bet · H801SoU20 · 2021-04-07 00:00:00 — Enligt spellagen har spelbolagen en omsorgsplikt för att skydda spelare mot överdrivet spelande och hjälpa dem att minska sitt spelande när det finns anledning till det (14 kap. 1 §). I omsorgsplikten ingår att motverka överdrivet spelande genom fortlöpande kontroll av spelbeteende. Licenshavare ska i en handlingsplan redovisa hur omsorgsplikten ska fullgöras. Bakgrund och pågående arbete Insatser för att förebygga spelproblem Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska göra insatser för att förebygga spelproblem. I uppdraget ingår att utveckla och sprida det nationella kunskapsstödet om spelproblem och att verka för samordning på nationell nivå. I uppdraget ingår även att i samverkan med länsstyrelserna stödja genomförandet av ändringarna i SoL och HSL om spelmissbruk. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Vad gör ett spel riskfyllt? har tagit fram faktabladet Vad gör ett spel riskfyllt? där myndigheten presenterar vilka typer av spel om pengar som ökar risken att utveckla spelproblem, dvs. ett spels riskpotential. Syftet med bladet är att beskriva vad som menas med riskpotential kopplat till spel om pengar. Kunskapen om vilka spelformer som påverkar risken att utveckla spelproblem kan användas för att rikta åtgärder mot spel med hög riskpotential. riktar sig till dem som beslutar om eller arbetar med att ta fram underlag för att utveckla förebyggande åtgärder på lokal, regional och nationell nivå eller inom spelbolag. är en del av kunskapsstöd för att förebygga spelproblem. Av faktabladet framgår bl.a. att – spel med hög riskpotential ökar risken att utveckla spelproblem jämfört med spel med låg riskpotential – poker på internet, kasinospel, och spelautomater är spel med hög riskpotential – en förebyggande åtgärd kan vara att förändra det som höjer riskpotentialen i spelen – tillgängligheten och efterfrågan på spel med hög riskpotential bör begränsas – nybörjare på spel med hög riskpotential löper större risk att utveckla spelproblem än de som spelat tidigare. Regeringen beslutade (dir. 2018:47) att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. utreda några centrala marknadsfrågor vid omregleringen av spelmarknaden som inte slutbehandlades i propositionen En omreglerad spelmarknad (prop. 2017/18:220). Enligt direktiven skulle uppdraget redovisas . beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv (dir. 2019:18), enligt vilket utredningen även fick i uppdrag att bl.a. lämna förslag till ytterligare begränsningar av marknadsföring av spel. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2020:77) förlängdes tiden för uppdragets redovisning till , utom för den del av uppdraget som avser finansiering av hästnäringen som skulle redovisas . Utredningens slutbetänkande Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:77) överlämnades till regeringen . När det gäller skadeverkningar av spel bedömer utredningen att det finns ett behov av att utveckla en modell för riskklassificering av olika spelformers risker att utveckla spelproblem utifrån en analys av spelets uppbyggnad och egenskaper. Syftet med riskklassificeringen bör enligt utredningen dels vara att öka transparensen för spelmarknadens aktörer och konsumenter kring olika spelformers risknivå, dels att vara ett underlag vid exempelvis framtagande av föreskrifter om spelansvarsåtgärder eller underlag för eventuellt framtida lagstiftningsarbete. Utredningen föreslår därför att Spelinspektionen ges i uppdrag att i samråd med utarbeta en modell för riskklassificering av olika spelformer. Utredningen föreslår även att ett förbud mot marknadsföring för de mest riskfyllda spelen införs, att en permanent förlustgräns om för spel på värdeautomater införs samt att Spelinspektionen intensifierar arbetet med att förtydliga omsorgsplikten. () beslutade att datorspelsberoende skulle klassas som en sjukdom. Diagnosen kallas nu ”gaming disorder” tills den fått en svensk översättning. Gaming disorder har införts i den elfte revideringen av den internationella International Classification of Diseases (ICD). Den svenska översättningen av ICD-11 ska vara klar . publicerade i en sammanställning av svensk och internationell forskning om dataspelsberoende i rapporten dataspelandet blir problematiskt – en kunskapsöversikt om gaming disorder hos barn och unga (rapport 2019:31). Översiktens resultat visar att det finns forskning på området. Studierna använder dock olika definitioner och mätmetoder. Det saknas också forskning om vad som är effektiva förebyggande insatser och behandlingsmetoder. Även om det saknas kunskap om var gränsen går mellan oproblematiskt och problematiskt datorspelande är en av slutsatserna att problematiskt dataspelande och gaming disorder kan ha negativa effekter, som t.ex. negativ påverkan på sömn och skolprestationer. Kunskapsöversikten tar upp kunskap om diagnosen, hur man känner igen problemspelaren, spelbeteendets samband med andra livsfaktorer samt förebyggande insatser och behandling. Målgruppen för kunskapsöversikten är personal inom sjukvården, och skolan som i sina yrkesliv möter personer som har problem med sitt dataspelande. Olika spelfrågor behandlades senast i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU7 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 40). biföll utskottets förslag (rskr. 2019/20:174, prot. 2019/20:81). Utskottet noterar att har i uppdrag att utveckla och sprida det nationella kunskapsstödet om spelproblem och att verka för samordning på nationell nivå. Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnar uppdraget och anser inte att behöver ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:2436 (S). Motionen bör avslås. När det gäller problematiskt dataspelande ser utskottet positivt på den kunskapsöversikt som i tagit fram. Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ med anledning av motion 2020/21:2120 (SD) yrkande 15. Motionsyrkandet bör avslås. När det gäller riskklassificering av olika spel om pengar konstaterar utskottet att i sitt slutbetänkande Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden (2020:77) föreslår att Spelinspektionen ges i uppdrag att i samråd med utarbeta en modell för riskklassificering av olika spelformer. Motion 2020/21:2997 (KD) yrkande 18 bör avslås. Övriga frågor om beroende och missbruk Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell samordnare för beroendepolitiken m.m., missbruks- och beroendeproblematik hos barn och unga, missbruks- och beroendeproblematik hos äldre samt sex- och kärleksberoende. Jämför reservation 15 (V), 16 (V), 17 (KD) och 18 (KD, L). Nationell samordnare för beroendepolitiken m.m. I kommittémotion 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att det bör inrättas en nationell samordnare med uppdrag att koordinera den nationella beroendepolitiken. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att lämplig myndighet bör ges i uppdrag att utarbeta riktlinjer för hälsoupplysning riktad till personer med missbruk. Missbruks- och beroendeproblematik hos barn och unga I kommittémotion 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att en kartläggning bör göras i syfte att öka kunskapen om vilka yrkesgrupper som är i behov av kompetenshöjning på området unga och missbruk. I yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att i bör bli ett nationellt om ungas beroende. I yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att det bör tas fram nationella evidensbaserade metoder för barn och unga som är i riskzonen för att få ett beroende. Slutligen föreslås i yrkande 18 ett tillkännagivande om att det bör tas fram metoder för arbetet med ensamkommande barn och unga med beroendeproblematik samt om att arbetet med den gruppen bör struktureras. Missbruks- och beroendeproblematik hos äldre I kommittémotion 2020/2:2745 av m.fl. (KD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att identifiera effektiva insatser för att förebygga och minska riskkonsumtion av alkohol bland äldre. I kommittémotion 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om missbruksproblematik hos årsrika. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om behovet av en nationell strategi för stöd för årsrika som vill sluta missbruka. I motion 2020/21:203 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att klassa diagnosen sex- och kärleksberoende som en beroendesjukdom. Motionären anför att den enskilde på så sätt skulle ges möjlighet att söka vård på lika villkor som en person som lider av exempelvis spel-, alkohol- eller narkotikaberoende. Bakgrund och pågående arbete nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende innehåller rekommendationer om vård och stöd vid missbruk och beroende och omfattar följande områden: bedömningsinstrument, medicinska tester, läkemedelsbehandling, psykologisk och psykosocial behandling, sociala stödinsatser, behandling vid samsjuklighet och behandling av ungdomar med alkohol- eller narkotikaproblem. Syftet med riktlinjerna är att stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område samt att vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården och Äldre med missbruk och beroende omfattas av rekommendationerna i riktlinjerna. Däremot finns inga särskilda rekommendationer för gruppen äldre. Myndigheten anför att det är viktigt att hälso- och sjukvården och uppmärksammar alkohol- och narkotikaproblem även hos äldre och att äldreomsorgen och missbruks- och beroendevården samverkar. I riktlinjerna anges att det är särskilt viktigt att missbruk och beroende uppmärksammas även hos ungdomar. Ungdomar svarar på insatser och behandlingsmetoder som är utvecklade för vuxna, vilket innebär att det kan krävas särskilda interventioner som är utarbetade för ungdomar och deras förutsättningar. ger rekommendationer dels om interventioner som bygger på motivationstekniker (t.ex. motiverande samtal eller ) eller på en kombination av detta och kbt, dels om behandling baserad på familjeterapi som bygger på att hela eller delar av familjen involveras. nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor har tagit fram Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor – Stöd för styrning och ledning (2018). Syftet med riktlinjerna är att dels stimulera användandet av veten-skapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område, dels vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården. De nationella riktlinjerna ger rekommendationer om åtgärder vid ohälso-samma levnadsvanor. Rekommendationerna omfattar åtgärder för att stödja personer i fråga om att förändra levnadsvanor som bl.a. tobaksbruk och riskbruk av alkohol i syfte att förbättra hälsa samt förebygga och behandla sjukdom. Riktlinjerna betonar särskilt vikten av åtgärder för att stödja riskgrupper i fråga om att förändra ohälsosamma levnadsvanor. De riskgrupper som rekommendationerna fokuserar på inkluderar vuxna med särskild risk (t.ex. på grund av sjukdom eller social sårbarhet), vuxna som ska genomgå en operation, barn och unga samt gravida. betonar att det dock är viktigt att hälso- och sjukvården även erbjuder råd och stöd till vuxna generellt som har behov av att förändra ohälsosamma levnadsvanor. Rådet för missbruks- och beroendefrågor Rådet för missbruks- och beroendefrågor är ett forum för information och vägledning inför övergripande beslut i missbruks- och beroendefrågor. Rådet består av företrädare för enskilda organisationer och representanter för . Rådet för missbruks- och beroendefrågor skapar dialog för att öka förståelsen för brukarnas intressen och behov och fungerar som informationsforum för myndighetens aktuella uppdrag, bedömningar i specifika frågor och analyser med fokus på brukarnas situation. Nationell samordning och samverkan inom ANDTS har i uppdrag att verka för nationell samordning inom alkohol, narkotika, dopning och tobak (ANDT) samt spel om pengar (S). I uppdraget att stödja genomförandet av ANDT-strategin ingår bl.a. att samordna ett antal nationella myndigheter som arbetar med strategin. Samverkan sker även med ideella organisationer som arbetar inom ANDT-området. Forskning om alkohol- och narkotikaberoende har med utgångspunkt i sitt uppdrag att stödja den nationella ANDT-strategin finansierat ett antal forskningsuppdrag på ANDT-området. publicerades rapporten och narkotikaberoende – Förekomst, överlappning och demografiska skillnader enligt register över öppen- och slutenvård, läkemedelsuttag, sjuk- eller aktivitetsersättning och lagförda brott. I studien undersöks alkohol- och narkotikabruk som är så omfattande och problematiskt att det har fångats upp i sluten- och öppenvårdsregistret, läkemedelsregistret, register eller Brottsförebyggande rådets (Brå) register över vissa lagförda brott. Förekomsten av beroende jämförs utifrån kön, ålder, födelseland, utbildningsnivå och civilstånd. Resultaten kan bidra till en bättre skattning av andelen i befolkningen med alkohol- eller narkotikaberoende, men också till identifiering av målgrupper i det förebyggande arbetet och vid analyser av konsekvenser av alkohol- och narkotikaberoende för olika grupper i befolkningen. ingick regeringen en överenskommelse med () för perioden –2023. ges CAN ett bidrag om för att bidra till att uppnå regeringens mål för arbetet med alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar (ANDTS). Det bidrag som CAN får ska bl.a. användas till att genomföra viktiga satsningar inom ANDTS-området. Det gäller t.ex. de årliga kartläggningarna av skolelevers drogvanor i årskurs 9 och gymnasieskolans årskurs 2. En ytterligare aktivitet är undersökningen Vanor och konsekvenser som kartlägger missbruk och beroende av ANDTS i befolkningen, liksom vilka negativa konsekvenser detta har för andra än användaren. Regeringen beslutade att en särskild utredare ska föreslå hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd (dir. 2020:68). Syftet med uppdraget är att skapa förutsättningar för att personer med sådan samsjuklighet erbjuds en samordnad, behovsanpassad och patientcentrerad vård och omsorg och får tillgång till de medicinska, farmakologiska, psykiatriska och sociala insatser som de är i behov av. Utredningen har tagit namnet (S2020:08). Uppdraget ska redovisas . är en del av och Region . uppdrag är att bedriva beroendevård för ungdomar och unga vuxna på specialistnivå samt att hjälpa ungdomar och unga vuxna att bli fria från alkohol, narkotika och/eller skadligt bruk av läkemedel samt att förebygga ohälsa. Arbetet sker tillsammans med ungdomens familj och nätverk, med drogfrihet och ökad livskvalitet som mål. har en nära samverkan med socialtjänst, polis och vårdgrannar. akutmottagning, heldygnsvård och telefonrådgivning är alltid öppen. Den riktar sig till oroliga ungdomar, anhöriga, personal från andra vårdgivare och myndigheter från hela . Handlingsplan mot missbruk och beroende för åldersgruppen 13–29 Styrelsen för Kommuner och Regioner (SKR) beslutade att anta en handlingsplan mot missbruk och beroende för åldersgruppen 13–29, med fokus på tidig upptäckt, tidiga insatser, stöd och behandling. Följande områden behandlas i handlingsplanen: – synen på missbruk – samverkan, samordning och delaktighet – tidig upptäckt och tidiga, samordnade insatser – stöd och behandling (inklusive frågan om ansvarsfördelning mellan huvudmännen och gränssnitt mellan SoL och HSL) Handlingsplanen består av en beslutsdel och två kunskapsunderlag. SKR arrangerade tillsammans med representanter för kommuner och regioner dialogmöten om handlingsplanen . Kartläggning av narkotikavanor bland ensamkommande barn och unga fick i uppdrag att kartlägga omfattningen och typen av narkotikavanor bland ensamkommande barn och unga upp till (S2017/02634/FS [delvis]). Syftet var att öka kunskapen för att kunna utveckla det förebyggande arbetet och erbjuda bättre vård och behandling. Kartläggningen gjordes i samråd med och bestod av fyra delstudier. Kartläggningen visar att det inte går att säga generellt att narkotikaanvändning är vanligare bland ensamkommande unga. I rapporten anförs att ensamkommande unga är en mycket heterogen grupp med olika förutsättningar och behov, men generellt har gruppen fler riskfaktorer för psykisk ohälsa och social utsatthet än barn och ungdomar som kommit hit tillsammans med sina föräldrar. Det kan i sin tur öka risken för narkotikaanvändning. De största riskfaktorerna för att börja använda narkotika är en lång asylprocess, brist på fritidsaktiviteter, stora boenden och avsaknaden av en trygg bas, enligt intervjusvaren. konstaterar att såväl uppföljning som ett förebyggande arbete, som inkluderar adekvata psykosociala insatser, är centralt för att säkerställa att ensamkommande barn och unga får så bra förutsättningar till hälsa och välmående som möjligt. Det är viktigt att kunskapsstöd och förebyggande arbete genomförs på arenor där ensamkommande barn och unga befinner sig, speciellt med tanke på att ett föräldrastöd och socialt sammanhang saknas. I detta arbete behöver man beakta de svårigheter som en osäker livssituation, språkbarriärer och brister i integrationsprocessen innebär. nationella för ensamkommande barn fick i uppdrag att inrätta ett nationellt för ensamkommande barn och unga (S2017/01863/FST). Syftet med att inrätta ett för ensamkommande barn och unga var att stimulera och stärka det nationella arbetet med att utveckla och sprida relevant och aktuell kunskap och ändamålsenliga kunskapsstöd, metoder och arbetssätt till yrkesverksamma som möter och arbetar med ensamkommande barn och unga inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Uppdraget sträckte sig till utgången av 2020. har lämnat en slutrapport till (Slutrapport från för ensamkommande barn, , ). Förstudie om behov av stöd till om äldre med risk- eller missbruk av alkohol har gjort en förstudie för att identifiera vilket behov av stöd och vägledning det finns hos personalen inom och hemsjukvården när det gäller äldre med missbruk (dnr 34171/2018). Enligt förstudien behöver omsorgspersonalen stöd och vägledning när det gäller fakta om missbruk, bemötande och delaktighet, etiska frågor, roller och mandat samt vissa juridiska frågor. Det behövs också stöd riktat till ledningsnivå. Ett sådant stöd skulle kunna bidra till ett lokalt utvecklingsarbete, bl.a. i form av att man lokalt tar fram rutiner för att säkra kvalitet, samverka mellan missbruks- och beroendeverksamheten i kommunen och äldreomsorgen samt stödja personalen. Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport Av och omsorg om äldre – Lägesrapport framgår bl.a. att merparten av kommunerna saknar rutiner inom för hur personalen ska agera om de misstänker eller upptäcker att en äldre person är beroende av eller missbrukar alkohol eller andra beroendeframkallande medel. Andelen kommuner som uppger att det finns en sådan rutin ökade från 2019. Öppna jämförelser 2020 – Äldreomsorg Av jämförelser 2020 – Äldreomsorg framgår att andelen kommuner som har aktuella rutiner för samordning mellan äldreomsorgen och missbruksenheten är , en ökning . Anova – f.d. och Sexualmedicin – är en är en del av och . utreder, diagnostiserar och behandlar Anova patienter med bland annat sexuella funktionsstörningar, sexuella avvikelser och s.k. hypersexuell störning (sexmissbruk). Anova står bakom Preventell som är en nationell hjälplinje för dem som upplever att de har tappat kontrollen över sin sexualitet. Kast (köpare av sexuella tjänster) vänder sig till dem som köper sexuella tjänster, som har funderingar kring sexköp samt till dem som upplever att de har ett sexmissbruk. Kast finns bl.a. i , där samtalen är kostnadsfria. Motioner om bl.a. äldre och alkoholmissbruk behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU7 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 21–22). har i uppdrag att verka för nationell samordning inom ANDTS-området. Samordning och samverkan sker med ett antal nationella myndigheter och ideella organisationer. Vidare noterar utskottet att nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende uppdaterades 2019. Syftet med riktlinjerna är att stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område samt att vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården och . Utskottet ser positivt på detta. Utskottet vill i detta sammanhang även nämna den s.k. (S2020:08, dir. 2020:68) som ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motion 2020/21:169 (V) yrkandena 1 och 6. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet noterar att den förnyade ANDTS-strategin bl.a. har ett ökat fokus på att skydda barn och unga mot skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar. Utskottet välkomnar även att styrelsen för SKR har antagit en handlingsplan mot missbruk och beroende för åldersgruppen 13–29, med fokus på tidig upptäckt, tidiga insatser, stöd och behandling. Vidare noterar utskottet att har haft i uppdrag att kartlägga omfattningen och typen av narkotikavanor bland ensamkommande och att har lämnat en slutredovisning när det gäller kunskapscentrumet för ensamkommande barn och unga. Utskottet är inte berett att föreslå att tar några initiativ med anledning av motion 2020/21:169 (V) yrkandena 11, 15, 17 och 18. Motionsyrkandena bör avslås. När det gäller missbruks- och beroendeproblematik hos äldre noterar utskottet att har gjort en förstudie för att identifiera vilket behov av stöd och vägledning det finns hos personalen inom och hemsjukvården när det gäller äldre med missbruk. Vidare ger nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor rekommendationer om åtgärder för att stödja personer i fråga om att förändra sina levnadsvanor – bl.a. riskbruk av alkohol. I nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende anförs bl.a. att det är viktigt att hälso- och sjukvården och uppmärksammar alkohol- och narkotikaproblem även hos äldre, och att äldreomsorgen och missbruks- och beroendevården samverkar. Utskottet noterar även att allt fler kommuner har aktuella rutiner för samordning mellan äldreomsorgen och missbruksenheten. Utskottet anser att det är viktigt att följa denna fråga men anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:2745 (KD) yrkande 10 och 2020/21:3259 (L) yrkandena 8 och 10. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet är inte heller berett att föreslå att tar något initiativ med anledning av motion 2020/21:203 (SD). Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om statistik. I motion 2020/21:2323 av Boriana (M) föreslås ett tillkännagivande om att överväga att samla ansvaret för all statistik om konsumtionen av alkohol, tobak och spel vid en och samma myndighet samt låta den statistiken ingå i officiella statistik. Bakgrund och pågående arbete gav regeringen i uppdrag att ansvara för en samlad uppföljning av den nationella samlade ANDT-strategin (S2013/2377/FST). I uppdraget ingick att ansvara för det samordnade uppföljningssystemet för ANDT-politiken. tog över ansvaret för uppföljningssystemet som är Indikatorlabbet. Indikatorlabbet är ett webbaserat statistikverktyg där utvecklingen inom alkohol, narkotika, dopning och tobak kan följas genom ett stort antal indikatorer. Indikatorerna är kopplade till ANDT-strategins övergripande mål och mål 1–5 (/indikatorlabbet). Källor till indikatorerna är bl.a. , , , , Systembolaget och CAN.