bet · H801UbU19 · 2021-05-21 00:00:00 — En sådan lärare eller förskollärare ska dock vara lämplig för detta och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. Personen får, med vissa undantag, bedriva undervisning under högst i sänder (2 kap. 18 §). I fråga om tidsbegränsning av en anställning som lärare eller förskollärare i skolväsendet gäller, utöver bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställningsskydd, förkortad LAS, att den som ska anlitas för att bedriva undervisning trots att legitimation och behörighet saknas får anställas för högst i sänder (2 kap. 21 § skollagen). Någon begränsning av antalet anställningsperioder finns inte. Av förarbetena framgår att detta bl.a. innebär att bestämmelsen i LAS om att vissa former av tidsbegränsad anställning kan övergå till en tillsvidareanställning inte gäller för en anställning som ingås med stöd av 2 kap. 21 § skollagen (prop. 2009/10:165 s. 655). Den som har avlagt ämneslärarexamen eller en äldre examen som omfattar ämnet svenska som andraspråk är behörig att undervisa i sfi. Behörig är även en legitimerad lärare som har fullgjort ämnesstudier om minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet svenska som andraspråk (2 kap. 31 a § förordningen [2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare). För enskilda utbildningsanordnare gäller delvis andra bestämmelser. Sådana anordnare ska för undervisningen använda lärare som har en utbildning som är avsedd för den undervisning som läraren ska bedriva. Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna (6 kap. 6 § förordningen [2011:1108] om vuxenutbildning). Det finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att, med undantag från 2 kap. 13 § skollagen, meddela föreskrifter om en försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar. Försöksverksamheten avser personer som ska bedriva undervisning som lärare i skolväsendet i ett eller flera ämnen där det råder brist på legitimerade och behöriga lärare, har tillräckliga ämneskunskaper och genomför en kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för att uppnå en behörighetsgivande lärarexamen i det eller de ämnena (2 kap. 22 b § skollagen). Regeringen beslutade med stöd av bemyndigandet om en tidsbegränsad försöksverksamhet som infördes . Försöksverksamheten, som regleras i förordningen (2016:350) om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning, innebär att skolhuvudmän får anställa en obehörig lärare , om personen läser en KPU samt undervisar och har ämneskunskaper inom vissa utpekade bristämnen. Anställningstiden får förlängas till högst om det finns särskilda skäl. Regeringen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, med undantag från skollagens krav på legitimation och behörighet för att få undervisa, ska få meddela föreskrifter om en ny typ av försöksverksamhet. Verksamheten ska avse tidsbegränsade anställningar av personer som ska bedriva undervisning i vuxenutbildning i sfi och som deltar i högskoleutbildning i svenska som andraspråk eller motsvarande utbildning. En person ska få anställas inom ramen för försöksverksamheten i högst . Anställningstiden ska kunna förlängas till högst om det finns särskilda skäl. Regleringen om tidsbegränsning av anställningen ska gälla utöver de former av visstidsanställning som regleras i LAS. Skälen för regeringens förslag Enligt regeringen är andelen legitimerade och behöriga lärare i sfi så låg att det är angeläget att det ges möjligheter till utbildning som innebär att fler lärare i förlängningen blir behöriga. De obehöriga lärarnas möjligheter att vidareutbilda sig försvåras av att de enligt gällande regelverk bara kan anställas i taget. Därför behöver det skapas bättre förutsättningar för lärare inom sfi att inom en trygg anställningstid undervisa och genomföra studier för att uppnå tillräckliga ämneskunskaper. Mot bakgrund av det behov som finns anser regeringen att det bör prövas att införa en möjlighet att göra undantag från skollagens krav på legitimation och behörighet för personer som bedriver undervisning i sfi och deltar i högskoleutbildning i svenska som andraspråk. Ett sådant undantag bör innebära att dessa personer ska kunna anställas . Regeringen ser det som nödvändigt att på prov göra visst avsteg från legitimations- och behörighetsreglerna för att motverka den långvariga och omfattande bristen på behöriga lärare i sfi. Regeringen anger att intresset av överskådlighet och konsekvens i lagstiftningen talar för att den nu föreslagna ordningen införs i form av en försöksverksamhet av samma slag som den som föreskrivs i 2 kap. 22 b § skollagen. Enligt propositionen bör det överlämnas till regeringen att i förordning reglera försöksverksamheten ska pågå. Försöksverksamheten bör sedan utvärderas vid slutet av försöksperioden för att en bedömning ska kunna göras av om önskad effekt har uppnåtts. Det är regeringens uppfattning att insatser för att möjliggöra studier parallellt med förvärvsarbete och stärka icke-legitimerade och obehöriga lärares ämneskunskaper och kompetens kan bidra till att antalet behöriga och legitimerade lärare ökar. Det ankommer dock på huvudmannen att ha en långsiktig plan för hur fler lärare ska få legitimation och behörighet. Regeringen gör bedömningen att det bör vara frågan om en avgränsad försöksverksamhet i syfte att skapa förutsättningar som bidrar till att fler personer får möjlighet att utbilda sig till legitimerade och behöriga lärare inom sfi. I sammanhanget pekar regeringen även på att den har vidtagit flera åtgärder för att skapa alternativa vägar till en lärarexamen, bl.a. genom att ett antal lärosäten har fått i uppdrag att anordna fler relevanta sommarkurser för att studenter snabbare ska nå en lärarexamen, för att redan behöriga lärare ska kunna läsa in ytterligare ämnesbehörighet samt för kompetensutveckling för obehöriga lärare. Regeringen menar att ett genomförande av förslaget skapar en ökad ekonomisk trygghet för den som vill utbilda sig till lärare i sfi, i och med att läraren kan vara anställd . Den anställningstrygghet som skapas bör även kunna attrahera fler sökande till behörighetsgivande utbildning i svenska som andraspråk och motsvarande utbildningar. Regeringen bedömer också att undervisningens kvalitet kan förbättras om lärarna utbildar sig som de är kvar i verksamheten. Verksamheten får också möjligheter till en lägre personalomsättning och bättre kontinuitet. Förslaget tar alltså sikte på den grupp av lärare som saknar både legitimation och behörighet att undervisa i sfi och som bara kan anställas i taget. För att underlätta för de lärare som redan har legitimation men som saknar behörighet att undervisa i svenska som andraspråk har regeringen satsat på åtgärder för att de ska kunna få behörighet för undervisning i sfi, t.ex. genom Lärarlyftet och statsbidrag enligt förordningen (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare. Fler lärare med specialistkompetens till vissa riksrekryterande utbildningar Huvudregeln för att bedriva undervisning är krav på legitimation och behörighet (2 kap. 13 § skollagen). Som huvudregel gäller vidare att endast den som har legitimation får anställas som lärare utan tidsbegränsning. Det finns dock undantag från båda kraven, bl.a. för vissa specialpedagoger och speciallärare, lärare som ska bedriva undervisning i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning och modersmålslärare (2 kap. 13, 17 och 20 §§ skollagen). Vidare är lärare i dansämnen inom dansarutbildningarna undantagna från krav på legitimation och behörighet (15 kap. 8 a § skollagen och 22 § förordningen [2011:7] om dansarutbildning). En person som saknar legitimation och behörighet får enligt skollagen bedriva undervisning under högst i sänder (2 kap. 18 §). Beslut om riksrekrytering, dvs. att en viss utbildning i första hand ska ta emot sökande från hela landet, fattas av (16 kap. 45 §, 17 kap. 20 § och 19 kap. 37 §). Utbildning hos enskilda huvudmän är alltid riksrekryterande. Något särskilt beslut om riksrekrytering kan därför inte fattas för en sådan skola. Regeringen har bemyndigats att meddela föreskrifter om villkor för att en viss utbildning ska kunna bli riksrekryterande (16 kap. 13 § och 19 kap. 12 § skollagen). Regeringen har med stöd av bemyndigandet föreskrivit sådana villkor. Det ska finnas dels en nationell efterfrågan på de kunskaper och färdigheter som utbildningen ger, dels ett nationellt intresse av att elever ska kunna rekryteras från hela landet eller ett nationellt intresse av att enskilda elevers behov av kunskaper och färdigheter kan tillgodoses. För beslut om riksrekryterande estetisk spetsutbildning för det estetiska programmet krävs även att skolenheten har ett etablerat samarbete med en högskola som erbjuder utbildning som är relevant för gymnasieutbildningen (5 kap. 12 och 21 §§ gymnasieförordningen). Riksrekryterande estetiska spetsutbildningar erbjuder fördjupning inom bl.a. dans, musik, musikal, bild och formgivning, estetik och media. Regeringen föreslår att den ska få meddela föreskrifter om undantag från kraven på legitimation och behörighet för lärare som ska bedriva viss undervisning inom riksrekryterande utbildning på nationella program i gymnasieskolan. De ska få anställas i skolväsendet utan tidsbegränsning och ansvara för den undervisning de bedriver. Skälen för regeringens förslag Enligt regeringen är det angeläget att vidta åtgärder som syftar till att öka möjligheten för huvudmän som bedriver riksrekryterande estetisk spetsutbildning att attrahera, anställa och behålla lärare med specialistkompetens inom de ämnen som ger utbildningen dess spetskaraktär. Dagens krav på legitimation och behörighet kan innebära att huvudmän tvingas anställa lärare som saknar den specialistkompetens som eleverna behöver för att utvecklas i de estetiska ämnen som ger utbildningen dess spetskaraktär. Legitimationskravet försvårar rekrytering av personer med spetskompetens. Regeringen föreslår att det i skollagen ska införas ett bemyndigande för regeringen att meddela undantag från krav på legitimation och behörighet för lärare som ska undervisa på vissa riksrekryterande utbildningar. Bemyndigandet ska göra det möjligt för regeringen att i förordning ange att lärare som ska bedriva undervisning inom den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen som ger utbildningen dess spetskaraktär ska kunna undantas från krav på legitimation och behörighet. Även närmare bestämmelser om lämplighets- och kompetenskrav för dessa lärare ska kunna anges på förordningsnivå. Regeringen anser att det är nödvändigt att lärare som ska bedriva undervisning i den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen som ger den dess spetskaraktär ska kunna tillsvidareanställas. Någon uttrycklig bestämmelse om detta krävs dock inte med den författningstekniska lösning som regeringen föreslår. De lärare som undantas från krav på legitimation och behörighet enligt föreskrifter som meddelas med stöd av det föreslagna bemyndigandet kommer alltså att omfattas av undantaget i skollagen från kravet på att endast den som har legitimation som lärare får anställas tillsvidare (2 kap. 20 § fjärde stycket). Förslaget omfattar inte det estetiska programmet eller andra nationella program. Regeringen anger vidare att de lärare som kommer att omfattas av bestämmelser som meddelas med stöd av regeringens bemyndigande kommer att omfattas av gällande undantag från huvudregeln om att det bara är legitimerade lärare och förskollärare som har ansvar för den undervisning de bedriver. Övergångstiden med vissa undantag från behörighetskrav förlängs Det krävs som huvudregel dels en behörighetsgivande lärar- eller förskollärarexamen, dels en speciallärarexamen för att vara behörig att bedriva undervisning i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och komvux som särskild utbildning (2 kap. 11–17 c, 27–30 a och 32 §§ förordningen [2011:326] om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare). En specialpedagogexamen kan i vissa fall jämställas med en speciallärarexamen och ge behörighet att undervisa som speciallärare (1 kap. 5 § nämnda förordning). Huvudregeln är att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får undervisa i skolväsendet (2 kap. 13 § första stycket skollagen). Övergångsbestämmelserna med undantag från kravet på legitimation och behörighet för vissa lärare och förskollärare finns i 33 § lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Bestämmelserna innebär att de som saknar legitimation och behörighet och som har ingått avtal om anställning före för anställningen får fortsätta att undervisa och självständigt besluta om betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och komvux som särskild utbildning, enligt bestämmelserna om behörighet skollag, till utgången av . omfattas dock även dessa lärare av kravet på legitimation och behörighet i 2 kap. 13 § skollagen. Regeringen föreslår att giltighetstiden för övergångsbestämmelserna om undantag från krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning ska förlängas till utgången av . Skälen för regeringens förslag Regeringen anger att det råder stor brist på lärare som är behöriga att undervisa i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och komvux som särskild utbildning. De övergångsbestämmelser som gäller till utgången av 2021 syftar till att ge lärare i de nämnda skolformerna ytterligare tid för att komplettera sin utbildning för att bli behöriga att undervisa där. Det är dock fortfarande många lärare som är obehöriga och behörighetsläget förväntas vara fortsatt kritiskt . Regeringen anser därför att det även fortsättningsvis finns behov av bestämmelser som skapar förutsättningar för lärare med lång erfarenhet av undervisning i de aktuella skolformerna att fortsätta att undervisa och besluta om betyg trots att de saknar behörighet. Regeringen menar att det genom en förlängning av giltighetstiden för övergångsbestämmelserna till 2028 skapas bättre planeringsförutsättningar för huvudmän. Det ger också lärosäten bättre förutsättningar att tillhandahålla en utbildning för den aktuella gruppen lärare. Vidare värnar en förlängning om elevernas behov av kontinuitet i lärprocesserna och relationerna till deras lärare. Det är av stor vikt att huvudmän skärper sitt arbete med och sin planering för att underlätta vidareutbildning av obehöriga lärare. Regeringen framför att den har vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra tillgången till lärare och möjliggöra för lärare att vidareutbilda sig för att avlägga speciallärarexamen eller specialpedagogexamen, t.ex. genom fortbildningsinsatsen Lärarlyftet som syftar till att legitimerade lärare ska bli behöriga i alla de skolformer, ämnen och årskurser som de undervisar i samt olika statsbidrag som huvudmän kan söka för de lärare som deltar i fortbildning. Regeringen genomför även en satsning som syftar till att lärare i bl.a. grundsärskolan och specialskolan ska avlägga en speciallärarexamen eller specialpedagogexamen, enligt förordningen (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning för sådana insatser. Regeringen anger vidare att speciallärar- och specialpedagogutbildningarna byggs ut. Regeringens bedömningar i vissa övriga frågor Regeringen bedömer att en uppförandekod kan anses utgöra en lämplig form för vägledande och stödjande dokument för behandling av personuppgifter i skolväsendet. Därmed finns det inte längre skäl att ge uppdrag om detta till lämplig myndighet. Regeringen anger vidare att det pågår en översyn av de förordningar som reglerar utbildning till lärare och förskollärare. Översynen kan komma att leda till förordningsändringar som avviker från bedömningar som har redovisats till och som har legat till grund för den nuvarande regleringen av lärarexamina. Utskottet kan konstatera att regeringen lämnar ett antal förslag om ändringar i skollagen liksom i lagen om införande av skollagen som syftar till att på flera olika sätt bidra till ökad lärarkompetens. Tillgång på lärare med relevant kompetens är avgörande för kvalitet i utbildningen och för barns och elevers lärande. Utskottet är positivt till regeringens initiativ att ytterligare öka möjligheterna till tillgången till kompetenta lärare och ställer sig bakom regeringens förslag i propositionen om ändrade bestämmelser för dessa åtgärder. Utvidgat område för registerkontroll Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvidgat område för registerkontroll. Jämför reservation 2 (M, SD, KD). I kommittémotion 2020/21:3967 av m.fl. (KD) yrkande 2 begär motionärerna att dagens regler om att registerutdrag ska överlämnas utvidgas till att även omfatta gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. I yrkande 3 begär motionärerna att även chaufförer som anlitas för skolskjuts ska omfattas av gällande regler i skollagen om registerkontroll. I propositionen föreslår regeringen också att den nya utformningen av regleringen i skollagen om registerkontroll även ska omfatta gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utskottet har ovan tillstyrkt regeringens samlade förslag om ändrad utformning av regleringen om registerkontroll. Enligt utskottet är det mycket positivt att den föreslagna regleringen av bestämmelserna föreslås gälla även gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. När det gäller frågan om registerkontroll för chaufförer som anlitas för skolskjuts instämmer utskottet i regeringens bedömning att den reglering som finns i lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn är tillräcklig för personer som anlitas för skolskjuts. Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:3967 (KD) yrkandena 2 och 3. Huvudmannens ansvar för utbildning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkande om huvudmannens ansvar för utbildning. Jämför reservation 3 (L). I kommittémotion 2020/21:3945 av m.fl. (L) efterfrågas ett tydliggörande av huvudmannens ansvar för att ge utbildade lärare förutsättningar att uppnå full behörighet i sina undervisningsämnen. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det i skollagen anges att huvudmannen har ett ansvar för att personal ges möjligheter till kompetensutveckling. I den aktuella propositionen föreslås även att denna bestämmelse ska tydliggöras så att det framgår att huvudmannen ska se till att personal vid all den verksamhet som huvudmannen är ansvarig för ges möjligheter till kompetensutveckling och har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. I sammanhanget vill utskottet vidare uppmärksamma att det även framgår av propositionen att regeringen bl.a. har gett ett antal lärosäten i uppdrag att anordna fler relevanta sommarkurser för att studenter snabbare ska nå en lärarexamen, för att redan behöriga lärare ska kunna läsa in ytterligare ämnesbehörighet samt för kompetensutveckling för obehöriga lärare. Utskottet kan vidare påminna om den pågående fortbildningsinsatsen Lärarlyftet, som syftar till att legitimerade lärare ska bli behöriga i alla de skolformer, ämnen och årskurser som de undervisar i, liksom att det finns ett antal statsbidrag som huvudmannen kan söka för att lärare ska få möjlighet att komplettera sin kompetens, t.ex. för att få fler behörigheter till sin legitimation. Utskottet har ovan ställt sig bakom regeringens förslag till förtydligande av huvudmannens ansvar för kompetensutveckling. Utskottet konstaterar också att det finns breda möjligheter till fortbildning för lärare liksom möjligheter för huvudmän att söka statsbidrag för kostnader kopplade till fortbildning. Sammantaget ser utskottet ingen anledning att föreslå att några åtgärder vidtas med anledning av yrkandet. Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:3945 (L). Lagförslag om registerkontroll, punkt 1 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser a) att 2 kap. 33 § ska upphöra att gälla, b) att rubriken närmast före 2 kap. 32 och 33 §§ ska utgå, c) att 2 kap. 32 § ska betecknas 2 kap. 33 §, d) 2 kap. 31 §, den nya 2 kap. 33 § och rubriken närmast före 2 kap. 31 §, e) ny 2 kap. 32 § och ny rubrik närmast före den nya 2 kap. 33 §, f) punkt 2 och 3 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. 2020/21:3967 av m.fl. (KD) yrkande 1 och avslår proposition 2020/21:152 punkt 1 i denna del och motion 2020/21:3896 av m.fl. (SD). Vi motsätter oss regeringens förslag om att registerutdrag ur belastningsregistret inte längre ska behöva överlämnas inför en anställning i skolan. Barnens trygghet behöver i det här fallet väga tyngre än både hänsyn till integriteten för den som återfinns i belastningsregistret och den administration som uppstår hos huvudmännen i och med att registerutdraget överlämnas. Vi instämmer i farhågorna från flera remissinstanser som avstyrker regeringens förslag med motiveringen att det innebär en försämrad säkerhet för barnen. Barnperspektivet är inte tillräckligt beaktat i regeringens förslag. Att begära in registerutdrag är en viktig del i skolans säkerhetsarbete. Att registerutdrag lämnas in underlättar att kunna säkerställa att utdraget är korrekt samt att i efterhand följa upp handläggningen av ärendet. Vi anser att det finns uppenbara risker med den föreslagna ordningen att inte lämna in registerutdrag och säger därför nej till regeringens förslag om ändrat tillvägagångssätt när det gäller registerkontrollen. Utvidgat område för registerkontroll, punkt 3 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3967 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Vi menar att dagens bestämmelser i skollagen om registerkontroll bör utvidgas till att även omfatta chaufförer som kör barn som har behov av skolskjuts till och från skolan. Vi menar att en obligatorisk registerkontroll för chaufförer som anlitas för skolskjuts skulle minska risken för att någon som tidigare dömts för exempelvis sexualbrott kommer i kontakt med skolbarnen, och därmed skulle skyddet stärkas för barn som är på väg till och från skolan. Vi anser vidare att dagens bestämmelser om registerkontroll även ska omfatta gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Huvudmannens ansvar för utbildning, punkt 4 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3945 av m.fl. (L). Vi anser att propositionens förslag är vaga vad avser huvudmännens ansvar för att ge utbildade lärare förutsättningar att uppnå full behörighet i sina undervisningsämnen. i regeringsställning infördes ett stort antal satsningar som möjliggjorde för lärare att studera de kurser som krävs för att uppnå kraven för ämnesbehörighet. behöver huvudmännens ansvar för att möjliggöra behörighetsgivande studier för fler lärare tydliggöras. Vi menar därför att regeringen bör föreslå hur huvudmännens ansvar för att ge lärare bättre förutsättningar för att läsa in behörighet kan tydliggöras. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:152 Vissa insatser för ökad lärarkompetens: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800).