bet · H901FiU11 · 2021-11-18 00:00:00 — Utskottet tillstyrker propositionens förslag till ändringsbudget. Totalt berörs 22 utgiftsområden av förslagen i propositionen. Regeringen föreslår höjda ramar för 20 utgiftsområden och anslagsförändringar inom 1 utgiftsområde som innebär en oförändrad ram. I propositionen föreslås att 36 anslag ökas och 2 anslag minskas. Vidare föreslås ändringar av sju beställningsbemyndiganden. Utskottet ställer sig bakom propositionens förslag om en ändring i järnvägslagen som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från järnvägslagens regler om avgifter så att de möjligheter som ges i förordning (EU) 2020/1429 att låta infrastrukturförvaltare sänka, avstå från eller senarelägga avgifter kan tillämpas. Lagen föreslås träda i kraft . Anslagsförändringarna i ändringsbudgeten innebär att anvisade medel föreslås ökas med netto . De föreslagna anslagsökningarna uppgår till och de föreslagna anslagsminskningarna till . I betänkandet finns en reservation (SD) och fem särskilda yttranden (M, C, V, KD, L). , , , och Liberalerna har avstått från ställningstagande i förslaget till riksdagsbeslut. Skälen till detta redovisas i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:2 Höständringsbudget . Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Höständringsbudget (SD) 1.Höständringsbudget (M) 2.Höständringsbudget (C) 3.Höständringsbudget (V) 4.Höständringsbudget (KD) 5.Höständringsbudget (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag 2021 Bilaga 3 Motionärernas förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag 2021 Bilaga 4 Regeringens förslag till ändrade beställningsbemyndiganden Bilaga 5 Utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag 2021 Bilaga 6 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lag om ändring i järnvägslagen (2004:519) antar regeringens förslag till lag om ändring i järnvägslagen (2004:519). Därmed bifaller proposition 2021/22:2 punkt 1. Ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2021/22:2 punkterna 2 och 4 samt avslår motion 2021/22:4091 av m.fl. (SD). bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:2 punkt 3. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (M)*, (SD), (S), (C)*, (V)*, (M)*, (SD), (S), (KD)*, (S), (L)*, (SD), (M)*, (S) och (MP). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning Med stöd av 9 kap. 4 § regeringsformen kan besluta om en ny beräkning av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag. Enligt 7 kap. 9 § riksdagsordningen är det finansutskottet som bereder förslag om ändringar i statens budget. Av 11 kap. 18 § framgår att huvudregeln är att ändringar i statens budget beslutas av genom ett enda beslut. I höständringsbudgeten (prop. 2020/21:2) föreslår regeringen ändrade anslag och ramar. Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:2 förvaltningsanslag inom utgiftsområde 1 höjas. I propositionen föreslår regeringen också en ändring i järnvägslagen (2004:519). Vidare föreslår regeringen ändringar i fråga om sju beställningsbemyndiganden. Totalt berörs 22 utgiftsområden av förslagen i propositionen. Regeringen föreslår höjda ramar för 20 utgiftsområden och anslagsförändringar inom 1 utgiftsområde som innebär en oförändrad ram. I propositionen föreslås att 36 anslag ökas och 2 anslag minskas. Inom 1 utgiftsområde föreslås endast ändring av ett beställningsbemyndigande. Anslagsförändringarna i ändringsbudgeten innebär att anvisade medel föreslås ökas med netto . De föreslagna anslagsökningarna uppgår till och de föreslagna anslagsminskningarna till . En följdmotion (SD) har väckts. Flera av förslagen i ändringsbudgeten rör andra utskotts ämnesområden, och därför har finansutskottet gett 13 utskott tillfälle att yttra sig över förslagen. har yttrat sig genom protokollsutdrag. Övriga tolv utskott som inbjudits att yttra sig har beslutat att inte lämna något yttrande (, justitieutskottet, utrikesutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet). I bilaga 1 förtecknas behandlade förslag. I bilaga 2 redovisas regeringens förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag . I bilaga 3 finns motionärernas förslag till ändrade ramar och anslag. I bilaga 4 finns regeringens förslag till ändrade beställningsbemyndiganden. I bilaga 5 finns utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslagbeställningsbemyndiganden. Vissa av de ändringar som gäller utgiftsområdena 2 och 15 och som beslutat om på ändringsbudget är inte beaktade i proposition 2021/22:2. I bilaga 5 med utskottets förslag har dessa ändringar beaktats. I bilaga 6 finns regeringens lagförslag. har vid följande nio tillfällen beslutat om ändringar i budgeten : Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175–181) Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen (prop. 2020/21:78, bet. 2020/21:FiU41, rskr. 2020/21:213–215) Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182–184) Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset (utskottsinitiativ, bet. 2020/21:FiU46, rskr. 2020/21:237–239) Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:199–205) Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:229–231) Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:166, bet. 2020/21:FiU49, rskr. 2020/21:248) Vårändringsbudget samt förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar –(prop. 2020/21:99, prop. 2020/21:202, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:416–422). Utskottets förslag i korthet godkänner propositionens förslag till ändrade utgiftsramar och anvisar ändrade anslag enligt propositionen. antar propositionens förslag om en ändring i järnvägslagen (2004:519). beslutar om ändrade beställningsbemyndiganden enligt regeringens förslag. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (C), 3 (V), 4 (KD) och 5 (L). Även om effekterna av pandemin nu är mer begränsade sätter den sin prägel även på den aktuella propositionen. Det finns behov av att tillföra medel till vaccinationer samt fortsatt testning och smittspårning men även för att stödja vissa kulturverksamheter. Vidare behöver en del resurser tillföras inom klimatområdet både till följd av pandemin och för genomförandet av beslutade reformer. Därutöver behöver rättsväsendet tillföras ytterligare medel på grund av hög belastning. De förslag som lämnas i propositionen innebär att anvisade medel ökar med sammanlagt . Anslagsökningarna uppgår till och anslagsminskningarna till . Förslagen i propositionen försämrar statens budgetsaldo och den offentliga sektorns finansiella sparande med . Skillnaden mellan anvisade medel och effekten på statens budgetsaldo och påverkan på det finansiella sparandet förklaras av att en del av ökningen av anvisade medel för EU-avgiften är en täckning av en utnyttjad anslagskredit som påverkade saldot och det finansiella sparandet 2020. Budgetsaldot och det finansiella sparandet påverkas inte heller av en ökning av anvisade medel för utjämningsbidrag för LSS-kostnader eftersom utjämningsbidraget motsvaras av en lika stor utjämningsavgift från kommunerna, som redovisas mot inkomsttitel på statens budget. Av de sammanlagda anslagsförändringarna avser förändringar hänförliga till ändrade volymer eller makroekonomiska förutsättningar. Av detta belopp avser en höjning och återställande av en utnyttjad anslagskredit av EU-avgift och ökade utgifter för bostadstillägg till pensionärer. Resterande avser diskretionära beslut. Av dessa utgör ökade resurser för testning och smittspårning av covid-19, ökade utbetalningar av klimatbonus, kompensation till för nedsättning av banavgifter och kostnader för vaccin. De förändringar av beställningsbemyndiganden som föreslås i propositionen uppgår sammantaget till . Störst ökning av statens åtaganden, sammanlagt , kan hänföras till trängselskatter i och . Tillfällig nedsättning av banavgifter med anledning av covid-19 antog och rådet förordning (EU) 2020/1429 om fastställande av åtgärder för en hållbar järnvägsmarknad mot bakgrund av covid-19-utbrottet. Förordningen innebär att medlemsstaterna under en närmare angiven referensperiod får tillåta infrastrukturförvaltare att sänka, avstå från eller senarelägga vissa avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastrukturen under förutsättning att regler för statligt stöd följs. Referensperioden är enligt förordningen mars–men den innehåller en bestämmelse som ger Europeiska kommissionen möjlighet att genom delegerade akter förlänga referensperioden, som längst till . Om medlemsstaten väljer att utnyttja dessa möjligheter ska infrastrukturförvaltarna kompenseras för intäktsbortfallet. antogs kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1061 om förlängning av förordningens referensperiod till . I denna proposition föreslås att medel anslås för att utnyttja de möjligheter till sänkning av avgifter som ges i förordningen. Detta görs för att minska pandemins konsekvenser på järnvägsoperatörernas ekonomiska situation. För att detta ska vara möjligt krävs att det i järnvägslagen (2004:519) införs ett bemyndigande att meddela undantag från lagens krav på avgiftsuttag. Regeringen föreslår således en ändring i järnvägslagen (2004:519) som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från järnvägslagens regler om avgifter så att de möjligheter som ges i förordning (EU) 2020/1429 att låta infrastrukturförvaltare sänka, avstå från eller senarelägga avgifter kan tillämpas. Lagen föreslås träda i kraft . Med anledning av förslaget om lagändring föreslår regeringen att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ökas med 1 . Det förslaget redovisas nedan. Ändringar som rör statens utgifter Här följer en redovisning av förslagen per utgiftsområde. Därefter redovisas motionen. Spridningen av sjukdomen covid-19 och de restriktioner som införts med anledning av denna har medfört att intäkterna från visningar av de kungliga slotten har minskat. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna behövs ett stöd för uteblivna intäkter. Stödet bör i sin helhet fördelas till Kungliga slottsstaten. Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten bör därför ökas med . När det gäller anslag 2:2 förvaltningsanslag anförs att coronapandemin har medfört ökade kostnader för digitala möten. Anslaget bör därför ökas med . har bl.a. också en parlamentarisk utredning om arbete under coronapandemin tillsatts. Anslaget bör därför ökas med . Den fortsatta renoveringen av ledamotshuset har inneburit ökade kringkostnader . Anslaget bör därför ökas med . behövs ett utökat tjänstemannastöd för nämnderna. har också socialutskottet beslutat om en utredning om hur placerade barns och ungas rättigheter kan stärkas. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 2:2 förvaltningsanslag ökas med . beslutade regeringen om propositionen Fortsatt giltighet av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2020/21:219). I propositionen föreslås att lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 och lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen förlängs till utgången av , vilket motsvarar en förlängning . Detta medför ytterligare kostnader för länsstyrelserna för fortsatt tillsyn utifrån covid-19-lagen. Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. bör därför ökas med . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Den skadeståndsersättning som Kammarkollegiet ansvarar för att betala ut kommer att uppgå till ett högre belopp än vad som tidigare beräknats. Anslaget 1:2 Kammarkollegiet bör därför ökas med . I budgetpropositionen föreslår regeringen att resurser tillförs för ett nytt grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Regeringen avser att inrätta den nya offentliga omställningsorganisationen vid Kammarkollegiet. För att förbereda införandet av denna organisation behöver anslaget tillföras . Sammantaget bör därmed anslaget 1:2 Kammarkollegiet ökas med . Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution I budgetpropositionen föreslår regeringen att resurser tillförs för ett nytt grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Regeringen avser att inrätta den nya offentliga omställningsorganisationen vid Kammarkollegiet. behöver påbörja arbetet med viss it-utveckling för att kunna lämna information till Kammarkollegiet. Anslaget 1:1 bör därför ökas med . När det gäller anslaget 1:1 har utgifterna för verksamheten blivit högre än vad som tidigare beräknats. Det beror bl.a. på upprätthållande av det inreseförbud från de nordiska grannländerna, övriga EU-medlemsstater och tredjeländer som har gällt under pandemin. Därutöver har personalrelaterade utgifter ökat mer än beräknat, huvudsakligen till följd av den snabba och kraftiga utbyggnaden av . Anslaget 1:1 bör därför ökas med . Beläggningssituationen i häkten och anstalter är fortsatt ansträngd. Kriminalvården bör ges stärkta förutsättningar att vidta nödvändiga åtgärder för att verksamheten ska upprätthålla kvalitet och effektivitet och bedrivas med god säkerhet. Anslaget 1:6 Kriminalvården bör därför ökas med . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Med anledning av spridningen av covid-19 lämnade Försvarsmakten enligt förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet –stöd till kommuner och regioner utan att ta ut någon avgift. Det stöd som lämnades har finansierats från anslaget. Försvarsmakten bör ersättas för dessa kostnader och anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap bör därför ökas med . /19 har ansvarsförhållandena mellan Försvarsmakten och justerats, vilket även har medfört ett förändrat arbetssätt vad avser uppföljning av ingångna ekonomiska åtaganden. Försvarsmakten har i beräkningarna av ingångna åtaganden för budgetåren 2019 och 2020 underskattat åtagandena. Det beror i huvudsak på att redan ingångna avtal inte successivt omvärderats när det gäller prisläge, förseningar eller avtalsförlängningar. Bemyndigandet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap bör därför ökas med 2 . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har fått ett uppdrag att tillsammans med och länsstyrelserna samordna, stärka och utveckla kommunikationsinsatserna riktade till allmänheten med anledning av pandemin. Regeringen bedömer att arbetet med kommunikationsinsatserna behöver fortsätta under den resterande delen av 2021. Anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör därför ökas med . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I biståndsramen ingår kostnader som klassificeras som bistånd (official development assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (/Dac). Kostnader för att ta emot asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer i ingår, i enlighet med /Dacs riktlinjer, i biståndsramen. Dessa kostnader finansieras från utgiftsområdena 8 Migration och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Till följd av spridningen av covid-19 väntas antalet nya asylsökande bli lägre än vad som tidigare antagits. Det medför att de kostnader för asylsökande som kan klassificeras som bistånd blir lägre än beräknat. För att bibehålla biståndsramen, vilken ska uppgå till av BNI, bör anslaget 1:1 Biståndsverksamhet därför ökas med . Med anledning av pandemin har påfyllnadsförhandlingarna för Internationella utvecklingsfondens 20:e påfyllnad (20) tidigarelagts. För att möjliggöra deltagande i dessa förhandlingar behöver utrymmet att ingå ekonomiska åtaganden utökas. Bemyndigandet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet bör därför ökas med 9 . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ingick Europeiska unionens stats- och regeringschefer en politisk överenskommelse om ett återhämtningsinstrument för att mildra effekterna av krisen till följd av spridningen av covid-19. Instrumentet omfattar i lån och bidrag till medlemsstaterna. Merparten av medlen kommer att kanaliseras genom faciliteten för återhämtning och resiliens i enlighet med och rådets förordning (EU) 2021/241 av om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EU:s förordning om faciliteten för återhämtning och resiliens). Varje medlemsstat som vill få del av medel från faciliteten måste lämna in en nationell återhämtningsplan till Europeiska kommissionen. Regeringen beslutade om återhämtningsplan. berörs av Äldreomsorgslyftet, som omfattas av den svenska återhämtningsplanen. Regeringen avser att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att den aktuella delen av återhämtningsplanen ska kunna genomföras. Arbetet ska bestå i att säkerställa processer för utbetalning av stöd och att tillhörande villkor motsvarar de krav som ställs i EU:s förordning om faciliteten för återhämtning och resiliens. behöver tillföras ytterligare medel för detta arbete. Anslaget 1:1 bör därför ökas med . När det gäller anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård finns flera delar som ger anledning till ändringar. Regeringen beslutade om propositionen Fortsatt giltighet av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2020/21:219). I propositionen föreslås att lagarna förlängs till utgången av , vilket motsvarar en förlängning . Detta medför ytterligare kostnader för kommunerna som bedriver tillsyn med stöd av lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Anslaget bör därför ökas med . Fortsatt storskalig PCR-testning, antigentestning och smittspårning är viktiga verktyg för att pressa ned smittspridningen i landet. För att möta behovet av en fortsatt storskalig testning behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med 6 . En hög vaccinationstäckning krävs för en god immunitet mot covid-19 i befolkningen. bedömer att det /22 kan bli aktuellt med en påfyllnadsdos för ett antal grupper. Dessa grupper är äldre personer, personer med nedsatt immunförsvar och personer i medicinska riskgrupper. Regionerna får ersättning per utförd vaccination, vilket medför ökade utgifter för genomförda vaccinationer. Anslaget bör därför ökas med . Den överenskommelse som regeringen och Kommuner och Regioner ingick innebär bl.a. att staten åtar sig att betala för vaccin. Ett eventuellt behov av påfyllnadsdoser för vissa grupper /22 medför ökade kostnader. bedöms framöver ha ett överskott av vaccin mot covid-19, som är möjligt att vidareförsälja eller donera. har bemyndigat regeringen att besluta att till andra stater eller den globala vaccinupphandlingsmekanismen Covax sälja vaccin mot covid-19 som inte längre behövs för att säkerställa det nationella behovet till ett pris som inte uppfyller kravet på affärsmässighet (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:417). Om vaccin säljs till ett pris som understiger inköpspriset uppstår en kostnad, motsvarande denna mellanskillnad, som belastar anslaget. Vid försäljningar kommer regeringen att sträva efter dels att täcka en så stor del som möjligt av det inköpspris som betalat, dels att inga vacciner ska behöva kasseras. För att täcka de ökade kostnaderna för vaccin till den egna befolkningens behov, och för att vaccin ska kunna säljas vidare till ett pris som understiger inköpspriset, behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med 1 . beslutade , med anledning av spridningen av covid-19, att tillföra sammanlagt 20 för regioners och kommuners merkostnader inom sjukvården och inom omsorgen om äldre och personer med funktionsnedsättning. Statsbidraget omfattade perioden februari–. beslutade om ytterligare 1 för en ny ansökningsomgång för statsbidraget till kommuners och regioners merkostnader för (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:177). Mot bakgrund av de inkomna ansökningarna är de tillförda medlen för inte tillräckliga för att täcka kommunernas och regionernas merkostnader. Anslaget bör därför ökas med . har på uppdrag av regeringen köpt in skyddsutrustning, annan materiel och medicinteknisk utrustning under pandemin för att säkra den nationella tillgången i de fall kommuners och regioners egna resurser inte räcker till. har även i uppdrag att på nationell nivå, vid behov, säkra tillgången till sådana läkemedel som behöver användas i vården av patienter som insjuknat i covid-19. För att säkra den nationella tillgången till utrustning, materiel och läkemedel som köps in till följd av spridningen av covid-19, och möjliggöra lagerhållning av detta, bör anslaget ökas med . Med anledning av spridningen av covid-19 har antalet individer som har rätt till smittbärarpenning ökat kraftigt. Kostnaden för smittbärarpenning är beroende av utvecklingen av den fortsatta smittspridningen och av rekommendationer om vilka individer som bör få förhållningsregler enligt smittskyddslagen och således är berättigade till smittbärarpenning. För att täcka de ökade kostnaderna behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 8 . När det gäller bemyndigandet för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård anför regeringen att för att den på nationell nivå ska kunna säkerställa storskalig testning för pågående infektion av covid-19 och för serologisk testning behöver nya avtal träffas eller ingångna avtal förlängas. För att ingå sådana avtal som medför behov av anslagsmedel på statens budget behövs ett bemyndigande. har i uppdrag att på nationell nivå säkerställa att alla behövliga strukturer för testning och testningens följder finns på plats. För att säkerställa detta har med stöd av ett bemyndigande från bl.a. ingått avtal med olika leverantörer (bet. 2020/21:FiU11, rskr. 2020/21:68). Dessa avtal löper ut /22. För att inte testkapaciteten i landet ska minska kan avtalen behöva omförhandlas eller förlängas före utgången av 2021. Detta kan komma att medföra ekonomiska åtaganden uppgående till 1 som ska infrias 2022. Det finns vidare åtaganden inom området farmaci som har beslutat om med stöd av ett bemyndigande som lämnat (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Utestående åtaganden i denna del beräknas uppgå till . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2022. har ett nationellt ansvar för folkhälsofrågor såsom att verka för ett effektivt smittskydd och skydda befolkningen.