bet · H801TU14 · 2021-05-28 00:00:00 — När det gäller driftsstöd till mycket små flygplatser som har högst 200 000 passagerare kommer dagens stödformer att kunna fortsätta. Flygplatser med passagerarantal över 200 000 måste fortsätta att lämna notifieringar om driftsstöd till kommissionen. (SD) påtalar i motion 2020/21:242 att ett utökat och förutsägbart driftsstöd till de icke statligt ägda flygplatserna bör utredas. Motionären pekar på att staten har avyttrat flera flygplatser, varav många har hamnat i sin respektive, motvilliga, kommuns ägo. Enligt motionären borde det ankomma på staten att ha en fungerande flyginfrastruktur och tillgänglighet för hela landet. (SD) föreslår i motion 2020/21:556 yrkande 1 att möjligheten till infasningsstöd för att få igång flygningar till mindre orter utreds. Motionären menar att flyget drabbades tidigt av pandemin och kan komma att bli den bransch som tar sig ur krisen sist. Enligt motionären kan ett infasningsstöd för att få igång flygningar till mindre orter sedan avvecklas när situationen normaliseras igen. Motionären föreslår vidare i yrkande 5 att staten ska ta ett samlat ansvar för en rikstäckande fördelning av de statliga flygplatsernas vinster. Enligt motionären bidrar de regionala flygplatserna till att skapa flygningar till statligt ägda och men vinsterna omfördelas trots detta inte till alla landets flygplatser. och (båda C) framför i motion 2020/21:894 att möjligheten till ett ökat ekonomiskt driftsbidrag till kommunala flygplatser med statligt upphandlad flygtrafik bör ses över. Motionärerna pekar på att de kommunala flygplatser som har statligt upphandlad flygtrafik har svårt att uppnå egen lönsamhet då de har få rörelser på sin flygplats och få möjligheter till inkomster. Trots detta har dessa flygplatser fått se driftsbidraget sänkas som både myndighetskrav och personalkostnader har ökat. Enligt motionärerna står det nu alltmer klart att dessa små flygplatser är i akut behov av ökade driftsbidrag för att kunna säkerställa öppna flygplatser. m.fl. (M) föreslår i motion 2020/21:1084 att ska komma i fråga för statliga medel. Enligt motionärerna står samtliga regionala flygplatser i landet inför samma utmaning efter covid-19 och de menar att det därför är förvånande att regeringen har behandlat de regionala flygplatserna så olika. De menar att flygplatsen är av stor strategisk betydelse och att regeringen behöver vidta åtgärder för att säkerställa att flygplatsen kan ingå och uppbära medel från staten framåt inom ramen för de regionala flygplatserna. och (båda M) anser i motion 2020/21:1187 att det bör skapas ett regelverk för stöd till regionala internationella flygplatser för ett robust infrastruktursystem att lita på för hela . Motionärerna pekar som exempel på att landets tio största flygplatser skulle kunna söka det stöd som enbart har kommit den statliga flygplatsoperatören till del. Med ett förändrat ansökningsförfarande utifrån kriterier som styrs av nyttan med en regional internationell flygplats säkras enligt motionärerna fler flygplatser och därmed nås en betydande mängd svenska medborgare i stället för enbart vissa. (L) påtalar i motion 2020/21:1415 yrkande 1 vikten av att kartlägga de regionala flygplatsernas ekonomiska situation. Motionären pekar på att regionala flygplatser står inför stora utmaningar som t.ex. omfattande regelverk på EU-nivå, kostnadsdrivande ökande säkerhetskrav, underhåll och ensamt ansvarstagande för enskilda kommuner. I yrkande 2 framhålls vidare behovet av att arbeta fram en långsiktig och hållbar strategi för att säkerställa de regionala flygplatsernas utveckling och överlevnad. (S) påtalar i motion 2020/21:1443 behovet av att se över hur regionala flygplatser ska säkras långsiktigt. Motionären pekar på att parallellt med satsningar på järnväg och utbyggd E22 måste även den regionala flygplatsen i /värnas, detta då flygplatsen bl.a. bidrar till att näringslivet och de offentliga verksamheterna lättare kan rekrytera nyckelkompetens och arbetspendling förenklas. och (båda M) efterfrågar i motion 2020/21:1761 åtgärder för att säkerställa och andra små och medelstora flygplatsers långsiktiga överlevnad bortom covid-19-pandemin. Motionärerna pekar på att är viktig för sitt närområde, men att det finns en oro för att den ingår bland de små och medelstora flygplatser som inte kommer att prioriteras av flygbolagen när flyget åter kommer igång. Enligt motionärerna riskerar uppstartsprocessen för och de övriga jämnstora flygplatserna att bli lång och dyr och påverka närområdet på ett betydande och negativt sätt. m.fl. (M) påtalar i motion 2020/21:1762 vikten av att ta fram en strategi för att säkra de regionala flygplatsernas överlevnad. Motionärerna pekar på hur sårbara de regionala flygplatserna är och att det inte bara är i som de regionala flygplatserna är av vikt, utan även i städer som bl.a. , , , och . Enligt motionärerna måste staten nu ta sitt ansvar. och (båda S) påtalar i motion 2020/21:2146 behovet av att överväga en översyn av fördelningen av det statliga stödet till regionala flygplatser för att omfatta fortsatt drift av kommun- och regionägda . Motionärerna pekar på att endast ett fåtal regionala flygplatser just nu saknar statligt stöd och att är en av dessa. Boriana m.fl. (M) framhåller i motion 2020/21:2637 yrkande 8 betydelsen av en välfungerande flygtrafik i . Enligt motionärerna har coronakrisen drastiskt förändrat förutsättningarna för flygtrafiken just , men situationen kommer troligen och förhoppningsvis att ha normaliserats . Motionärerna konstaterar att det vore högst rimligt att staten visade samma intresse och engagemang för flygplatserna och som den visar för andra regionala flygplatser. m.fl. (KD) pekar i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 73 i denna del på behovet av att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Motionärerna pekar på att de regionala flygplatserna i har stor betydelse för att kommunikationerna med och andra resmål runt om i och världen ska fungera. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:2949 yrkande 13 behovet av att säkerställa de regionala flygplatserna i syfte att också framgent vara noder för att utveckla besöksnäringen i glesbygd. Då de regionala flygplatserna har brottats med ekonomiska problem och riskerar nedläggning vill motionärerna att staten i större utsträckning ska gå in med ekonomiska garantier och se till så att verksamheten fungerar. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2020/21:3168 yrkande 5 att Swedavias vinstdelningsmodell ses över i syfte att stärka driftssäkerheten för regionala flygplatser. Motionärerna menar att de icke-statliga flygplatserna i flera fall har en svår ekonomisk situation och pekar på att regeringen tillsatt en flygplatsöversyn för att se över statens långsiktiga roll som stödgivare för icke-statliga flygplatser. Motionärerna konstaterar att denna översyn ännu inte har redovisats och att det är angeläget att staten skapar långsiktigt hållbara driftsförutsättningar för de regionala icke-statliga flygplatserna. Även m.fl. (C) påtalar i kommittémotion 2020/21:3172 yrkande 17 behovet av att låta utreda Swedavias vinstdelningsmodell. Enligt motionärerna syftar detta till att uppnå en bättre intäktsfördelning och att stärka de regionala flygplatsernas funktionalitet. m.fl. (L) påtalar i kommittémotion 2020/21:3235 yrkande 29 behovet av att kartlägga de regionala flygplatsernas ekonomiska situation och att arbeta fram en långsiktig och hållbar strategi för att säkerställa de regionala flygplatsernas utveckling och överlevnad. Motionärerna pekar på att de regionala flygplatserna står inför stora utmaningar oaktat de som covid-19-pandemin har orsakat och att detta bl.a. beror på omfattande regelverk på EU-nivå, kostnadsdrivande ökande säkerhetskrav, underhåll samt i vissa fall ett ensamt ekonomiskt ansvarstagande för enskilda kommuner. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2020/21:3475 yrkande 7 Swedavias ansvar för de regionala flygplatserna. Motionärerna pekar på att de regionala flygplatserna nästan uteslutande ägs och drivs av enskilda kommuner och saknar en gemensam huvudman. som de regionala flygplatserna brottas med stora ekonomiska problem är de enligt motionärerna inte bara viktiga för jobb och tillväxt utan också nödvändiga ur ett säkerhets- och beredskapsperspektiv. Motionärerna anser att det är rimligt att Swedavia tar ett större ansvar än för de regionala flygplatserna och att regeringen skyndsamt bör utreda frågan och presentera förslag för hur detta ska kunna ske. Vidare påtalar motionärerna i yrkande 14 behovet av fortsatta stödinsatser för de icke-statliga flygplatser som flyger reguljärflyg. För att flyget ska kunna ställa om och bidra till jobb, trygghet och tillväxt måste de svenska flygplatserna enligt motionärerna ges möjlighet att överleva. Motionärerna vill att alla 27 icke-statliga flygplatser med reguljärflyg ska få ett direktstöd. Främjande av regionala flygplatser Utskottet vill inledningsvis framhålla att det anslås medel till regionala flygplatser genom anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Vidare får anslaget användas för utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får därutöver användas för ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. Regeringen redovisar i skrivelse 2020/21:75, som överlämnades till , att de statliga bidragen till de icke-statliga flygplatserna är betydelsefulla för finansieringen av driften av dessa flygplatser men bör ses ur ett trafikslagsövergripande perspektiv, vilket innebär att stöd ska kunna lämnas till en flygplats om det saknas tillfredsställande kollektiva transportalternativ. Stödet ska ses som ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter. Långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. Utskottet vill vidare peka på att infrastrukturministern i fråga om stöd till regionala flygplatser och att hitta en långsiktig lösning för icke-statliga flygplatser i en interpellation (ip. 2019/20:331) bl.a. framhöll att flyget har en viktig roll i transportsystemet när det gäller resor och transporter över långa avstånd men har en betydande miljö- och klimatpåverkan som ska minska. Ministern pekade vidare på att flyget måste utvecklas i samverkan med övriga trafikslag för att skapa ett effektivt och hållbart transportsystem och att flyget liksom övriga trafikslag ska bidra till målet om att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Ministern konstaterade även att det finns ett statligt driftsstöd till icke-statliga regionala flygplatser. Utskottet vill också påminna om att regeringen i den nationella flygstrategi som beslutades underströk de icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. I enlighet med den nationella flygstrategin pågår en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna inom som ska ligga till grund för ett tydliggörande av statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser med utgångspunkt i de transportpolitiska målen. Utskottet påminner om att beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna (bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104). Som framgår av skrivelse 2020/21:75 bereds ärendet vidare i enlighet med vad som redovisats ovan. Särskilda stödinsatser med anledning av covid-19 pandemin De regionala flygplatserna i har drabbats hårt av den pågående covid-19-pandemin som inneburit en kraftigt reducerad trafik. Utskottet påminner om att regeringen för att mildra effekterna av pandemin föreslog ett tillfälligt men angeläget driftsstöd om till regionala flygplatser, vilket ställde sig bakom (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Utskottet noterar att har prövat det tillfälliga driftsstödet och inte hade några invändningar mot det. Utskottet vill vidare peka på att regeringen med anledning av spridningen av covid-19 gav i uppdrag att förhandla och ingå avtal med ett antal flygplatser om temporär beredskap på flygplatserna. Uppdraget syftade till att komplettera nätet av ordinarie beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvården, t.ex. ambulansflyg. Enligt ett uppdrag från regeringen har förhandlat och ingått överenskommelser om att vissa flygplatser fortsatt ska vara temporära beredskapsflygplatser mars–. Med anledning av detta har regeringen i den vårändringsbudget som presenterades lämnat förslag om en utökning av anslaget med utöver de som beslutade om för anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser (prop. 2020/21:99). När det gäller motionsförslagen om att se över och utreda det som i motionerna kallas för Swedavias vinstdelningsmodell vill utskottet peka på att är ett svenskt aktiebolag som bildades och är helägt av svenska staten. I Swedavias bolagsordning beskrivs bolagets verksamhet som är att finansiera, äga, förvalta, driva och utveckla flygplatser med därtill hörande byggnader och anläggningar. Swedavia ska även inom ramen för affärsmässighet aktivt medverka i utvecklingen av transportsektorn och bidra till att de av beslutade transportpolitiska målen uppnås. Swedavias bolagsstyrning regleras utifrån externa ramverk som aktiebolagslagen och övrig tillämplig svensk lagstiftning, statens ägarpolicy och Svensk kod för bolagsstyrning (koden). I statens ägarpolicy redogör regeringen för sin inställning i viktiga principfrågor avseende bolagsstyrningen av samtliga statligt ägda bolag. Bland annat har det beslutats att alla statligt majoritetsägda bolag ska tillämpa koden för bolagsstyrning. Koden tillämpas enligt principen ”Följ eller förklara”, vilket innebär att avvikelser från koden är tillåtna men måste förklaras. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att det av Swedavias årsredovisning framgår att antalet passagerare på bolagets flygplatser minskade och att detta medförde ett negativt rörelseresultat som enligt uppgift uppgick till minus , vilket kan jämföras med ett positivt resultat på . erhöll Swedavia ett aktieägartillskott om . Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla de regionala flygplatsernas betydelse för olika delar av . När det gäller stöd till de regionala flygplatserna pekar utskottet på att kommissionen fastställde nya riktlinjer för offentliga investeringar samt för driftsstöd till bl.a. flygplatser. Utskottet vill vidare peka på att det inom , i enlighet med den nationella flygstrategin, pågår en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna som ska ligga till grund för ett tydliggörande av statens roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att ta något initiativ inom området och avstyrker därmed motionerna 2020/21:242 (SD), 2020/21:556 (SD) yrkandena 1 och 5, 2020/21:894 (C), 2020/21:1084 (M), 2020/21:1187 (M), 2020/21:1415 (L) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1443 (S), 2020/21:1761 (M), 2020/21:1762 (M), 2020/21:2146 (S), 2020/21:2637 (M) yrkande 8, 2020/21:2809 (KD) yrkande 73 i denna del, 2020/21:2949 (C) yrkande 13, 2020/21:3168 (C) yrkande 5, 2020/21:3172 (C) yrkande 17, 2020/21:3235 (L) yrkande 29 och 2020/21:3475 (M) yrkandena 7 och 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om upphandling av flygtrafik. Utskottet hänvisar bl.a. till att det pågår en översyn av trafikplikten och att det som en del i detta ingår att se över regelverket för den flygtrafik som upphandlas av . Jämför reservation 9 (KD, L). I och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen finns regler som anger under vilka förutsättningar och på vilket sätt en medlemsstat kan köpa regelbunden flygtrafik. Av förordningen följer att medlemsstaten först måste införa allmän trafikplikt på flyglinjen och att allmän trafikplikt endast ska införas i den utsträckning som är nödvändig för att på flyglinjen säkerställa ett minimiutbud av regelbunden lufttrafik som uppfyller fastställda normer för kontinuitet, regelbundenhet, prissättning eller minimikapacitet. I förordningen fastställs även ramarna för när den planerade allmänna trafikplikten är att bedöma som nödvändig och adekvat. När det råder allmän trafikplikt på en flyglinje får lufttrafikföretag utöva regelbunden lufttrafik på linjen endast under förutsättning att lufttrafikföretaget uppfyller samtliga krav i den allmänna trafikplikten. Om inget lufttrafikföretag utövar lufttrafik på en flyglinje i enlighet med den allmänna trafikplikten kan medlemsstaten begränsa tillträdet till flyglinjen till ett lufttrafikföretag. Det är således beslutet om allmän trafikplikt som styr vad det är för trafik som ska eller kan åstadkommas, dvs. regelbunden flygtrafik kan inte upphandlas utan att beslut om allmän trafikplikt finns och regelbunden flygtrafik kan inte heller köpas i en omfattning som går utöver vad som föreskrivs i den allmänna trafikplikten. Avtalen med anledning av trafikplikten upphandlas i form av en tjänstekoncession och innebär att ersättningen för tjänsterna helt eller delvis utgörs av rätt att utnyttja tjänsten. Ett avtal om en tjänstekoncession innebär att företaget som utför tjänsten tar på sig driftsansvaret inklusive den ekonomiska risken för verksamheten. Företaget får rätten att ta betalt av dem som använder tjänsterna, vilket också kan kombineras med en ersättning från den upphandlande myndigheten. I EU:s lufttrafikförordning finns regler om att ersättningen inte får överstiga det belopp som krävs för att täcka nettokostnaden som uppkommer vid fullgörandet av varje allmän trafikplikt, med hänsyn till lufttrafikföretagets intäkter i samband därmed, samt till en rimlig vinst. (M) framhåller i motion 2020/21:1262 vikten av en flygförbindelse till och från . Motionären pekar på att det finns en EU-regel som säger att flygtrafik kan upphandlas om restiden med tåg överskrider men att säger att minst ska gälla i . Enligt motionären får därmed sämre kommunikationer än övriga . (L) föreslår i motion 2020/21:1415 yrkande 3 att möjligheten att tillåta kommuner och regioner att upphandla flygtrafik ses över. Motionären pekar på att i övriga EU även regioner och kommuner får upphandla och finansiera flygtrafik i övriga EU, medan det i bara är staten som får upphandla flygtrafik. m.fl. (S) framför i motion 2020/21:1594 att regeringen bör överväga trafikplikt på sträckan ––. Motionärerna pekar bl.a. på att kommunerna i norra och näringslivet har ett stort behov av både inflyttning och kompetensförsörjning och att det då krävs en tillgänglig och fungerande infrastruktur. Motionärerna anser att fungerande flygförbindelser är nödvändiga i denna del av landet och att reguljär flygtrafik har en stor betydelse för fortsatt utveckling då det bidrar till en konkret landsbygds- och samhällsutveckling där export- och besöksnäringen är helt avgörande. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 73 i denna del och yrkande 74 att kommuner och regioner ska ges möjlighet att upphandla regional flygtrafik. Motionärerna pekar på att det bara är som får upphandla flyglinjer i , inte regioner eller kommuner. Det innebär enligt motionärerna att en region eller kommun inte kan upphandla flygtrafik även om kraven för allmän trafikplikt i EU:s lufttrafikförordning är uppfyllda. m.fl. (L) påtalar i kommittémotion 2020/21:3235 yrkande 30 att möjligheten att tillåta kommuner och regioner att upphandla flygtrafik bör ses över. Motionärerna konstaterar att även regioner och kommuner får upphandla och finansiera flygtrafik inom övriga EU, medan det i dessvärre bara är staten som får upphandla flygtrafik. m.fl. (KD) vill i kommittémotion 2020/21:3499 yrkande 12 värna de icke-statliga regionala flygplatserna. Motionärerna pekar på att det endast är som får upphandla flyglinjer i , inte regioner eller kommuner. Enligt motionärerna är flyg en form av kollektivtrafik och de menar att det därför är naturligt att den kan upphandlas regionalt, i likhet med busslinjer och spårburen trafik. (SD) efterfrågar i motion 2020/21:3518 en utredning av hur möjligheten till flygpendling kan förbättras. Motionären menar att fungerande flygförbindelser är en förutsättning för tillväxt och utveckling på många platser runt om i landet. Enligt motionären kan det dessvärre konstateras att de regionala flygförbindelserna har brister, vilket påverkar såväl företag som privatpersoner negativt. Som framgår av bakgrunden ovan finns EU-bestämmelser som reglerar medlemsstaternas möjlighet att upphandla flygtrafik. I är den myndighet som har i uppdrag att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls av någon annan och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. ska verka för en grundläggande tillgänglighet, vilket kan beskrivas som ett basutbud för dagligt resande. Utskottet noterar i sammanhanget att infrastrukturministern i ett svar på en interpellation om regler om trafikplikt uttalade att regeringen anser att det fortsatt är som ska sköta uppgiften att analysera vilken interregional kollektivtrafik som bör omfattas av allmän trafikplikt i syfte att minska bristerna i tillgängligheten (ip. 2017/18:25). Giltighetstiden för nuvarande flygavtal är . Inför den nuvarande perioden genomförde en utredning för att belysa vilka brister det finns i tillgängligheten för berörda kommuner och för att ta ställning till om dessa brister kan åtgärdas av genom att besluta om allmän trafikplikt och vid behov avtala om flygtrafik eller vidta andra, mer ändamålsenliga, åtgärder som kan lösa tillgänglighetsproblematiken. Resultatet av utredningen finns presenterat i –2023 – Utredning inför beslut om allmän trafikplikt. Med utgångspunkt från de vidtagna utredningsinsatserna tecknade sedermera avtal om trafikplikt som gäller . Den genomförda upphandlingen har enligt ställt delvis nya krav på operatörernas ekonomi och trafikens kvalitet och ska tillsammans med en tydligare uppföljning av trafiken från sida bidra till en stabil flygtrafik för resenärerna. De ökade kraven har även gett en relativt stor ökning av kostnaden för avtalen. Den upphandlade trafiken omfattar fyra linjer med mellanlandningar och tre linjer med direkttrafik enligt följande: – ––/ – ––/ – ––/ – ––/. När det gäller möjligheten för kommuner och regioner att upphandla flyglinjer besvarade infrastrukturministern en interpellation om detta (ip. 2019/20:203). Infrastrukturministern pekade i sitt svar på att flyget har en viktig roll i transportsystemet, främst när det gäller resor och transporter över långa avstånd. Ministern uttalade att flyget har en betydande klimat- och miljöpåverkan och att flygets utsläpp och klimatpåverkan behöver minska för att klimatmål ska uppnås. Utskottet delar denna uppfattning och inväntar det arbete som pågår med att se över statens ansvar och roll som stödgivare till de regionala icke-statliga flygplatserna och av flyglinjer med allmän trafikplikt. Utskottet noterar att det i detta arbete även ingår att se över regelverket för den flygtrafik som upphandlas av . När det gäller den upphandlade flygtrafiken vill utskottet mot bakgrund av den pågående pandemin även peka på att regeringen beslutade att införa en temporär allmän trafikplikt på ett antal flyglinjer till och från och i syfte att säkerställa en grundläggande tillgänglighet för transporter av personer och gods för samhällsviktiga ändamål.