bet · H801JuU8 · 2021-01-15 00:00:00 — I ett flertal motioner begärs att presumtionen för villkorlig frigivning på olika sätt ska avskaffas och att vissa villkor ska ställas upp för att villkorlig frigivning ska vara aktuell. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3303 yrkande 21 att möjligheten till villkorlig frigivning begränsas. Enligt motionärerna ska villkorlig frigivning endast komma i fråga undantagsvis och tidigast efter tre fjärdedelar av strafftiden i stället för som efter två tredjedelar av strafftiden. Dessutom ska återfallsförbrytare inte omfattas av någon möjlighet till villkorlig frigivning. Om Kriminalvården bedömer att ett behandlingsprogram är lämpligt för en intagen ska detta vara obligatoriskt, och om den intagne vägrar att delta ska han eller hon inte beviljas villkorlig frigivning. Även misskötsamhet på anstalt ska i större utsträckning resultera i utebliven villkorlig frigivning. Även i kommittémotion 2020/21:3730 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att den som återfallit i brott inte ska omfattas av möjligheten till villkorlig frigivning. I samma motion (yrkande 3) begärs även att möjligheten att skjuta upp villkorlig frigivning vid vägran att genomgå medicinsk behandling ska utredas närmare. I yrkande 4 anför motionärerna att det ska vara möjligt att villkora den villkorliga frigivningen mot att den intagne genomför vissa utbildningar i återfallsförebyggande syfte. I motion 2020/21:2229 av (M) yrkandena 1 och 2 begär motionären att avslutad gymnasieutbildning alternativt avslutade studier i svenska för invandrare ska vara en förutsättning för villkorlig frigivning. I kommittémotion 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 10 begärs att deltagande i återfallsförebyggande åtgärder ska vara en förutsättning för villkorlig frigivning. I motion 2020/21:3544 av (M) yrkande 4 begärs att presumtionen för villkorlig frigivning avskaffas. I kommittémotion 2020/21:3727 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att den automatiska villkorliga frigivningen ska avskaffas. I yrkande 2 föreslås att villkorlig frigivning ska kunna komma i fråga i särskilda fall vid gott beteende och styrkt rehabilitering. Den som återfallit i brott ska inte omfattas av möjligheten till villkorlig frigivning, och inte heller den som gjort sig skyldig till synnerligen allvarlig brottslighet (yrkande 3). Även i kommittémotion 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 18 efterfrågas att den automatiska villkorliga frigivningen ska avskaffas. Också i kommittémotionerna 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2020/21:3725 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs att den automatiska villkorliga frigivningen ska avskaffas. I det först nämnda motionsyrkandet anförs även att villkorlig frigivning ska förekomma tidigast efter tre fjärdedelar av strafftiden, att den som återfallit i brott inte ska omfattas av möjligheten till villkorlig frigivning, att den villkorliga frigivningen ska föregås av en farlighetsbedömning samt att misskötsamhet på anstalt i större utsträckning ska resultera i utebliven villkorlig frigivning. Ett liknade yrkande om följderna av misskötsamhet framställs även i kommittémotion 2020/21:3725 av m.fl. (KD) yrkande 1. Slutligen begär även motionärerna i kommittémotion 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 64 att den automatiska villkorliga frigivningen ska avskaffas. Dessutom anförs i kommittémotion 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 2 att den som har dömts för grova brott mot närstående eller grova sexualbrott och vägrar delta i behandlingsprogram inte ska omfattas av möjligheten till villkorlig frigivning. Antal dagar den villkorlig frigivningen kan skjutas upp med I kommittémotion 2020/21:3730 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs att bestämmelsen om uppskjuten villkorlig frigivning i 26 kap. 7 § ska skärpas så att den villkorliga frigivningen skjuts upp i de fall det blir aktuellt att tillämpa de föreslagna reglerna. I kommittémotion 2020/21:3725 av m.fl. (KD) yrkande 3 begär motionärerna att behovet av frivårdsinsatser även för den som inte blir villkorligt frigiven ska utredas. I kommittémotion 2020/21:3730 av m.fl. (M) yrkande 5 efterfrågar motionärerna en utvärdering av den nya lagstiftningen när har förflutit efter ikraftträdandet. Vid beredningen av motioner från allmänna motionstiden /15 föreslog utskottet ett tillkännagivande med anledning av ett motionsyrkande om skärpta regler för villkorlig frigivning för de som har återfallit i likartad brottslighet (bet. 2014/15:JuU17 s. 28 f.). Utskottet uttalade att förändringar i möjligheten till villkorlig frigivning bör övervägas för personer som har återfallit i likartad brottslighet. De som återfaller i likartad brottslighet och på nytt döms till fängelse bör som huvudregel avtjäna minst tre fjärdedelar av det nya straffet. Tiden i anstalt bör dock följas av en period då den intagne ges möjlighet att återanpassa sig till ett liv i frihet. I betänkandet avstyrkte utskottet yrkanden om att avskaffa villkorlig frigivning. Utskottet ansåg att det saknades skäl för att ändra bestämmelserna för villkorlig frigivning på det föreslagna sättet. biföll utskottets förslag (rskr. 2014/15:153). Liknande yrkanden om att helt avskaffa eller i vart fall ta bort presumtionen för villkorlig frigivning har behandlats och avstyrkts av utskottet även i betänkandena /16:JuU21 (förenklat), 2016/17:JuU19, 2017/18:JuU16, 2018/19:JuU28 och 2019/20:JuU28. Vid beredningen av motioner från allmänna motionstiden /16 föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att personer som är dömda för vålds- eller sexualbrott ska ha en skyldighet att genomgå behandlingsprogram. En vägran att delta i ett sådant program bör enligt tillkännagivandet få konsekvenser för den intagnes möjligheter att få permission och villkorlig frigivning. Den intagnes medverkan i behandlingsprogram ska vara ett krav för villkorlig frigivning för personer som dömts för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående (2015/16:JuU21 s. 24 f.). I betänkandet avstyrkte utskottet yrkanden om att hög återfallsrisk ska utgöra ett hinder mot villkorlig frigivning och att den som återfallit i brott inte ska beviljas villkorlig frigivning alls eller friges villkorligt först efter att ha avtjänat tre fjärdedelar av det nya straffet. Utskottet hänvisade till det ovan nämnda tillkännagivandet och uppgav att regeringen skulle utse en utredare med uppdrag att överväga förändringar i systemet för villkorlig frigivning. Med det i beaktande såg utskottet inte något behov av ytterligare tillkännagivanden om ändring av bestämmelserna för villkorlig frigivning. biföll utskottets förslag (rskr. 2015/16:174). Likalydande yrkanden har behandlats och avstyrkts av utskottet även i betänkandena /17:JuU19, 2017/18:JuU16, 2018/19:JuU25 och 2019/20:JuU28. Vid beredningen av motioner från allmänna motionstiden /17 (2016/17:JuU19 s. 39 f.) avstyrkte utskottet yrkanden om att villkorlig frigivning ska kunna senareläggas vid vägran att lämna urinprov. biföll utskottets förslag (rskr. 2016/17:203). Ett likalydande yrkande har behandlats och avstyrkts av utskottet även i betänkandet 2017/18:JuU16. Vid beredningen av motioner från allmänna motionstiden /18 (2017/18:JuU16 s. 47 f. ) avstyrkte utskottet dels yrkanden om att vägran att delta i behandlingsprogram ska få konsekvenser för möjligheten till villkorlig frigivning dels yrkanden om att villkorlig frigivning som regel ska komma i fråga efter tre fjärdedelar av strafftiden. Utskottet uttalade att i det ovan nämnda tillkännagivandet uppmanade regeringen att överväga om personer som dömts för våldsbrott bör ha en skyldighet att genomgå behandlingsprogram samt att regeringen därefter tillsatt en särskild utredare med uppdrag att överväga och föreslå ändringar i systemet med villkorlig frigivning. Eftersom utredaren hade lämnat sitt betänkande ansåg utskottet inte att det fanns något skäl att ställa sig bakom motionsyrkandena. biföll utskottets förslag (rskr. 2017/18:184). Liknande yrkanden har behandlats och avstyrkts av utskottet även i betänkandena /19:JuU25 och 2019/20:JuU28. I betänkande 2018/19:JuU25 där proposition 2018/19:77 Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning behandlades föreslog utskottet ett tillkännagivande om en tydligare koppling mellan deltagande i behandlingsprogram eller andra återfallsförebyggande åtgärder och frågan om villkorlig frigivning samt ett tillkännagivande om en reformering av systemet med villkorlig frigivning där större hänsyn ska tas till bl.a. hur den intagne skött sig under verkställigheten. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:228). Regeringens redovisning av tillkännagivanden I propositionen nämns inte tillkännagivandet om att skärpa reglerna om villkorlig frigivning för de som har återfallit i likartad brottslighet. I regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder uppger regeringen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (s. 14). Regeringen gör bedömningen att tillkännagivandet om skyldigheten för vissa kategorier av dömda att genomgå behandlingsprogram är delvis slutbehandlat. Enligt regeringen ligger propositionens förslag mycket nära tillkännagivande i den del det avser att det bör införas en skyldighet för den som har begått viss brottslighet att delta i behandlingsprogram för att kunna komma i fråga för villkorlig frigivning. Därmed anser regeringen att någon ytterligare åtgärd inte behöver vidtas med anledning av den delen av tillkännagivandet. Den del av tillkännagivandet som innebär att en vägran att delta i behandlingsprogram ska få konsekvenser för den intagnes möjligheter till permission behandlas inte i propositionen och är därmed enligt regeringen inte slutbehandlad. Vad gäller tillkännagivandena uppger regeringen att de är slutbehandlade genom de lagförslag som lämnas i propositionen. Som framgår ovan har utskottet framhållit att vägran att delta i behandlingsprogram eller andra återfallsförebyggande åtgärder bör få konsekvenser för den intagnes möjligheter att beviljas villkorlig frigivning. Det är därför positivt att regeringen nu har överlämnat ett lagförslag som innebär dels en tydligare koppling mellan deltagande i återfallsförebyggande åtgärder och möjligheten till villkorlig frigivning, dels att synen också på annan misskötsamhet skärps. Utskottet anser att regeringens förslag är ändamålsenligt utformat och att det bör antas. Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:3718 (V). anser utskottet att även om det är ett steg i rätt riktning så är regeringens förslag inte tillräckligt. Som framgår ovan har också riktat flera tillkännagivanden till regeringen om att det nuvarande systemet med villkorlig frigivning måste skärpas. Enligt utskottet undergräver den nuvarande ordningen – med en presumtion för villkorlig frigivning efter två tredjedelar av strafftiden – principen om att straffet ska stå i proportion till brottets allvar. Villkorlig frigivning bör i stället fungera som en möjlighet och vara förbehållen för intagna som skött sig väl under verkställigheten. I bedömningen av den intagnes skötsamhet bör särskild hänsyn tas till den intagnes motivation och i vilken utsträckning han eller hon har deltagit i behandlingsprogram och andra brottsförebyggande åtgärder som Kriminalvården har föreslagit. Andra begränsningar som bör övervägas är att villkorlig frigivning ska kunna komma i fråga tidigast efter tre fjärdedelar av strafftiden och aldrig för den som har återfallit i brott. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2020/21:638 (SD) yrkande 18, 2020/21:3272 (L) yrkande 64, 2020/21:3296 (M) yrkande 10, 2020/21:3427 (L) yrkande 2, 2020/21:3544 (M) yrkande 4, 2020/21:3725 (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3727 (SD) yrkandena 1, 2 och 3 (i denna del) och 2020/21:3730 (M) yrkande 1 samt tillstyrker delvis motionerna 2020/21:3303 (M) yrkande 21 och 2020/21:3311 (KD) yrkande 31 (i denna del). Utskottet anser däremot inte att villkorlig frigivning bör vara utesluten vid vissa typer av synnerligen allvarlig brottslighet på det sätt som efterfrågas av motionärerna i 2020/21:3727 (SD) yrkandena 3 (i denna del). Utskottet avstyrker således dessa motionsyrkanden. När det gäller begäran om att närmare utreda möjligheten att skjuta upp villkorlig frigivning vid vägran att genomgå medicinsk behandling gör utskottet ingen annan bedömning än den som regeringen gör i propositionen. Utskottet avstyrker därför motion 2020/21:3730 (M) yrkande 3. Utskottet delar vidare den uppfattning som motionärerna framför i motionerna 2021:2229 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3730 (M) yrkande 4 om att utbildning är en viktig brottsförebyggande åtgärd. Som framgår ovan har utskottet också ställt sig bakom yrkanden om att större hänsyn ska tas till i vilken utsträckning den intagne har deltagit i olika brottsförebyggande åtgärder. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom kravet på att deltagande i viss utbildning ska vara ett villkor för villkorlig frigivning på det sätt som motionärerna efterfrågar. Motionerna avstyrks därmed. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom yrkandet att villkorlig frigivning ska föregås av en farlighetsbedömning. Motion 2020/21:3311 (KD) yrkande 31 (i denna del) avstyrks därmed. Mot bakgrund bl.a. av det tillkännagivande som föreslås ovan ser utskottet inte skäl att ta initiativ till en ökning av antal dagar som den villkorliga frigivningen kan skjutas upp. Motion 2020/21:3730 (M) yrkande 2 avstyrks därmed. När det gäller frågan om frivårdsinsatser för den som inte friges villkorligt anser utskottet att det saknas skäl att ta initiativ till en ändring av reglerna om prövotid. Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:3725 (KD) yrkande 3. Utskottet utgår vidare från att regeringen kommer att följa upp de nya bestämmelserna om villkorlig frigivning när de varit på plats och anser inte att det finns anledning för att göra något tillkännagivande om detta. Motion 2020/21:3730 (M) yrkande 5 avstyrks därmed. Slutligen har utskottet inget att invända mot regeringens redovisning av tillkännagivandena. En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2020/21:3718 av m.fl. (V) och avslår proposition 2020/21:18. Det är möjligt att skjuta upp villkorlig frigivning om det finns synnerliga skäl. Jag anser att dessa regler är väl avvägda och ser inga skäl för att ändra på systemet. Den villkorliga frigivningen fungerar som en utslussning i samhället under en prövotid. Om möjligheterna till villkorlig frigivning minskar och utslussningen i samarbete mellan frivården, kommunen och föreningslivet inte kan ske riskerar dömda personer att återfalla i brott i större utsträckning . beslutade att anta de lagändringar som regeringen föreslagit om att stärka Kriminalvårdens möjligheter att vidta stöd- och kontrollåtgärder gentemot dem som friges villkorlig från ett fängelsestraff (prop. 2018/19:77 Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning). Lagändringarna trädde i kraft . Jag anser att det är anmärkningsvärt att regeringen så efteråt och innan lagändringens effekter hunnit utvärderas lägger fram ett förslag om ännu mer ingripande förändringar av reglerna om villkorlig frigivning. När det gäller den del av förslaget som syftar till att skapa ett starkare incitament för den dömde att delta i återfallsförebyggande åtgärder anser jag, i likhet med flera remissinstanser, att lagförslaget riskerar att stå i strid med principerna om likabehandling, proportionalitet och förutsebarhet. Det är inte rimligt att dömda inte ska kunna förutse när de kommer att friges i förhållande till vad de ska uppfylla . Därtill finns det intagna som av olika skäl inte har möjlighet att delta i den programverksamhet som erbjuds. Vidare saknas en analys utifrån forskning som talar för att återfallsrisken ökar i takt med frihetsberövandets längd. Dessutom saknas det forskningsstöd för antagandet att programverksamhet i anstalt minskar återfall bland personer som inte är motiverade att förändra sitt beteende. När det gäller den del av förslaget som innebär att synen på även annan misskötsamhet skärps anser jag att det strider mot grundläggande krav på likabehandling, förutsebarhet, saklighet och rättssäkerhet. Eftersom verkställighetsplanen är individuell innebär det att kraven på de dömda blir olika. Verkställighetsplanen kan dessutom förändras under frihetsberövandet vilket innebär att de dömda inte från början kan förutse vilka krav som ställs på dem eller när frihetsberövandet beräknas upphöra. Det kan även medföra att intagna tvingas till behandlingsåtgärder som de inte är motiverade till, har behov av eller är mottagliga för. Sammantaget anser jag att bör avslå regeringens proposition. Presumtionen för villkorlig frigivning, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2020/21:638 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 64, 2020/21:3296 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:3303 av m.fl. (M) yrkande 21, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 31 i denna del, 2020/21:3427 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3544 av (M) yrkande 4, 2020/21:3725 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3727 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 3 i denna del och 2020/21:3730 av m.fl. (M) yrkande 1. Den lagändring som utskottet nu föreslår att ska anta kommer att medföra utökade möjligheter att beakta intagnas vägran att delta i behandlingsprogram och annan misskötsamhet som skäl för att skjuta upp villkorlig frigivning. Vi anser inte att det finns något behov av att ytterligare skärpa reglerna om villkorlig frigivning på det sätt som motionärerna föreslår. Villkorlig frigivning vid synnerligen allvarlig brottslighet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3727 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del. Vi anser att den som har begått synnerligen allvarlig brottslighet aldrig bör kunna få förmånen av att friges villkorligt utan i stället alltid ska sitta av hela sin strafftid. Vägran att underkasta sig medicinsk behandling, punkt 4 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3730 av m.fl. (M) yrkande 3. I propositionen föreslås inte att vägran att underkasta sig medicinsk behandling ska kunna leda till att den villkorliga frigivningen skjuts upp. I syfte att förhindra återfall anser dock vi att det finns skäl att se över kopplingen mellan uppskjuten villkorlig frigivning och vägran att delta i behandling av medicinsk karaktär. Den medicinska behandling som kan komma i fråga är sådan behandling som Kriminalvården bedömer är relevant för den intagne i återfallsförebyggande syfte, t.ex. behandling mot missbruk och sexualbrott. anser i sitt remissyttrande att det finns skäl att analysera förslaget närmare och ombudsmän () frågar i sitt remissyttrande vilka åtgärder av medicinsk karaktär som kan komma i fråga. Vi menar att det finns anledning att ytterligare utreda möjligheten att skjuta upp den villkorliga frigivningen vid vägran att genomgå medicinsk behandling. Deltagande i viss utbildning, punkt 5 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2229 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3730 av m.fl. (M) yrkande 4. Utbildning är en viktig och avgörande del av det återfallsförebyggande arbetet och en förutsättning för att kunna få jobb. Den som avtjänar ett fängelsestraff bör ha en skyldighet att anstränga sig för att kunna påbörja ett laglydigt leverne och förebygga återfall i brott. Tyvärr medför bristande språkkunskaper att det ibland är svårt för intagna att delta i återfallsförebyggande insatser. Inom anstalter finns goda möjligheter att delta i grundskole- och gymnasieutbildning samt svenska för invandrare och därmed avsevärt förbättra möjligheterna till egen försörjning efter frigivning. Det är olyckligt om dagens utformning av reglerna om villkorlig frigivning medför att en påbörjad utbildning avbryts . Regeringen bör mot den bakgrunden utreda möjligheten att i de fall då det bedöms vara av särskild vikt för att förebygga återfall villkora den villkorliga frigivningen för unga personer som avtjänar fängelsestraff mot att genomföra vissa utbildningar. Farlighetsbedömning före villkorlig frigivning, punkt 6 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 31 i denna del. Vi anser att villkorlig frigivning bör föregås av en farlighetsbedömning. Den s.k. Hagamannen, som dömdes för en rad överfallsvåldtäkter samt mordförsök, bedömdes fortfarande vara farlig när han frigavs villkorligt. Antal dagar som den villkorliga frigivningen kan skjutas upp, punkt 7 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3730 av m.fl. (M) yrkande 2. Den villkorliga frigivningen får skjutas upp med åt gången. Vi menar att vägran att delta i återfallsförebyggande åtgärder måste få större konsekvenser och att en betydande del av den villkorliga frigivningen bör skjutas upp när det blir aktuellt att tillämpa de regler som föreslås. Därför bör bestämmelsen om detta ses över i skärpande riktning. Frivårdsinsatser för den som inte friges villkorligt, punkt 8 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3725 av m.fl. (KD) yrkande 3. Efter den villkorliga frigivningen gäller en prövotid för den dömde som motsvarar den strafftid som återstår vid frigivningen, dock . Prövotiden är tänkt att underlätta återanpassningen i samhället. Eftersom någon prövotid inte löper för den som inte friges villkorligt anser vi att en utvidgad möjlighet till frivårds- och övervakningsåtgärder för dessa personer efter tiden i anstalt bör utredas. En sådan åtgärd ska vara förutsebar för den enskilde och meddelas i samband med dom, i vilken det tydliggörs att frivårds- och övervakningsåtgärder kommer att tillämpas även om den enskilde inte blir villkorligt frigiven. Utvärdering av aktuell lagstiftning, punkt 9 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3730 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi anser att de föreslagna lagändringarna bör utvärderas när det har förflutit efter ikraftträdandet. Det är viktigt att lagstiftningen får avsedd effekt och fyller sitt syfte, nämligen att åstadkomma en tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:18 En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder: antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2020/21:3718 av m.fl. (V): avslår proposition 2020/21:18. 2020/21:3725 av m.fl. (KD):