bet · H901TU1 · 2021-12-03 00:00:00 — Regeringen pekar även på att det låga ränteläget, som påverkar pensionsskuldens utveckling, utgör en fortsatt belastning för resultat och soliditet. rörelseintäkter uppgick till jämfört med året före, medan rörelsekostnaderna uppgick till 2020 jämfört med . Rörelseresultatet uppgick till 2020 jämfört med . Det redovisade resultatet (efter omvärdering av pensionsskulden) uppgick dock till minus jämfört med minus . De flygtrafikrelaterade luftfartsintäkterna har ökat främst beroende på högre ersättning för pensionskostnader till följd av omvärdering av pensions-skulden enligt nya beräkningsgrunder . Totalt har rörelsens kostnader minskat med jämfört med , bl.a. som en konsekvens av avvecklingen av handelsbolaget och ett flertal externa kostnader som minskat genom direkta åtgärder och besparingar som gjorts med anledning av den pågående pandemin. Minskningen sker som kostnaderna för personal ökade med jämfört med , med anledning av överföring av tekniskt underhåll till egen regi i det nybildade bolaget (Aviseq). Vid utgången av uppgick det egna kapitalet till jämfört med . Soliditeten uppgick per . ekonomiska mål var att räntabiliteten skulle vara över en konjunkturcykel samt att soliditeten skulle uppgå till lägst . Regeringens inriktning är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel samt med lån. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att • låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 1 • låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför • låta använda derivatinstrument för att skydda sig mot ränte- och valutaväxlingar i enlighet med av verket fastställd finanspolicy • den bemyndigas att härvid låta lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument inom en total ram på 2 • låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst • låta teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst • låta förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag eller andelar i eller bilda företag samt sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten. investeringsplan för perioden –2024 uppgår till totalt 2 , varav anskaffning och utveckling av nya investeringar utgör och vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . gör fortfarande omfattande investeringar i tekniska system, arbetsmetodik och tekniska anläggningar för den operativa driften. Prioriteringarna styrs i högsta grad av de krav på systemutveckling som ställs genom EU samt behovet av att successivt utveckla och förnya infrastrukturen samt öka robustheten i kontrollcentraler och den tekniska infrastrukturen för flygtrafiktjänsten. De större investeringsposterna utgörs av investeringar i flygtrafiktjänstutrustning, radarutrustning och radioutrustning. Regeringen anger att den delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för –2024 godkänns som en riktlinje för investeringar. Tabell 11 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Anslaget 1:16 Internationell tågtrafik får användas för utgifter för av staten upphandlad tågtrafik från till destinationer i andra länder. Anslaget får även användas för utgifter för förberedande utredningar inför upphandling, för utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till sådana avtal. Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med nedanstående tabell. Tabell 12 Budgetförslag för internationell tågtrafik Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Regeringen föreslår en ökning av anslaget 1:16 Internationell tågtrafik med totalt . Ökningen består av tidigare beslutade, föreslagna och aviserade reformer. Anslaget 1:19 Lån till körkort får användas för utgifter för lån till körkort för vissa personer. Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med nedanstående tabell. Tabell 13 Budgetförslag för lån till körkort Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:19 Lån till körkort ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Regeringen pekar på att besluten om lån till körkort kan löpa över än det budgetår då beslut om lån fattas och medföra utbetalningar under kommande budgetår. Anslaget 2:1 får användas för myndighetens förvaltningsutgifter i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning får användas för utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning och personer med speciella behov och i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning och personer med speciella behov t.ex. när det gäller tillgänglighet till kommunikation, utbildning och medier. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster får användas för utgifter för tillhandahållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Anslaget får användas för utgifter för tillhandahållande av grundläggande betaltjänster för äldre personer och personer med funktionsnedsättning boende på landsbygden. Detta inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget får användas för utgifter för regionala stöd- och utvecklingsinsatser och post. Anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation får användas för utgifter för insatser som bidrar till att förverkliga målet för digitaliseringspolitiken, liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation får användas för utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftssäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till utbyggnad av elektroniska kommunikationer i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid och vid höjd beredskap samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget får användas för åtgärder kopplade till civilt försvar inom områdena elektroniska kommunikationer och post. Anslaget får användas för utgifter för administration av åtgärderna. Anslaget 2:6 Myndigheten för digital förvaltning får användas för Myndigheten för digital förvaltnings förvaltningsutgifter. Anslaget 2:7 Digital förvaltning får användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen samt för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen och andra förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 14 Budgetförslag för informationssamhället Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Myndigheten för digital förvaltning Källa: Prop. 2021/22:1 utg.omr. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 2:1 . I detta ingår en ökning med för administration av insatser för att i enlighet med svensk lagstiftning och EU-lagstiftning säkerställa att slutanvändare har tillgång till funktionellt internet och telefoni. Regeringen avser att ge () i uppdrag att vidta åtgärder för att kunna genomföra den del av återhämtningsplan som avser bredbandsutbyggnad. Arbetet ska bestå i att säkerställa processer för användning av medel och att tillhörande villkor motsvarar de krav som ställs i EU-förordningen om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens. Regeringen anser att PTS behöver tillföras ytterligare medel för detta arbete och föreslår därför att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation . Ökningen av anslaget med avser medfinansiering av EU-programmet . Regeringen föreslår totalt till anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation . I detta ingår en minskning med med anledning av beslutade, föreslagna och aviserade reformer samt en ökning med till det nationella stödsystem som beslutades efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. I förslaget till anslag ingår även för att i enlighet med svensk lagstiftning och EU-lagstiftning säkerställa att slutanvändare har tillgång till funktionellt internet och telefoni. Regeringen föreslår totalt till anslaget 2:6 Myndigheten för digital förvaltning . I detta ingår för att finansiera arbetet med de juridiska förutsättningarna för välfärdens digitalisering, för att finansiera analys och uppföljning av digitaliseringspolitiken och för att finansiera samordning av programmet för ett digitalt . Regeringen föreslår totalt till anslaget 2:7 Digital förvaltning . I detta ingår en ökning med för att utveckla välfärdens digitala infrastruktur och för att uppfylla kraven i EU:s förordning om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster. minskas anslaget med för att finansiera analys och uppföljning av digitaliseringspolitiken och för att finansiera samordning av programmet för ett digitalt . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Enligt regeringen behövs bemyndigandet för att möjliggöra att det för verksamheten görs ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Vidare föreslår regeringen av samma skäl att den bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Regeringen föreslår även att den bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2032. Enligt regeringen behövs bemyndigandet av samma skäl som ovan samt vid beslut om fleråriga projekt för utbyggnad av elektroniska kommunikationer. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2021/22:4052 att det krävs en fungerande infrastruktur för att bibehålla och fortsätta utveckla konkurrenskraften och att det därför är viktigt att vårda och stärka befintlig infrastruktur och att nya infrastrukturinvesteringar görs på ett ekonomiskt ansvarsfullt sätt som stärker transportsystemet. I yrkande 1 föreslår motionärerna sin anslaganvisning . När det gäller anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur föreslår motionärerna en ökning med totalt . Motionärerna konstaterar att tågtrafiken alltjämt präglas av förseningar och flaskhalsar och föreslår därför en ökning med till stöd för järnvägsunderhåll (yrkande 4). Motionärerna anser att vägunderhållet – både det statliga och det enskilda – behöver förbättras i hela landet och föreslår därför en ökning med till stöd för vägunderhåll (yrkandena 2 och 3). Därutöver föreslår motionärerna en ökning av anslaget med till stöd för eftersök av vilt (yrkande 6). Motionärerna framhåller att de icke-statliga flygplatserna med reguljär flygtrafik är centrala för tillväxten och för att hela ska leva och att dessa redan före coronakrisen kämpade med ekonomiska underskott. Motionärerna anser att stödet till de icke-statliga flygplatserna har varit för litet och kommit för sent och att detta är ett hot mot de regionala flygplatsernas överlevnad. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund en ökning av anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser med (yrkande 5). Motionärerna pekar på att den regionala kollektivtrafiken har drabbats mycket hårt av krisen då antalet resenärer har minskat som kraven från om distansering har inneburit bibehållen turtäthet. Motionärerna påtalar att alternativen för regionerna för att kunna kompensera för bortfallet är minskad turtäthet eller kraftigt höjda biljettpriser. Båda dessa alternativ vore dock skadliga för svensk ekonomi som är i behov av en rejäl återstart efter krisen. Till stöd för kollektivtrafiken föreslår motionärerna därför en ökning av anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik med (yrkande 7). föreslår motionärerna sammantaget en ökning av anslagen inom utgiftsområde 22 med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2021/22:3888 av m.fl. (SD) konstateras att den gemensamma infrastrukturen betingar ett stort värde som måste förvaltas långsiktigt. I motionen föreslår motionärerna anslagsanvisning . Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med sammanlagt . Motionärerna anser att hela systemet med stadsmiljöavtal bör upphöra och att pengarna i stället ska omdisponeras till utveckling av vägar och järnvägar. Mot denna bakgrund föreslår de att en minskning ska göras med för stadsmiljöavtalen. Motionärerna föreslår att ska anslås till att tidigarelägga projektering och byggande av ny järnväg och att ska användas till utbyggnad och nybyggnad av det statligt ägda vägnätet. Enligt förslaget ska användas till att etablera tio kontrollplatser för tung trafik och för att installera cabotagekontroller. I förslaget ingår även för kulturskyltning längsmed vägarna. Motionärerna föreslår vidare en ökning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med . Motionärerna pekar på att det har saknats medel till att underhålla det statliga vägnätet och att dessa brister i underhållet kan leda till skenande kostnader om själva vägkroppen skadas. Enligt förslaget ska av ökningen användas till underhåll av det statliga vägnätet. Motionärerna pekar vidare på att järnvägsunderhållet i har varit underfinansierat och att det därför behövs en kraftig satsning på detta. Enligt förslaget ska av anslagsökningen användas för detta ändamål. För anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser föreslår motionärerna en ökning med . Detta särskilda stöd till regionala icke-statliga flygplatser tillförs mot bakgrund av coronakrisens effekter och till ersättning för kostnader kopplade till jourverksamheten. Motionärerna föreslår vidare en ökning av anslaget 1:15 Sjöfartsstöd med totalt . Enligt förslaget ska av de anslagna medlen användas som stöd till för införandet av miljöstyrande farledsavgifter. Vidare ska användas för att täcka kostnaderna för ett statligt övertagande av kostnaderna för isbrytning samt till att sänka farledsavgifterna på de inre vattenvägarna för att stimulera ökad trafik på dessa leder. Enligt förslaget ska även användas till fördjupning av farleder, med särskilt fokus på inloppet till hamn. Vidare ska gå till stöd för säkerhetsutrustning och logistik kring torrhamnar och till nykterhetsåtgärder i hamnar, kopplat till infrastrukturen kring alkobommar. Slutligen anslås för det inkomstbortfall som ett avskaffande av stämpelskatten medför samt för att återställa nettomodellen till . Motionärerna anser att har ett större behov av att rusta upp den svenska järnvägen än av att kunna ta sig till med tåg. Mot denna bakgrund föreslås en minskning av anslaget 1:16 Internationell tågtrafik med . Motionärerna föreslår vidare en ökning av anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation med . Motionärerna framhåller att bredband på landsbygden är en grundförutsättning för en befolkning som blir alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling för såväl arbete som fritid. Utöver detta föreslår motionärerna även ett antal nya anslag. Motionärerna föreslår till det nya anslaget Näringslivspott för järnvägsanslutningar till industrier utöver den ordinarie budgetramen. Enligt motionärerna syftar denna näringslivspott som ska ges mandat att disponera till att kunna nyttjas för att bygga järnvägsanslutningar till nya och etablerade industrier/lagerhållare. Motionärerna föreslår också ytterligare i stöd till ett nytt anslag, Näringslivspott till stöd för väganslutningar till industrier. Motionärerna pekar vidare på att de enskilda vägarna utgör den största delen av vägnät som de bidrag från för underhåll av vägar som enskilda väghuvudmän har möjlighet att söka inte räcker till för att täcka behovet. Motionärerna föreslår därför att det ska anslås till ett nytt anslag, Bidrag till underhåll av enskilda vägar för ändamålet. Motionärerna pekar slutligen på att saknar beredskap för större skogs- och markbränder. För att minska landets sårbarhet föreslår motionärerna att det anslås till det nya anslaget Inköp av två brandflygplan. föreslår motionärerna sammantaget en ökning av anslagen inom utgiftsområde 22 med jämfört med regeringens förslag. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2021/22:4135 att en väl fungerande transport- och it-infrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet och att det likaledes är viktigt att näringslivets godstransporter fungerar. I motionen föreslår motionärerna anslagsanvisning . Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med totalt . I detta ingår för att förstärka underhållet av det finmaskiga vägnätet på landsbygden. Vidare ingår till följd av en särskild satsning riktad mot enskilda vägar där ett viktigt fokus bör vara plogning, men också tjälsäkring och insatser för att stärka bärigheten. Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 1:9 med , detta mot bakgrund av att motionärerna vill att ska ges i uppdrag att premiera jämställdhetsaspekter inom trafiksäkerhet. Motionärerna vill vidare se en kraftigt ökad och långsiktig finansiering av stödsystemet för utbyggnad av bredband och föreslår därför en ökning av anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation med . Motionärerna föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar några av de anslag inom utgiftsområdet som räknas upp med denna. Sänkningen innebär att anslaget 1:3 minskas med , anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas med , anslaget 1:13 Trafikanalys minskas med och anslaget 2:1 minskas med . Motionärerna föreslår slutligen att ett nytt anslag införs, Upprustning av vägbelysning, och att detta tillförs . För att stimulera kommunernas arbete med att underhålla, byta och behålla vägbelysning även på mindre orter föreslår motionärerna att ett statligt investeringsstöd införs för detta ändamål. På motsvarande vis framför även m.fl. (C) i kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 61 att regeringen bör överväga att tillskjuta ytterligare medel för att i samverkan med kommuner och regioner ska förbättra omfattningen av och standarden på det svenska vägbelysningsnätet. föreslår motionärerna sammantaget en ökning av anslagen inom utgiftsområde 22 med 1 jämfört med regeringens förslag. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) framhåller i partimotion 2021/22:3189 visionen för infrastrukturpolitiken om ett jämlikt samhälle. Motionärerna pekar på att världen befinner sig i ett klimatnödläge och att transportsystemet behöver ställas om till tillgängliga, välfungerande och hållbara transporter. I motionen föreslår motionärerna anslagsanvisning . Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med totalt . Motionärerna vill att investeringar i ny infrastruktur ska riktas till klimatvänliga transportslag och satsningar på järnväg och cykelinfrastruktur. Motionärerna vill prioritera trimningsåtgärder som förbättrar tillgängligheten och styr trafiken mot mindre energiintensiva trafikslag och till kollektivtrafiken. Det finns enligt motionärerna ett stort behov av ett antal satsningar inom det regionala järnvägsnätet, och brister i cykelinfrastrukturen som hindrar ökad cykling både i städer och på landsbygden kräver en stadig statlig finansiering. Motionärerna föreslår en ökning med totalt 4 010 miljoner av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Motionärerna framhåller att underhållet av järnvägsinfrastrukturen är eftersatt och förorsakar störningar i trafiken som påverkar både person- och godstransporter negativt. För att komma upp till en nivå som åtgärdar underhållsskulden både på stambanorna och på de regionala banorna vill motionärerna se en ökning av anslaget och föreslår därmed att ytterligare tillförs. För att stödja järnvägsbranschens återhämtning efter pandemin vill motionärerna halvera banavgifterna och föreslår därmed att anslaget ökas med . Motionärerna pekar vidare på att underhållet på vissa delar av vägnätet är mycket eftersatt och att det därför behövs ökade medel för att säkerställa tillgången till körbara, trafiksäkra vägar i hela landet. Motionärerna vill rikta satsningarna särskilt mot vidmakthållande av vägnätet på landsbygden och föreslår därmed en ökning av anslaget med . Motionärerna hänvisar till uppgifter från om att låneramen kopplad till investeringsbehov av nattågsfordon som används i den upphandlade nattågstrafiken successivt behöver ökas. Motionärerna pekar på att de vagnar som finns är ålderstigna och slitna och föreslår därför en ökning av anslaget 1:7 Trafikavtal med för investeringar i vagnar och lok för förbättrade nattåg. Motionärerna föreslår vidare en ökning av anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik med . Motionärerna pekar på att resandet har sjunkit kraftigt under coronapandemin och att detta har orsakat ett stort intäktstapp för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Motionärerna vill att branschen ska kompenseras för förlusterna även 2022. Det ökade anslaget ska enligt motionärerna också riktas till drift av kollektivtrafik i glesbygd och på landsbygden i form av t.ex. anropsstyrd kollektivtrafik, byabussar och där så är lämpligt även linjetrafik. Motionärerna pekar på att takten i utbyggnaden av fiberbredband har stannat av och framhåller att det är mycket angeläget att den digitala klyftan minskas och att även landsbygden ges digitala förutsättningar för framtida välfärd och stärkt beredskap. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna en ökning av anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation med . Motionärerna föreslår vidare fem nya anslag. För att undvika höjningar av farleds- och lotsavgifterna föreslår motionärerna ett nytt anslag, Anslagsstöd , och att det ska tillföras . Motionärerna pekar på att har stora ekonomiska problem som de inte har möjlighet att lösa på egen hand och att intäkterna varierar med konjunkturer. Vidare har coronapandemin påverkat intäkterna kraftigt. För en stabil ekonomi behöver enligt motionärerna det statliga finansieringsansvaret bli tydligt så att inte tvingas att enbart förlita sig på osäkra inkomster från sjöfartsavgifter. Ett motsvarande förslag framförs även av m.fl. (V) i kommittémotion 2021/22:3195 yrkande 14 om att regeringen bör inkludera anslagen till bland de anslag som räknas upp i regeringens budget. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslår vidare i partimotion 2021/22:3189 att ytterligare ett nytt anslag, Stöd till tågfärjor, ska införas och att det ska tillföras . Transporterna med tågfärjan i till behöver enligt motionärerna öka markant för att förbindelsen ska bära sig ekonomiskt på lång sikt. Motionärerna hänvisar även till att har uttalat att det kan krävas någon form av ekonomiskt stöd om tågfärjan ska kunna upprätthållas. Motionärerna föreslår vidare att ett nytt anslag, Utbildningssatsning järnväg och sjöfart, ska tillföras totalt .