bet · H801UbU10 · 2021-03-25 00:00:00 — Regeringen har även i budgetpropositionen gjort en särskild skolsatsning genom att öka det statliga stödet till skolor i områden med socioekonomiska utmaningar i utsatta områden. Utskottet avvaktar regeringens beredning av betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) och lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor (U2018/03429/GV). Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2020/21:166 (V) yrkande 9, 2020/21:300 (V) yrkandena 3 och 4, 2020/21:854 (S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2198 (S) yrkande 2, 2020/21:2448 (S), 2020/21:2720 (MP) yrkande 8, 2020/21:2727 (MP) yrkande 6, 2020/21:3050 (MP) yrkande 1, 2020/21:3233 (L) yrkande 2, 2020/21:3280 (L) yrkande 2, 2020/21:3558 (M) yrkande 6 och 2020/21:3626 (KD) yrkandena 71 och 76. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om val av skola och skol-statistik. Jämför reservation 8 (SD) och 9 (L). I motion 2020/21:916 av och (båda S) framförs att man behöver överväga åtgärder för att bryta skolsegregationen. Motionärerna menar att det krävs ett helhetsgrepp för att bryta skolsegregationen och att reglerna för skolplacering, mottagande och urvalsgrunder i så fall måste ses över i sin helhet. I motion 2020/21:2198 av m.fl. (S) yrkande 1 vill motionärerna främja en blandad skola. Motionärerna framhåller att genom att värna en blandad skola, med barn och unga från olika samhällsgrupper och bostadsområden i de skolor som är starkt segregerade, kan en likvärdig skola som är inkluderande skapas. I motion 2020/21:2421 av och (båda S) lyfts behovet av att överväga att även kommunala skolor ska kunna tillämpa syskonförtur som urvalsgrund vid placering av elever. Motionärerna gör gällande att syskonförtur erbjuds av fristående skolor, men inte av kommunala skolor, vilket ger kommunala skolor sämre möjligheter att erbjuda en bra skola för många barnfamiljer. I kommittémotion 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 5 vill motionärerna vidta åtgärder för att göra det fria skolvalet mer inkluderande. Motionärerna anser att det är en frihetsfråga att elever och familjer ska kunna få välja skola. I motion 2020/21:1448 av (L) framför motionären att det behövs en översyn av möjligheten till skolskjuts för grundskoleelever som har vårdnadshavare i olika kommuner. I motion 2020/21:1643 av och (båda S) vill motionärerna att man ska överväga att öka insynen och offentliggöra all statistik inom skolans område. Motionärerna framför bl.a. att skolan ska vara en plats för kunskap och att en fungerande marknad innebär att man kan göra välinformerade val. Det kan barn och deras föräldrar framgent inte göra menar motionärerna. I motion 2020/21:2015 av m.fl. (S) lyfts behovet av att överväga att införa offentlighetsprincipen i alla offentligt finansierade skolor. Motionärerna anser att det nya rättsläget får allvarliga konsekvenser för skolväsendets och allmänhetens tillgång till information. Elever och vårdnadshavare får t.ex. inte längre tillgång till den information de behöver för att kunna välja skola eller förskola menar motionärerna. I motion 2020/21:2402 av (S) framförs att man bör överväga offentlig redovisning av verksamhet som finansieras med offentliga medel. Motionärerna anser att det är orimligt att uppgifter som både är en förutsättning för att kunna följa upp och utvärdera skolans och enskilda skolors resultat och för elevers och föräldrars möjligheter att göra väl övervägda val hemlighålls med hänvisning till affärssekretess. I kommittémotion 2020/21:1935 av m.fl. (SD) yrkande 12 vill motionärerna att regeringen ska återkomma med förslag som gör det möjligt att uppgifter om betygsresultat, elevsammansättning, andelen behöriga lärare, genomströmning och annan relevant information ska kunna lämnas ut av såväl kommunala som fristående skolor. I motion 2020/21:3382 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 vill motionärerna säkerställa tillgången till relevant skolstatistik för fristående skolor (yrkande 1) och för kommunala skolor (yrkande 2). Motionärerna anser det är av yttersta vikt att regeringen agerar för att säkerställa att relevant statistik om enskilda skolor, oavsett huvudman, är offentlig och lättillgänglig. I kommittémotion 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 4 begär motionärerna att fristående skolor ska omfattas av offentlighetsprincipen. Motionärerna anser bl.a. att för att arbetet mot skolsegregationen ska kunna vara effektivt och för att skolvalet ska fungera behöver det finnas offentlig statistik tillgänglig för alla skolor. Enligt 10 kap. 24 § skollagen ansvarar hemkommunen för att det kommer till stånd utbildning i för alla som enligt skollagen har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt. Skyldigheten ska fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda. Om det finns särskilda skäl får hemkommunen komma överens med en annan kommun om att denna i sin grundskola ska ta emot elever vars grundskoleutbildning hemkommunen ansvarar för. Enligt 10 kap. 25 § skollagen har en elev rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Innan kommunen fattar beslut om att för ett visst läsår ta emot en sådan elev ska den inhämta ett yttrande från elevens hemkommun. Särskilda skäl kan vara bl.a. mobbning och andra allvarliga konfliktsituationer. Prövningen ska göras av den kommun där barnet önskar fullgöra sin utbildning. Hemkommunens inställning i frågan om ersättning för mottagandet är utan betydelse i frågan om barnet ska tas emot eller inte (se prop. 2009/10:165 s. 737). Att elever ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt för eleverna från kommunika-tionssynpunkt. I paragrafen sägs vidare att varje kommun ska organisera sin grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. Avsteg från detta får dock göras om förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste anordna skolgång på sådant sätt att eleven kan bo kvar i hemmet under skolgången. Vid bedömningen ska särskild vikt fästas vid elevens ålder. I 10 kap. 30 § skollagen anges att en elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. I bestämmelsen sägs också att kommunen i annat fall endast får frångå elevens vårdnadshavares önskemål om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen eller om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Enligt 10 kap. 32 § skollagen har elever i grundskola med offentlig huvudman rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. Rätten till kostnadsfri skolskjuts gäller inte för de elever som väljer att gå i en annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem. Om det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska kommunen anordna skolskjuts även i dessa fall. I regeringens förarbeten till skollagen framgår att bedömningen av huruvida anordnandet av skolskjuts i dessa fall kan få ekonomiska eller organisatoriska svårigheter för kommunen ska göras utifrån vilken skyldighet kommunen hade haft ifall eleven valt att gå i den skola som han eller hon placerats i. I detta sammanhang framhålls också att frågor om växelvis boende och folkbokföring ligger utanför skollagens tillämpningsområde och regleras i annan lagstiftning (prop. 2009/10:165, del 1 av 2, s. 381). Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05) Utredningen om en mer likvärdig skola överlämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2020:28). Utredningens uppdrag har bl.a. varit att analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor, bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklassen och samt, vid behov, grundsärskolan. Utredaren skulle också analysera och ta ställning till behovet av följdändringar i andra bestämmelser, exempelvis bestämmelsen om rätten till skolskjuts. Utredningen föreslog ett gemensamt skolval, där alla vårdnadshavare deltar och där alla skolor, både kommunala och fristående liksom sameskolan, är valbara, och som administreras av . Det fria skolvalet föreslås av utredningen behållas och att det även fortsatt ska finnas en garanti för elever att bli placerade vid en skolenhet i närhet till hemmet om vårdnadshavaren inte önskar en annan skola. Vilka urvalsgrunder till skolor som kommunala och enskilda huvudmän ska kunna tillämpa föreslås förändras och regleras. När det finns fler sökanden än platser vid en skola ska huvudmannen kunna välja att använda någon eller några av urvalsgrunderna syskonförtur, geografiskt baserat urval, kvot eller skolspår (för enskilda huvudmän verksamhetsmässigt samband). En huvudman ska också kunna välja att ge elever lika möjligheter att få en plats, dvs. att ett randomiserat urval görs bland de elever som önskar en viss skola. Urvalsgrunder som kötid eller verksamhetsmässigt samband mellan förskola och förskoleklass ska enligt utredningens förslag inte vara tillåtna. Utredningen anser att både närhetsprincipen och syskonförtur syftar till att underlätta för familjer. Utredningen påpekar att närhet och vårdnadshavares önskemål är prioriterade före syskonförtur i skollagen, vilket i vissa kommuner har fått som konsekvens att syskon kan placeras vid olika skolor när det är fler sökande än platser vid en skolenhet. Utredningen anser att det ska vara tydligt att kommuner ska kunna använda syskonförtur vid placering av elever och föreslår därför att detta ska kunna utgöra en urvalsgrund vid kommunala skolenheter. Utredningen föreslår vidare att rätten till skolskjuts inte ska gälla för elever som väljer att gå i en annan skolenhet än den som de skulle ha placerats vid enligt principen om skolplacering i rimlig närhet till hemmet. Om det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska kommunen anordna skolskjuts även i dessa fall. Betänkandet har varit på remiss och remisstiden löpte ut . Ärendet bereds inom . Enligt 29 kap. 19 § skollagen är kommuner skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar. Informationen ska utformas enligt vad som anges i 8 kap. 18 § andra stycket kommunallagen (2017:725), dvs. vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En skolhuvudman för förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan är vidare enligt 29 kap. 19 a § skollagen skyldig att lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden till som behövs för allmänhetens insyn (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). Utbildningsguiden.skolverket.se är en webbplats för vägledning som riktar sig till elever, föräldrar, studerande och studie- och yrkesvägledare. På webbplatsen finns information och verktyg för att underlätta val av skola och utbildning, bl.a. en beskrivning av utbildningssystemet och de olika delarna, fakta om skolval och tips och råd om vad elever kan tänka på inför ett val av utbildning och skola. Det finns också tre olika söktjänster för att hitta och jämföra grundskolor, hitta och jämföra gymnasieskolor och program samt hitta utbildningar för vuxna. Vidare finns det en beskrivning av den svenska skolan på engelska och ytterligare fem språk (franska, arabiska, somaliska, persiska och dari) för den som är ny i . På framgår att med anledning av statistiksekretess uppdateras inte statistiken om t.ex. antagningspoäng, betyg och lärartäthet på webbplatsen . Bakgrund och pågående arbete beslutade att inte längre publicera uppgifter som gör det möjligt att jämföra skolor, t.ex. elevers resultat, andel behöriga lärare och vilka skolor som finns i . Bakgrunden till beslut är att () sett över sin sekretesspolicy och med det gjort en ny bedömning som innebär att uppgifter om bl.a. fristående skolors genomströmning, betygsättning och sammansättning av elever omfattas av sekretess enligt 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen, till skydd för den enskilde huvudmannen och därmed inte kan lämnas ut. Kammarrätten i har gjort samma bedömning som SCB (dom i mål nr 6267-19, i mål nr 6599-19 och i mål nr 7032-19). beslut gäller även kommunala skolor eftersom lika villkor ska gälla för kommunala och enskilda huvudmän. Efter att ha gjort ett nytt rättsligt ställningstagande ändrade beslutet , vilket medförde att de uppgifter om skolor som fanns tillgängliga åter gjordes tillgängliga. Däremot ska nyare uppgifter om skolor enligt även i fortsättningen omfattas av sekretess. Regeringen gav respektive SCB i uppdrag att lämna förslag på hur information om skolor åter ska kunna offentliggöras. Myndigheterna redovisade sina förslag (U2020/04580/GV, U2020/04581/GV). I promemorian Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skolinformation (U2020/05409) sammanfattar förslagen och bedömer att och förslag delvis sammanfaller och förutsätter lagändringar. I promemorian framgår att förslagen och andra utkast till lösningar analyseras inom . Oavsett vilken lösning som väljs kommer det enligt departementet att krävas ytterligare utredningsinsatser. har i promemorian föreslagit en tillfällig lösning. Promemorian har varit ute på remiss och överlämnade regeringen en lagrådsremiss i ärendet till lagrådet. I lagrådsremissen föreslås ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som innebär att en sekretessbrytande bestämmelse ska införas i lagen . Genom bestämmelsen ska trots statistiksekretessen kunna få del av sådana uppgifter om en enskild huvudman inom skolväsendet som avser andra personliga eller ekonomiska förhållanden än huvudmannens intäkter och kostnader om de behövs i myndighetens verksamhet med • nationell uppföljning och utvärdering • nationella studier om måluppfyllelse • internationella studier om skolväsendet • stöd till skolutveckling • hantering av statliga stöd och bidrag • det nationella informationssystemet för skolväsendet eller • redovisning och publicering av andra uppgifter om skolväsendet än vad som ingår i den officiella statistiken eller som följer av punkterna ovan. Uppgifter om en enskild huvudman inom skolväsendet som avser andra personliga eller ekonomiska förhållanden än huvudmannens intäkter och kostnader ska även få lämnas till en kommun om de behövs för att kommunen ska kunna fullgöra sin skyldighet enligt skollagen att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barns och elevers olika förutsättningar och behov. Ändringarna i offentlighets- och sekretesslagen föreslås träda i kraft och upphävas . Av Statsrådsberedningens propositionsförteckning från framgår att propositionen Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skolinformation är avsedd att lämnas till . Utskottet vill när det gäller yrkanden som rör skolvalet hänvisa till utredningen om en mer likvärdig skola som överlämnade sitt betänkande till regeringen . Utredningen föreslår bl.a. ett gemensamt skolval, där alla vårdnadshavare deltar och där alla skolor, både kommunala och fristående liksom sameskolan, är valbara, och som administreras av . Det fria skolvalet föreslås av utredningen behållas och att det även i fortsättningen ska finnas en garanti för elever att bli placerade vid en skolenhet i närhet till hemmet om vårdnadshavaren inte önskar en annan skola. För att främja en allsidig social sammansättning av elever föreslår utredningen förändrade regler för placering, mottagande och urval vid både kommunala och fristående skolor. När det finns fler sökande än platser vid en skola ska huvudmannen kunna välja att använda någon eller några av urvalsgrunderna syskonförtur, geografiskt baserat urval, kvot eller skolspår (för enskilda huvudmän verksamhetsmässigt samband). En huvudman ska också kunna välja att ge elever lika möjligheter att få en plats, dvs. att ett randomiserat urval görs bland de elever som önskar en viss skola. Utskottet inväntar regeringens beredning av betänkandet. Utskottet vill när det gäller frågan om information om skolvalet framhålla regleringen i 29 kap. 19 § skollagen som bl.a. innebär att kommuner är skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar i förskolor, förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. Utskottet vill även nämna webbplats utbildningsguiden.skolverket.se som ger information om skolsystemet och skolvalet. Vad gäller motionen om att det behövs en översyn av möjligheten till skolskjuts för grundskoleelever som har vårdnadshavare i olika kommuner konstaterar utskottet att det i grunden är närhetsprincipen, dvs. att eleven ska placeras i skola i sitt närområde, som styr rätten till skolskjuts. Utskottet finner inga skäl att ändra bestämmelserna. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2020/21:916 (S), 2020/21:1448 (L), 2020/21:2198 (S) yrkande 1, 2020/21:2421 (S) och 2020/21:3280 (L) yrkande 5. Vad gäller motionerna om betydelsen av att offentliggöra skolstatistik hänvisar utskottet till den lagrådsremiss som regeringen har överlämnat till lagrådet med förslag om ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som innebär att en sekretessbrytande bestämmelse ska införas i lagen . Förslaget innebär att kommuner genom publika databaser på samma sätt som före det förändrade rättsläget och det tar att få till stånd en långsiktig lösning av informationsförsörjningen inom skolväsendet, kan få tillgång till de uppgifter på skolenhetsnivå som de behöver för sitt arbete med att fördela resurser inom skolväsende och för sin informationsskyldighet om utbildningar enligt 29 kap. 19 § skollagen. Förslaget möjliggör vidare att allmänhetens insyn i skolväsendet förenklas genom att de själva åter igen kan söka information i databaser. Regeringen har aviserat att den avser att lämna propositionen Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skolinformation till . Utskottet vill inte föregripa regeringens arbete i frågan. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2020/21:1643 (S), 2020/21:1935 (SD) yrkande 12, 2020/21:2015 (S), 2020/21:2402 (S), 2020/21:3050 (MP) yrkande 4 och 2020/21:3382 (SD) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om etablering av fristående skolor, ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor och fristående skolor med konfessionell inriktning. Jämför reservation 10 (L). Etablering av fristående skolor I kommittémotion 2020/21:3280 av m.fl. (L) yrkande 7 anser motionärerna att även befattningar som skolchef och rektor ska ingå i ägar- och ledningsprövningen. ligger fokus på styrelsen, ägare samt bolagets ekonomi. I motion 2020/21:88 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 4 anser motionären att kommunerna, som enbart har rätt att yttra sig över Skolinspektionens beslut, borde ha ett starkare inflytande när det gäller beslut om religiösa skolors etablering genom exempelvis en rätt att överklaga Skolinspektionens beslut. Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor I motion 2020/21:1633 av och (båda S) vill motionärerna att man ser över bidragen till fristående skolor så att dessa speglar skolornas ansvar. Motionärerna anser att eftersom kommunerna har ett mer omfattande ansvar när det gäller skolan så skulle en justering av bidragen leda till att samtliga skolor i högre grad skulle konkurrera på lika villkor. I motion 2020/21:2914 av (M) yrkande 5 vill motionärerna att det möjliggörs att privatskolor helt eller delvis finansieras genom terminsavgifter. Med privata alternativ skulle enligt motionärerna konkurrensen bli bättre och många skulle förhoppningsvis välja att investera i sina barns framtid. I motion 2020/21:764 av (KD) vill motionären att regeringen får i uppdrag att utreda hur skollagen kan skärpas i fråga om kommunernas ansvar gentemot fristående huvudmän. Motionären framhåller att det finns kommuner som väljer att obstruera mot lagstiftningen, exempelvis när skolpengen beräknas. I kommittémotion 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 3 anser motionärerna att vinster ska återinvesteras i skolverksamheten. Motionärerna framhåller att de skattepengar som går till skolan ska nå fram till eleverna och stärka utbildningens kvalitet. I motion 2020/21:88 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 1 vill motionären hejda strömmen av skattemedel som går till islamistiska skolor. I yrkande 8 vill motionären att man förbjuder ekonomiskt stöd från främmande makt för att bygga religiösa skolor m.m. Fristående skolor med konfessionell inriktning I motion 2020/21:2429 av (S) anser motionären att man ska se över regelverket för religiösa friskolor samt etableringen av dessa. Motionären anser att alla skolor ska praktisera demokratiska arbetsformer, såväl skolor i regi som religiösa friskolor. I motion 2020/21:3665 av m.fl. (SD) yrkande 3 vill motionärerna bevara, värna och stödja kristna friskolor. Motionären påpekar att det uttryckligen står i skolans läroplan att skolans värdegrund ska överensstämma med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism. I kommittémotion 2020/21:3279 av m.fl. (L) yrkande 6 vill motionärerna att man sätter stopp för nyetablering eller expandering av religiösa förskolor. I motion 2020/21:88 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 5 föreslår motionären att den kategori av religiösa skolor som har kopplingar till våldsbejakande miljöer ska stängas med omedelbar verkan. I yrkande 6 föreslår motionären att religiösa skolor som inte har kopplingar till våldsbejakande extremism, men som medverkar till att bevara hedersförtryck med åtföljande könssegregation, utebliven undervisning i olika ämnen, bön på lektionstid och med en kvinnofientlig och ovetenskaplig inriktning bör stängas. Etablering av fristående skolor Grundläggande regler om godkännande av enskilda som huvudmän för skolväsendet finns i 2 kap. 5–7 §§ skollagen. Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet. infördes ökade krav för att godkännas som enskild huvudman i 2 kap. 5 § skollagen (prop. 2017/18:158, bet. 2017/18:FiU43, rskr. 2017/18:356). Ändringarna innebär att godkännande endast får ges till den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Den enskilde ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten och i övrigt ha förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Lagändringarna syftar till att säkerställa att privata utförare har tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet och stärka allmänhetens tilltro till sektorn. Vidare krävs att personer som ingår i ägar- och ledningskretsen även i övrigt ska bedömas som lämpliga.