bet · H901MJU2 · 2021-12-03 00:00:00 — För att nå dit krävs stora offentliga och privata investeringar i klimatsmart teknik och därför bör både det s.k. Industriklivet och Klimatklivet förstärkas för att ytterligare stärka och påskynda industrins klimatomställning och för att möjliggöra klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Utsläppen ska minska genom en omfattande elektrifiering av bl.a. transporter och industrin, varför den s.k. elektrifieringsstrategin bör förstärkas och det s.k. Energisteget återstartas. Som framhålls i budgetpropositionen behöver transportsystemet vara robust, långsiktigt och hållbart för att vi ska klara klimatomställningen och för att människor ska kunna leva och bo i hela landet. Politiken ska därför inriktas på att bygga infrastruktur stark och hållbar för framtiden. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag när världsekonomin kraftigt försämrades till följd av pandemin. Åtgärder som tillsammans med det svenska välfärdssystemet bidragit till att hålla uppe såväl sysselsättningsgraden som arbetskraftsdeltagandet. Som anförs i budgetpropositionen kan dock inget land rädda alla jobb när en kris slår till, hur starka offentliga finanser det än har. finns en oro för att arbetslösheten ska bita sig fast, särskilt bland unga och utrikes födda. Som framhålls i budgetpropositionen är det därför viktigt att inte strama åt ekonomin för tidigt utan skapa jobb genom att investera i det som bygger starkt och hållbart. Pandemin har visat på styrkan och behovet av en generell och gemensamt finansierad välfärd, men den har också synliggjort allvarliga brister. Ökade resurser bör tillföras kommuner och regioner för att stötta arbetet med att minska väntetiderna, förbättra arbetssituationen för anställda inom hälso- och sjukvården och för att höja kvaliteten inom äldreomsorgen, t.ex. genom utbildning. Som framhålls i budgetpropositionen ska sjukförsäkringen ge en ekonomisk trygghet och det stöd som krävs för att åter komma i arbete, varför sjukförsäkringen bör stärkas, garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen höjas och bostadstillägget förstärkas, både för personer med sjuk- och aktivitetsersättning och för pensionärer. I likhet med det förslag som lämnas i budgetpropositionen bör det införas en familjevecka för att alla föräldrar som jobbar och sliter i ska få en lättare vardag. Därtill anser vi att har en fantastisk och unik natur, som har stor betydelse både för biologisk mångfald och för människors hälsa. Därför är det beklagligt att , gör en omfattande neddragning på anslaget för skydd av värdefull natur med . En grundläggande del av vår Socialdemokratiska skogspolitik är skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. Vi har sett till att äganderätten till skog stärks och värnas. Den svenska skogen och skogsnäringen spelar en stor roll för svensk välfärd och sysselsättningen i alla delar av landet. Skogen har en viktig roll i klimat- och miljöarbetet, för en växande cirkulär bioekonomi och för hållbar utveckling inklusive biologisk mångfald och sociala värden. Skogsnäringen står också för av totala varuexport och skapar jobb och tillväxt i hela landet. Den årliga avverkningsnivån har ökat och har alltmer närmat sig den årliga tillväxten tillgänglig för avverkning. Det är av stor vikt med en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen. I arbetet bör även skadeeffekterna av ett förändrat klimat, såsom en högre andel växtskadegörare, beaktas. För att förebygga, övervaka och bekämpa skogsskador föreslår regeringen att tillförs för att motverka utbrott av granbarkborre och andra skogsskador. Det nationella skogsprogrammet fortsätter att utvecklas. Regeringen bedömer att programmets olika insatser och dialog fortsättningsvis bidrar till att främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. har i sitt betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) lämnat en rad förslag som remissbehandlats och är under beredning i . Regeringens satsningar i propositionen med anledning av skogsutredningens förslag är av stor betydelse för det fortsatta arbetet med skogsprogrammet och ett flertal skogliga frågor. Regeringens budgetförslag möjliggör för markägare att få ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning som de har rätt till. Vi ser med stor oro på att , och budgetförslag försvårar förutsättningarna för, och kommer att försena genomförandet av, markbyte och markköp för att kompensera privata skogsägare. Vår skogspolitik är en helhet som säkerställer biologisk mångfald och en växande cirkulär bioekonomi, minskad klimatpåverkan och bättre klimatanpassning för att bidra till skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö. Vår skogspolitik med frivilligheten som grund möjliggör för stärkt äganderätt med nya och utvecklade skydds- och ersättningsformer samt tydliga förutsättningar för brukande och bevarande. För dessa satsningar föreslår vi att tillförs . Detta är nu med , och budget inte längre möjligt. Vi vill även möjliggöra att staten ska vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (C) (C) och (C) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 21 2022 (bet. 2021/22:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 23. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:4121 av m.fl. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1. I detta särskilda yttrande redovisar vi den anslagsfördelning för utgiftsområde 23 och de förslag som presenterar i kommittémotion 2021/22:4134 av m.fl. När det gäller den politiska inriktningen på utgiftsområdet vill vi anföra följande. De gröna näringarna – jordbruks-, trädgårds- och skogsnäringen – är viktiga för att hela ska kunna växa. Näringarna producerar klimatsmart energi, högklassiga livsmedel och råvaror, öppna landskap samt jobb och tillväxt i såväl den egna som kringliggande branscher. Det är därför viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft och förutsättningar. Svenskt jordbruk står för god djuromsorg, säker mat, öppna landskap, miljöhänsyn och arbetstillfällen. Det tillhör de bästa i världen när det gäller låg och ansvarsfull antibiotikaanvändning, liten förekomst av salmonella, god omsorg om djuren samt låg klimatpåverkan. Förra mandatperioden ställde sig en enig riksdag bakom den nationella livsmedelsstrategins mål om en ökad livsmedelsproduktion. För att nå de högt uppsatta målen behöver konkurrenskraften stärkas inom hela livsmedelskedjan. Kostnaderna behöver sänkas för företagen och krångliga regler och långa handläggningstider behöver undanröjas. Även kompetensförsörjningen behöver stärkas. Som exempel kan nämnas att vartannat trädgårdsföretag avstått från att rekrytera på grund av att de inte hittar rätt typ av kompetens och att det råder stor brist på individer med praktisk erfarenhet inom djurhållning. Svenskt jordbruk styrs i hög utsträckning av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Det gör det angeläget att är en aktiv röst i de samtal och förhandlingar som förs på europeisk nivå. På nationell nivå behöver det finnas tillräckliga resurser för bl.a. jordbrukarstöd och för att investera i jordbrukets konkurrenskraft. Det blir extra angeläget , när en ny jordbruksreform tar vid och en betydande andel, , av jordbrukarnas inkomststöd ska öronmärkas till miljöersättningar. Det svenska odlingslandskapet är inte bara oumbärligt för att trygga vår livsmedelsförsörjning och producera djurfoder, det är också hemvist för en rik biologisk mångfald och ett stort antal arter, varav många återfunnits på rödlistan över hotade arter. I hög utsträckning är det människan som över århundraden har format de landskapselement som utgör den kritiskt viktiga hemvisten och det innebär att den biologiska mångfalden där är beroende av att vi förvaltar och vårdar landskapet på ett gynnsamt sätt. Det ska vara möjligt att bedriva en lönsam och hållbar livsmedelsproduktion som vi bevarar och stärker den artrikedom som finns i och kring odlingslandskapet. Klimatförändringarna innebär stora risker för . Torka och översvämningar kan orsaka stora produktionsbortfall för jordbruket. Det visade sig inte minst vid torkan 2018. Därför vill se fler klimatinvesteringar i jordbruket och kraftfulla och långsiktiga åtgärder för en säkrare och jämnare vattentillgång under växtsäsongen. En grön omställning av svenskt jordbruk förutsätter långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel, som både kan bidra till att nå klimatmålen och målen i livsmedelsstrategin. En stor anledning till att många klimatsatsningar uteblir är att de hållbara alternativen kostar för mycket i förhållande till sin fossila motsvarighet. Med rätt politik kan vi stimulera den inhemska produktionen av biodrivmedel. Det kan skapa många arbetstillfällen på landsbygden och i de gröna näringarna. Ett minskat beroende av importerade fossila drivmedel kan också öka robustheten i livsmedelsförsörjningen och stärka samlade motståndskraft. När det gäller viltskador vill vi betona att behöver utveckla sin klövviltsförvaltning. Totalt förstördes spannmål av vilt , vilket utgör av den totala spannmålsskörden. Vildsvinen är det djurslag som orsakar störst skada i alla lantbruksgrödor. Skador orsakade av vildsvin har fördubblats , vilket visar att det behöver tas fler steg för att minska klövviltets och i synnerhet vildsvinens skador inom jordbruket. En hållbar jakt- och viltvårdspolitik är grunden för det arbetet. Även inom skogsbruket skapar de höga klövviltspopulationerna betydande och omfattande problem. Framför allt är det den stora älgstammen som har störst negativ påverkan. Enligt Älgbetesinventeringen har hela landet, med några undantag, allvarliga eller svåra viltskador och i genomsnitt har varannan svensk ung tall skadats genom bete. I delar av landet kan siffran uppgå till . Det leder inte bara till att stora ekonomiska värden går förlorade , utan det är även negativt för miljön eftersom det finns risk för ekologiska konsekvenser när marker ämnade för tallplantor byts ut mot granplantor. Dessutom hämmas en ökad trädslagsvariation och den biologiska mångfalden när rönn, asp, sälg och ek inte klarar betestrycket. När det gäller fiskeripolitiken har viktiga reformer gjorts på EU-nivå men måste fortsätta att driva på för att de fiskekvoter som bestäms av EU ska vara långsiktigt hållbara och att EU varken i sina egna vatten eller i andra vatten i världen bidrar till utfiskning och urholkande av ekosystemen. har med sin långa kust och stora tillgång på vatten goda förutsättningar för att öka och utveckla det hållbara vattenbruket och det småskaliga kustnära fisket. Fisk är ett livsmedel som innehåller många näringsämnen som vi människor behöver för att må bra, och från ett sysselsättningsperspektiv har fisket en stor potential för fler arbetstillfällen på den svenska landsbygden, såväl när det gäller odling och produktion som i förädlingsleden. Det småskaliga svenska kustnära fisket är hotat, och en del av problematiken ligger i svårigheter med regler om arbetsredskap, lönsamhet och krånglig byråkrati. Även sälarnas konsumtion av fisk konkurrerar med fisket. Dessutom sprider sälen parasiten sälmask till torsken och förstör fiskarnas redskap. Ytterligare insatser behöver därför vidtas för att begränsa den stora sälpopulationen. Vi vill även framhålla skogens betydelse för ekonomi och klimat. Skogen är en nyckel för att klara jobb, tillväxt, biologisk mångfald och klimatomställningen. vill att ska ha en växande skogsnäring och ökad hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen. Nästan hälften av den svenska skogen ägs av enskilda privata ägare. För många är skogen som inkomst och säkerhet avgörande för möjligheten att bo och verka i glesbygd och för att hela ska leva. För svensk ekonomi och möjligheten till export av produkter som har sitt ursprung i skogen och för den biologiska mångfalden är skogsbrukarnas insatser viktiga. Skogsnäringen står för av totala varuexport. Värdet av skogens nyttor som resurs för att ersätta fossila råvaror och stärka den resurseffektiva cirkulära ekonomin, som långsiktig kolsänka samt för ekosystemtjänster kommer att öka eftersom de på olika sätt utgör förutsättningar för att vi ska klara våra klimatmål, inte minst genom substitutionseffekter när fossila råvaror ska ersättas med förnybara. Vi vill även framföra att naturvård bör bedrivas med respekt för äganderätt och de som berörs. Äganderätten med egendomsskyddet är inskriven i grundlag och FN:s deklaration om mänskliga rättigheter, men dess genomslag i myndigheternas hantering och prövning av enskilda ärenden behöver stärkas så att enskildas rättigheter värnas och enskilda inte drabbas av orimliga konsekvenser. vill främst skydda skogar med höga naturvärden från avverkning genom att utveckla de frivilliga certifieringar av skogsbruk och produktkedjor som redan finns, i syfte att stärka trovärdigheten för svenska biobaserade produkter. En mycket stor del av miljöskyddet bygger på frivilliga åtgärder och avsättningar. Vi ser det även som prioriterat att de naturskyddsområden vi redan har, såväl på land som till havs, återfår livskraftiga ekosystem och en större artrikedom innan vi bildar nya naturskyddsområden som med tiden även de degraderas – kvalitet ska gå före kvantitet när det gäller naturskydd. Vårt förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel innebär följande. När det gäller anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket föreslås en ökning med jämfört med regeringens förslag. Medlen ska användas till en extra satsning på skötsel av biotopskyddade områden. Vi föreslår vidare en ökning av anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med . Anslaget föreslås öka med 1 2022 till följd av att vi vill skjuta till ökad svensk finansiering av landsbygdsprogrammet under pågående övergångsperiod. Vi anser att det är rimligt, inte minst mot bakgrund av de extra EU-medel som beslutats om tidigare men som inte använts. Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget om företagsklimat i gles- och landsbygdskommuner avvisas. När det gäller anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter föreslås en ökning med till följd av att avvisar regeringens föreslagna neddragning på detta anslag, med koppling till nedsättning av slakteriavgifter justerar ned pris- och löneomräkningen, vilket påverkar följande anslag. Anslaget 1:1 föreslås minska med . Anslaget 1:3 föreslås minska med . Anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet föreslås minska med . Anslaget 1:8 föreslås minska med . Anslaget 1:14 föreslås minska med . Anslaget 1:23 föreslås minska med . Sammantaget anvisar 1 mer än regeringen till utgiftsområde 23 . Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (V) (V) anför: I budgetmotion 2021/22:3278, Röd politik för en grön omställning, föreslås en återstart av den svenska ekonomin efter coronapandemin. Vi vill se en stor grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. Våra förslag ökar tryggheten för människor genom stärkta socialförsäkringssystem och trygga arbetsvillkor. Vi ger småföretagare bättre förutsättningar och bygger ut infrastrukturen och transportsektorn. Genom vänsterpolitik skapar vi välfärd som kommer alla till del, från de minsta barnen på förskolan, genom skola och arbetsliv, till de äldre med behov av omsorg. Krishanteringen handlar även om att reparera de stora skador som de nyliberala ekonomiska teorierna har orsakat i vårt samhälle. har den politiska utvecklingen dominerats av nedmonteringar av vår gemensamma välfärd och våra trygghetssystem. Det handlar om en ekonomisk politik som bygger på idén att de rika ska gynnas, makt lämnas över till marknaden och att allt som är demokratiskt och politiskt styrt är en belastning och därför ska privatiseras. De ekonomiska teorierna har gått före omsorgen om folket och tryggheten i landet. Den nyliberala ekonomiska politiken har genomförts av både borgerliga och socialdemokratiska styren. Det är påtagligt att inte heller sittande regering eller deras samarbetspartier har gjort sig fria från de ekonomiska teorier som lagt välfärdssatsningar i ruiner över hela världen. I årets budgetproposition fortsätter satsningarna på nyliberala kaosreformer, såsom privatiseringen av arbetsförmedlingen, som nödvändiga investeringar i reformer för jobb, klimat och ökad jämlikhet i samhället är otillräckliga. står det bortom allt tvivel att det inte bara har drabbat jämlikheten och välfärden, utan också tillväxten. I har av befolkningen av den samlade privata förmögenheten. Vi har en av världens skevaste fördelningar av förmögenhet och kapitalinkomster. är beskattningen låg på kapitalinkomsterna och vi har ingen förmögenhetsskatt. Välfärdens underfinansiering, klimatkrisen och den höga arbetslösheten hänger samman med skattesänkningar. När kapitalet samlas hos ett fåtal används det inte för att investera i det gemensamma. vill ändra på detta. Vi vill låta kapitalet arbeta för oss alla. Så gör kapitalet bäst nytta. Enskilda individers vilja ska inte avgöra hur vi bygger framtiden. behövs investeringar i vår gemensamma framtid. Därför föreslår vi att det införs en skatt på stora förmögenheter och att skatten på kapitalinkomster görs progressiv och höjs för att finansiera ökade resurser till det gemensamma. Koldioxidutsläppen och arbetslösheten ska ned, den ekonomiska jämlikheten ska upp. Vi avsätter ca mer än regeringen på reformer som syftar till att påskynda den gröna omställningen, stärka landsbygden och kommunsektorn samt rusta upp trygghetssystemen och sjukvården. I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen , före planerad justering, inkom , med ett gemensamt budgetförslag, vilket har försvårat processen. har ingått en överenskommelse med regeringen om framtida samarbetsformer och kraftigt höjda pensioner för de sämst ställda pensionärerna. Regeringen har även lagt in förslag om förbättringar i sjukförsäkringen som den s.k. Arnepensionen, höjda ersättningar och borttagen s.k. funkisskatt i sin budgetproposition. stödde därför i andra hand, då vårt eget förslag till budget fallit, regeringens budgetförslag i kammaren, framför förslaget från , . Vidare anser att regeringens förslag i sin helhet är bättre för , då det utgår från andra utgångspunkter än de nationalkonservativa värderingar som genomsyrar förslaget från , . Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 23. förslag inom utgiftsområde 23 är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 och 7 i det betänkandet. I detta särskilda yttrande redovisar jag den anslagsfördelning för utgiftsområde 23 och de förslag som presenterar i partimotionerna 2021/22:3276 av Nooshi Dadgostar m.fl. och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. yrkande 16. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Utarmningen av den biologiska mångfalden och klimatförändringen är ödesfrågor för vår framtida överlevnad och välfärd såväl globalt som nationellt. Dessa två kriser hänger samman och kan inte lösas separat. I grunden handlar det om ett ohållbart resursutnyttjande. jord- och skogsbruk bedrivs inte hållbart för vare sig vårt klimat eller vår biologiska mångfald. nådde exempelvis inte ett enda av de mål till 2020 som beslutades inom ramen för konventionen om biologisk mångfald. Vårt jord- och skogsbruk kan om det brukas inom ramen för naturens gränser, med bevarad biologisk mångfald, spela en betydelsefull roll för att klimatsmart förse oss med såväl råvaror, energi och livsmedel. Såväl som skogar binder kol och fungerar därmed som kolsänka. utgångspunkt för åtgärder inom skogs- och jordbrukspolitiken är att stärka den ekologiska bärkraften i brukandet och förbättra kolinlagring och öka klimatnyttan. Den totala kolsänkan skulle kunna vara ännu större än med ett skogsbruk där träden får växa sig äldre eller genom skydd av mer skog. En betydande del av dagens kolsänka uppkommer på skogsmark som inte används för virkesproduktion, exempelvis formellt skyddade skogar. anser inte att det svenska skogsbruket i sin helhet är att betrakta som hållbart. För att uppnå ett hållbart skogsbruk kan inte råvaruförsörjningen vara styrande för hur våra skogar brukas. Naturens gränser med bevarade ekosystem måste vara ramen för hur skogarna nyttjas. Att vi hållbart nyttjar vår skogsråvara är avgörande för att vi ska möta såväl klimatkrisen som utarmningen av den biologiska mångfalden. förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel innebär följande. Anslaget 1:1 ökas med i jämförelse med regeringens förslag i syfte att återuppta den nationella nyckelbiotopsinventeringen för att stärka kunskapen om de kvarvarande skyddsvärda skogarna så att dessa kan identifieras och registreras. Att göra det är av stor betydelse för att uppnå våra miljömål och för att värna hotade arter. När det gäller anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket föreslås en ökning med jämfört med regeringens förslag för att öka resurserna till markägare med skyddsvärda områden med hög andel nyckelbiotoper och till andra skogar som bedöms som skyddsvärda. Biotopskydd och naturvårdsavtal på skogsmark utvecklar och bevarar naturvärden eller sociala värden i mindre områden och möjliggör ersättning för markägare. Det är nödvändigt att staten kan gå in med formellt skydd och erbjuda markägare ersättning även för mindre områden som inte lämpar sig för naturreservat. Skyddsvärda skogar är ojämnt fördelande över landet och mellan markägare och medför att enskilda markägare riskerar att drabbas orimligt hårt om staten inte kan bilda storleksmässigt mindre formella skydd och därigenom ekonomiskt ersätta markägare. Anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet ökas med jämfört med regeringens förslag. Det finns en stor brist i på veterinärer och på personer som vill arbeta inom främst distriktsveterinärerna. har redogjort för ett allvarligt läge. Distriktsveterinärerna behöver tillräckliga resurser för att kunna bedriva en verksamhet som möjliggör goda arbetsvillkor. Brist på resurser innebär även risker för djurvälfärden och att djuren inte får den omsorg eller vård de behöver . Situationen ser också olika ut i olika delar av landet. Distriktsveterinärerna har stor betydelse i de delar av landet där det saknas privata aktörer. Det är ofta områden med längre avstånd och en större andel jourverksamhet än vad det är i och kring städerna. Anslaget 1:17 ökas med sammantaget jämfört med regeringens förslag. Anslaget bör ökas med för en satsning på investeringsstöd för klimatanpassade åtgärder i jordbruket. Klimatförändringen leder till förändrad nederbörd, vilket kommer att ställa andra krav än tidigare på jordbrukets vattenhantering. Ökade kostnader för jordbrukets vattenhantering är en konsekvens av ett förändrat klimat. Dagens vattenanläggningar inom jordbruket är ofta byggda efter tidigare rådande klimatförutsättningar. vill därför införa ett statligt stöd för investeringar och åtgärder inom jordbruket som stärker jordbrukets vattenhantering i ett förändrat klimat och som därmed bidrar till att stärka vår självförsörjningsgrad gällande livsmedel.