bet · H801MJU16 · 2021-04-16 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Naturvård och biologisk mångfald Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om arbetet för biologisk mångfald, handel med hotade arter, invasiva främmande arter, naturvårdsdirektiven, artskyddsförordningen, förvaltning av skarv och säl, rovdjurspolitik, skyddad skog och mark, nationalparker, naturreservat, skyddade områden, strandskyddet och allemansrätten. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 270 yrkanden från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Arbetet för biologisk mångfald Handel med hotade arter Förvaltning av skarv och säl Skyddad skog och mark Motioner som bereds förenklat 1.Arbetet för biologisk mångfald inom EU, punkt 1 (M, KD) 2.Arbetet för biologisk mångfald inom EU, punkt 1 (L) 3.Biologisk mångfald i vattendrag och våtmarker, punkt 2 (L) 4.Arbetet för biologisk mångfald i övrigt, punkt 3 (M) 5.Arbetet för biologisk mångfald i övrigt, punkt 3 (L) 6.Handel med hotade arter, punkt 4 (M) 7.Handel med hotade arter, punkt 4 (SD) 8.Invasiva främmande arter, punkt 5 (M) 9.Invasiva främmande arter, punkt 5 (SD) 10.Naturvårdsdirektiven, punkt 6 (SD) 11.Artskyddsförordningen, punkt 7 (SD, KD) 12.Förvaltning av skarv, punkt 8 (M) 13.Förvaltning av säl, punkt 9 (M) 14.Förvaltning av säl, punkt 9 (C) 15.Förvaltning av vargstammen, punkt 10 (SD) 16.Förvaltning av vargstammen, punkt 10 (L) 17.Jaktfrågor, punkt 11 (C) 18.Jaktfrågor, punkt 11 (KD) 19.Skyddad skog och mark, punkt 12 (M, SD, KD) 20.Nationalparker, punkt 13 (V) 21.Naturreservat, punkt 14 (M) 22.Strandskyddet och allemansrätten, punkt 16 (M) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Arbetet för biologisk mångfald inom EU 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2020/21:3639 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (L) Biologisk mångfald i vattendrag och våtmarker 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 9, 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 12 samt 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 3 (L) Arbetet för biologisk mångfald i övrigt 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 8. Reservation 4 (M) Reservation 5 (L) Handel med hotade arter 2020/21:731 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2020/21:3358 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 23. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) 2020/21:733 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 10 (SD) 2020/21:1772 av (M) och 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 66 och 67. Reservation 11 (SD, KD) 2020/21:1974 av (M) yrkande 7, 2020/21:3039 av (M) i denna del och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22. Reservation 12 (M) 2020/21:2923 av m.fl. (C) yrkande 18 i denna del, 2020/21:3352 av m.fl. (M) yrkande 28 i denna del och 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 13 (M) Reservation 14 (C) 2020/21:725 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13 samt 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 22. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (L) 2020/21:769 av (C), 2020/21:1444 av och (båda L), 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 14 samt 2020/21:2923 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 17 (C) Reservation 18 (KD) Skyddad skog och mark 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:782 av och (båda C) yrkande 2, 2020/21:926 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 71 och 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 19 (M, SD, KD) 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 20 (V) 2020/21:2730 av (MP) yrkande 8, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 21 (M) 2020/21:416 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1688 av (M) yrkande 1, 2020/21:2614 av (SD) och 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 7 och 11. 2020/21:2522 av (S) och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 22 (M) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 270 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /21. Motionsyrkandena rör arbetet för biologisk mångfald, handel med hotade arter, invasiva främmande arter, naturvårdsdirektiven, artskyddsförordningen, förvaltning av skarv och säl, rovdjurspolitik, skyddad skog och mark, nationalparker, naturreservat, skyddade områden, strandskyddet och allemansrätten. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , eller frågor som omfattas av propositioner som enligt uppgift från kommer att lämnas till , och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Vid utskottets sammanträde presenterade utredare med medarbetare betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73). Vid utskottets sammanträde presenterade ordförande med medarbetare betänkande Havet och människan (SOU 2020:83). Arbetet för biologisk mångfald Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetet för biologisk mångfald inom EU, om biologisk mångfald i vattendrag och våtmarker och om arbetet för biologisk mångfald i övrigt. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (L), 3 (L), 4 (M) och 5 (L). Arbetet för biologisk mångfald inom EU I kommittémotion 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 7 anförs att både skogen och jordbrukslandskapet är viktiga hemvister för rödlistade arter. De stödsystem och regelverk inom jordbrukssektorn som rör brukande av jord och skog bör bidra till att habitat för pollinerande insekter och rödlistade arter får ett ökat fokus. Den biologiska mångfalden kan värnas genom att marken används och brukas på ett sätt som inte utarmar arter utan som i stället bidrar till en positiv status för fler arter. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2020/21:3359 yrkande 17 att regeringen ska verka för att genomförandet av EU:s nya strategi för biologisk mångfald bidrar till ett ansvarsfullt nyttjande av naturresurser och stärkt biologisk mångfald som det möjliggör ett fortsatt hållbart och aktivt jord- och skogsbruk. I kommittémotion 2020/21:3639 av m.fl. (MP) yrkande 1 anförs att ska vara en stark röst i EU för skydd av skogar såväl på hemmaplan som över planeten. Motionärerna framhåller att världens regnskogar spelar en nyckelroll för klimatet och att konsekvenserna av skogsskövlingen för bl.a. den biologiska mångfalden är stora. Biologisk mångfald i vattendrag och våtmarker I motion 2020/21:2711 av m.fl. (MP) yrkande 8 föreslås att bl.a. skyddet för känsliga grunda vikar ska förstärkas genom att man styr mänsklig verksamhet till speciella platser och endast tillåter vissa former av aktiviteter eller helt stänger för mänsklig aktivitet i extra känsliga områden. Enligt yrkande 9 i samma motion bör ansvarig myndighet ges i uppdrag att ta fram en restaureringsplan för kusten för att återställa särskilt viktiga områden, t.ex. våtmarker, ålgräsängar och grunda vikar. Även kommittémotion 2020/21:3257 av m.fl. (L) yrkande 4 berör frågan om ålgräsängar. Motionärerna anför att det krävs åtgärder för att skydda, bevara och restaurera ålgräsängarna, som är en viktig livsmiljö för många arter, skyddar stränder mot erosion och påverkar vattenkvaliteten positivt. Övergödning, överfiske och exploatering som m.m. bidrar till förlusten av ålgräsängar. I kommittémotion 2020/21:3236 av m.fl. (L) yrkande 9 framhålls vattenmiljöernas roll för biologisk mångfald. Enligt motionärerna är insatser i vattendrag viktiga för att värna det livet och för att skapa goda habitat för fisk. Motionärerna framhåller fördelarna med att återplantera växtlighet i strandzonen och sätta tillbaka borttagna block och stenar i vattendrag. I yrkande 12 i samma motion anför motionärerna att man genom att återskapa våtmarker, skapa tillträde till våtmarker och upprätta vattenvägar till dessa kan bidra till ökad biologisk mångfald. Det är positivt för fiskarter, gynnar fågelarter och groddjur samt motverkar övergödning genom att fånga näringsläckage av kväve och fosfor. Arbetet för biologisk mångfald i övrigt Enligt kommittémotion 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 5 bör ekosystemen stärkas för ökad resiliens. Det handlar om att öka naturens förmåga att hantera förändringar, som nytt extremt väder, och fortsätta att utvecklas. En politisk förvaltning som är ekosystembaserad är nödvändig för att klara både klimatomställningen och krisen för den biologiska mångfalden. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2020/21:3273 yrkande 1 sambandet mellan den biologiska mångfalden och friluftslivet. Naturen ger möjlighet till naturupplevelser och rekreation och naturens biologiska mångfald fyller en viktig funktion. Allemansrätten, strandskyddet, skyddet för den biologiska mångfalden och skyddet för skog och mark är alla viktiga för att förvaltarskapstanken ska fungera i praktiken. Förvaltarskapstanken handlar om att dagens generation förvaltar för kommande generationer och framtiden. I kommittémotion 2020/21:3359 av m.fl. (M) yrkande 2 framhålls att ett problem i arbetet med biologisk mångfald är att det finns mål som överlappar varandra och ekonomiska styrmedel som står i konflikt med varandra. Arbetet för biologisk mångfald bör därför förbättras genom att myndigheterna ges i uppdrag att samarbeta och samverka för dessa mål. I yrkande 8 i samma motion framhålls behovet av samhällsekonomiska analyser samt analyser av incitament och styrmedel för ett långsiktigt bevarande av biologisk mångfald. om värdet av svenska tambins pollinering är enligt motionärerna ett utmärkt exempel på betydelsen av att genomföra samhällsekonomiska analyser samt analyser av incitament och styrmedel för ett ökat och långsiktigt bevarande av biologisk mångfald. Motionärerna föreslår att eller någon annan relevant myndighet ska genomföra analyser för fler arter i syfte att skapa bättre förutsättningar för att stärka den biologiska mångfalden. Arbetet för biologisk mångfald inom EU Europeiska kommissionen presenterade sin EU-strategi för biologisk mångfald 2030 (COM(2020) 380) som en del av den europeiska gröna given (COM(2019) 640). I strategin anför kommissionen att coronapandemin har gjort behovet av att skydda och återställa naturen än mer akut. Att investera i skydd och återställande av naturen kommer att vara avgörande för ekonomiska återhämtning efter coronapandemin. Enligt kommissionen kommer naturbaserade lösningar, som skydd och återställande av våtmarker, torvmarker och kustnära ekosystem, eller hållbar skötsel av havsområden, skogar, gräsmarker och jordbruksmark att vara avgörande för utsläppsminskning och klimatanpassning. Kommissionen framhåller i meddelandet skogarnas betydelse för den biologiska mångfalden och deras betydelse för rekreation och lärande om naturen. Utöver att strikt skydda EU:s återstående urskogar och naturskogar måste EU se till att skogarna får en bättre kvalitet och stärkt motståndskraft och ökar i omfattning, så att de kan stå emot bränder, torka, skadedjursangrepp, sjukdomar och andra hot som sannolikt kommer att öka till följd av klimatförändringen. Kommissionen kommer därför att föreslå en särskild skogsstrategi för EU i linje med kommissionens ambitioner för biologisk mångfald och klimatneutralitet. Kommissionen kommer även att införa en ny europeisk styrningsram för biologisk mångfald för att göra det möjligt att kartlägga skyldigheter och åtaganden och fastställa en färdplan för genomförandet. Kommissionen anför vidare att handelspolitiken kommer att aktivt stödja och vara en del av den ekologiska omställningen. Kommissionen kommer att säkerställa ett fullt genomförande och upprätthållande av bestämmelserna om biologisk mångfald i alla handelsavtal, inklusive genom EU:s nyinrättade funktion med en ansvarig för efterlevnaden av handelsavtal. Kommissionen kommer att bli bättre på att utvärdera handelsavtalens inverkan på biologisk mångfald och kommer att tillämpa uppföljningsåtgärder i syfte att stärka bestämmelserna i befintliga och nya avtal, om det behövs. Kommissionen kommer också att lägga fram ett lagstiftningsförslag och andra åtgärdsförslag för att minimera utsläppandet på EU-marknaden av produkter som är förknippade med avskogning eller skogsförstörelse och främja import och värdekedjor som är skogsvänliga. Enligt faktapromemoria 2019/20:FPM43 för biologisk mångfald stöder regeringen att kommissionen har tagit fram en strategi för biologisk mångfald som en del av den gröna given och att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt av kommissionen. I promemorian anförs att det är positivt att kommissionen tar ett helhetsgrepp och att den sökt uppnå synergier med andra initiativ som omfattas av den gröna given och gemensamma mål med strategin från jord till bord. Regeringen välkomnar på ett övergripande plan kommissionens ambition i strategin för biologisk mångfald. En rik biologisk mångfald och dess välfungerande ekosystemtjänster bidrar till välfärd, ekonomi och hälsa. Det är nödvändigt att beakta både skydd och nyttjande av naturen i återhämtningen efter coronapandemin, också för att stärka motståndskraften inför framtida kriser. Regeringen välkomnar även att strategin tydliggör synergierna mellan klimatfrågan och biologisk mångfald och bedömer det som angeläget att bland olika kostnadseffektiva lösningar även nyttja naturbaserade lösningar i syfte att använda potentialen i den biologiska mångfalden. Regeringen anser att bevarande och restaurering av kolsänkor kan vara en effektiv klimatåtgärd. får detta varken hindra ett aktivt och hållbart brukande av skogen eller en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilfria material från jord- och skogsbruket. Regeringen välkomnar även kommissionens ambition att integrera hänsynen till biologisk mångfald i jordbrukssektorn, vilket behövs även för att bevara och stärka de ekosystemtjänster som jordbruket behöver. När det gäller frågan om jordbruket och den biologiska mångfalden kan noteras att kommissionen presenterade ett förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för perioden . Arbetet med förslaget till ett nytt regelverk är försenat och den nya politiken kommer att gälla tidigast fr.o.m. . Av den kommenterade dagordningen till jordbruks- och fiskerådet den 22–framgår bl.a. följande. föreslår 30 procents öronmärkning till miljösystemen i pelare I (s.k. eco-schemes), att jämföra med rådets överenskomna . Både rådets och positioner innebär en kraftigt höjd ambitionsnivå för miljö och klimat, vilket är en prioritering för regeringen. Regeringen är öppen för kompromisser som leder till en höjd ambition på miljö- och klimatområdet även jämfört med rådets position. Regeringen anser att det är viktigt att arbeta för regelverk som ger medlemsstaterna tillräcklig flexibilitet och minimerar risken för att förlora medel. Regeringen anser att rådets position ökar förutsättningarna för en effektiv tillämpning av grundvillkoren, där miljö- och klimatnytta överstiger de administrativa kostnaderna och där medlemsstaterna har möjlighet att anpassa utformningen till regionala förhållanden. Landsbygdsminister anförde följande som svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1937): Förhandlingarna om det nya regelverket för jordbrukspolitiken inom EU pågår fortfarande och det portugisiska ordförandeskapet har som ambition att slutföra förhandlingarna. En av de frågor prioriterar högst i dessa förhandlingar är en ökad miljö- och klimatambition jämfört med , och jag anser att vi har nått framsteg i dessa frågor i rådets position. Den viktigaste skillnaden är att en del av direktstöden öronmärks för miljöåtgärder. Detta är en viktig förändring för att öka ambitionen då fler medlemsländer behöver göra mer för miljön och klimatet. Varje land ska sedan arbeta fram sin egen nationella plan med åtgärder framtagna utifrån den behovsanalys som har tagits fram för perioden. har haft regeringens uppdrag att föreslå åtgärder för det svenska genomförandet av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Förslagen baseras på en omfattande behovsanalys som har remitterats och dessutom varit föremål för andra typer av förankringsdialoger med olika intressentgrupper. Biologisk mångfald i vattendrag och våtmarker När det gäller våtmarker bedömde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Regeringen anförde att de utdikningar av våtmarker som gjordes och som torrlade närmare våtmarker i leder till negativa effekter när det gäller vattentillgång, vattenkvalitet, biologisk mångfald och klimatet. Regeringen framhöll i propositionen att våtmarkssatsningen och skötselmedel för skyddade områden har stor betydelse för miljökvalitetsmålet och att det är nödvändigt att fortsätta med arbetet med restaurering och anläggning av våtmarker för att nå målet. Regeringen framhöll även att våtmarkernas ekosystemtjänster gynnas av den våtmarkssatsning som regeringen inledde 2018, för att främst stimulera kommuner att restaurera och anlägga våtmarker. Satsningen har bidragit till att balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvatten, gynna biologisk mångfald samt minska klimatpåverkan och övergödning. avslutades 23 tidigare påbörjade våtmarksprojekt inom ramen för den lokala naturvårdssatsningen, , och 39 nya projekt beviljades bidrag. Insatser för återskapande och restaurering av våtmarker pågick i samtliga län . fördelade totalt till våtmarker, via och till länsstyrelserna. utlyste även forskningsmedel om våtmarkers ekosystemtjänster för att öka kunskapen om bl.a. vattenhållning, balans av vattenflöden och grundvattenbildning som en del av arbetet med att anpassa samhället till klimatförändringarna. Våtmarkernas ekosystemtjänster gynnas också av satsningar inom projektet on , som pågår 2018–2023. Regeringen framhöll i budgetpropositionen att naturbaserade lösningar, exempelvis att anlägga och återställa våtmarker, bidrar till flera nationella miljömål och globala mål för hållbar utveckling, stärker landskapets skydd mot torka, översvämning och brand samt förebygger övergödning. Regeringen föreslog därför en satsning på återvätning av tidigare torrlagda våtmarker. Satsningen avser naturbaserade lösningar för att återväta torvmarker, restaurera och anlägga våtmarker, balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet och bidra till biologisk mångfald samt minska övergödningen. Satsningen kommer enligt regeringen att ge betydande klimatvinster som den biologiska mångfalden stärks. Satsningen genomförs främst genom att medel tillförs inom . Regeringen föreslog därför att anslaget 1:3 åtgärder för värdefull natur skulle öka med 2021. Anslaget beräknades även öka med och . Regeringen bedömde i propositionen att det krävs kraftfulla åtgärder för att de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen ska nås. Klimatförändringarnas påverkan på haven understryker vikten av att förbättra havets motståndskraft. En levande kust och skärgård är beroende av ett aktivt kustfiske och ett levande friluftsliv. För att hantera de miljökonflikter som finns för måluppfyllelse, både inneboende i miljökvalitetsmålet Hav i balans och i relation till andra miljökvalitetsmål, är det viktigt med långsiktighet och helhetsperspektiv i havsförvaltningen. De kommande havsplanerna kan öka möjligheterna till att havet används effektivt och hållbart. Det nuvarande åtgärdsprogrammet för havsmiljön kommer inte att räcka för att uppnå god miljöstatus. Utformningen av nästa åtgärdsprogram för havsmiljön är därför av stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålet. presenterade regeringen den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60). I propositionen presenteras fem övergripande globala samhällsutmaningar som ligger i linje med Agenda 2030. Regeringen anför att dessa utmaningar behöver mötas med mer kunskap, utbildning, forskning och innovation. En av samhällsutmaningarna är klimat och miljö. Enligt regeringen ska gå före på klimat- och miljöområdet och det arbetet ska baseras på forskning och vetenskap. Av propositionen framgår att regeringen avser att ge för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, i uppdrag att genomföra ett tioårigt nationellt forskningsprogram om hav och vatten. Regeringen anser att det behövs forskning som inriktas mot såväl förståelsen av naturliga processer och deras interaktioner som påverkanstryck och miljö- och klimateffekter. Regeringen avsätter 2021, 2022, 2023 och 2024 för detta ändamål. fick Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser (dir. 2018:44). Miljömålsberedningen skulle lämna förslag till ytterligare styrmedel och åtgärder för att ska nå de nationella miljömålen för havet och bidra till att gör sin del i att nå det globala hållbarhetsmålet för hav och resurser inom Agenda 2030. I uppdraget ingick att utreda behovet av och vid behov föreslå nya etappmål inom miljömålssystemet. Miljömålsberedningen skulle även analysera behovet av åtgärder och styrmedel för att på ett kostnadseffektivt sätt säkerställa en ekosystembaserad havsförvaltning som bidrar till att stärka havens motståndskraft, särskilt med hänsyn till effekterna av klimatförändringarna och havsförsurningen. Vid behov skulle Miljömålsberedningen lämna förslag på förbättringar som bidrar till bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser i enlighet med Generationsmålet och havsanknutna miljökvalitetsmål samt bidrar till genomförande av mål 14 i Agenda (Hav och resurser – Bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling). Uppdraget redovisades i betänkandet Havet och människan (SOU 2020:83) som bereds inom . Enligt Miljömålsberedningen har två särskilda frågor genomsyrat hela arbetet med strategin: kopplingen mellan haven, klimatförändringen och havsförsurningen samt ekosystemansatsen och ekosystembaserad förvaltning. Miljömålsberedningen anför i betänkandet att fysisk exploatering som byggnation av bryggor och hamnar, strandnära bebyggelse och hårdgjorda kanter, muddring, dumpning, kabeldragningar m.m. har stor inverkan på kustekosystemen, särskilt i de strandnära, grunda områdena. Miljömålsberedningen framhåller att är viktig för friluftslivet men att fritidsbåtslivet ger upphov till flera olika typer av miljöpåverkan, bl.a. i form av fysiska strukturer i vatten och på land som bryggor och parkeringar. Båtar som rör sig på grunt vatten kan även ge upphov till utsläpp och direkta skador på undervattensmiljön. De kustnära ekosystemen, och i synnerhet grunda kustnära områden, är basen för stora delar av havets produktivitet. De är även utförare av ekosystemtjänster, bl.a. som uppväxtområden för flera fiskarter. Det är också där som människor gärna vistas och områdena är ekonomiskt viktiga för den kustnära turismen.