bet · H901JuU1 · 2021-12-03 00:00:00 — Utsattheten för brott mot person var dock något lägre i NTU 2020 än 2019 även om den sammantagna brottsutvecklingen inte är entydig. Det finns områden där utvecklingen går åt rätt håll; t.ex. är det positivt att anmälda tillgreppsbrott har fortsatt att minska och att andelen utsatta för egendomsbrott enligt NTU är oförändrad. Utskottet noterar också att även om antalet anmälda sexualbrott fortsatte att öka minskade utsattheten för sexualbrott . Det finns dock stor anledning att vara orolig över att antalet skjutningar fortsatte att öka 2020. Det är viktigt att regeringen, i enlighet med vad man anför i propositionen, följer brottsutvecklingen noga och prioriterar insatser för att öka tryggheten samt bekämpa och förebygga brott. Det är positivt att förtroendet fortsatte att öka för alla myndigheter i rättsväsendet . Som utskottet anfört i samband med behandlingen av de senaste årens budgetpropositioner är det emellertid viktigt att rättsväsendet fortsätter att utveckla sitt arbete för att höja förtroendet. Allmänhetens förtroende är avgörande för att rättsväsendet ska kunna förebygga, bekämpa och lagföra brott på ett effektivt sätt. Vidare är det positivt att såväl antalet ärenden som polisen redovisade till åklagare som antalet personuppklarade brott ökade efter att ha minskat . Även ökningen av antalet lagföringsbeslut fortsatte . Utskottet anser att det är angeläget att planerade satsningar på området genomförs och att de senaste årens utveckling fortsätter. Den mycket ansträngda beläggningssituationen i Kriminalvården är fortfarande oroande. Det är dock positivt att det återfallsförebyggande arbetet har varit i nivå och att den isoleringsbrytande verksamheten i häkte endast i mindre omfattning har minskat, trots den rådande situationen. Det är viktigt att regeringen följer utvecklingen noga och vidtar de åtgärder som bedöms vara nödvändiga. Statens budget inom utgiftsområde 4 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt utskottets förslag i bilaga 4. Det innebär avvikelser i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen när det gäller fem anslag. Vidare lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 4 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens budgetförslag och de motioner som har väckts med anledning av budgetpropositionen och som avser anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Det gäller följande motioner: 2021/22:3360 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3904 av m.fl. (SD), 2021/22:3942 av m.fl. (L), 2021/22:4057 av m.fl. (M), 2021/22:4031 av m.fl. (M), 2021/22:4143 av m.fl. (C) och 2021/22:4192 av m.fl. (KD). I motionerna föreslås ändringar inom ett flertal anslag enligt vad som närmare beskrivs nedan. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:1 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget får användas för utgifter för verksamhet. Anslaget får också användas för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet (avhopparverksamhet). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . I propositionen redogör regeringen för ett antal förändringar av anslaget som regeringen bedömt vara nödvändiga. Regeringen föreslår inledningsvis att anslaget ökas med för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet. Vidare anför regeringen att antalet polisanställda fortsätter att öka och att rekryteringsarbete för att nå 10 000 fler anställda huvudsakligen löper enligt plan. finns medel avsatta för fortsatt expansion . För att möjliggöra fortsatt utbyggnad av föreslås anslaget ökas med 1 . För att möjliggöra en snabb och kraftig ökning av förmåga på it-området föreslår regeringen att anslaget ökas med . För beräknade fortsatta merkostnader till följd av pandemin föreslås en ökning med 2022. Avslutningsvis föreslår regeringen att anslaget ökas med för att ytterligare stärka arbete med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. I kommittémotion 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkandena 2, 4–9 föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas för höjda polislöner för att behålla erfarna poliser och attrahera fler nya poliser till yrket. Vidare behövs tillskottet för att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst och för att se över hur befintliga poliser kan omfördelas i syfte att öka antalet poliser i yttre tjänst. En särskild satsning behövs också enligt motionärerna för att förbättra villkoren för tjänstgöring i yttre tjänst och på obekväm arbetstid. Tillskottet ska även användas till återanställning av pensionerade poliser och till att kunna behålla erfarna utredare samt rekrytering av administrativt stöd till utredningsverksamheten. De ökade anslagen ska också ge polisen förutsättningar att tredubbla kamerabevakningen samt stärka myndighetens tekniska förmåga och öka möjligheterna att klara upp brott. Slutligen vill motionärerna öka anslagen till avhopparverksamhet. I partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 27 föreslås dels ett tillkännagivande om en satsning på för att återrekrytera poliser och för att anställa administrativt stöd till polisen, dels ett tillkännagivande om att fler poliser ska arbeta i yttre tjänst. I kommittémotion 2021/22:3904 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska möjliggöra en höjning av polisernas löner i syfte att främja att medarbetare vid myndigheten stannar kvar samt skapa incitament för återrekrytering av poliser som arbetar med annat. Vidare ska tillskottet finansiera att målet med 10 000 fler anställda poliser till 2024 uppfylls, att polisstudenter får lön , investeringar i den tekniska miljön samt utökad kamerabevakning. Motionärerna framför även att tillskottet ska användas för att återinföra beredskapspolisen, renodla polisens arbetsuppgifter genom att anställa mer administrativ personal, förstärka Nationellt forensiskt centrum (NFC) och förstärka gränspolisen. Slutligen föreslår motionärerna ett tillskott för att förbättra delning av information mellan myndigheter i det brottsbekämpande arbetet. I kommittémotion 2021/22:4143 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet behövs för att anställa polisstödsassistenter som ska kunna samarbeta med och avlasta poliser. Därtill föreslås ökade anslag för att anställa trygghetsvärdar som ska agera som en länk mellan och befolkningen i vissa särskilt utsatta områden. Motionärerna anför även att tillskottet behövs för att stärka polisens arbetsmiljö och för att möjliggöra en lönesatsning för de poliser som arbetar direkt med gängkriminalitet, som är i yttre tjänst och som är områdespoliser. I partimotion 2021/22:3360 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska bl.a. användas till en akut hjälplinje för kvinnor som utsätts för våld av män och för att NFC ska kunna utveckla och utföra forensiskt arbete för en framgångsrik brottsbekämpning. Tillskottet ska även användas till en satsning på ett femicidpaket för polis, åklagare och domare för att mäns våld mot kvinnor, sexköp och människohandel för sexuella ändamål ska hanteras med ökad våldskompetens, rättssäkerhet och seriositet i hela rättskedjan. I kommittémotion 2021/22:4192 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas för att möta ärendeökningen och förkorta handläggningstiderna hos NFC samt för att ge polisen ett tekniklyft genom bl.a. fler kameror i polisbilarna. Vidare vill motionärerna att tillskottet används till att anställa administrativt stöd i form av polisstödsassistenter och fler kvalificerade civila utredare samt till en snabb och kraftig förstärkning i form av fler poliser i yttre tjänst. Slutligen anser motionärerna att anslagen ska användas till höjda polislöner och till en riktad satsning för att locka tillbaka pensionerade poliser som arbetat som utredare. I kommittémotion 2021/22:3942 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska möjliggöra höjda löner för poliser för att på såväl kort som lång sikt säkra kompetensförsörjning. Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 4 föreslår ledamöterna att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:2 Säkerhetspolisen sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:2 Säkerhetspolisen. Anslaget får användas för Säkerhetspolisens förvaltningsuppgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . säkerhet utsätts för allt större risker och hoten från såväl statliga aktörer som ideologiskt motiverade aktörer är ökande som sårbarheterna i samhället har blivit alltmer omfattande. För att Säkerhetspolisen ska kunna möta en mer komplex hotbild och säkerställa en fortsatt hög operativ förmåga samt vidta säkerhetshöjande åtgärder kopplat till den centrala statsledningen föreslår regeringen en ökning av anslaget med . I kommittémotion 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 10 föreslås att anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslagsökningen ska användas för att möta de ökade krav som ställs i arbetet för att förebygga, förhindra och upptäcka terroristbrottslighet. Enligt motionärerna innebär resurserna att myndigheten kan öka bemanningen och i högre grad följa de hotaktörer som bedöms vilja skada samhället. Myndigheten kan även använda resurserna inom övriga verksamhetsområden. I kommittémotion 2021/22:3904 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att stärka Säkerhetspolisens förmåga att bekämpa extremism och terrorism. I kommittémotion 2021/22:4192 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 9 föreslås att anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med i förhållande till regeringens förslag. Enligt motionärerna behöver Säkerhetspolisen växa för att kunna möta både den extremism och terrorism som tagit sig till och de inhemska våldsbejakande extremisterna. Myndigheten har också ett mer komplext utredningsmaterial att hantera, och därför behöver anslagen öka. Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 4 föreslår ledamöterna att anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:3 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . För att ska kunna möta ett ökat antal och särskilt resurskrävande ärenden samt för att kunna omhänderta prioriterade straffskärpningar föreslår regeringen att anslaget ökas med 2022, 2023 och . Vidare föreslås en anslagsökning med för att stärka arbete mot brottslighet inom avfallsområdet. I kommittémotion 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 11 föreslås att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att öka rekryteringen av åklagare så att utbyggnaden av kan gå i takt med polisens utökning. För att möta brottsutvecklingen i samhället behöver antalet åklagare bli större. I kommittémotion 2021/22:3904 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att tillskottet behövs för att stärka förmåga vid ett ökat ärendeflöde. I partimotion 2021/22:3360 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska även användas till en satsning på ett femicidpaket för polis, åklagare och domare för att mäns våld mot kvinnor, sexköp och människohandel för sexuella ändamål ska hanteras med ökad våldskompetens, rättssäkerhet och seriositet i hela rättskedjan. Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 4 föreslår ledamöterna att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:4 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . För att ska kunna möta ett ökat antal och särskilt resurskrävande ärenden ökas anslaget med 2022, 2023 och . I kommittémotion 2021/22:3904 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:4 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Enligt motionärerna behöver tillföras utredningsresurser eftersom ärendeinflödet ökar och enskilda ärenden blir alltmer komplexa. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:5 Domstolar sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar 6 till anslaget 1:5 Domstolar. Anslaget får användas för utgifter i fråga om de allmänna domstolarnas, de allmänna förvaltningsdomstolarnas, hyres- och arrendenämndernas, , , samt verksamhet. Vidare får anslaget användas för utgifter för den regionala avdelningen vid den enhetliga patentdomstolen. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . För att möta ett ökat målinflöde och säkerställa rättssäkerheten och allmänhetens förtroende för domstolarna föreslås anslaget ökas med 2022, 2023 och . Anslaget föreslås minskas med för att ge Justitiekanslern en ökad tillsynsmöjlighet över rättshjälpssystemet och därmed bidra till stärkt kontroll över utgifterna för rättsliga biträden. Regeringen föreslår att anslaget 6:3 Justitiekanslern inom utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. Vidare föreslår regeringen att anslaget höjs med för att säkerställa en effektiv tillståndsprövning enligt för en grön omställning. Slutligen beräknas anslaget höjas med 2024 för att finansiera ökade kostnader vid Domstolar till följd av reformen om att införa den skyddade yrkestiteln undersköterska. Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg beräknas minskas med motsvarande belopp 2024. I kommittémotion 2021/22:3904 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet behövs enligt motionärerna för att möta en ökad måltillströmning, kompetensförsörjning och ett behov av viss digitalisering. Därtill föreslår motionärerna ett tillskott för att skapa förutsättningar för att införa anonyma vittnesmål i rättegångar. I kommittémotion 2021/22:4143 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet behövs enligt motionärerna för en föreslagen satsning på en effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning samt för att hantera miljöprövningar. I partimotion 2021/22:3360 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till en satsning på ett femicidpaket för polis, åklagare och domare för att mäns våld mot kvinnor, sexköp och människohandel för sexuella ändamål ska hanteras med ökad våldskompetens, rättssäkerhet och seriositet i hela rättskedjan. I kommittémotion 2021/22:4192 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 3 föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska täcka upp för den ökande ärendemängden, för ärendenas ökande komplexitet och för kompetensförsörjning samt möjliggöra förbättrad säkerhet i domstolarna. Dessutom vill motionärerna att det ska finnas domstolar på fler platser i än det gör . Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 4 föreslår ledamöterna att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:6 Kriminalvården sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar 12 till anslaget 1:6 Kriminalvården. Anslaget får användas för Kriminalvårdens förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för utgifter för övervakningsnämnderna, övervakare, biträdande övervakare, förtroendemän och statsbidrag till organisationer inom kriminalvårdens område. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringen anför att Kriminalvårdens anslag behöver tillföras medel för att ge myndigheten förutsättningar att skapa ytterligare tillfälliga och permanenta platser mot bakgrund av den fortsatt ansträngda beläggningssituationen samt kommande straffrättsliga reformer. För att Kriminalvården ska kunna möta det ökade kapacitetsbehovet inom myndighetens alla verksamheter med bibehållen kvalitet, effektivitet och säkerhet föreslås att anslaget ökas med , 1 2023 och 2 . I kommittémotion 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkandena 12–14 föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att föreslagna kriminalpolitiska skärpningar kommer att leda till ett ökat tryck på Kriminalvården med ökad beläggning på både häkten och anstalter. Därutöver anser motionärerna att åtgärder behöver vidtas för att förkorta tiden mellan lagakraftvunnen dom och verkställighet samt att det behöver säkerställas att permissioner genomförs utan avvikelser och rymningar, t.ex. genom ökad användning av elektronisk övervakning. För att skapa ett starkare fokus på unga personer som rekryteras och används av de kriminella gängen vill motionärerna att det inrättas en ny enhet hos för unga mellan som har begått grova brott. Motionärerna vill också avskaffa dagens ungdomsrabatter. I kommittémotion 2021/22:3904 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Enligt motionärerna saknas inom en tillfredsställande förvaltningsmarginal och möjlighet att ta emot fler än vad nuvarande lagstiftning kan förväntas medföra. Motionärerna föreslår därför tillskott för att dels öka antalet tillfälliga anstaltsplatser, dels träffa avtal med andra länder om att nyttja anstaltsplatser utomlands. Dessa platser bör enligt motionärerna främst användas för utländska medborgare och andra långtidsdömda. I kommittémotion 2021/22:4192 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 8 föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att det enligt Kriminalvårdens egen bedömning kommer att krävas en ökning till minst 7 430 anstaltsplatser och 3 000 häktesplatser till 2030. Dessutom behöver det finnas ett överskott av platser för att kunna genomföra renoveringar och för att de intagnas och personalens säkerhet ska gynnas. Motionärerna anför vidare att en förutsättning för rehabilitering av de intagna är att miljön är bra på anstalter och häkten. Tillskottet ska också göra det möjligt för Kriminalvården att hyra fängelseplatser utomlands. Förslaget ska enligt motionärerna genomföras genom att regeringen ger Kriminalvården i uppdrag att sluta avtal med andra länders motsvarighet. Syftet är att stimulera andra länder att vilja låta sina medborgare avtjäna svenska straff i sina hemländer. Avtalen ska bygga på ekonomisk ersättning från den svenska kriminalvården till det andra landets motsvarighet. Det ska även vara möjligt för Kriminalvården att sluta avtal med tredje land om att avtjäna straff i det landet om det anses lämpligt. Oavsett om avtal träffas med hemlandet eller ett tredje land måste givetvis humanitära och rättsliga förhållanden beaktas. Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 4 föreslår ledamöterna att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:7 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 . Anslaget får användas för Brottsförebyggande rådets förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för verksamheten vid ett nationellt centrum för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och för bidrag till projekt eller verksamhet som bedrivs utanför myndigheten som syftar till att stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . För att ska analysera behoven av stöd och uppföljning med anledning av förslagen om ett lagstadgat kommunalt ansvar för brottsförebyggande arbete föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:8 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för bidrag till forskning av relevans för uppgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 och för att säkra förmåga att möta ett ökat ärendeflöde i rättskedjan och behov av myndighetens utredningar och analyser. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:9 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . 1:10 Ersättning för skador på grund av brott Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:10 Ersättning för skador på grund av brott sammanfattas i följande tabell. Anslag till Ersättning för skador på grund av brott Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Ersättning för skador på grund av brott. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för skador på grund av brott i enlighet med bestämmelserna i brottsskadelagen (2014:322). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2021 fanns ett anslagssparande om . Av den föreslagna anslagsförändringen utgör ett återställande av nivån jämfört med de tillfälliga minskningarna 2020 och 2021. För att finansiera planerade förslag om stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer föreslår regeringen därtill att anslaget ökas med . Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas engångsvis med 2022 för att finansiera förändringar till följd av de planerade förslagen. Anslaget 1:3 inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution föreslås ökas med motsvarande belopp 2022. I kommittémotion 2021/22:4057 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 15 föreslås att anslaget 1:10 Ersättning för skador på grund av brott ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna vill fördubbla nivån på den kränkningsersättning som brottsoffer kan få rätt till. anser också att poliser ska få bättre möjligheter att få kränkningsersättning när de utsätts för brott i tjänsten.