bet · H801UbU12 · 2021-03-25 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3226 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:282 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:1750 av (M) yrkande 2, 2020/21:1931 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:2401 av och (båda S), 2020/21:2432 av (S) och 2020/21:3298 av m.fl. (M) yrkande 9. Det är uppenbart att det krävs ett omfattande krafttag mot mobbning i den svenska skolan. Det kräver ett aktivt arbete av skolledningar, lärare och övrig skolpersonal. För att arbetet mot mobbning ska bli framgångsrikt kräver det även att alla skolor kan få det stöd och stöttning som behövs. För det ändamålet vill vi att får i uppdrag att kontinuerligt sammanställa internationell evidens i syfte att ge rekommendationer om vetenskapligt beprövade metoder för att motverka mobbning samt främja trygghet och studiero. Varje skola ska upprätta en likabehandlingsplan som syftar till att främja barns och elevers lika rättighet oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionsnedsättning och att förebygga och förhindra trakasserier och annan kränkande behandling. Vi menar att det är av stor vikt att alla skolor har en utarbetad plan för att arbeta för likabehandling och emot kränkande behandling. Vi ser en farhåga i att kravet på årlig revidering och uppdatering av planen leder till fel fokus. Det viktiga är att likabehandlingsplanerna efterlevs, inte av. Skolan ska vara en trygg zon för alla elever, men så är det inte . Alltför ofta inträffar det att skolan tvärtom är en brottsplats eller att skolan används som uppehållsplats för kriminellt belastade unga som knyter kontakter med elever i riskzonen, utökar makt genom sin närvaro eller bedriver brottslighet av olika slag. Även om tillträdesreglerna har förbättrats på många håll behöver mycket mer göras för att säkerställa att inte obehöriga uppehåller sig i eller vid skolor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Läromedel, nationella prov m.m., punkt 3 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:177 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:3092 av (M) och 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 16. Vi anser att ett läromedelsråd ska inrättas med syfte att garantera tillgänglighet till högkvalitativa, neutrala och faktabaserade skolläromedel. ska bedöma och vid behov underkänna undermåliga läromedel. Det finns ett stort utbud av läromedel, vilket är bra. Däremot förekommer i utbudet en ”spretighet” där kvalitetsnivån, neutraliteten och faktanivån är varierande. Lärare är kompetenta att själva välja ut de läromedel de vill använda sig av i sin undervisning, vilket självklart ska vara det vanliga tillvägagångssättet. Däremot vittnar många lärare om betydande svårigheter att finna tid att själva bedöma vilka läromedel som håller tillräckligt hög kvalitet. Ett läromedelsråd bör inrättas bestående av profession, forskare och skolmyndigheter som granskar och kvalitetsmärker läromedel. Detta kommer att underlätta för lärarkåren och säkerställa att elever förmedlas läromedel av tillräckligt hög kvalitet. Lärarna avgör från ett certifierat urval som läromedelsrådet har lagt fram. På så vis löser vi problemet med förekomsten av läromedel som håller låg kvalitet, vare sig det handlar om att de innehåller för många faktafel, har en bristande pedagogisk struktur, är politiskt vinklade eller på andra sätt är uppenbart olämpliga och undermåliga. Det är viktigt att de läromedel som används i skolan är neutrala och fria från vinklade intressestyrda uppgifter. En nationell plan för digitalisering behövs, och även digitala läromedel ska undergå läromedelsrådets granskning. Läromedel, nationella prov m.m., punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2020/21:177 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2020/21:3092 av (M). För att elevernas tid i skolan ska spela så stor roll som möjligt, är det viktigt att det finns god tillgång till läromedel. , , Elevråd, Elevkårer, elevråd – () och Läromedelsförfattarnas har presenterat en rapport om läromedelssituationen i och kontentan av den är att var femte lärare saknar nödvändiga läromedel för att kunna bedriva en hållbar undervisning. Det är inte rimligt. Vi föreslår därför att en utredning ska ta fram förslag på hur alla elever ska kunna få en god tillgång till läromedel. Läromedel, nationella prov m.m., punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:177 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2020/21:1936 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:3092 av (M) och 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 16. används allt oftare digitala läromedel i skolan. förmedlar läromedlen som används i skolan ibland något helt annat än de värden som skolan ska förmedla om människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med människor i utsatthet. Fördomar och stereotypa föreställningar omkring vad som är manligt och kvinnligt samt trångsynthet bevaras och befästs i skolan när dess roll borde vara att bryta desamma. Det kritiska tänkandet och granskandet måste få större tyngd i undervisningen redan tidigt i . Skolorna måste därför ta större ansvar när det gäller inköp och inventering av läroböcker. Undervisningen ska dessutom vara saklig och allsidig. Ansvaret för att undervisningen utformas i enlighet med läroplanernas värdegrund ligger på huvudmännen, rektorer och lärare. Där bör det också ligga. Huvudmännen har ett stort ansvar för att skapa rimliga förutsättningar att värdera de läromedel som ska användas i undervisningen. För att underlätta för skolorna vid inköp av läromedel och för att sätta press på läromedelsförlagen att tänka igenom vad de publicerar bör regeringen ge i uppdrag att utreda ett inrättande av en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformad i enlighet med läroplanernas värdegrund. Granskning av läromedel, punkt 4 (C, KD) av (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3286 av m.fl. (C) yrkande 2. Läromedel behöver kvalitetssäkras för att garantera att undervisningen i skolan främjar elevens kunskapsutveckling. Dessutom behöver skolans tillgång till kvalitetssäkrade läromedel, traditionella som digitala, säkras. Det är en viktig del i arbetet med att stärka skolans likvärdighet. Sedan lades ned 1991 är det upp till varje skola eller huvudman att avgöra om ett läromedel uppfyller läroplanen och är av god kvalitet. Tyvärr blir det i praktiken oftast upp till den enskilda läraren att genomföra granskningen. Bra läromedel är en central del av en god och likvärdig undervisning. Det är viktigt att de läromedel som används speglar läroplanen och är av hög kvalitet. Särskilt viktigt blir det när allt fler elever undervisas av obehöriga lärare. Dagens system klarar inte av det. Det bör därför införas en centralt samordnad granskning av läromedel där de graderas utifrån huruvida de följer läroplanen och deras kvalitet. Granskningen ska även beakta jämställdhetsaspekter. Ansvaret bör ligga på den ansvariga myndigheten att utveckla det tillsammans med verksamma lärare för såväl traditionella som digitala läromedel. Det ska inte resultera i en tvingande lista utan ses som ett stöd för lärarna i deras val av läromedel. Det behövs dessutom granskning, rådgivning och stöd för användning av AI-understödda läromedel och individualiserade digitala läromedel. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:185 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:852 av (S), 2020/21:1789 av och (båda S), 2020/21:1902 av och (båda S), 2020/21:1989 av (M), 2020/21:2734 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3052 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3361 av och (båda SD), 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 33 samt 2020/21:3652 av (MP). Utomhuspedagogiken är ett viktigt komplement till lärandet i klassrummet för att kroppens behov av rörelse ska tillgodoses och för att stimulera det intellektuella tänkandet. Med utomhuspedagogiken som redskap kan man därför levandegöra läroplanernas intentioner. Genom att se uterummet och den övriga utemiljöns möjligheter som lärandemiljö kan man förutom kunskapsinhämtning även lägga grunden till ett friluftsliv för eleverna. förslag till ändrade kurs- och ämnesplaner innebär att allemansrätt, orientering och kartkunskap tas bort som kunskapskrav i åk 6 och 9 i ämnet Idrott och Hälsa. Detta anser vi är direkt kontraproduktivt och dessa delar bör därför återinföras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2020/21:185 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:852 av (S), 2020/21:1789 av och (båda S), 2020/21:1902 av och (båda S), 2020/21:1989 av (M), 2020/21:2734 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3052 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3361 av och (båda SD), 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 33 samt 2020/21:3652 av (MP). I är frågan om våld i ungas nära relationer eftersatt ur forskningshänseende, vilket måste åtgärdas. Inte minst eftersom det finns flera signaler som tyder på att våld i nära relationer mellan mycket unga personer ökar. Vissa ungdomsmottagningar har också slagit larm om att allt fler unga ger uttryck för problem till följd av hårdhänt sex. Antalet sexuella ofredanden mot unga kvinnor har också ökat i antal på ett mycket oroande sätt. Kunskapen om våld och tvång i ungas nära relationer behöver därför öka och en eventuell negativ utveckling motverkas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. I är frågan om våld i ungas nära relationer eftersatt ur forskningshänseende, vilket måste åtgärdas. Inte minst eftersom det finns flera signaler som tyder på att våld i nära relation mellan mycket unga personer ökar. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 33 samt 2020/21:185 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:852 av (S), 2020/21:1789 av och (båda S), 2020/21:1902 av och (båda S), 2020/21:1989 av (M), 2020/21:2734 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2020/21:2958 av m.fl. (C) yrkande 16, 2020/21:3052 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3361 av och (båda SD) och 2020/21:3652 av (MP). Att behärska det svenska språket är en nyckel till framgång i samhället. För ett barn som växer upp i ett hem utan böcker och utan lästradition är det särskilt viktigt att skolan stimulerar och uppmuntrar läsning, inte minst om barnet inte har svenska som modersmål. vill utöka den fria läsningen genom att ge den utrymme under skoltid, exempelvis som en 20 minuters inledning i både och gymnasiet utöver ordinarie timplan. Det skulle ge en vana att läsa som antagligen skulle påverka attityder och läsförståelse och möjligen också påverka läsandet utanför skolan. Tyvärr har ämnet idrott och hälsa på många håll blivit alltför teoretiserat. Det behövs därför ett förtydligande i skollagen om att idrott ska innebära mer fysisk aktivitet och mindre teori. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Praktisk arbetslivsorientering m.m., punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3330 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6. Vi anser att skolans koppling till arbetsmarknaden bör stärkas. Elever behöver i ett tidigt skede få förståelse för hur arbetsmarknaden ser ut, vilka möjligheter som finns och vilka kunskaper som krävs för att kunna arbeta inom olika yrken. Det handlar bl.a. om regler om arbetsmiljön som hindrar företag från att ta emot praoelever. Det är också viktigt att det finns en tydlig struktur för samverkan mellan skolhuvudmännen och den närliggande arbetsmarknaden, den offentliga såväl som den privata. Ansvaret för elevernas prao ska inte enbart ligga på den enskilda skolledaren utan bör även vara ett ansvar för skolhuvudmannen. När läroplan infördes försvann praktisk arbetslivsorientering (prao) som obligatorium i och den återinfördes först . En av anledningarna som uppmärksammats till att prao kan vara svårt för skolor att genomföra är att många arbetsplatser inte kan ta emot elever på grund av olika arbetsmiljöregler. Efter att stramat upp regler om arbetsmiljön har företag blivit mer restriktiva i fråga om att ta emot praoelever. Även skolor har kritiserats för att de enligt inte kunnat garantera elevernas säkerhet på praoplatserna, och krav på att skolan ska göra en riskbedömning på varje praoplats har framförts. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som skyndsamt särskilt ser över hur regler om arbetsmiljön samspelar med prao och hur dessa kan anpassas för att möjliggöra för fler företag att ta emot praoelever. Denna utredning bör även innefatta relationen mellan skolan och arbetsplatsen inom utbildningskontrakt på gymnasial lärlingsutbildning. Regeringen bör sedan återkomma till med nya förslag. Det finns också kommuner som anser att de traditionella praoveckorna spelat ut sin roll och i stället infört arbetsplatsbesök där eleverna får besöka olika arbetsplatser och ställa frågor om yrket, lönen, utvecklingsmöjligheterna och jobbtillgången. En sådan ordning kan bidra till att eleven får en bredare bild av arbetsmarknaden och dess möjligheter. Så länge alla skolor har samma syfte och mål med olika typer av arbetsplatsförlagt lärande bör det finnas möjlighet till en viss flexibilitet. Vi anser därför att skolor bör tillåtas att tillgodose elevernas praktiska arbetslivsorientering genom exempelvis studiebesök om de anser att det är lämpligt. Därmed bör också begränsningen om att prao måste genomföras under minst under årskurs 8 och 9 tas bort och i stället bli en rekommendation till skolhuvudmännen. Skolhuvudmännen bör ha ett ansvar för att organisera praktisk arbetslivsorientering med målet att eleverna ska få en allsidig bild av svensk arbetsmarknad och dess möjligheter. Många skolor arbetar med arbetslivsanknytning i fler årskurser än 8 och 9 och bör kunna fortsätta med det så länge läroplanens mål uppfylls. Vi anser också att det bör övervägas om det finns behov av fler mål i läroplanen som stärker elevernas kunskaper om arbetsmarknaden och framtida yrkesval. Detta bör regeringen utreda och sedan återkomma till med förslag. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12 och 2019/20:UbU13. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2019/20:UbU11 och 2019/20:UbU13. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8 och 2019/20:UbU11. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkande 2019/20:UbU11. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12 och 2019/20:UbU15. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (L) (L) och (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkande 2019/20:UbU11. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:96 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undervisning om folkmordet bör skrivas in i den svenska läroplanen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:177 av m.fl. (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utreda inrättande av kvalitetsmärkning av läromedel som är utformad i enlighet med läroplanernas värdegrund och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:185 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samlevnad och relationer bör få större utrymme i skolans sex- och samlevnadsundervisning än vad det får och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om komplettering av sexualundervisningen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka jämställdheten i sexualundervisningen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sexualundervisningen i bör kvalitetssäkras och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:282 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka rätten för rektorer att stänga av elever och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en nationell handlingsplan mot mobbning bör tas fram och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:332 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om långsiktigt förebyggande barn- och ungdomsarbete för att motverka kriminalitet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:396 av m.fl. (V): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen före nästa val bör utvärdera och utreda den senaste lagstiftningens effekter och vid behov lägga fram förslag som stärker elevers rätt till politisk information och skyddar elever från att utsättas för diskriminering, och detta tillkännager för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur lagstiftningen kan utvecklas när det gäller mobbning, våld och kränkande behandling i syfte att stärka tryggheten och studieron i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:451 av Amineh Kakabaveh (-): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen som en signal till landets lärare och elever bör inleda en upplysningskampanj i landets skolor som beskriver hedersförtryckets historiska rötter, dess effekter på samhället och hur det strider mot demokratins principer och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:535 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram klargörande direktiv under /21 för att möjliggöra skolavslutningar och firanden av årets traditionella högtider med konfessionella inslag i kyrkolokaler och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:655 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställd utbildning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:656 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jobba aktivt i skolan kring de värderingar och normsystem som utgör grunden för hederskulturen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot särbehandling av elever baserad på kulturella eller religiösa uppfattningar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:658 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskild undervisning för elever som begått brott, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:725 av m.fl. (SD): 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad kunskap om jakt och vilt i grundskola och gymnasium och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:814 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att öka det långsiktiga toleransarbetet inom skolan och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:846 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av tydligare styrning och utökad uppföljning i arbetet mot mobbning och trakasserier i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:852 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att den svenska modellen och kunskaper om den ska genomsyra hela läroplanen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:858 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förändra skrivningen i skollagen som ger rektorer rätt att neka partier och politiska ungdomsförbund att besöka skolor och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1036 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur skolan kan bidra till att ytterligare öka kunskapen om allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1038 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att förbättra ordning och arbetsmiljö i våra skolor och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat fokus på kunskap och fler nationella prov och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1086 av m.fl. (M): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett tekniklyft i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1161 av (M):