser för målgruppen saknas, vilket innebär att de riskerar att hamna mellan beroendevården och psykiatrin. bedömer att stöd och insatser till våldsutsatta kvinnor i missbruk behöver utvecklas. Kunskap om hbtqi-personer och ANDTS Utifrån forskning sammanställd av för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) finns det en ökad risk bland hbtqi-personer när det gäller användning av alkohol, narkotika och narkotikaklassade läkemedel samt tobaksrökning. Av en rapport från framgår att förekomsten av psykisk ohälsa i form av missbruk eller beroende, ångestsjukdomar och depressioner är högre bland personer i samkönade äktenskap än bland personer i olikkönade äktenskap. Det finns ett tydligt samband mellan missbruk eller beroende, psykisk ohälsa och suicidförekomst i befolkningen. Mot bakgrund av att hbtqi-personer har en högre förekomst av psykisk ohälsa och suicid överväger regeringen att vidta åtgärder för att öka kunskapen om förekomsten av missbruk och beroende bland hbtqi-personer och förebyggande åtgärder. Vård och stöd för intagna med missbruk eller beroende Regeringen anför att intagna ofta har svårigheter att få hjälp från den allmänna sjukvården, i synnerhet psykiatrisk vård. Många har en komplex problematik och behöver samordnade insatser. Ett helhetsperspektiv utifrån personens hela livssituation är därför en viktig utgångspunkt. Detta kräver enligt regeringen ett välfungerande samarbete mellan Kriminalvården, Sis, kommunerna och regionerna. I kommittémotion 2020/21:3958 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att det långsiktiga målet i ANDTS-strategin vad gäller vård och stöd till personer med narkotikarelaterat missbruk och beroende ska vara skademinimering. I kommittémotion 2020/21:3929 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra en tydlig mätning av socialdemografiska förutsättningar för att få tillgång till reell vård och därigenom en jämlik hälsa. Det är enligt motionärerna viktigt att göra en genomlysning av förutsättningarna för tillgång till vård och behandling inom ANDTS-området uppdelat på kvinnor och män och unga vuxna. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att skapa förutsättningar för helhetssyn och samordnade insatser för personer med samsjuklighet. Motionärerna anser att det är angeläget att vård och behandling ges som en sammanhållen insats till personer från regionernas beroendeenheter. I kommittémotion 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om en god, tillgänglig och jämlik beroendevård som är tillgänglig i hela landet. I kommittémotion 2020/21:2997 av m.fl. (KD) yrkande 19 finns ett likalydande förslag. I kommittémotion 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om vikten av en sammanhängande vård- och behandlingskedja vid missbruksproblematik och beroendesjukdom. I kommittémotion 2020/21:2997 av m.fl. (KD) yrkande 21 föreslås ett likalydande tillkännagivande. I kommittémotion 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om missbruks- och beroendevård inom primärvården. Motionärerna anser att det är angeläget att öka insatsen inom primärvården då lättillgänglig vård i en avstigmatiserad vårdmiljö är avgörande för att möta behovet av vård för den stora grupp av socialt väletablerade personer som har ett skadligt alkoholbruk. I kommittémotion 2020/21:3940 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att införa möjligheter till sprututbyte och läkemedelsassisterad behandling i hela landet. Motionärerna välkomnar det som anförs i propositionen om att se över frågan om att ta bort bosättningsprincipen i lagen (2006:323) om utbyte av sprutor och kanyler för att öka möjligheten att delta i sådan verksamhet. I kommittémotion 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att hälso- och sjukvården ska vara ensam huvudman för beroendevården. Kartläggning av beroendevård m.m. I kommittémotion 2020/21:3943 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att kartlägga det tunga narkotikamissbruket i . Motionärerna föreslår att regeringen ger ett sådant uppdrag. Kartläggningen behöver enligt motionärerna bl.a. ge ett tillförlitligt svar på hur många personer som missbrukar opioider och hur många som gör detta genom att injicera. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om bättre statistik och uppföljning av personer i LARO-behandling. Motionärerna föreslår att regeringen bör säkerställa tillgången till bättre nationell statistik om antalet patienter som är i LARO-behandling eller som utifrån nationella riktlinjer bör erbjudas sådan behandling. I yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att kartlägga den svenska beroendevården för att förbättra möjligheterna att följa upp och utvärdera de narkotikarelaterade målen och insatserna i ANDTS-strategin. I kommittémotion 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram nationell statistik för förbättrad vård och behandling för personer med narkotikamissbruk och beroende. Bättre underlag inom detta område skulle enligt motionärerna bidra till förbättrad vård och behandling vilket i förlängningen kan minska narkotikadödligheten. Ansvaret för missbruks- och beroendevården Regionerna har en skyldighet enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som är bosatt inom regionen (8 kap. 1 § HSL). Här ingår bl.a. abstinensbehandling och läkemedelsassisterad behandling vid alkohol- och narkotikamissbruk samt övriga medicinska och psykiatriska insatser. Kommunerna har i enlighet med socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, ansvar för missbruks- och beroendevård. Det innebär att socialnämnden aktivt ska sörja för att den enskilda missbrukaren får den hjälp och den vård som han eller hon behöver för att komma ifrån missbruket (5 kap. 9 § SoL). ska vidare erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk (5 kap. 10 § SoL). Samverkan och samordnad individuell plan För att förbättra samverkan mellan huvudmännen är kommuner och regioner skyldiga att ingå en överenskommelse om ett samarbete i fråga om personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel, dopningsmedel eller spel om pengar (5 kap. 9 a § SoL respektive 16 kap. 3 § första stycket 2 HSL). När den enskilde har behov av insatser från både och hälso- och sjukvården ska kommunen tillsammans med regionen vidare upprätta en samordnad individuell plan, en s.k. SIP (2 kap. 7 § SoL respektive 16 kap. 4 § HSL). nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende innehåller rekommendationer om vård och stöd vid missbruk och beroende och omfattar följande områden: bedömningsinstrument, medicinska tester, läkemedelsbehandling, psykologisk och psykosocial behandling, sociala stödinsatser, behandling vid samsjuklighet och behandling av ungdomar med alkohol- eller narkotikaproblem. Syftet med riktlinjerna är att stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område samt att vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården och . Tillkännagivande om primärvårdens grunduppdrag I betänkande 2020/21:SoU2 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om primärvårdens grunduppdrag. följde utskottet (rskr. 2020/21:61). Utskottet anförde följande (s. 14): En förstärkning av de förebyggande insatserna inom primärvården kan stärka hälsan och förebygga många livsstilssjukdomar hos den enskilde. Utskottet vill understryka vikten av hälsofrämjande insatser, t.ex. att ge stöd till bättre egenvård, förebygga beroendeproblem och stödja ett friskare liv genom att peka på friskfaktorer. Utskottet anser därför att hälsofrämjande insatser bör inkluderas i primärvårdens grunduppdrag. Enligt utskottets uppfattning bör även rehabilitering ingå i primärvårdens grunduppdrag. Avslutningsvis anser utskottet att primärvården bör få ansvar för uppsökande arbete, bl.a. för dem som inte själva söker sig till hälso- och sjukvården. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med det anförda. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna […] bör därför bifallas. I skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anförde regeringen följande: Frågan om vilka konsekvenser ett utökat grunduppdrag reglerat i lag kan få behöver analyseras innan åtgärder kan vidtas. Ärendet bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Tillkännagivande om ansvar för vård vid samsjuklighet beslutade om ett tillkännagivande om ansvar för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom m.m. (bet. 2018/19:SoU15, rskr. 2018/19:193). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 39, ingen reservation): Utskottet konstaterar inledningsvis att personer med samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom är en särskilt utsatt grupp. I detta sammanhang vill utskottet särskilt framhålla att nuvarande ansvarsfördelning mellan kommun och region enligt utskottet kan innebära att den enskilde inte får den vård som behövs. Utskottet anser därför att regeringen bör se över frågan om hur ansvaret för vård vid sådan samsjuklighet kan samlas hos en huvudman. Utskottet konstaterar vidare att det finns en gränsdragningsproblematik mellan lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Enligt utskottets uppfattning bör regeringen efter det att den nämnda översynen har gjorts utreda möjligheterna till en gemensam tvångslagstiftning för personer med psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom. Därutöver bör regeringen se över hur det ska kunna finnas tillgång till farmakologisk behandling i hela landet för personer med beroendesjukdom. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Ställningstagandet innebär delvis bifall till motionerna. I budgetpropositionen anförde regeringen följande (prop. 2020/21:1 utg. omr. 9, s. 143–144). Regeringen beslutade om direktiv till Utredningen om samordnade insatser vid samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd (dir. 2020:68). […] Uppdraget ska redovisas . tillkännagivande är inte slutbehandlat. Utskottet hade inte några invändningar mot regeringens redovisning av tillkännagivandet (bet. 2020/21:SoU1, s. 41). I skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: har på uppdrag av regeringen kartlagt förekomsten av samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och beroendeproblematik samt föreslagit hur vården kan förbättras. Uppdraget redovisades till regeringen. Regeringen beslutade om direktiv till Utredningen om samordnade insatser vid samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd (dir. 2020:68). En särskild utredare ska föreslå hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd. Syftet med uppdraget är att analysera och lämna förslag på hur samverkan för personer med samsjuklighet kan förbättras mellan huvudmännen och mellan verksamheter med samma huvudman och se över ansvarsfördelningen mellan huvudmännen och lämna förslag på hur ansvaret för personer med samsjuklighet kan samlas hos en huvudman. Utredningen ska också analysera för- och nackdelar med en gemensam lagstiftning för personer som vårdas utan samtycke enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall eller lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, och om möjligt föreslå hur frågan kan hanteras vidare. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att därefter återkomma till . Punkten är inte slutbehandlad. Motionsyrkanden om huvudmannaskap för beroendevården behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU13 Frågor om psykisk hälsa. Motionsyrkandena avstyrktes bl.a. mot bakgrund av den pågående (s. 32–33). biföll utskottets förslag (prot. 2020/21:88). Ett motionsyrkande om en mer jämlik beroendevård behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. Motionsyrkandet avstyrktes (s. 46). biföll utskottets förslag (prot. 2019/20:136, rskr. 2019/20:309). Sprututbyte och läkemedelsassisterad behandling Motionsyrkanden om sprututbyte och läkemedelsassisterad behandling i hela landet behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU20 Alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelfrågor. Motionsyrkandet avstyrktes (s. 21). biföll utskottets förslag (prot. 2020/21:103, rskr. 2020/21:245). Vård och stödinsatser ska enligt utskottet baseras på evidens och bästa tillgängliga kunskap och utgå från en helhetsbild där individen och hans eller hennes behov och förutsättningar står i centrum. En bärande del i en folkhälsobaserad narkotikapolitik är att personer med missbruk eller beroende har tillgång till vård och stöd utifrån sina förutsättningar och behov. Insatser för skademinimering, som exempelvis minskad spridning av blodsmittor och överdosprevention, är avgörande för att uppnå nollvisionen om att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftning. Enligt utskottet är det inte nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motion 2020/21:3958 (C) yrkande 3. Motionsyrkandet bör avslås. Enligt utskottet behöver kommunerna och regionerna arbeta med att utveckla kvaliteten i vård- och stödinsatserna utifrån brukarnas behov och erfarenheter. Vård och stöd av god kvalitet behöver finnas tillgängligt för människor i missbruk eller beroende när de behöver det. För att undvika stigmatisering är det viktigt att insatserna utgår från varje människas unika situation. Av nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende framgår att riktlinjerna ska stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder som behandling och stöd alltid ska anpassas till individens särskilda förutsättningar och önskemål. Utskottet ser positivt på att har tagit fram ett kunskapsstöd för LARO i syfte att bidra till en god och likvärdig vård för personer med opioidberoende. Vidare ser utskottet positivt på att regeringen överväger att se över bosättningsprincipen i lagen om utbyte av sprutor och kanyler för att öka möjligheten att delta i sådan verksamhet. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om det tillkännagivande som riktade till regeringen om primärvårdens grunduppdrag. Tillkännagivandet är ännu inte slutbehandlat. Sammantaget anser utskottet inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:2997 (KD) yrkandena 19 och 21, 2020/21:3929 (V) yrkandena 3 och 8, 2020/21:3940 (L) yrkande 5 och 2020/21:3952 (KD) yrkandena 28, 29 och 31. Motionsyrkandena bör avslås. När det gäller frågan om huvudmannaskap för beroendevården anser utskottet att det är viktigt att ha en helhetssyn på beroendevården. Därför bör (S 2020:08, dir. 2020:68) arbete inte föregripas. Uppdraget ska redovisas . Motion 2020/21:3952 (KD) yrkande 30 bör avslås. I syfte att förbättra vården och behandlingen av personer som lider av ett beroende anser utskottet att det bör tas fram mer statistik och bättre underlag. Det skulle även i förlängningen kunna bidra till att minska narkotikadödligheten. Utskottet anser därför att det behövs en kartläggning av det tunga narkotikamissbruket i för att få kunskap om hur stort behovet är av läkemedelsassisterad behandling och andra vård- och behandlingsinsatser riktade mot denna grupp. Vidare anser utskottet att det behövs en kartläggning av den svenska beroendevården för att kunna skapa en mer jämlik beroendevård över landet. Slutligen anser utskottet att det behövs bättre statistik och uppföljning av personer som är föremål för LARO-behandling eller som utifrån nationella riktlinjer bör erbjudas sådan behandling. Enligt utskottet bör regeringen ge i uppdrag att ta fram statistik och underlag i enlighet med ovan. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna 2020/21:3943 (M) yrkandena 9–11 och 2020/21:3952 (KD) yrkande 4 bör därmed bifallas. Långsiktigt mål 6 – Antalet personer som dör och skadas på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar ska minska Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvärdering av den nuvarande narkotikapolitiken, nollvision när det gäller drogrelaterade dödsfall samt överdosstrategi och en nationell strategi för systematisk suicidprevention. Jämför reservation 34 (SD, C, V, L), 35 (L) och 36 (M, SD). Förekomsten av systematiska skillnader i dödlighet och sjuklighet mellan olika grupper bör enligt regeringen uppmärksammas och motverkas. Skadligt bruk, missbruk eller beroende av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar bidrar till en ökad risk för dödlighet och skador. Nollvision för dödlighet till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar Regeringen gör bedömningen att vi i har alltför många dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftning. Dessa dödsfall drabbar ofta utsatta personer och deras anhöriga och närstående. Målet om ett narkotikafritt samhälle bör därför följas av en nollvision som innebär att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftning. Regeringen väljer i denna proposition att i huvudsak beskriva narkotikarelaterad dödlighet som dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar, vilket är det mått som använder i den officiella svenska statistiken. Narkotikarelaterad dödlighet används i propositionen främst när det refereras till texter i vilka detta begrepp har använts. En nollvision för dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar kommer enligt regeringen att skapa ett tydligare fokus och kraftsamling i samhället för att minska dessa dödsfall. Målet om en nollvision kan också enligt regeringen bidra till att förebygga användningen av narkotika, minska utvecklingen av skadligt bruk, missbruk eller beroende av narkotika samt öka tillgången till vård och stöd av god kvalitet för personer i missbruk eller beroende. Förutom insatser som direkt syftar till att förebygga överdoser och överdoser med dödlig utgång, är det viktigt att även i fortsättningen arbeta med att minska antalet personer som börjar använda narkotika. Regeringen anför vidare att hälsofrämjande och förebyggande insatser behövs för att stärka individens hela hälsosituation. Vård- och stödinsatser ska baseras på evidens eller bästa tillgängliga kunskap och utgå från en helhetsbild där individen och hans eller hennes behov och förutsättningar står i centrum. Regeringen bedömer att en bärande del i en folkhälsobaserad narkotikapolitik är att personer med missbruk eller beroende har tillgång till vård och stöd utifrån sina förutsättningar och behov. Insatser för skademinimering, som exempelvis minskad spridning av blodsmittor och överdosprevention, är avgörande för att uppnå regeringens nollvision om att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftning. Redovisning av tillkännagivande om nollvision för dödlighet till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar gav regeringen till känna om att den bör ta initiativ till dels en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall, dels en utvärdering av den nuvarande narkotikapolitiken (bet. 2019/20:SoU7 punkt 7, rskr. 2019/20:174). Enligt utskottet behöver en nollvision och en nolltolerans mot narkotikarelaterade dödsfall. I första hand ska fokus ligga på att förebygga så att människor väljer att inte använda narkotika. Vidare bör individen och hans eller hennes rätt att få det stöd och den behandling han eller hon behöver för sin beroendesjukdom uppmärksammas. I denna proposition fastställer regeringen att ett mål om en nollvision för dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar ska inkluderas i ANDTS-strategin. Regeringen bedömer att ett mål om en nollvision för dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar kommer att skapa ett tydligare fokus och kraftsamling kring arbetet i samhället för att minska dessa dödsfall. Målet om en nollvision kan också bidra till att förebygga användningen av narkotika, minska utvecklingen av skadligt bruk, missbruk eller beroende av narkotika samt öka tillgången till vård och stöd av god kvalitet för personer i missbruk eller beroende. Regeringen anser att detta mål svarar mot den del av tillkännagivandet som berör en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall. Tillkännagivandet i denna del anses därmed slutbehandlat. har i tillkännagivandet vidare riktat en uppmaning till regeringen att utvärdera den nuvarande narkotikapolitiken. Det är mening att en fortsatt restriktiv narkotikapolitik måste kombineras med en god missbruks- och beroendevård som innehåller insatser för skademinimering, som exempelvis minskad spridning av blodsmittor. Utskottet anser därför att den nuvarande narkotikapolitiken bör utvärderas i syfte att säkerställa att den är förenlig med kraven på evidensbaserad vård, beprövad erfarenhet och skademinimering. Denna del av tillkännagivandet bereds fortfarande i och är inte slutbehandlad. Regeringen ser följande insatsområden som prioriterade i arbetet med att minska antalet personer som dör och skadas på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar. Arbete för att minska antalet dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar och har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för att öka tillgängligheten till naloxonläkemedel för att motverka överdoser. Myndigheterna har därefter gjort ändringar i sina föreskrifter. Exempelvis är det möjligt för sjuksköterskor att förskriva naloxonläkemedel. Förskrivare får även lämna ut naloxon direkt till patienter, tillsammans med en utbildningsinsats, i stället för att läkemedlet förskrivs på recept och hämtas ut på apotek. lämnade regeringen en proposition till om att ändra lagen (2006:323) om utbyte av sprutor och kanyler för att förbättra tillgången till sprututbyten för personer som injicerar narkotika i hela landet. uppföljning av lagändringen, som presenterades , visar att tillgängligheten till sprututbytesverksamhet har ökat i landet, vilket också kan bidra till en minskad dödlighet till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar.