bet · H801NU13 · 2021-02-12 00:00:00 — Jag anser att ska driva på för att EU ska fortsätta slopa exporttullar för de minst utvecklade länderna och verka för att fattiga länder kommer längre fram i handelskedjan så att de inte fastnar i rollen som råvaruproducenter. Här finns inget utrymme för protektionism från EU:s sida. Vidare bör regeringen verka för att EU lägger mer kraft på att minska handelshinder mellan utvecklingsländer. Dessa hinder kan vara högre än de mellan dessa länder och EU. För att kunna träda i kraft måste handelsavtal ratificeras. Det är en process som ofta tar och möter många hinder längs vägen. I vissa handelsavtal är kompetensen delad mellan EU och medlemsländerna, och ratificeringen av dessa avtal kräver därför en längre process. Andra handelsavtal är konstruerade på ett sätt som gör att de bedöms ligga inom ramen för EU:s exklusiva kompetens. med (Ceta) är ett avtal där den kompetensen är delad och avtalet är ännu inte ratificerat utan har endast trätt i kraft genom provisorisk tillämpning. Andra avtal, som det med Mercosurländerna, har knappt börjat sin ratificeringsresa genom medlemsländerna och EU:s institutioner. Regeringen bör prioritera att verka för att ratificeringsprocesserna påskyndas och fullföljs. Avslutningsvis vill jag påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den ska väcka och driva frågan om att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter. Jag kan konstatera att regeringen trots tillkännagivandet inte vidtagit någon åtgärd. Jag ser därför skäl för att på nytt uppmana regeringen att verka för att regeringen inte minst utifrån ett etiskt perspektiv söker ett undantag från förbudet och agerar för ett slopat förbud. De stora sälstammarna hotar fisket och jaktkvoterna måste därför öka, och en viktig del i jakten är att ta till vara det fällda bytet t.ex. genom att kunna sälja sälprodukter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En utvecklad inre marknad, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del. har länge tjänat mycket på den inre marknaden där runt tre fjärdedelar av vår handel bedrivs. Merparten av den svenska exporten går till EU/EES-området. Att den inre marknaden är öppen och fungerande säkrar jobb runt om i . Uppstår hinder blir det problem för svenska företag. Vi kan konstatera att flera gränshinder införts mellan EU-länder under den kris som uppstått som en konsekvens av coronapandemin – åtgärder som framstår som rimliga för att möta en allvarlig pandemin men som är oönskade på lång sikt eftersom de leder till att ekonomin i tar skada. Vi menar därför att en angelägen uppgift efter krisen är att återupprätta förtroendet för den inre marknaden och dess funktion. bör därför uppmana regeringen att verka för att säkra och utveckla den inre marknaden i . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En utvecklad inre marknad, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 22, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 11. Genom medlemskapet i EU får svenska företag tillgång till den inre marknaden, vilket gagnar som exportnation. Vi ser värdet i en välfungerande inre marknad med förutsägbara och rättvisa regler. menar vi att synergieffekterna av en strömlinjeformad inre marknad alltid ska vägas mot riskerna med en alltför byråkratiserad inre marknad eftersom det finns en risk för onödigt kostnadsdrivande regelkrångel för svenska företag. Vi motsätter oss också de marknads- och handelsfientliga tendenser som blossat upp inom EU med förslag likt det som vissa medlemsländer diskuterat om att lätta på EU:s prövning av företagskoncentrationer för att skapa s.k. European Champions. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En utvecklad inre marknad, punkt 10 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 11. EU är världens största integrerade marknad. Den ökade rörligheten för varor, tjänster, människor och kapital som EU möjliggjort har bidragit till tillväxt och skapat jobb, inte minst i . Vi kan dock konstatera att EU och dess medlemsländer står inför stora utmaningar. Redan innan den pågående pandemin och dess ekonomiska konsekvenser brottades många medlemsländer med svaga statsfinanser, hög arbetslöshet och låg tillväxt. Vi menar att dessa länder behöver ta krafttag för att sanera sina offentliga finanser och reformer såväl som sina arbetsmarknader och sin byråkrati. För att säkra unionens långsiktiga överlevnad ser vi framför oss att det krävs mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika – samarbete, handel och öppenhet. Att koordineringen och samarbetet inom EU har brustit under pandemin är uppenbart för alla. EU-samarbetet har dock stegvis visat att det fungerar även av kris. ser vi fortfarande att det finns en risk för ökad nationell egoism. Det är vidare viktigt att inse att coronapandemin med största sannolikhet inte är den sista kris som kommer att ställas inför, och framtida hot och utmaningar kan likaväl drabba enskilda länder som EU i sin helhet. Vi menar därför att EU måste börja rusta för att klara av nya kriser och konflikter, och att det i vissa fall kan innebära en breddning av de uppgifter som unionen har . På en rad områden är fördjupad samverkan inte bara önskvärd utan också nödvändig och vi vill se att driver på övriga medlemsstater att bidra till detta. Till dessa områden hör bl.a. EU:s inre marknad och fri rörlighet för personer och varor. I framtida kriser liksom den nu pågående är det av stor vikt att gränshinder används ytterst restriktivt och endast under korta perioder. För att upprätthålla en stark resiliens och motståndskraft är det nödvändigt att varor och förnödenheter tillåts passera nationella gränser. Detta är särskilt viktigt för länder som som har en exportberoende ekonomi. Vi menar därför att regeringen bör verka för att den inre marknaden och den fria rörligheten för personer och varor upprätthålls även i kristider. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En utvecklad inre marknad, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 11. Som ett litet exportberoende land är helt beroende av återhämtningen i EU och omvärlden i övrigt. När det går bra för går det bra för . kan inte återstarta så länge det är tvärstopp i ekonomin i övriga EU. välstånd är direkt beroende av återhämtningen i hela EU som är det svenska näringslivets hemmamarknad. EU måste fortsätta slå vakt om den fria rörligheten för varor, tjänster och kapital och motsätta sig medlemsländernas försök till protektionism. Det ska vara enkelt för företag att verka inom EU, och regelbördan för näringsidkarna måste därmed minska. anser jag att medlemsländerna måste bli mer transparenta med hur de genomför EU:s lagstiftning. Det skulle bidra till en förenklad planering för företag, säkrare investeringar och ett företagsklimat som är enklare att förhålla sig till. Klyftan mellan arbetslösa och företag som behöver arbetskraft behöver också minska. Den fria rörligheten inom EU spelar här en nyckelroll och innebär att arbetssökande kan ta sig till de områden som efterfrågar arbetskraft. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En digital inre marknad, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3207 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 21 i denna del. Att fortsätta utveckla EU:s inre marknad är central för både det svenska och europeiska välståndet. En verklig digital inre marknad kan ge svenska innovativa och konkurrenskraftiga företag större möjligheter att växa och utvecklas. Vidare skulle en sådan digital inre marknad ytterligare kunna stärka EU:s attraktionskraft som frihandelspartner och EU:s inflytande på ett mer allmänt plan. EU:s möjligheter att sprida europeiska standarder i omvärlden på området, på ett liknande sätt som EU gör inom varuhandeln, skulle också bli större och därmed underlätta för europeiska producenter. Vi menar att den typen av regulativ makt inte bör underskattas, särskilt inte när det gäller det mycket formbara digitala området. Om inte EU sätter standarder på det området kommer andra att göra det. Vi anser att EU ska underlätta och inte göra det svårare för små och medelstora företag att vara verksamma på den digitala marknaden. Det skulle gynna innovation och entreprenörskap som kan bli avgörande för att ta itu med problem i världen. bör därför uppmana regeringen att verka för en starkare europeisk digital inre marknad i enlighet med det vi här har förordat. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En digital inre marknad, punkt 11 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 21 i denna del och 2020/21:3207 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 22. Vi vill öppna den inre marknaden ytterligare. Det gäller särskilt inrättandet av en digital inre marknad med stark nätneutralitet. Regeringen bör driva på för att får större förutsättningar att skapa fler jobb och ökad tillväxt genom att EU skapar en gemensam digital inre marknad samt värnar den ekonomiska stabiliteten i unionen för att därigenom möjliggöra för fler investeringar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ekodesign, punkt 12 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 12. Den inre marknaden är ett viktigt verktyg för att införa gemensamma kriterier på miljöområdet. Vi anser att mer behöver göras för att komma till rätta med mikroplaster i vattendrag och hav. Ett stort problem är spridning av mikroplaster från tvättmaskiner. Vid tvätt av textil avges mikroplast främst genom slitage, men även genom nedbrytning. I har mikroplast från textila syntetfibrer som avges vid tvätt identifierats som den största utsläppskällan uppströms till kommunala avloppsreningsverk. EU:s ekodesigndirektiv ställer bl.a. krav på teknisk livslängd, återvinning, reparerbarhet, vattenanvändning, utsläpp till miljön samt information om farliga ämnen. Direktivet reglerar bl.a. standarden för tvättmaskiner. Vi anser att regeringen ska verka för att EU:s ekodesigndirektiv ses över i syfte att bl.a. införa gemensamma kriterier för att minska utsläppen av mikroplaster från både textiltvätt i hushåll och storskaliga tvätterier i privat och offentlig regi. Vid en översyn av direktivet bör även de mest energi- och resurskrävande produkterna fasas ut. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ekodesign, punkt 12 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2020/21:3348 av m.fl. (M) yrkande 19. För att lyckas sluta kretsloppen måste det finnas en planering för det redan i de alla första produktionsstegen när en vara designas och utformas. De materialval som görs inledningsvis följer med produkten i hela dess livscykel och påverkar möjligheten att återbruka och återvinna den i ett senare skede. För den enskilda konsumenten kan det vara svårt eller rentav omöjligt att veta vad en produkt innehåller eller hur den har tillverkats. Vi menar att politiken spelar en viktig roll här genom att ställa höga krav på produktens livslängd, energianvändning samt återvinningsbarhet. Det som brukar kallas ekodesignkrav, vilket innebär att producenten ska ta hänsyn till produktens totala miljöpåverkan redan i designstadiet. Vi menar att ekodesign är nödvändigt om det ska gå att utveckla ett resurseffektivt och cirkulärt samhälle. En avsevärd del av lagstiftningen kring ekodesign regleras på EU-nivå med syftet att unionens tillverkningsindustri ska kunna konkurrera på lika villkor. Vi vill att regeringen verkar för att unionens ekodesigndirektiv utökas till fler produktgrupper och successivt ställer högre krav på insatsvarornas hållbarhet, resurseffektiviteten, livslängden och den funktionella återvinningsgraden. Detta skulle gagna framtida generationer. En produktgrupp där vi anser att det behöver ställas skarpare krav på utformningen för att nå en mer effektiv vattenkonsumtion är produkter som används vid vattenförbrukning. Genom nationella riktlinjer och i förlängningen EU:s ekodesigndirektiv vill vi att det införs krav på att bl.a. toaletter, duschar och blandare ska vara vattensnåla. Studier gör gällande att vattenförbrukningen i hushållen kan minskas med rätt åtgärder. En bonus i sammanhanget är att en stor del av besparingen görs på varmvatten, vars uppvärmning påverkar effektsituationen i elsystemet negativt. Det finns således dubbla anledningar till att fasa ut de sämsta produkterna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Exportförbudet för snus, punkt 13 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:665 av m.fl. (SD), 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 46 och 2020/21:3507 av (M) yrkande 1. EU:s förbud mot handel med svenskt snus är enligt vår uppfattning oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. När en produkt av viss nationell särart straffas ut från den inre marknaden menar vi att det är särskilt angeläget att principen om varors fria rörlighet inom unionen värnas och lyfts fram av en frihandelsvänlig nation som . Vi menar att det inte finns några övertygande argument för att upprätthålla exportförbudet av handelspolitiska skäl; tvärtom är argumenten för att öppna EU:s gränser för snuset långt tyngre än de eventuella hälsorisker för konsumenten som kan anses vetenskapligt belagda. Men även detta blir ovidkommande så länge handeln med cigaretter, där det finns långtgående och konstaterade hälsorisker, är fullt tillåten utan några som helst handelshinder. Snus är en traditionell svensk tobaksprodukt som har utvecklats med sin samtid. Även om snus inte kan anses vara en hälsoprodukt medför det fördelar genom att bidra till en lägre förekomst av rökningsrelaterad cancer i . Genom att tillåta export av snus till EU finns det goda förutsättningar för fler svenska jobb, som frekvensen av rökningsrelaterad cancer potentiellt kan minska i EU. Förbudet mot att exportera svenskt snus inom EU är också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader i form av förlorade exportintäkter, men också uteblivna skatteintäkter som en ökad sysselsättning inom snusindustrin hade kunnat leda till. Så länge det är tillåtet att tillverka och sälja svenskt snus till myndiga personer i anser vi att samma förutsättningar ska gälla inom hela EU. Vi noterar att i ett förhandsavgörande konstaterade att exportförbudet för snus inte strider mot EU-rättsliga principer. Vi anser att det därmed finns än större anledning för att påminna både regeringen och kommissionen om att inte accepterar de regler som åberopas för förbudet. Regeringen bör därför verka för att upphäva exportförbudet för snus inom EU. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om EU:s inre marknad, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6 samt 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 75. EU:s inre marknad är betydelsefull för . av handel går till den inre marknaden. kan vi se att det finns stora möjligheter att utveckla marknaden. Den kris som följde på coronapandemin resulterade i fler gränshinder, och det finns fortfarande problem med tjänstehandeln och den digitala inre marknaden. Vi menar att inriktningen bör vara att främja en digital inre marknad med övergripande gemensamma regler, borttagande av särregler i olika länder samt att EU inte som huvudregel ska försöka reglera sönder marknader utan i stället ha som ledstjärna att måste ta en position i världen visavi t.ex. och . Uppkoppling och avreglering bör vara ledstänger i arbetet liksom rimlig reglering av datahantering. Exporten av varor och tjänster är nära sammankopplade. Exempelvis har industriprodukter ofta omfattande tjänsteinnehåll i form av mjukvaror. Vi kan konstatera att tjänstesektor har vuxit rejält och att den har vuxit i högre takt än varuhandeln . Det beror bl.a. på teknikutveckling och digitaliseringens framväxt och de nya möjligheter som den innebär. När handeln gör det möjligt att köpa och sälja via webbplatser och digitala marknadsplatser finns potential för fler företag att handla internationellt. Det gäller inte minst mindre företag. Runt en tredjedel av utrikeshandel består av tjänstehandel varav drygt hälften går till andra EU-länder. Det är av största vikt att den inre marknaden fungerar lika bra för tjänster som för varor och därför måste hinder undanröjas så att EU:s tjänstesektor blir helt integrerad. Inom EU ska det vara fri rörlighet. Vi kan tyvärr konstatera att rörligheten fungerar bättre för varor än för tjänster. Vi anser att det ligger i intresse att den inre marknaden för tjänster och digitala tjänster stärks. Fler sektorer bör omfattas av tjänstehandel, som t.ex. välfärdstjänster, för att möjliggöra för svenska aktörer inom den sektorn som håller en hög klass internationellt sett att växa utanför . Regeringen bör därför initiera ett arbete inom EU för en ökad tjänstehandel. Regeringen bör också på lämpligt sätt återkomma till med en beskrivning av de åtgärder regeringen vidtagit. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om EU:s inre marknad, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 75 och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6. När det gäller handel med vissa produkter på EU:s inre marknad vill vi framhålla vikten av standardisering och certifiering. Produkter som inte håller måttet riskerar att skapa mer skada än nytta. En sådan produkt är alkoholmätare. Vi anser därför att alla alkoholmätare som säljs på den inre marknaden bör vara godkända av ett ackrediteringsföretag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. FN-upphandlingar, punkt 15 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 2. Trots att tillhör världstoppen inom en rad, för FN intressanta, områden såsom utvecklingen av medicinteknik och klimatinnovationer är det endast en bråkdel av FN:s upphandlingar som tillfaller svenska bolag. var det av FN:s upphandlade varor och tjänster som upphandlades från , vilket vida understiger andel av FN:s budget. Vi kan konstatera att andelen inte heller ökat i jämförelse med 2014. Givet att FN totalt upphandlade varor och tjänster för ser vi att det finns en stor potential för svenska bolag att öka sin vinst om den svenska andelen kan växa. levererar främst medicinsk utrustning och laboratorieutrustning, fordon samt utbildnings- och städmaterial. På tjänstesidan levererar tjänster inom administration, bygg- och ingenjörsområdet och transportområdet. är en stor bidragsgivare, men har väldigt få svenska företag varit med i upphandlingarna. De som har haft rätt förutsättningar har dock gjort intressanta affärer. Många handelskamrar har dessutom byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. behöver skapa förutsättningar för svenska företag att delta i, och konkurrera på en rättvis spelplan för, internationella upphandlingar. Genom att t.ex. stärka kunskapen på området inom svenska handelskamrar och Business tror vi att de svenska bolagens andel kan öka. Vi anser därför att regeringen bör bistå svenska företag genom att utveckla insatser som ökar deras möjligheter att medverka i FN-upphandlingar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Livsmedelsexport, punkt 16 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 15, 2020/21:2302 av (M) och 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 38. har en omfattande livsmedelsproduktion och hela livsmedelskedjan har utvecklats rejält . är också ett framstående land när det gäller mat och matlagning. Vi kan konstatera att det finns såväl mindre som större företag inom livsmedelsbranschen som lyckats väl med export till andra länder. Drycker och dryckesproduktion har t.ex. utvecklats på ett imponerande sätt. Vi bedömer dessutom att möjligheten för exporten att öka är god. Vi anser att bör uppmana regeringen att värna och utveckla den svenska livsmedelsexporten. I arbetet bör man dra lärdom från erfarenheter från tidigare satsningar på området, som t.ex. Matlandet . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Livsmedelsexport, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2020/21:2302 av (M), 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 15. De landsbygdsnära näringarna sysselsätter uppskattningsvis 400 000 personer i , och svensk livsmedelsindustri har ett beräknat exportvärde motsvarande . ser vi att det finns en stor potential att öka exporten inom livsmedelsindustrin, men små och medelstora livsmedelsföretag behöver få ökat stöd med kompetensutveckling för att därigenom bli bättre på att exportera svenska livsmedel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Livsmedelsexport, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: