bet · H801UU12 · 2021-06-01 00:00:00 — Utvecklingen i , med valfusket , det urskillningslösa våldet mot fredliga demonstranter, fängslandena och tortyren mot oliktänkande och den folkrättsvidriga flygplanskapningen över belarusiskt luftrum, för oss tillbaka till dagar och måste fördömas å det kraftfullaste. måste fortsätta att använda sitt ordförandeskap för att göra detta. behöver vi arbeta på alla upptänkliga sätt för att ge stöd till oppositionen och civilbefolkningen som lider av både förtrycket i sig och följderna av den isolering som sanktionerna västvärlden har satt in förorsakar. Vi följer händelseutvecklingen i med stor oro. Kriget var ett bakslag av stor magnitud. Ett nytt geopolitiskt läge har skapats, där och stärker sin närvaro i regionen. Den armeniska befolkningen lämnades åt sitt öde, stora mängder människor drevs på flykt från sina hem och har inte fått återvända och krigsfångar har inte släppts. måste driva på för att fred och återuppbyggnad ska komma till stånd. Utvecklingen i är mycket nedslående, med minskat demokratiskt utrymme. lär vara det land där det är allra farligast att vara journalist. har ju en representant för mediefrihet, som ska bevaka och ge tidiga varningar om kränkningar mot yttrandefriheten i medlemsstaterna. principer och föresatser gällande yttrandefrihet och fria medier måste också framhållas under det svenska ordförandeskapet. Det är för övrigt ironiskt att just för sedan drog sig ur konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, allmänt kallad Istanbulkonventionen. Även detta område ligger nära uppdraget för en OSSE-institution, for Democratic Institutions and Human Rights, som är aktivt vad gäller demokratiska utveckling, mänskliga rättigheter, tolerans och icke-diskriminering. Här förväntar jag mig att är med och trycker på. Slutligen vill jag ta upp ett annat område där jag saknar röst. Lika ivrigt som vi står upp för kvinnors rättigheter borde vi stå upp som försvarare och pådrivare för religionsfrihet och rätten att utöva sin tro, att byta religion men också att avstå från religion. I en lång rad av kränks dessa rättigheter. Vid ett möte med OSSE-ambassadör i utrikesutskottet för sedan nämndes att planeringen pågår för den dimension som rör de mänskliga rättigheterna, där religionsfriheten ingår. Det är hög tid , ministern. Det återstår bara av ordförandeskap, och här pågår omfattande och svåra kränkningar av mänskliga rättigheter. I deklaration om de mänskliga rättigheterna är religionsfriheten nämnd först av alla friheter och rättigheter. I väldigt många länder är religionen en av de djupaste identiteterna för människor. Det kan vara svårt att förstå i vårt sekulariserade . Men även om regeringen har svårt att ta till sig detta så borde , som den stora försvarare för mänskliga rättigheter vi är kända för att vara, reagera med största kraft mot den förföljelse, de trakasserier, den misshandel och ibland dödsstraff som drabbar enskilda människor oavsett orsak. I det här fallet är det religion. Kristna är den grupp som är utsatta för mest diskriminering och förföljelse för sin tros skull. Här behöver förändra sin inställning och aktivt stå upp till försvar för förföljda kristna världen över, men i det här sammanhanget i alla de där deras rättigheter kränks. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1. Vi behandlar nu utrikesutskottets betänkande 2020/21:UU12 om , . Som ordförande i den svenska parlamentariska OSSE-delegationen är jag stolt över att med utrikesminister i spetsen innehar ordförandeskapet för detta år. Den svenska delegationen i , som jag alltså ingår i och leder, består av de fem största partierna och är en engagerad delegation. Innan jag återkommer till såväl det svenska ordförandeskapet som lite om den svenska delegationens arbete vill jag först yrka bifall till utskottets förslag i det betänkande vi behandlar . är världens största regionala säkerhetsorganisation med 57 deltagande stater i , , och . verkar för att främja säkerhet och stabilitet i regionen utifrån en brett definierad syn på säkerhet som omfattar tre dimensioner: en säkerhetspolitisk, en ekonomisk och miljömässig samt en rörande demokrati och mänskliga rättigheter. Organisationens särskilda styrka ligger bland annat i dess breda krets av deltagande stater, den konfliktförebyggande verksamheten, det breda spektrumet av institutioner och instrument som medger snabb och flexibel konflikthantering samt den utbredda fältnärvaron. är en organisation som likt FN arbetar i en inkluderande anda. Detta ställer särskilda krav på oss som värnar frihet och mänskliga rättigheter. Så länge ofrihet, förtryck, förföljelse, konflikt och korruption är en påtaglig del av vardagen i många av dessa länder måste den tuffa diskussionen men ändock respektfulla dialogen vara ständigt pågående vid alla delar av OSSE-församlingens möten. har trots den världsomfattande covidpandemin ett antal valobservationer genomförts, och den svenska delegationen har deltagit aktivt med ett flertal riksdagsledamöter. För egen del var jag med och observerade valen i , och . Om lite drygt reser några av oss till för att där göra en valobservation i . Det är något som jag ser mycket fram emot. Arbetet med valobservationer är en viktig del av verksamhet. Inte minst vid presidentvalet i blev det stort intresse från svenska medier, särskilt efter det att dåvarande president gick ut med anklagelser - felaktiga sådana, ska sägas - om ett utbrett valfusk. Som ett svar på detta intresse arrangerade OSSE-delegationen bland annat ett seminarium om vår valobservation i och om våra slutsatser, som sändes på . De valobservationer som långtids- och korttidsobservatörer genomför spelar förstås roll också i många andra stater, inte minst där demokratin är relativt ny eller där det råder utbredd korruption. Kanske är mediefriheten begränsad eller röstköp vanligt förekommande. I sådana lägen är det av förståeliga skäl extra viktigt att valobservatörer finns på plats som kan vittna om situationen och bidra med slutsatser och rekommendationer för framtiden och vars närvaro på plats förhoppningsvis dessutom kan bidra till ett bättre genomförande av de respektive valen. Det senaste verksamhetsåret har covidpandemin självklart påverkat den parlamentariska församlingens arbete inom . En hel del av den ordinarie verksamheten har fått ställas in. Men som i så många andra organisationer har digitala möten ersatt de fysiska. Formella kongresser och sessioner med resolutioner och personval har däremot inte kunnat äga rum. kommer i alla fall vårt sommarmöte äntligen att genomföras , och såväl jag som delegationens vice ordförande hoppas kunna resa till och medverka på plats. Vi båda kandiderar dessutom till posterna som president respektive rapportör i tredje kommittén med fokus på mänskliga rättigheter och demokrati. Många av länder har drabbats hårt av den ännu så länge pågående covidpandemin. Vi kommer att få leva med dess konsekvenser . måste frågor rörande demokrati, staters suveränitet, yttrandefrihet, mänskliga rättigheter, jämställdhet och klimat vara fortsatt i fokus i diskussionerna inom ramen för det breda säkerhetsbegreppet. Vi kan tyvärr, som har gjorts här i kammaren i dagens debatt, konstatera att den ryska aggressionen i alltjämt fortsätter. har nya stridigheter i regionen i trakterna kring och åter blossat upp. I slås demokratikämpar ned, och statsledningen drar sig inte ens för att i luftrummet dirigera och tvinga ned flygplan. De hamnar alltså med tvång på en ny destination, och det innebär sedan fängslande av oppositionella, som vi har sett . Utmaningarna inom och mellan medlemsländer förblir därmed stora. Den fria pressen, domstolsväsendet, yttrandefriheten och en hel del andra principer som vi ibland ser som självklara utmanas. Vi ser exempel på allt från hbtq-personer till etniska och religiösa minoriteter som diskrimineras och förtrycks. Skyddet för kvinnor, och i synnerhet våldsutsatta kvinnor, försämras. Istanbulkonventionen, som kom till just med syftet att skydda kvinnor från våld, har ironiskt nog frånträtts av staten , som ett exempel på denna destruktiva utveckling. Det nuvarande svenska ordförandeskapet i spelar roll. De svenska uttalade prioriteringarna handlar om att stärka säkerheten och demokratin, inte minst i vårt närområde. Det breda säkerhetsbegreppet och den europeiska säkerhetsordningen värnas, och arbetet länkar samman kopplingen mellan säkerhet och mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Såväl regeringens demokratisatsning som den feministiska utrikespolitiken kommer här att spela, och spelar, viktiga roller. Detta arbete fortsätter oförtrutet och är otroligt viktigt för vår gemensamma framtid. Jag vill även passa på att för OSSE-delegations räkning rikta ett tack till utrikesministern, som också deltar här i kammaren i dagens debatt. Jag vill tacka henne för ett gott samarbete. Utrikesministern har under ordförandeskapets år träffat delegationens presidium och ledamöter vid ett flertal tillfällen, och vi ser fram emot fler. Jag vill rikta ett tack även till OSSE-delegationens ledamöter, som har deltagit med engagemang i både möten och valobservationer, och ett tack till vid internationella kansli, som alltid stöttar och backar upp. Avslutningsvis vill jag bara säga att väntar fler intressanta val. Närmast till hands står bland annat , , och , som alla är länder som går till valurnorna och där jag hoppas på svensk närvaro under dessa val. återstår endast vi har formella sommaruppehåll, men arbetet för en bättre och säkrare värld med internationell solidaritet i fokus går ständigt vidare. Verksamheten inom är naturligtvis en viktig bas för oss i . Vi har erfarenhet av organisationen efter det att skrevs . tillhör de partier som bejakade att tog på sig ordförandeskapet för och som tyckte att det var viktigt för och för organisationen. Det är också en unik möjlighet att från ordförandeskapets position få en djup insikt i hur organisationen fungerar och i möjligheter och utmaningar. Det finns en i grunden inbyggd rivalitet i strukturerna. Den fanns också , och den finns alltså alltjämt. har aldrig riktigt ställt upp på grunderna så som vi har sett dem. Man såg snarare som en del i att säkra och dess intressepolitik. Sedan upplöstes och nya självständiga stater återuppstod i östra är detta en spänning som har blivit alltmer påtaglig. Vi har kunnat se hur med alla medel försöker destabilisera de nya staterna, bryter mot regler, annekterar illegalt och struntar i gjorda överenskommelser. Man tolkar helt enkelt inte regelboken på samma sätt som vi övriga har ansett att man ska göra. Eftersom organisationen i sig är en konsensusorganisation ger det här samma utmaningar för oss som vi har i när det gäller att utveckla organisationen och säkerheten. Vi har kunnat se denna bild också när det gäller , som ju aldrig fick sin helhet. Där fick vi de ryska så kallade fredsbevararna, som vi ju vet är en trojansk häst för att hålla liv i en konflikt så att man också har en säker möjlighet att påverka. Vi har sett det i med och , där inte bara utan också har ett finger med i spelet. Också detta är alldeles uppenbart en gammal konflikt där dessa båda har ett intresse av att försöka odla sina ambitioner utifrån sina perspektiv. Vi kunde se det tydligt i . Där fick respass efter konflikten och inmarsch i . I princip får man väl säga att det var en ockupation av eller Zjinvaliregionen och . Det är en utveckling som dessutom har pågått krypande . har inte givits någon roll i att lösa konflikten, kan man väl säga. Och så kom , den illegala annekteringen av och det pågående kriget i östra med rysk närvaro och tydligt ryskt intresse. finns där som en del i den fältnärvaro som förekommer, men man gör det inom väl avgränsade områden. Man har nämligen inte fullt tillträde till territorium. Det är återigen som har vetorätt. Det är inte heller så att är aktören för att lösa konflikten i östra . Nej, där har man valt en annan väg vid sidan om , som skulle vara den struktur som löste konflikter. Detta kunde man se också i den senaste . Det var inte som kallades in för att lösa den; det blev en annan typ av överenskommelse i . har alltså med alla medel visat hur man ser på den struktur som man har skrivit under på. Vi kan konstatera att av de tre dimensioner som också nämnts tidigare fungerar den militärpolitiska så där, får man väl lugnt säga. har vägrat att gå vidare med att uppdatera Wiendokumenten. Man har lämnat . Man deltar inte, annat än sporadiskt, i diskussioner. Den andra dimensionen om ekonomi och miljö är inte den som står på högkant. Jag märker inte mycket av den delen. När det gäller den tredje har ett tydligt finger med, fru talman: den mänskliga dimensionen, där vi har demokrati och mänskliga rättigheter. Ack så illa, tycker , som vill ha uttolkningen på sitt eget sätt. Det breda säkerhetsbegrepp som vi står upp för tillsammans från den här kammaren är ingenting som man från sida accepterar. Man vill snarare verka för att den delen helt försvinner ur arbetet. Vi säger, precis som regeringen, att en välfungerande demokrati och mänskliga rättigheter är en förutsättning för långsiktig och varaktig säkerhet och att det kräver en fungerande rättsstat. Det är någonting som söker underminera. Jag noterar i regeringens skrivelse om årliga översynskonferenser om den mänskliga dimensionen att denna också, får man väl säga, har fungerat så där. är en god medlöpare till i det sammanhanget. Men det är många av de stater som vi här pratar om där civilsamhället stängs ned. Den ena organisationen efter den andra stängs ned. Det finns knappast någonting som kan kallas fria civila organisationer, utan det är regeringsgodkända civila organisationer. Därmed försöker man också underminera detta. Det är alltså viktigt att vi har en utvärdering. har ett krav på att utvärdera organisationen. Vi har inte ställt upp på det utan står bakom betänkandet från utskottet. Men det är viktigt att vi gör en utvärdering efter att vårt ordförandeskap är färdigt för att fundera på hur vi förhåller oss framåt i arbetet i den här organisationen. Med det, fru talman, tackar jag för mig och yrkar bifall till utskottets förslag. Precis i detta nu när vi debatterar detta betänkande avslutar den trilaterala kontaktgruppen i sitt 163:e förhandlingsmöte under ledning av special representative of the chairperson in office med , och de ryskstödda separatisterna som deltagare. Det är den gruppen som förhandlar om implementeringen av . Går det framåt, fru talman, är den givna frågan. Svaret är nog tyvärr nej. Visst, den omedelbara konflikten är fryst genom 1 och 2 och genom SMM:s monitorering. Men det är stor skillnad mellan en fryst konflikt och löst konflikt, fru talman. har fredsprocessen tagit två steg framåt och ett steg bakåt. kom man överens om förstärkta åtgärder för ett vapenstillestånd. Det upprätthölls förhållandevis väl . behandlade man bara symtomen; man behandlade inte roten till problemet. ökade våldsamheterna och kulminerade med det ökade våldet längs kontaktlinjen i kombination med den ryska styrkeuppbyggnaden längs den ukrainska gränsen. har spänningen återigen gått ned, men tyvärr är det temporärt eftersom grundkonflikten består. Som vi har hört är det ett strukturproblem med att som en del av är en del av konflikten. Man är en del av special monitoring mission, SMM, till och har personal på sekretariatet i . Det innebär att en part i konflikten på samma gång är den som ska monitorera om vapenvilan överträds. Det säger sig självt att detta skapar problem. Vi har diskuterat det . Det är ett krig som utspelar sig i sociala medier, på Youtube, på tv och så vidare. Det syftar till att skapa utrymme för den ryska definitionen av sanningen, att formulera det ryska narrativet. Vad är ett ryskt narrativ, kan man då undra. Låt mig ge ett exempel. I den ryska berättelsen är konflikten i en intern konflikt där är en extern part som försöker medla. Vi vet alla i den här kammaren att det inte stämmer. Det är en internationell konflikt mellan två stater, och , där är angripare. Det är glädjande att det i betänkandet särskilt uppmärksammas att roll ska ses som en aktör i konflikten och inte som en medlare. Det finns ett antal gemensamma nämnare mellan , , , och Pridnestrovje i . Det är som har identifierat en metod att underblåsa en konflikt, frysa konflikten och sedan kliva ur konflikten och med alla medel försöka framstå som medlare. Förmodligen handlar det, som vi hört tidigare från den här talarstolen, om att kontrollera utvecklingen i stater i det så kallade nära utlandet. vill skapa ett antal stater där man har inflytande, kontrollerar utvecklingen och ser till att stater som och inte dras för nära till exempel EU. får aldrig vika ned sig i försvaret av den europeiska säkerhetsordningen. är ett av de 57 länderna i . Upprepade fördömanden har skett av den brutala repression som den illegitima regimen använder mot sin egen befolkning. I den här situationen, som förvärras och där snart är ett gigantiskt fängelse av nordkoreanskt mått mitt i , är frågan vad multilaterala organisationer kan och borde göra. Vad kan EU göra? Vad ska EU göra? Vad kan göra? Vad borde göra? Fördömanden kommer inte att hjälpa den belarusiska oppositionen. Vi har hört och vi vet att inte bara är en säkerhetsorganisation, utan också en organisation som samarbetar kring mänskliga rättigheter och demokratiska institutioner. Jag skulle vilja dröja vid vikten av några av dessa områden med en förhoppning om att de utvecklas än mer under det svenska ordförandeskapet. Det ena är situationen för roma och sinti. Under har ODIHR haft uppdraget från de deltagande staterna att uppmana och arbeta för romsk inkludering i samhällets alla delar och mot alla stater. Vi är inte där. medlemsstater har i många fall mycket långt kvar för att säkerställa en romsk inkludering på lika villkor och med lika rättigheter. Det finns en omfattande diskriminering och en omfattande utsatthet. Vår förhoppning är att av ordförandeskapet kommer att sätta ljus på den här frågan. Det är mycket glädjande att det i betänkandet konstateras att kommer att sätta fokus på SRHR-frågorna inte bara inom jämställdhetsområdet utan även inom ramen för arbetet i konfliktområden där övergrepp mot kvinnor fortsatt är vanliga. Vi vet, fru talman, att ett samhälle som befinner sig i väpnad konflikt är extra farligt för kvinnor. Vi har sett rapporter från om att män som återvänt från frontlinjen använder våld i nära relationer i ökad omfattning. Ett militariserat samhälle som premierar machokulturer begränsar jämställdheten. Vi vet att detsamma i kanske än större omfattning har skett i fråga om kriget i . Arbetet med SRHR-frågor måste fortsätta. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Jag är glad att här få tillfälle att presentera regeringens skrivelse om verksamheten i och . verksamhet är av central betydelse för och säkerhet. Dess åtaganden utgör fundamentet för den säkerhetsordning som har bidragit till säkerheten i . I Helsingforsslutakten och Parisstadgan bekräftas principerna för vår gemensamma säkerhet. har ett starkt intresse av att denna regelbaserade ordning, med utgångspunkt i folkrätten och , fortfarande respekteras. är unikt genom det breda perspektiv på säkerhet som de 57 deltagande staternas åtaganden utgår från. Detta inkluderar insikten om att säkerhet också beror på respekten för mänskliga rättigheter. Det är också viktigt att deltagarstaterna har enats om att frågor som rör mänskliga rättigheter inte endast anses höra till staternas interna angelägenheter. pågick ett intensivt förberedelsearbete för att tillsammans med viktiga intressenter utarbeta de prioriteringar som vägleder det svenska ordförandeskapet. Det var för mig helt centralt att var väl informerad om förberedelserna, och jag uppskattade de tillfällen som jag och kollegor på UD hade för att informera utrikesutskottet och delegationen till parlamentariska församling och ha en dialog. Den allvarligaste utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen var, som skrivelsen avser, fortsatt aggression mot och den illegala annekteringen av . Även om en vapenvila trädde i kraft försämrades situationen . Vi vet att en långsiktig och hållbar lösning på konflikten endast kan nås genom att dess parter, i synnerhet , uppfyller sina åtaganden i enlighet med folkrätten och i de så kallade Minsköverenskommelserna. har en särskilt viktig roll för att övervaka situationen på marken i genom den särskilda övervakningsinsatsen SMM men också genom arbetet i den trilaterala kontaktgruppen och gränsövervakningsinsatserna vid de två ryska gränskontrollerna i Gukovo och Donetsk. Även andra konflikter har som skrivelsen avser haft stor påverkan på . blossade nya strider upp kring med tusentals dödsoffer som följd. Det visar att så länge som konflikter förblir olösta utgör de ett stort hot mot fred och säkerhet. För konflikten kring har ett tydligt mandat för konfliktlösning utövat genom Minskgruppens samordförandeskap och OSSE-ordförandeskapets personliga representant. Det är också viktigt att konflikterna i och kan lösas i enlighet med folkrätten och den europeiska säkerhetsordningens principer. engagemang i konfliktlösningsformatet Discussions, vilket hanterar konflikten i , och den så kallade 5 + 2-processen, som behandlar konflikten i , utgör viktiga bidrag till internationell fred och säkerhet. I har vi en annan typ av kris efter det förfuskade presidentvalet. Vi har tydligt kritiserat repressionen mot oppositionella, journalister och civilsamhället och uppmanar att leva upp till sina åtaganden genom , inklusive mediefrihet och mänskliga rättigheter. Som inkommande ordförande i erbjöd jag tillsammans med dåvarande ordförande att facilitera en genuin dialog mellan regimen och oppositionen i . Medan den belarusiska oppositionen välkomnade initiativet har regimen ännu inte svarat på erbjudandet. Det kan konstateras att förutsättningar för en genuin dialog för tillfället saknas. Också i sammanhang som inte präglas av de utdragna konflikterna spelar breda säkerhetsbegrepp en viktig roll. I finns flera exempel på hur den demokratiska och säkerhetspolitiska utvecklingen hotas, och på västra finns behov av att stötta reformansträngningar. har i dessa geografier en viktig närvaro till stöd för länderna. Utöver detta har autonoma institutioner ODIHR, mediefrihetsrepresentanten och högkommissarien för de nationella minoriteterna mandat att stötta staters genomförande av de åtaganden som de har. Ordförandeskapet har också särskilda och personliga representanter som arbetar både med konflikter och med tematiska frågor. är också hemvist för de förtroende- och säkerhetsskapande åtgärderna på det militärpolitiska området: fördraget om observationsflygningar, Open Skies, och Wiendokumentet. Instrumenten bidrar till transparens och förutsägbarhet avseende staters försvarsplanering och försvarsutgifter. bidrar aktivt inom ramen för båda åtgärderna och ser stort värde i att dessa funktioner behålls och utvecklas. Det var därför bekymmersamt att valde att lämna Open Skies under åberopande av bristande rysk efterlevnad. bidrog i detta sammanhang aktivt till arbetet för att försöka lösa de utmaningar som finns avseende den ryska efterlevnaden. beklagade att lämnade fördraget. har sedan bildades varit pådrivande för att reagera mot överträdelser av säkerhetsordningen och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Vi gör det med utgångspunkt i att demokrati och mänskliga rättigheter ligger i själva kärnan av det breda säkerhetsbegreppet. Vi ger därför kraftfullt stöd till de autonoma institutionernas viktiga arbete. Vårt engagemang matchas också av extrabudgetära stöd, inte minst till de autonoma institutionerna samt sekunderingar till viktiga positioner i och fältinsatser. deltar också med sekunderad personal i ett flertal av ODIHR:s valobservationsmissioner.