bet · H901SkU1 · 2021-12-07 00:00:00 — Resultatet av arbete, t.ex. antalet beslag, har bidragit till brottsbekämpningen och en ökad samhällsnytta. Arbetet med att upptäcka och förhindra brottslighet i ärenden som handläggs hos har visat positivt resultat. Även arbete med att upptäcka, förhindra och utreda brott har utvecklats fördelaktigt. Allt fler folkbokföringsbrott har utretts, och regeringen bedömer att det tillsammans med utförda bosättningskontroller och utredningar av andra uppgifter som registrerats i folkbokföringen har förebyggt och motverkat brottslighet. Regeringen ser positivt på hur utgiftsområdets myndigheter har bidragit till samverkan mot organiserad brottslighet. Genom att respektive myndighets verktyg kan utnyttjas i samverkan har större effekt uppnåtts än om vardera myndigheten hade agerat på egen hand. Det har medfört goda resultat. Regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelsen är god och att myndigheternas insatser i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. , och får höga resultat i förtroendeundersökningar. Myndigheterna bidrar till ett väl fungerande samhälle, där det är enkelt att göra rätt, där var och en gör rätt för sig och inte blir överskuldsatt. Felaktigheter i folkbokföringen skapar problem för hela samhället. Uppgifterna från folkbokföringen ligger till grund för andra myndigheters beslut. Kunskapen om folkbokföringsbeslutet behöver förbättras och folkbokföringsfelets utveckling följas . Det är viktigt att på ett effektivt sätt använder de nya verktygen för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. I arbetet med att motverka brottslighet behöver myndigheterna kontinuerligt uppmärksamma risker och identifiera effektiva motåtgärder eftersom brottslingar hittar nya och fler tillvägagångssätt för att agera och finansiera sin verksamhet. Samverkan med andra är central för att motverka brottslighet eftersom frågorna är komplexa och berör flera myndigheter. har en avgörande roll i att stoppa narkotika och skjutvapen från att föras in i landet. Det är viktigt att kan förstärka det brottsbekämpande arbetet och bibehålla en hög ambition i kontrollverksamheten. har i och med en lagändring fr.o.m. getts utökade möjligheter att ingripa mot brott, exempelvis vid misstanke om utförsel av stöldgods, människosmuggling eller penningtvätt, även om det är polisen som ska utreda brottet. har tillkännagett för regeringen att regeringen skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt (bet. 2018/19:SkU25, rskr. 2018/19:299). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka förutsättningarna för förändrad lagstiftning i fråga om mervärdesskatt vid inhyrd vårdpersonal och inhyrd personal för social omsorg (dir. 2020:20). Huvudmotivet var att neutralisera konsekvenserna av en förändrad skatteplikt, för att på så sätt uppnå flexibilitet för bemanningen inom hälso- och sjukvården, tandvården och den sociala omsorgen. Uppdraget redovisades i betänkandet Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och omsorg (SOU 2021:40). Betänkandet bereds inom . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. tillkännagav för regeringen att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). Därefter har ett flertal successiva steg vidtagits för att avskaffa reklamskatten. Detta har primärt skett genom att skattesatsen har sänkts och att gränsen för redovisningsskyldighet har höjts. Regeringen bedömer därför att det nu finns förutsättningar att avskaffa reklamskatten helt, i linje med tillkännagivande. Reklamskatten bör avskaffas fr.o.m. . Förslaget bedöms minska skatteintäkterna med ca 2022. Regeringen har lämnat förslag om avskaffad reklamskatt i proposition 2021/22:20 Avskaffad reklamskatt. Ärendet kommer att behandlas i 2021/22:FiU1. tillkännagivande är inte slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen det som anförs i reservation 15 under punkt 16 om (bet. 2011/12:SkU13 reservation 15 punkt 16, rskr. 2011/12:170). Av tillkännagivandet följer att skatteavtalet med måste förhandlas om i syfte att förbättra balansen mellan bosättningskommun och arbetskommun vid beskattning av gränspendlare i (se s. 65 och 66 i bet. 2011/12:SkU13). För att möjliggöra ett ställningstagande i frågan pågår ett gemensamt arbete med för att utvärdera den utjämningsordning som finns avtal mellan och om vissa skattefrågor, det s.k. , se lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna, bilaga 4. tog regeringen kontakt med den danska regeringen i syfte att förbereda en eventuell omförhandling av . Arbetet planeras att återupptas när det bedöms lämpligt mot bakgrund av spridningen av sjukdomen covid-19. I ett sådant arbete utgör tidigare diskussioner och arbete en naturlig utgångspunkt. Vidare kommer behov av att utvidga utjämningsordningens omfattning att lyftas från svensk sida. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik trädde i kraft , och skatt enligt lagen började tas ut fr.o.m. . I förarbetena till lagen angav regeringen att skatten och dess utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.16.3.1). har därefter tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att genomföra en utvärdering av kemikalieskatten (bet. 2017/18:SkU10 punkt 7, rskr. 2017/18:199). Enligt tillkännagivandet är det angeläget att regeringen följer utvecklingen på området och att det görs en utvärdering av samhällsekonomiska och andra effekter av kemikalieskatten (bet. 2017/18:SkU10 s. 36). Regeringen beslutade att ge och Kemikalieinspektionen i uppdrag att utvärdera skatten utifrån dess samhällsekonomiska effekter, den administrativa bördan, vilka ämnen som omfattas av lagen samt lagens bilaga (Fi2019/04008). Resultatet av utvärderingen redovisades i två rapporter. Den första delen redovisades och innehåller myndigheternas bedömning. Den andra delen redovisades, efter att myndigheterna ansökt om och beviljats förlängd svarstid, och innehåller förslag till förändringar. Den utvärdering som efterfrågades i det ovan nämnda tillkännagivandet från är därmed genomförd. Regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. Regeringens resultatredovisning ska ge ett underlag för ställningstagande till regeringens budgetförslag. ska med grund i resultatredovisningen ha möjlighet att bilda sig en uppfattning om hur de statliga resurserna fördelas enligt de politiska prioriteringarna och huruvida de statliga insatserna lett till de avsedda resultaten. Utgångspunkten för utskottets genomgång av regeringens resultat-redovisning är att det ska vara möjligt att följa ett samband mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och mäts bl.a. genom uppbördsförlusternas storlek och skattefelets utveckling. Det är viktigt att motverka att samhällssystemen utnyttjas på ett sätt som inte är avsett. Det kräver att myndigheterna kontinuerligt uppmärksammar risker och identifierar motåtgärder. Samverkan mellan myndigheter är också centralt eftersom frågorna är komplexa och berör flera myndigheter. Ersättningar och bidrag från välfärdssystemen ska lämnas till dem de är avsedda för och inte till oseriösa aktörer eller kriminella. Det är viktigt att myndigheterna fortsätter att delta i det myndighetsgemensamma arbetet så att rätt personer får det stöd de är berättigade till och risken minskar för att systemen utnyttjas av oseriösa aktörer. Det är positivt att , och har kunnat utföra sina uppdrag trots att de, där det varit möjligt, ställt om verksamheten till distansarbete med anledning av sjukdomen covid-19. har också gjort ett mycket gott arbete med att med kort varsel ställa om resurser från verkets ordinarie verksamhet till helt nya arbetsuppgifter på grund av pandemin. Felaktigheter i folkbokföringen skapar problem för hela samhället eftersom uppgifter från folkbokföringen ligger till grund för andra myndigheters beslut. Det är viktigt att på ett effektivt sätt använder de nya verktyg som myndigheten fått för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Det är viktigt med ett fortsatt aktivt arbete för att se till att uppgifterna i folkbokföringen är korrekta. Det är positivt att arbete med att bedöma skattefelet utvecklas och utvidgas för att man i förlängningen ska kunna följa skattefelets utveckling . Utskottet anser att det är viktigt att kan förstärka det brottsbekämpande arbetet och bibehålla en hög ambition i kontrollverksamheten. utökade möjligheter att ingripa mot brott t.ex. vid misstanke om utförsel av stöldgods, människosmuggling eller penningtvätt är ett steg i rätt riktning. Arbetet med att förhindra stöldgods att lämna landet behöver fortsatt stärkas. Utskottet ser positivt på insatser för att motverka välfärdsbrott genom interna kontroller för att upptäcka fiktiva fordringar eller brottsrelaterade skulder. Arbetet har varit framgångsrikt och inneburit att bl.a. ogrundade ansökningar om betalningsföreläggande har stoppats. När det gäller de redovisade resultaten konstaterar utskottet sammanfattningsvis att trots att målet för utgiftsområdet är abstrakt och komplext redovisar regeringen tydligt de resultat och bedömningar som redovisningen bygger på. Utskottet anser att bedömningsgrunderna är ändamålsenliga och tillför mycket relevant information för att göra en bedömning av hur utgiftsområdet utvecklas. Utskottet konstaterar att samtliga myndigheters måluppfyllelse är god och att myndigheterna i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet genom att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag samt motverka brottslighet. Utskottet anser att denna målsättning fordrar att myndigheterna bedriver ett aktivt och långsiktigt arbete för att stärka allmänhetens och företagens förtroende för verksamheterna. Insatserna för att bekämpa skattefusk, folkbokföringsbrott, ekonomisk brottslighet och överskuldsättning är av stor betydelse och bidrar till ett väl fungerande samhälle. Utskottet vill framhålla att myndigheterna prioriterar och bedriver ett aktivt utvecklingsarbete och att detta arbete väl ryms inom de anslag som regeringen föreslagit. Utskottet har inga invändningar mot regeringens redovisning av tillkännagivanden. Statens budget inom utgiftsområde 3 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt utskottets förslag i bilaga 3. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). Målet för utgiftsområde 3 är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag samt motverka brottslighet (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:SkU1, rskr. 2017/18:78). Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution omfattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Nära knutet till och starkt integrerat med huvuduppgifterna finns verksamhet såsom folkbokföring, fastighetstaxering, id-kort, bouppteckningar, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. Inom skatte- och tull- och exekutionsområdet bedrivs även brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter inom respektive område. bedriver verksamhet inom utgiftsområdet genom att medverka och ansvara för tullkontroller till sjöss. Regeringen föreslår att för anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt följande. Utgiftsområdets sammanlagda utgifter uppgick till ca . Prognosen för utfallet är ca högre, vilket är ca lägre än anvisade anslag. Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är ca lägre än 2021. Minskningen beror på att det tillfördes tillfälliga medel till främst . Regeringen föreslår att 8 anvisas under anslaget 1:1 . beräknas anslaget till 8 respektive 8 . Tabell 2 Anslagsutveckling 1:1 beslutade att utöka både det ordinarie omställningsstödet till juli–och omställningsstödet till vissa särskilt drabbade företag maj–(prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:416). handläggning och kontroll av dessa stöd kommer att pågå även . Anslaget föreslås därför ökas 2022 med . är handläggande myndighet för den del av stödet för korttidsarbete som kan aktiveras vid en synnerligen djup lågkonjunktur. Regeringens avsikt är att fr.o.m. ska bli handläggande myndighet även för den del av stödsystemet som hanterar . Anslaget föreslås därför ökas med 2022. Anslaget beräknas ökas med . Anslaget 1:4 inom utgiftsområde 24 Näringsliv föreslås minskas med motsvarande belopp. behöver använda uppgifterna från informationsutbytet med andra länders skatteadministrationer effektivt för att säkerställa rätt beslut om skatt och motverka skattefusk. Regeringen förslår därför en tillfällig satsning fram . Anslaget föreslås ökas med 2022. Anslaget beräknas ökas med 2023 och med 2024. Illegal avfallshantering är ett växande problem både nationellt och internationellt. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för att stärka arbete mot brottslighet inom avfallsområdet. Anslaget beräknas ökas med 5 miljoner . Regeringen föreslår att resurser tillförs för ett nytt grundläggande omställnings- och kompetensstöd (se utg.omr. 14 avsnitt 4.5). behöver genomföra viss it-utveckling för att kunna lämna information till Kammarkollegiet. Anslaget föreslås därför ökas med 2022. ska utreda och vid behov lämna förslag på åtgärder som krävs för att göra det möjligt att hindra felaktiga utbetalningar som upptäcks i samband med handläggning och kontroll av lönegarantiärenden. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022. I budgetpropositionen beräknades anslaget ökas med 2022 och med för att finansiera förändringar till följd av nya regler om faderskap och föräldraskap. Anslaget ökas nu planenligt. I budgetpropositionen ökades anslaget för hantering och kontroll av utbetalningar av omställningsstöd. Anslaget minskas nu planenligt med eftersom det rörde sig om en tillfällig förstärkning . I budgetpropositionen minskades anslaget för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur. Anslaget minskas därför planenligt med ca 2022. I både budgetpropositionen och i budgetpropositionen ökades anslaget för att stärka arbete med att bekämpa välfärdsbrott och effektivisera folkbokföringsverksamheten. Anslaget minskas planenligt med till en kvarvarande förstärkning om 2022. Anslaget beräknas minskas med till . Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:2 . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . Tabell 3 Anslagsutveckling 1:2 Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för att ska kunna förstärka det brottsbekämpande arbetet och bibehålla en hög ambition i kontrollverksamheten. Myndighetens arbete är beroende av väl fungerande it-stöd som är författningsstyrt och resursförstärkningen avser även insatser inom it-området. beräknas anslaget öka med och med . Illegal avfallshantering är ett växande problem både nationellt och internationellt. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för att stärka arbete mot brottslighet inom avfallsområdet. Regeringen beräknar att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:3 . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . Tabell 4 Anslagsutveckling 1:3 Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för att finansiera förändringar till följd av planerade förslag om stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer. Anslaget 1:10 Ersättning för skador på grund av brott inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet föreslås minskas med motsvarande belopp. För att finansiera nya arbetsuppgifter till följd av planerade förslag om ökade krav på och stärkt tillsyn över företagsrekonstruktörer föreslår regeringen att anslaget ökas med 2022. Anslaget beräknas ökas med . I budgetpropositionen minskades anslaget för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur. Det innebär att anslaget planenligt minskas med 2022. I budgetpropositionen föreslog regeringen en ny finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, där den dåvarande radio- och tv-avgiften ersattes med en public service-avgift. I förslaget uppskattas att antalet skulder knutna till radio- och tv-avgifter successivt minskar för att helt upphöra 2023. Anslaget minskas planenligt med 2022. I kommittémotion 2021/22:4116 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 anförs att har allvarliga problem med grov organiserad brottslighet, omfattande utanförskap och bidragsbrott. Brister i kontrollen av folkbokföringen är en av flera faktorer som lagt grund till att dessa problem är så pass omfattande. Det är centralt att staten kan fastställa vilka som lever i och säkra ordning och reda. Exakt hur omfattande problemen är vet ingen. En folkbokföring som staten inte har kontroll över medför dock en stor kostnad för skattebetalarna och försvårar arbetet att hjälpa de som behöver samhällets stöd allra mest. En nationell folkräkning är en kraftfull insats som kan stävja problemen med felaktig folkbokföring och välfärdsbrottslighet. I budgetförslag kommer att tilldelas för förberedelserna för en nationell folkräkning, följt av ett höjt anslag om för genomförandet av en nationell folkräkning. Budgetsatsningen avser resurstillskott till . De medel som tillförs kan även användas för att täcka kommunernas extra kostnader i samband med genomförandet av en folkräkning. Bara några enstaka procent av resurser går till att kontrollera utförsel av gods. bör ges en tydlig befogenhet och ett tydligt uppdrag att genomföra systematiska stickprovskontroller vid utförsel ur landet för att stoppa transporter av stöldgods och även kunna kvarhålla stöldgodset när det påträffas. som ofta upptäcker misstänkta brott kopplat till penningtvätt, bör kunna ha goda möjligheter att utreda dem. menar själva att deras bristande befogenhet kring penningtvättbrott försvårar möjligheten att få en helhetsbild över den brottsliga verksamheten och de kriminella. bör ges goda möjligheter att utreda och arbeta mot penningtvättbrott. För att förbättra möjligheter att upprätthålla gränsskyddet, öka det brottsbekämpande arbetet och skapa förutsättningar för myndighetens nya befogenheter ökar anslagen kommande år. avvisar regeringens förslag om 70 miljoner till till förmån för höjning av anslaget med , och . Det höjda anslaget ska säkra att tulltjänstemännen blir fler och att de nya befogenheterna och uppgifterna kan tillgodoses utan att ge avkall på det nuvarande uppdraget och nedprioritering av annan verksamhet. Det är av särskild vikt att servicearbetet vid export och import inte får nedprioriteras när ska ägna större kraft och resurser åt brottsbekämpning. I kommittémotion 2021/22:3905 av m.fl. (SD) anförs att motionärernas förslag till anslagsfördelning i statsbudgeten inom ramen för utgiftsområde 3 innebär en ökning av resurser till alla de tre myndigheterna genom en omprioritering av resurser inom anslagsposterna och det är även prioriterat att skjuta till medel för viktiga områden, särskilt inom och . Särskilda satsningar behöver göras som syftar till att motverka och förebygga kriminalitet samt att förstärka folkbokföringen generellt. Man bör även göra extra satsningar på infrastrukturell systemförnyelse i syfte att långsiktigt säkerställa den offentliga finansieringen av välfärd och trygghet. Anslaget till ökas jämfört med regeringens förslag genom att lägga mer medel på arbete med it-systemförnyelse, bekämpande av skattebrott samt bidrag till återupptagen totalförsvars-planering genom det civila försvaret. Anslaget till ökas jämfört med regeringens förslag med , 190 miljoner och 290 miljoner . Detta för att genomföra en långsiktig förstärkning med totalt 500 tulltjänstemän 2017–2024 och för att stärka kontrollerna av utgående trafik. Extra medel skjuts också till jämfört med regeringens förslag på lokaler, fordon och teknisk utrustning för kontrollverksamheten, och i det ingår medel till underrättelseverksamhet, informationssäkerhet och it-säkerhet samt bidrag till återupptagen totalförsvarsplanering genom det civila försvaret. Slutligen föreslås att extra medel jämfört med regeringens förslag tilldelas till arbete med bekämpande av brott som relaterar till överskuldsättningen. I kommittémotion 2021/22:4142 av Per Åsling m.fl. (C) anförs att det är viktigt att verksamhet fungerar bra för att handeln, med varuflöden in i och ut ur vårt land, ska fungera väl för våra företag. Det är avgörande ur ett globalt konkurrensperspektiv. behöver tullen vara säker, för att hålla ordning i landet. har två huvudsakliga uppgifter som måste tillgodoses: dels uppbörd, dvs. att ta ut tullar, skatter och andra avgifter, dels brottsbekämpning. En ny lagstiftning är på plats där tullen har fått ökade befogenheter att kvarhålla misstänkt stöldgods som är på väg att föras ut ur landet, i väntan på polis. Denna verksamhet måste säkerställas finansiellt. har problemen med djursmuggling, inte minst hundsmuggling, ökat kraftigt. Det finns tecken på att denna utveckling har förstärkts under pandemin. För att stävja denna utveckling föreslås i denna budgetmotion ökade tillskott till . accepterar de föreslagna förstärkningarna av anslaget 1:2, men vill poängtera att i första hand bör resurserna användas för att förstärka den reguljära verksamheten. Därtill föreslås anslaget 1:2 öka med 2022, i syfte att möjliggöra ett intensifierat arbete mot djursmuggling. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Därtill föreslås anslaget öka med 2022, i linje med vad myndigheten äskat i sitt budgetunderlag för åren 2022–2024. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Anslagen 1:2 och 1:3 undantas dock från detta. I partimotion 2021/22:3274 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) anförs att beslag av vapen och narkotika ökade kraftigt , bl.a. till följd av att tullen varit mer närvarande i godsflödet, eftersom resurser frigjordes när antalet personresor minskade under pandemin. För att ska kunna fortsätta sin intensiva granskning av godsflödet när personresorna nu ökar behöver myndigheten mer resurser. Regeringen föreslår förstärkningar i budgetpropositionen, men anser att ytterligare medel bör anslås. Därför föreslås att anslaget ökas med utöver regeringens förslag. I kommittémotion 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 1 anförs att syftet med skatter är att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. Strävan måste vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt. kontrollerar flödet av varor in i och ut ur , bidrar till ett säkert samhälle och säkerställer en konkurrensneutral och effektiv handel. arbetar med att upprätthålla en god betalningsvilja i samhället. arbete med skuldsanering för överskuldsatta är också mycket viktigt ur ett socialt perspektiv. Viljan att göra rätt för sig är av grundläggande betydelse i ett väl fungerande samhälle. föreslår utökade resurser om för arbete med att motverka överskuldsättning. Detta arbete bör exempelvis ta sig uttryck i förstärkt förebyggande arbete för att undvika långa handläggningstider. har tillförts medel för arbetet med att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. I den budget som och drev igenom i riksdag gavs uppdraget att växa med 500 medarbetare och där beslutades också att skulle få mer befogenheter (bet. 2018/19:SkU1). Detta har delvis uppfyllts i och med proposition 2020/21:192 ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott.