bet · H801KrU7 · 2021-06-14 00:00:00 — Motionen avstyrktes, och beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2008/09:KrU9 s. 11, rskr. 2008/09:271). har en central betydelse framför allt för dem som är blinda sedan barndomen, men även för andra gravt synskadade som inte har tillgång till vanlig skrift. Enligt skollagen ska alla barn och elever få den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Som framgår ovan har SPSM fått i uppdrag av regeringen att utarbeta ett stödmaterial för huvudmän och skolor för att elever med blindhet som använder punktskrift som läsmedium ska ges möjlighet att höja sina kunskapsresultat. SPSM har med anledning av detta utarbetat allmänna råd för att ge vägledning till skolhuvudmän och rektorer om lagar, andra bestämmelser och arbetssätt. Staten har även tagit ett ansvar för punktskriftens utveckling genom det särskilda organ, , som finns vid MTM. När det gäller frågan om punktskrift ska omfattas av språklagen är utskottet inte av någon annan uppfattning än tidigare, dvs. att punktskrift inte kan sägas vara ett eget språk och därför inte borde omfattas av språklagen. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motion 2020/21:3987 (SD) yrkande 3 inte bör leda till någon åtgärd från , varför motionen avstyrks. Ett läsfrämjandelyft för bibliotekarier Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om bl.a. barnbibliotekaries kompetens. Utskottet hänvisar till satsningen på ett nationellt läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier. Jämför reservation 5 (M). Regeringen bedömer att ett nationellt läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier bör införas. Kompetensutveckling för folkbibliotekarier inom litteratur-förmedling och läsfrämjande med ett särskilt fokus på barns och ungas läsning bör enligt regeringen främjas. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att göra en satsning på ett läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier. Satsningen ska genomföras i dialog med den regionala biblioteksverksamheten. har tillförts för satsningen . beräknas avsättas till satsningen. m.fl. (M) påtalar i kommittémotion 2020/21:3339 yrkande 4 att läsning är grunden för ett barns språkliga och intellektuella utveckling och att det läsfrämjande arbetet därför behöver stärkas. Motionärerna framhåller att barnbibliotekariens kompetens bidrar till att stärka de mindre barnens språkinlärning på olika pedagogiska sätt. I skrivelsen redogörs för en rad läsfrämjande åtgärder som utreds, bereds och genomförs. Utskottet ser positivt på det läsfrämjandearbete som bedrivs för att öka intresset för läsning och möjliggör för fler att läsa. Som motionärerna påtalar är kompetensen hos barnbibliotekarien viktig. Utskottet välkomnar därför de medel som fått för en satsning på ett nationellt läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier. Utskottet anser att motionsyrkandet till viss del får anses tillgodosett och avstyrker motion 2020/21:3339 (M) yrkande 4. Faktorer som hindrar bl.a. läsning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som tar upp faktorer som bl.a. hindrar läsning. När det gäller ny teknik pekar utskottet på de möjligheter som finns. Jämför reservation 6 (SD). För barn och ungdomar har läsning fått alltmer konkurrens från andra fritidsaktiviteter. Framför allt är det digitala medier som har haft ett kraftfullt genomslag bland barn och unga. Digitala medier har visat sig tränga ut djupläsning och inbjuda till en mer ytlig form av läsning, enligt Läsdelegationens betänkande. Enligt Svenska Förläggareföreningens rapport är läsmotivationen också lägre hos svenska barn än hos barn i andra länder. anser barn och unga att de ägnar för lite tid åt läsning – en åsikt som också deras föräldrar delar om sin egen läsning i mätningar. Enligt Läsdelegationen är det lätt att se ett potentiellt hot mot läsningen i den konkurrens om tiden som de många nya digitala medierna innebär. finns en läsfrämjande potential i den utökade tillgänglighet och de många läsmöjligheter som uppstått i och med smarta telefoner och surfplattor. En undersökning, som redogörs för i Läsdelegationens betänkande, som jämfört elevers läsmotivation vid läsning av pappersböcker respektive e‑böcker pekar på att bokens innehåll är viktigare för ungas läsmotivation än formatet i sig. Men digital läsning handlar om mer än läsning av e-böcker. Frågan är hur den digitala tekniken kan skapa möjlighet till ökad läsning snarare än att utgöra ett hot mot läsningen. Det gäller att fokusera på hur man kan väcka läsintresse genom den digitala tekniken. Läsningen behöver ingå som en naturlig del i barns och ungas dagliga användning av den digitala tekniken. Läsdelegationen betonar dock att läsförståelse i digitala samman-hang i hög grad vilar på samma förmåga som traditionellt läsande. m.fl. (SD) påtalar i kommittémotion 2020/21:3987 yrkande 7 att det är mycket som konkurrerar om vår tid i samhället, bl.a. techbolagens plattformar. Motionärerna anser att man bör fundera över åtgärder för att motverka beroenden och ofrivilliga beteenden som bl.a. hindrar människor från att uppnå sina mål, och utreda vilka faktorer som hindrar människor från att ägna sin tid åt det de vill, t.ex. läsning. Utskottet noterar i likhet med motionärerna att många unga ägnar mycket tid åt digitala medier, vilket kan ses som ett potentiellt hot mot läsningen i den konkurrens om tiden som finns. Då man sett en negativ trend när det gäller läsintresset hos barn och unga gäller det dock att hitta nya vägar till läsning, och här kan som Läsdelegationen framhåller ny teknik vara ett sätt. Det finns bl.a. en läsfrämjande potential i den utökade tillgänglighet och de många läsmöjligheter som uppstått i och med smarta telefoner och surfplattor. Även andra sätt att uppmärksamma böcker genom digitala medier kan utnyttjas för att skapa och väcka ett läsintresse. Utskottet anser i likhet med Läsdelegationen att det gäller att se möjligheter i stället för hot. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker motion 2020/21:3987 (SD) yrkande 7. Folkbibliotek, en öppen och tillgänglig plats för alla Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om folkbibliotekens roll som en öppen och tillgänglig plats för alla. Utskottet hänvisar till att pågående arbete inte bör föregripas. m.fl. (S) anser i motion 2020/21:2003 att man bör överväga att göra biblioteken till centrum för livslångt lärande, ett stöd för studenter och studiecirklar samt en mötesplats för unga och äldre. m.fl. (MP) anser i motion 2020/21:3638 yrkande 16 att det ska finnas gott om bibliotek i hela landet, att de ska vara öppna och tillgängliga i alla avseenden, att det ska finnas utbildad personal och att biblioteken ska vara bemannade. Av bibliotekslagen (2013:801) framgår att varje kommun ska ha folkbibliotek. Folkbiblioteken ska vara tillgängliga för alla och anpassade till användarnas behov (6 §). Av 10 § framgår att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. fick i uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi. Strategin skulle bygga på långsiktig vilja att behålla och utveckla biblioteksverksamheten i . Regeringen angav att biblioteken ska vara en samlingspunkt med litteraturen i fokus och ett rum för samtal och därmed en central byggsten i vår demokrati. Förslaget överlämnades till regeringen . Regeringen anger i den nu aktuella skrivelsen att förslaget till nationell biblioteksstrategi har remitterats och bereds inom . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken (dir. 2019:91). Syftet är att ge alla elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan likvärdig tillgång till skolbibliotek. I uppdraget ingår även att utreda och föreslå åtgärder för att öka tillgången till skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv och utredningen ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2020:109 och dir. 2020/21:21). Utredningen lämnade delbetänkandet Skolbibliotek för bildning och utbildning (SOU 2021:3). Betänkandet har remitterats och utredningens förslag bereds inom . Som framgår ovan ska folkbibliotek enligt bibliotekslagen finnas i varje kommun och vara tillgängliga för alla och anpassade efter användarnas behov. Dessutom, som regeringen uttrycker, ska biblioteken vara en samlingspunkt med litteraturen i fokus, också ett rum för samtal och därmed en central byggsten i vår demokrati. Regeringens beredning av Kungl. förslag till nationell biblioteksstrategi, samt Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedels pågående arbete, som båda tar upp frågor som berörs i motionsyrkandena, bör enligt utskottet inte föregripas. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:2003 (S) och 2020/21:3638 (MP) yrkande 16. Prioriterade grupper för biblioteken Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att ändra de prioriterade grupperna för biblioteken. Jämför reservation 7 (SD). I de diskussioner om flerspråkighet som förs i samhället framställs ofta forskarna som oeniga om modersmålets betydelse för flerspråkiga elevers språk- och kunskapsutveckling. Forskardebatten har emellertid främst gällt bästa möjliga villkor för att elever ska kunna utveckla flera språk samt de olika tillvägagångssätt som tillämpats (, 2003). Däremot råder stor enighet om att språk stöttar och främjar varandra. Detta innebär att andraspråket svenska gynnas av att också modersmålet utvecklas (Flyman , 2017). Förstaspråkets eller modersmålets betydelse framhålls av flera forskare. Även Kommuner och Regioner (SKR) framhåller i sitt remissvar att det gynnar både utvecklingen av det egna modersmålet och svenskan att läsa och lyssna på sitt modersmål. I kommittémotion 2020/21:3987 yrkande 6 av m.fl. (SD) ifrågasätter motionärerna regeringens uppfattning att modersmålsunder-visning underlättar tillgodogörandet av svenska. Motionärerna påtalar att om modersmålsundervisning vore nyckeln till inlärning skulle det tillämpas i fler länder. Motionärerna anser inte att grupper med annat modersmål än svenska, med undantag för de nationella minoritetsspråken, ska vara en prioritet för biblioteksväsendet. Liknande synpunkter framförs i kommittémotion 2020/21:2117 yrkande 3 av m.fl. (SD). Motionärerna anser att en översyn och revidering av bibliotekslagen bör göras i syfte att stärka svenska språkets ställning. Motionärerna anser att kravet i bibliotekslagen att prioritera böcker på alla världens språk bör strykas. Litteratur på andra språk än svenska och de nationella minoritetsspråken bör enligt motionärerna enbart vara aktuellt att prioritera i utbildningssyfte och i de fall en svensk upplaga av boken inte finns tillgänglig. Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande som de nu aktuella (bet. 2018/19:KrU13). Utskottet angav då bl.a. följande: Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska enligt 5 § biblioteks-lagen (2013:801) ägna särskild uppmärksamhet åt bl.a. de nationella minoriteterna och personer som har ett annat modersmål än svenska. Detta kan göras bl.a. genom att erbjuda litteratur på de nationella minoritetsspråken, andra språk än de nationella minoritetsspråken och svenska samt på lättläst svenska. Av förarbetena framgår bl.a. att bestämmelsen inte innebär att alla bibliotek inom det allmänna biblioteksväsendet i de egna samlingarna måste kunna erbjuda litteratur på de nämnda språken. För att uppfylla de krav som ställs kan biblioteken använda sig av fjärrlån och samverkan med andra bibliotek i syfte att erbjuda litteratur och information på dessa språk (prop. 2012/13:147 s. 16). Utskottet fann inte skäl att förorda en ändring i bibliotekslagen på det sätt som framfördes i motionen, och utskottet avstyrkte motionen. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet delar regeringens uppfattning att barn och unga bör ha möjlighet att parallellt med det svenska språket även utveckla sitt nationella minoritets-språk, sitt modersmål och teckenspråk. Utskottet har även tidigare framfört att rätten till modersmålsundervisning är av stor vikt såväl för barns och elevers språkutveckling som för övrig kunskapsinlärning och identitetsskapande (se bl.a. bet. 2018/19:UbU8). Utskottet anser att kulturutskottet bör avstyrka motion 2020/21:3987 (SD) yrkande 6. Utskottet konstaterar att det, som framgår av skrivelsen, inom forskningen råder stor enighet om att språk stöttar och främjar varandra och att andraspråket svenska gynnas av att också modersmålet utvecklas. Utskottet delar regeringens och utbildningsutskottets uppfattning att barn och unga bör ha möjlighet att parallellt med det svenska språket även utveckla sitt nationella minoritetsspråk, sitt modersmål och teckenspråk. Utskottet har ingen annan uppfattning än , när ett liknande motionsyrkande behandlades och avstyrktes av utskottet och anser därför att det inte finns skäl att förorda en ändring i bibliotekslagen på det sätt som motionärerna efterfrågar. Motionerna 2020/21:3987 (SD) yrkande 6 och 2020/21:2117 (SD) yrkande 3 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett nationellt bibliotekskort. Utskottet hänvisar till att regeringens beredning av frågan inte bör föregripas. Jämför reservation 8 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:3987 yrkande 5 att det bör införas ett nationellt bibliotekskort som gäller vid landets samtliga bibliotek och leder till sökordsoptimering, länkade data, användning av och anknytning till existerande söktjänster och kollaborativa lösningar. Kultur- och demokratiminister (MP) angav bl.a. följande i svaret på skriftlig fråga 2019/20:993: har frågat mig om jag avser ta initiativ för att införa nationella bibliotekskort. I bibliotekslagen finns vissa grundläggande krav på folkbiblioteks-verksamhet. Det gäller bland annat att varje kommun ska ha folkbibliotek. Folkbiblioteken ska vidare vara tillgängliga för alla, anpassade till användarnas behov och ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. På folkbiblioteken ska allmänheten också avgiftsfritt få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform. Det är dock de kommunala huvudmännen för folkbiblioteken som ansvarar för den närmare utformningen av verksamheten, vilket bland annat inkluderar hantering av lånekort. Det är dock relevant att poängtera att det av lagen framgår att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet ska samverka i syfte att ge alla tillgång till landets samlade biblioteksresurser. För att långsiktigt bibehålla och utveckla en biblioteksverksamhet av hög kvalitet som är förberedd för framtidens utmaningar gav regeringen . i uppdrag 2015 att utarbeta ett förslag till en nationell bibliotekstrategi för hela . sitt förslag där de bland annat, utifrån ett användarperspektiv, lyfter idén om ett nationellt bibliotekskort som gäller vid landets samtliga bibliotek. Förslaget till nationell biblioteksstrategi har remitterats och bereds i . Som framgår ovan lyfter Kungl. i sitt förslag till nationell biblioteksstrategi frågan om ett nationellt bibliotekskort som ska gälla vid landets samtliga bibliotek. Utskottet anser inte att regeringens beredning av den nationella biblioteksstrategin bör föregripas och avstyrker därmed motion 2020/21:3987 (SD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om trygga bibliotek. Utskottet hänvisar till att regeringens beredning i frågan inte bör föregripas. Jämför reservation 9 (SD) och 10 (L). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2020/21:2117 yrkande 2 att regeringen bör ge berörda aktörer och institutioner i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan för hur biblioteken som studiemiljö ska kunna säkras från grupper som försöker använda biblioteken till annat än det tänkta syftet. m.fl. (L) anser i kommittémotion 2020/21:3249 yrkande 7 att bibliotekslagen bör uppdateras med skrivningar om trygga bibliotek och att biblioteken ska ges möjlighet att utfärda tillträdesförbud. Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska enligt bibliotekslagen (2013:801) verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. De ska främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla och vara anpassad till användarnas behov. För bibliotekspersonal är det i första hand arbetsgivaren, dvs. bibliotekens huvudmän, som har ansvaret för arbetsmiljön. har publicerat information om framför allt förebyggande arbete mot hot och våld på sin webbplats. Bland annat hänvisas till föreskrifterna om våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2) som gäller på alla arbetsplatser. I föreskrifterna anges att arbetsgivaren ska utreda de risker för våld eller hot om våld som kan finnas i arbetet samt vidta de åtgärder som kan motiveras av utredningen. Arbetet ska ordnas så att risker för våld eller hot om våld förebyggs så långt som möjligt. gav regeringen ett uppdrag till (Brå) att kartlägga brottslighet och ordningsstörningar i simhallar och på bibliotek. Brå redovisade uppdraget i rapporten och bibliotek – En kartläggning av brott och ordningsstörningar. Av rapporten framgår bl.a. följande: Alla bibliotek har varit utsatta för brott och ordningsstörningar och precis som för simhallarna är det stora skillnader mellan biblioteken. I genomsnitt har det förekommit åtta olika typer av händelser . På de mest utsatta biblioteken har det inte bara förekommit många olika typer av incidenter, utan relativt många av dessa har förekommit oftare än tio gånger. På de minst utsatta biblioteken har det förekommit endast ett fåtal olika händelsetyper vid relativt få tillfällen. De mest utsatta biblioteken ligger i eller nära en större stad respektive i en mindre stad/tätort medan de minst utsatta ligger på landsbygden eller i pendlingskommuner nära mindre städer. Intervjupersonerna beskriver att storlek, antal besökare, öppettider och placering till stor del styr hur utsatt ett bibliotek är. Brås bedömning är att det i alla fall delvis finns förutsättningar för att tillämpa ett tillträdesförbud på simhallar och bibliotek. De brott och ordningsstörningar som framkommit i Brås kartläggning överensstämmer till stor del med det förslag på lagstiftning om tillträdesförbud som har lagts fram. Det är delvis samma personer som återkommande ligger bakom händelserna och i en stor del av fallen är de i straffbar ålder. För de flesta simhallar och bibliotek handlar det dock om förhållande-vis få händelser och de flesta är av en lindrigare karaktär. För många verksamheter kommer ett tillträdesförbud därför troligen inte att vara aktuellt. Det finns dock en mindre andel verksamheter som utsätts upprepade gånger, vilket påverkar såväl personalens arbetsmiljö som besökarnas trivsel. Justitie- och migrationsminister (S) angav bl.a. följande i sitt svar på skriftlig fråga 2020/21:2032: har frågat mig när en proposition kommer att lämnas till som möjliggör tillträdesförbud även till simhallar och bibliotek. Det är viktigt att alla ska kunna känna sig trygga på simhallar och bibliotek. Regeringen ser därför allvarligt på bland annat brottslighet på dessa platser. I departementspromemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1) lämnar utredaren, i enlighet med sitt uppdrag, förslag till en ny lag om tillträdesförbud till butiker, badanläggningar och bibliotek. Regeringen har arbetat aktivt med frågorna och trädde en ny lag om tillträdesförbud till butik i kraft. För att komplettera underlaget och få ytterligare kunskap om hur problematiken med brottslighet och ordningsstörningar ser ut på simhallar och bibliotek gav regeringen (Brå) i uppdrag att göra en kartläggning. Brås rapport presenterades . Ärendet bereds inom . Utskottet anser inte att regeringens beredning av departementspromemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott samt Brås rapport om kartläggning av brottslighet och ordningsstörningar på simhallar och bibliotek bör föregripas och avstyrker därför motionerna 2020/21:2117 (SD) yrkande 2 och 2020/21:3249 (L) yrkande 7. Stärkt läsförståelse i utanförskapsområden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att stärka läsförståelsen i utanförskapsområden. Utskottet hänvisar till de insatser som gjorts och till den fortsatta satsningen Stärkta bibliotek. Jämför reservation 11 (KD). Regeringen har gjort och gör en rad olika insatser för att stärka elevernas läsning. Som redogjorts för ovan har Läslyftet, en omfattande kompetensutvecklingsinsats för lärare i läs- och skrivutveckling, utvidgats till fler målgrupper och förlängts i olika omgångar, och även till förskolans personal. Regeringen beslutade även om en ändring i förskolans läroplan som trädde i kraft och som innebär att barn ska erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. För att stärka barns språkutveckling i svenska i förskolan infördes även ett nytt statsbidrag. Statsbidraget ska bl.a. gå till språkfrämjande insatser som ger barnen bättre möjligheter att utveckla sin svenska och ger dem mer jämlika förutsättningar inför skolstarten. Det övergripande syftet är att stärka barns språkutveckling i svenska, särskilt utvecklingen hos barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska. förstärks satsningen för att stärka barns språkutveckling i svenska med ytterligare , vilket innebär att bidraget uppgår till . Som framgår ovan har tagit fram stöd och webbkurser för personal i fritidshemmet som bl.a. syftar till att främja elevers språk- och läsutveckling. Stärkta bibliotek var en satsning –2020 som hade i uppdrag att genomföra i syfte att öka utbudet och tillgängligheten till biblioteksverksamhet i hela landet. Man kunde söka statsbidrag för att stärka en kommuns folkbiblioteksverksamhet vad gäller verksamhetsområden och målgrupper som pekas ut i bibliotekslagen. Satsningen uppgick till . Stärkta bibliotek har nått ut brett till bibliotek i hela landet. Samtliga kommuner utom en sökte och beviljades bidrag . har beslutat att förlänga satsningen och tillföra Stärkta bibliotek och 2022 och 2023 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr. 2020/21:106). m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2020/21:3985 yrkande 5 att det är viktigt att bibliotek finns tillgängliga för människor i olika sociala kontexter för att främja inte minst läsförståelse, och motionärerna vill att den tidigare satsningen på bibliotek i utanförskapsområden ska fortsätta. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2020/21:3249 yrkande 8 vikten av att stärka arbetet med läsfrämjande insatser och prioritera åtgärder som stärker läsförståelsen med särskilt fokus på barn och unga i utsatta områden. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 17 s. 63) att de beräknade inom anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter, för bibliotekens arbete med att nå ungdomar från socioekonomiskt svaga miljöer, bör användas till andra ändamål inom anslaget då satsningen Stärkta bibliotek tillgodoser det aktuella behovet. Utskottet konstaterar som framgår ovan att en rad olika insatser görs och har gjorts för att stärka elevers läsning. Dessa insatser har också kommit barn och unga i utanförskapsområden till del. Regeringen angav i budgetpropositionen att de medel som var beräknade för bibliotekens arbete med att nå ungdomar från socioekonomiskt svaga miljöer, och som motionärerna tar upp, bör användas till andra ändamål inom anslaget då satsningen Stärkta bibliotek tillgodoser det aktuella behovet.