bet · H801JuU23 · 2021-06-07 00:00:00 — Möjligheten att eftersöka och omhänderta en utlännings pass och andra identitetshandlingar regleras i 9 kap. UtlL och innebär i korthet följande. Vid en inresekontroll enligt Schengens gränskodex kan pass och identitetshandlingar eftersökas genom kroppsvisitation och genomsökning av bagage (2 §). och får omhänderta pass och identitetshandlingar i samband med att en utlänning ansöker om uppehållstillstånd (4 §). Detta kan ske både vid inresan till eller om personen först då ansöker om uppehållstillstånd. Pass och identitetshandlingar kan också omhändertas av den verkställande myndigheten när ett beslut om avvisning eller utvisning ska verkställas, till dess att verkställighet kan ske (5 §). Vid en inre utlänningskontroll är utlänningen skyldig att på begäran överlämna pass eller handlingar som visar att han eller hon har rätt att uppehålla sig i (9 §). överlämnade betänkandet Klarlagd identitet – Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar (SOU 2017:93) till regeringen. I betänkandet lämnades förslag bl.a. om att vid en inre utlänningskontroll ska få kroppsvisitera en utlänning och undersöka bagage för att eftersöka pass och omhänderta pass (motsvarande vad som gäller vid gränskontroller enligt gränskodexen), ta fingeravtryck och att ta med en utlänning för utredning. Det lämnades även bl.a. förslag om att åldersgränsen ska sänkas till för när fingeravtryck får tas om en utlänning inte kan styrka sin identitet när han eller hon kommer till samt förslag som syftar till att motverka missbruk av resedokument och främlingspass. överlämnade regeringen propositionen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten till (prop. 2020/21:159). I propositionen behandlas förslag om fingeravtryck och fotografier vid en inre utlänningskontroll och hur sådana uppgifter får lagras (se mer i avsnittet Gränskontroller och internationellt polissamarbete i detta betänkande) samt hur missbruk av resedokument och främlingspass kan motverkas. förslag om kroppsvisitation och undersökning av bagage behandlas inte i propositionen. Regeringen konstaterar (s. 21 f.) att det förekommer ett visst missbruk av resehandlingar som utfärdas av och att det även kan finnas ett visst mörkertal. Detta missbruk kan enligt regeringen underlättas av att det inte finns någon begränsning av hur många resehandlingar som utfärdas för en person. Propositionen behandlades av socialförsäkringsutskottet (bet. 2020/21:SfU24). biföll regeringens förslag (rskr. 2020/21:299). Lagändringarna träder i kraft och innebär bl.a. att en ansökan om främlingspass ska avslås om det före ansökan har utfärdats tre sådana pass och det inte finns särskilda skäl att bifalla ansökan. Vidare ska återkalla resedokument och främlingspass i vissa situationer, bl.a. när innehavaren upphör att vara flykting eller statslös, har fått en ny handling som gäller som pass eller inte har rätt att vara kvar i landet. tillkännagav att regeringen skulle återkomma med ett förslag om att de lagändringar som föreslogs i proposition 2015/16:81 för svenska pass även skulle gälla främlingspass och resedokument (bet. 2015/16:JuU25, rskr. 2015/16:158). Tillkännagivandet omfattade också en uppmaning att se över regelverket för uppehållstillståndskort i syfte att motverka missbruk. I proposition 2020/21:159 anger regeringen (s. 9) att tillkännagivandet är delvis tillgodosett genom förslagen, men att regeringen dock avser att återkomma till frågan i ett annat sammanhang. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om passfrågor, (bet. 2019/20:JuU25 s. 131 f.). Utskottet konstaterade att de senaste ändringarna i passlagen i syfte att minska tillgången på svenska pass gjordes 2016. Mot den bakgrunden var utskottet inte berett att ställa sig bakom motionsyrkanden om en ytterligare skärpning av reglerna, varför de avstyrktes. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). I samband med behandlingen av propositionen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten (prop. 2020/21:159) behandlade socialförsäkringsutskottet ca 20 motionsyrkanden, bl.a. om att införa ytterligare begränsningar av rätten till resedokument och främlingspass samt mer långtgående regler om återkallelse. avstyrkte samtliga motionsyrkanden och följde utskottets förslag (bet. 2020/21:SfU24 och rskr. 2020/21:299). Utskottet konstaterar att de senaste ändringarna i passlagen för att minska tillgången på svenska pass gjordes och att nya regler i utlänningslagen för att motverka missbruk av resedokument och främlingspass träder i kraft . Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att ställa sig bakom förslagen i motionerna 2020/21:12 (SD) yrkande 1 och 2020/21:2873 (M). Utskottet anser inte heller att det finns skäl att ställa sig bakom förslag om striktare krav på namnteckning på identitetshandlingar, kontroller vid utfärdande av identitetshandlingar och andra myndighetskontakter samt om åtgärder för att stoppa försäljningen av pass inom EU. Motionerna 2020/21:53 (SD), 2020/21:494 (KD) och 2020/21:1943 (M) yrkandena 1 och 2 avstyrks därför. Gränskontroll och internationellt polissamarbete Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. gränskontroll vid inre och yttre gräns, inre utlänningskontroll, EU:s yttre gräns samt Europol och internationellt polissamarbete. Jämför reservation 51 (SD), 52 (M, KD), 53 (M, SD, KD), 54 (M) och 55 (M). I kommittémotion 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 13 begärs att gränskontrollen ska förstärkas. Enligt motionärerna behövs en adekvat permanent infrastruktur för att snabbt kunna införa gränskontroller, t.ex. vid en kris. I kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 8 begär motionärerna att antalet gränskontroller kraftigt ska öka. I motion 2020/21:983 av (M) yrkande 2 efterfrågas en nationell utvärdering av gränspolisens status, bl.a. mot bakgrund av Schengenutvärderingen . I kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 29 begärs att polisen ska ges effektivare verktyg och utökade befogenheter vid inre utlänningskontroller, bl.a. möjlighet att ta fingeravtryck och genomföra sådan sökning samt omhänderta mobiltelefoner. Motionärerna föreslår också att andra myndigheter ska vara skyldiga att underrätta om myndigheten kommer i kontakt med en person som inte har rätt att vara i . I samma motion yrkande 17 föreslår motionärerna att ska kunna söka igenom person, egendom och elektronisk utrustning samt med tvång uppta biometri om det krävs för att utreda en persons identitet. I kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås att bör undersöka möjligheten att begära stöd från Frontex för gränskontroll vid yttre gräns. I samma motion yrkande 32 begärs att ska vara pådrivande i EU i frågan om ett förstärkt europeiskt gränsskydd. Europol och internationellt polissamarbete I kommittémotion 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 7 anför motionärerna att bör överväga att begära polishjälp från EU, till dess att målet om antalet poliser har uppnåtts. I kommittémotion 2020/21:3305 av m.fl. (M) yrkande 14 föreslår motionärerna att ett center ska inrättas vid Europol för att motverka gränsöverskridande egendomsbrott. I detta avsnitt kommer regelverket och tillämpningen av olika typer av gränskontroller och internationellt polissamarbete att beröras översiktligt. Urvalet har gjorts mot bakgrund av de motionsyrkanden som behandlas i avsnittet. För en mer utförlig redogörelse hänvisas till utskottets betänkande om polisfrågor (bet. 2019/20:JuU25 s. 134 f.). Reglerna för gränspassage finns i och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer, också kallad kodexen om Schengengränsen eller gränskodexen. Enligt gränskodexen ska ingen gränskontroll göras av personer som passerar de inre gränserna mellan EU:s medlemsstater (artikel 1). Däremot ska alla personer, även de som enligt unionsrätten har fri rörlighet, underkastas vissa kontroller när de passerar en yttre gräns (artikel 8). Kontrollen omfattar bl.a. personens identitet och nationalitet samt att resehandlingen är äkta och giltig. Det ska också kontrolleras att personen inte utgör ett hot mot den allmänna ordningen, inre säkerheten, folkhälsan eller internationella förbindelser i någon av medlemsstaterna. För tredjelandsmedborgare ska ytterligare ett antal kontroller göras, bl.a. att personen har erforderlig visering och tillräckliga ekonomiska medel för sitt uppehälle under vistelsen. Enligt 9 kap. 1 § UtlL är det som ansvarar för kontroll av personer enligt gränskodexen. och är skyldiga att hjälpa vid en sådan kontroll. får efter överenskommelse med också hjälpa till vid kontrollen. ska medverka i kontrollverksamhet genom att på egen hand utöva kontroll av sjötrafiken. Om det är nödvändigt för att ta reda på en utlännings identitet och i vissa fall resväg får en utlänning kroppsvisiteras. Även bagaget får undersökas. För att förhindra att en utlänning reser in i i strid med bestämmelserna i gränskodexen får även bagageutrymmen och övriga slutna utrymmen i bilar och andra transportmedel undersökas (9 kap. 2 § UtlL). En utlänning som inte kan styrka sin identitet i samband med inrese-kontrollen får fotograferas. Om personen har fyllt får även fingeravtryck tas (9 kap. 8 § 1 UtlL). I 9 kap. UtlL finns även bestämmelser om fotografering och fingeravtryckstagning i andra situationer, t.ex. för kontroll i vissa fall av identiteten och av resehandlingens äkthet i enlighet med bestämmelser i gränskodexen (8 a–8 f §§). Det finns också regler om omhändertagande av pass, t.ex. om utlänningen ansöker om uppehållstillstånd i samband med inresan (4 och 5 §§). En utlänning är skyldig att stanna kvar för utredning i samband med in- eller utresekontroll enligt gränskodexen. Skyldigheten att kvarstanna gäller inte längre än nödvändigt och inte i något fall längre än . En polisman får hålla kvar en utlänning som vägrar att stanna kvar för utredning (9 kap. 11 § UtlL). Vid allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat är det möjligt att tillfälligt återinföra gränskontroller vid inre gräns (se artikel 25 och 28 i gränskodexen). Regeringen beslutade att införa sådana gränskontroller. Dessa beslut har förlängts. Enligt det senaste beslutet ska gränskontroll bedrivas fr.o.m. t.o.m. . I beslutet hänvisar regeringen till att säkerhetspolischefen beslutat att terrorhotnivån fortfarande ska vara förhöjd (nivå tre av fem) och att det även finns fortsatta betydande brister i kontroller av Schengenområdets yttre gräns. utvärderade en grupp experter från medlemsstaterna och kommissionen hur tillämpar bestämmelserna om förvaltningen av de yttre gränserna. Efter utvärderingen antog kommissionen en utvärderingsrapport som innehåller resultat och bedömningar samt en redogörelse för de brister som konstaterades under utvärderingen (den s.k. Schengenutvärderingen). I årsredovisning (s. 53 f.) anges bl.a. följande: upprätthöll en gränskontroll vid yttre gräns samt en ändamålsenlig kontroll vid återförd inre gräns i enlighet med regeringsbeslut. Arbetet påverkades av den kraftigt minskade flygtrafiken med anledning av coronapandemin vilket gjorde att en viss resurs kunde användas som stöd till annan verksamhet, till exempel utredningsarbete. fortsatte att samordna rapporteringen till av de åtgärder som och andra ansvariga myndigheter har genomfört med anledning av Schengenutvärderingen . Regeringen beslutade , med anledning av Europeiska rådets och kommissionens uppmaning, att tillfälligt stoppa icke nödvändiga resor till i syfte att hindra spridningen av det virus som orsakar covid-19. I förordningen (2020:127) om tillfälligt inreseförbud till finns närmare bestämmelser. Inreseförbudet gäller inte svenska medborgare och undantag görs även för vissa andra kategorier av resenärer. Förordningen trädde i kraft . Vid ett stort antal tillfällen därefter har bestämmelserna i förordningen ändrats och förordningens giltighetstid har förlängts. Med inre utlänningskontroll avses kontroll av en utlänning som finns inne i landet, i syfte att kontrollera utlänningens rätt att vistas här. Regler om inre utlänningskontroll finns i 9 kap. 9 § UtlL. Vid en sådan kontroll är utlänningen skyldig att på begäran överlämna pass eller andra handlingar som visar att han eller hon har rätt att uppehålla sig i . En utlänning är också skyldig att efter kallelse av eller komma till verket eller myndigheten och lämna uppgifter om sin vistelse här i landet. Om utlänningen inte gör det, får han eller hon hämtas genom försorg. Om det på grund av utlänningens personliga förhållanden eller av någon annan anledning kan antas att utlänningen inte skulle följa kallelsen, får han eller hon hämtas utan föregående kallelse. En utlänning är skyldig att stanna kvar för utredning i samband med sådan kallelse eller hämtning, dock inte längre än vad som är nödvändigt och inte i något fall längre än . Även i detta fall får en polisman hålla kvar en utlänning som vägrar att stanna kvar för utredning (9 kap. 11 § UtlL). En inre utlänningskontroll får endast vidtas om det finns grundad anled-ning att anta att utlänningen saknar rätt att uppehålla sig här i landet eller om det annars finns särskild anledning till kontroll. Det finns även bestämmelser om inre utlänningskontroll i 9 kap. 8 b och f §§ UtlL. Enligt den förstnämnda paragrafen är bl.a. den som innehar ett uppehållstillståndskort skyldig att låta en polisman fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes fingeravtryck, för kontroll av att fotografiet och fingeravtrycken motsvarar det fotografi och de fingeravtryck som finns sparade i uppehållstillståndskortet. Enligt den sistnämnda paragrafen är en utlänning skyldig att låta bl.a. en polisman fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes fingeravtryck för att genom en sökning i Schengens informationssystem identifiera utlänningen om identiteten inte kan fastställas på annat sätt. I årsredovisning (s. 54) anges att fler anställda har genomgått utbildningar om inre utlänningskontroll i jämförelse med 2019 och att det pågår arbete med att utveckla en mobilapplikation för inre utlänningskontroll, i syfte att effektivisera arbetet. Inom EU pågår arbete med att inrätta ett gemensamt system för elektronisk registrering av de tredjelandsmedborgare som passerar de yttre gränserna för kortare vistelser, eller som nekas inresa. Detta in- och utresesystem, som ibland benämns Entry/eller EES, syftar till att bl.a. förbättra och effektivisera in- och utresekontrollerna vid de yttre gränserna samt att bidra till bättre möjligheter att identifiera personer som inte uppfyller villkoren för inresa eller vistelse inom medlemsstaternas territorium. Systemet ska även kunna användas av de brottsbekämpande myndigheterna för att förstärka den inre säkerheten och kampen mot terrorism och andra grova brott. Regelverket för in- och utresesystemet innehåller också bestämmelser som syftar till att möjliggöra mer effektiva och ändamålsenliga gränskontroller, genom s.k. självbetjäningssystem vid gränsövergångarna som verifierar biometri och gör sökningar i databaser samt möjligheten att införa program för underlättande av gränspassage. Enligt regelverket har medlemsstaterna själva möjlighet att besluta om, och i vilken utsträckning, de vill använda teknik som t.ex. självbetjäningssystem, elektroniska spärrar och system för automatiserad gränskontroll. De två EU-förordningarna som reglerar in- och utresesystemet gäller direkt som lag i och ska tillämpas fullt ut . remitterade regeringen promemorian Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem (Ds 2021:19), som innehåller vissa författningsändringar i syfte att anpassa svensk rätt till förordningarna. Förslagen innebär bl.a. att ska utses till den myndighet som ska tillhandahålla åtkomst till in- och utresesystemet för andra myndigheter och ha ansvar för behandlingen av personuppgifter i systemet. Förslagen innebär vidare att det tydliggörs hur regelverket förhåller sig till annan dataskyddsreglering samt i vilka situationer en utlänning är skyldig att lämna fingeravtryck och låta sig bli fotograferad för att en kontroll mot in- och utresesystemet ska kunna genomföras. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om har tillgång till tillräckligt effektiva verktyg i gränsnära områden (dir. 2020:23). Utredaren ska bl.a. kartlägga behovet av effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden, ta ställning till om det bör göras författningsändringar, t.ex. när det gäller kamerabevakning, för att effektivisera kontrollen av utlänningars vistelserätt och bekämpningen av brott i sådana områden och lämna nödvändiga författningsförslag. Syftet är att säkerställa förmåga att kontrollera utlänningars vistelserätt och bekämpa brott i sådana områden, något som ytterst kan ha betydelse för det framtida behovet av att ha en tillfälligt återinförd gränskontroll vid de inre gränserna. Uppdraget ska redovisas . Som framgått i avsnittet Pass och identitetshandlingar i detta betänkande biföll regeringens proposition 2020/21:159 Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten (bet. 2020/21:SfU24, rskr. 2020/21:299). Lagändringarna träder i kraft . Den nya lydelsen av 9 kap. 8 § UtlL innebär att eller ska få fotografera en utlänning och, om utlänningen har fyllt , ta hans eller hennes fingeravtryck om varken utlänningens identitet eller rätt att vistas i kan klarläggas vid en inre utlänningskontroll. Fotografi och fingeravtryck som tas i samband med en inre utlänningskontroll ska förstöras om det framkommer att utlänningen har rätt att vistas i landet, och i annat fall lagras i ett nationellt register. I propositionen anges bl.a. följande om hur fotografier och fingeravtryck lagras och kontrolleras (s. 21 f.): Fotografier lagras i den centrala utlänningsdatabasen () hos medan fingeravtryck lagras i ett särskilt register som har hand om åt . De fingeravtryck som tas enligt 9 kap. 8 § UtlL kontrolleras bl.a. mot fingeravtrycksregister, fingeravtrycks- och signalementsregister och mot Eurodac. Syftet med kontrollerna är dels att fastställa ansvarig medlemsstat enligt exempelvis Dublinförordningen, dels att fastställa utlänningens identitet. Sökningen mot fingeravtrycksregister visar också om utlänningen är känd av polisen som i dömd eller misstänkt gärningsman och kan i vissa fall även visa om utlänningen är internationellt efterlyst av . I förslaget till en reviderad Eurodacförordning föreslås att fingeravtryck från personer som befunnits uppehålla sig illegalt i en medlemsstat även ska lagras i Eurodac. Lagring föreslås få ske upp till . I propositionen anges också (s. 9) att några remissinstanser har haft synpunkter och förslag på frågor som inte direkt behandlas i betänkande. som efterfrågar en möjlighet att i samband med inre utlänningskontroll kunna omhänderta och tömma digitala medier samt som anser att det bör inrättas ett nationellt fingeravtrycksregister för innehavare av uppehållstillstånd. Sådana frågor behandlas inte i propositionen. trädde och rådets förordning (EU) 2019/1896 om den europeiska gräns- och i kraft, också kallad den nya Frontex-förordningen. Den nya Frontex-förordningen ger ett utökat mandat samt ökat tekniskt och operativt stöd på området återvändande. Det ger också större möjligheter till samarbete med länder utanför EU. Frontex kommer att anställa egen operativ personal. Det kommer att inrättas en stående styrka för operativa insatser som, förutom redan existerande långtidssekonderade tjänstemän från medlemsstaterna och tjänstemän från medlemsstaterna tillgängliga för korttidstjänstgöring, nu även kommer att inkludera personal anställda, utbildade och utrustade av Frontex. Planen är att styrkan ska bestå av 6 500 personer 2021 och öka till 10 000 till 2027. I årsredovisning anges på flera ställen att det internationella samarbetet har påverkats av coronapandemin eftersom möjligheterna att resa mellan olika länder har försvårats. Vad gäller Frontex anges bl.a. följande (s. 54): fortsatte arbetet med att revidera den myndighetsgemensamma strategin för integrerad gränsförvaltning och ta fram en handlingsplan för att genomföra den, ett arbete som ansvarar för tillsammans med övriga berörda myndigheter. arbetade med att implementera den nya så kallade Frontex-förordningen (EU) 2019/1896 och har på regeringens uppdrag bland annat deltagit i kommittéarbetet för framtagandet av genomförandeakter dels gällande Eurosur, dels gällande finansiell kompensation till medlemsstater. Med stöd från Fonden för inre säkerhet (ISF) har inlett ett projekt för att säkerställa bemanningen av den stående styrkan som hanterar förstärkningsinsatser vid yttre gräns samt införandet av nya ekonomiska rutiner mellan Frontex och . Projektet syftar också till att gå igenom och uppdatera styrdokument och att planera för kapacitetsuppbyggnad av förmågan för att kunna hantera framtida kriser med mera. Europol och internationellt polissamarbete I 4 kap. 1 § lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete anges att regeringen, och Säkerhetspolisen får begära bistånd från en myndighet i en annan stat enligt artikel 17 i Prümrådsbeslutet. Framställningar om bistånd görs till en utsedd kontaktpunkt i respektive land. är svensk kontaktpunkt för framställningar om bistånd enligt artikel 17 i Prümrådsbeslutet. Innan ett samarbete enligt Prümrådsbeslutet påbörjas ska en överenskommelse om samarbetet ingås med den andra staten. Överenskommelsen får ingås av regeringen, eller Säkerhetspolisen. Ytterligare information om hur insatser enligt bl.a. Prümrådsbeslutet går till finns i handboken om gränsöverskridande insatser, som har tagits fram av rådets generalsekretariat. Enligt uppgifter från har framför allt begärt bistånd av för insatser på gränsen mellan och . Insatserna har avsett allmän brottsbekämpning men också varit riktade mot vissa typer av brott, t.ex. narkotikabrott. Enligt en nyhet på webbplats har sådana insatser genomförts i , 2019 och 2020. Det är också vanligt att bistånd begärs i samband med idrottsevenemang, t.ex. högriskmatcher i fotboll. Vid Europol finns fyra center som är inriktade mot särskilda typer av brott (allvarlig organiserad brottslighet, cyberbrott, terrorismbekämpning samt finansiell och ekonomisk brottslighet). Det sistnämnda centret, som kortfattat benämns EFECC, inrättades . gav regeringen i uppdrag att öka förmågan att bekämpa organiserad tillgreppsbrottslighet som begås av internationella brottsnätverk. Regeringen gav , och i uppdrag att utifrån sina respektive befogenheter utveckla sin samverkan på området (Ju2018/00991/PO). I en slutredovisningsrapport redogör uppdragsmyndigheterna för de åtgärder som vidtagits i syfte att öka förmågan att bekämpa tillgreppsbrott som begås av internationella brottsnätverk. När det gäller gränsöverskridande insatser anför myndigheterna att internationell samverkan är en viktig framgångsfaktor för bekämpning av organiserad brottslighet, särskilt inom EU. När det gäller egendomsbrott samarbetar uppdragsmyndigheterna och andra brottsbekämpande myndigheter med andra medlemsstater och Europol på både strategisk och operativ nivå inom ramen för Empact, vilket är EU:s multidisciplinära plattform mot kriminella hot. Organiserade stölder och inbrott är ett av tio prioriterade brottsområden inom Empact för perioden –2021. I rapporten beskrivs några av de gränsöverskridande insatser som har gjorts inom ramen för Empact-samarbetet och med stöd av Prümrådsbeslutet (s. 26 f.). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om gränskontroller, (bet. 2019/20:JuU25 s. 134 f.). Utskottet konstaterade då att regeringen hade utnyttjat de möjligheter som finns att besluta om fortsatt tillfällig gränskontroll vid inre gräns och beslutat om tillfälligt inreseförbud med anledning av coronapandemin.