bet · H901UU4 · 2021-12-03 00:00:00 — Omkring två tredjedelar av initiativen är planerade till årets sista kvartal. Elva initiativ kan kopplas till tidigare Refit-utvärderingar i kommissionens arbetsprogram . Den tredje bilagan innehåller 76 liggande förslag som kommissionen anser bör prioriteras i lagstiftningsprocessen. Förteckningen ska ligga till grund för dialogen med och rådet om den gemensamma förklaringen om lagstiftningsprioriteringar . Bilagan innehåller 49 nya prioriterade förslag som lagts fram . Bland dessa finns t.ex. förslagen i det s.k. 55-procentspaketet, i paketet mot penningtvätt och om den europeiska hälsounionen. Där finns också förslagen om minimilöner och om insyn i lönesättningen. Vid sidan av de nya prioriterade förslagen finns det 27 prioriterade förslag som har förts över från de som var prioriterade i arbetsprogrammet . Av dessa var 20 angivna som prioriterade redan i arbetsprogrammet . Bland de överförda prioriteringarna ligger förslagen i migrations- och asylpakten. Det äldsta prioriterade förslaget är och gäller likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Av de förslag som varit prioriterade i föregående arbetsprogram och som inte har förts över till det nya arbetsprogrammet finns förslagen om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och om skatt på finansiella transaktioner. Den fjärde bilagan innehåller sex förslag som kommissionen avser att dra tillbaka eftersom de är aktuella. Fyra av förslagen har blivit överspelade genom överenskommelsen om den fleråriga budgetramen –2027. Det gäller bl.a. förslag om användning av återhämtningsinstrumentet i det humanitära biståndet och om fonden för hållbar utveckling. Den femte bilagan innehåller en förordning som kommissionen anser bör upphävas eftersom den är aktuell. Det gäller förordning (EG) nr 106/2008 om energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning med koppling till Energy star-avtalet med , som inte längre gäller. Årsrapporten om strategisk framsyn antog kommissionen den andra årliga rapporten om strategisk framsyn, COM(2021) 750. Den andra årsrapporten bygger vidare på den föregående, genom vilken resiliens, dvs. förmågan att stå emot och hantera utmaningar och också att ställa om på ett hållbart, rättvist och demokratiskt sätt, etablerades som en övergripande kompass för EU:s politik. I den första rapporten redovisades resiliensanalyser av unionens förmågor, sårbarheter och möjligheter inom den gröna, den digitala, den sociala och ekonomiska samt den geopolitiska dimensionen. Den andra årsrapporten fördjupar analysen inom den sistnämnda geopolitiska dimensionen genom att utforska innebörden av EU:s s.k. öppna strategiska autonomi på lång sikt till 2050 och hur EU kan agera på kort sikt för att nå dit. Analysen tar sin utgångspunkt i fyra globala trender som bedöms kunna ha stor betydelse för EU:s handlingsförmåga och handlingsfrihet. Trenderna är klimatförändring och miljöförstöring, digital hyperkonnektivitet och teknikskiften, hot mot demokratin och grundläggande värden samt förändringar i världsordningen och demografin. Med hänsyn till dessa trender identifieras sedan tio områden inom vilka EU kan stärka sin öppna strategiska autonomi och sitt globala ledarskap. Det handlar om att säkerställa • hållbara hälso- och livsmedelssystem • tillgången till koldioxidsnål energi till rimligt pris • kapaciteten inom datahantering, artificiell intelligens och spetsteknologi • tillgången till kritiska råvaror • EU:s världsledande position som standardsättare • framtidssäkrade ekonomiska och finansiella system • kompetens som motsvarar EU:s ambitioner • säkerhets- och försvarskapaciteten och tillgången till rymden • ändamålsenliga globala partnerskap för fred, säkerhet och välstånd • de offentliga institutionernas motståndskraft och legitimitet. Inom vart och ett av dessa områden, som i hög grad också samverkar med varandra, drar kommissionen slutsatser om den övergripande inriktningen för EU:s agerande. Allmänt understryks vikten av samstämmighet och mellan den interna och externa politiken. Öppenhet och regelbaserat internationellt och multilateralt samarbete framhålls inledningsvis som strategiska val för att driva välstånd, rättvisa, stabilitet och konkurrenskraft. På några områden förordas att EU utvecklar en egen kapacitet för att minska beroendet av yttre faktorer men också för att mer effektivt kunna arbeta för en modernisering av de multilaterala organisationerna och utveckla samarbeten med likasinnade länder och organisationer för att främja EU:s värden och intressen. Mer konkreta rekommendationer handlar om att bygga vidare på redan inledda arbeten som den gröna och digitala omställningen, den inre marknaden, hälsounionen och energiunionen och att stärka den finansiella stabiliteten genom bankunionen och kapitalmarknadsunionen. Rapporten om strategisk framsyn sammanfattar en årlig process som omfattar samråd med medlemsstaterna, forskare från olika discipliner och andra intressenter liksom litteraturöversikter och analyser av sannolika framtidsscenarier. Framsynsrapporten i sin tur syftar till att ge underlag för kommissionens årliga arbetsprogram och fleråriga prioriteringar. Den kommande framsynsprocessen och nästa årsrapport om strategisk framsyn kommer att fokusera på de gröna och digitala dimensionerna och hur de två delarna i den dubbla omställningen kan verka ömsesidigt förstärkande, bl.a. genom tillämpning av ny teknik. Parallellt fortsätter arbetet med att stärka EU:s kollektiva förmåga att bedriva framsynsanalys, integrera strategisk framsyn i beslutsfattandet och att utarbeta resultattavlor för resiliens för att övervaka utvecklingen och komplettera traditionella välfärdsmått. Uppföljning av tidigare arbetsprogram har granskat kommissionens årliga arbetsprogram eller förberedande dokument till arbetsprogrammet sedan möjligheten infördes i riksdagsarbetet 2007. Granskningarna har redovisats i utlåtandena /08:UU11, 2008/09:UU17, 2009/10:UU17, 2010/11:UU11, 2011/12:UU4, 2012/13:UU4, 2013/14:UU4, 2014/15:UU4, 2015/16:UU4, 2016/17:UU4, 2017/18:UU4, 2018/19:UU4, 2019/20:UU5 och 2020/21:UU5. I granskningarna har återkommande framfört att arbetsprogrammet är ett viktigt dokument för att tidigt identifiera frågor som kommer upp på EU:s dagordning på kort och medellång sikt. Det underlättar därmed medlemsstaternas och de nationella parlamentens möjlighet att planera EU-arbetet och att framföra synpunkter på kommissionens prioriteringar. På så sätt bidrar arbetsprogrammet till öppenhet kring EU:s lagstiftningsprocess. Dessa uttalanden förutsätter att arbetsprogrammen faktiskt genomförs, dvs. att kommissionen antar initiativ i enlighet med vad som angetts i arbetsprogrammen. För att ge en bild av i vilken grad detta görs har den sittande kommissionens arbetsprogram följts upp. uttalanden om planeringen av riksdagsarbetet Uppföljningen av arbetsprogrammen påminner om de granskningar som gjort av hur regeringen lämnar propositioner till (senast i bet. 2018/19:KU10). Syftet är i någon mån detsamma, dvs. att undersöka om ärenden väcks på ett sätt som ger utrymme för att planera sitt arbete på ett effektivt sätt. Det finns emellertid grundläggande skillnader som måste understrykas. Inte bara är förhållandet mellan och kommissionen väsensskilt från det mellan och regeringen. Det är också, till skillnad från de propositionsförteckningar som regeringen lämnar till , långt ifrån alla initiativ i kommissionens arbetsprogram som innebär att riksdagsärenden väcks. Dessa och andra skillnader innebär att uttalanden i granskningarna av propositionsavlämnandet inte kan överföras till en uppföljning av hur kommissionen genomför sina arbetsprogram. Några uttalanden kan dock ges en mer allmän giltighet. Det handlar om nödvändigheten av att planera varje riksdagsärende från utskottsberedning till kammarbehandling för att riksdagsarbetet ska kunna bedrivas planmässigt och effektivt samt att de påtagligt begränsade marginaler som bl.a. följer av ett tilltagande antal riksdagsärenden gör att framförhållning och största möjliga orubblighet när det gäller planering av ärendena i får allt större betydelse. har till detta framhållit betydelsen av att det underlag som har för sin planering baseras på realistiska bedömningar och att ändringar av dessa bedömningar kommer till del (bet. 2018/19:KU10 s. 75 f.). När det gäller planeringen för subsidiaritetsprövning av utkast till lagstiftningsakter, som är den vanligaste typen av EU-ärenden i , konstaterade att de nationella parlamentens planering av subsidiaritetsprövningarna skulle underlättas betydligt om kommissionen tillhandahöll mer detaljerad och pålitlig information om planeringen för varje enskilt initiativ (bet. 2018/19:KU5 s. 85). Uttalandet gjordes mot bakgrund av den stora anhopning av lagstiftningsutkast som kommissionen översände till de nationella parlamenten inför sommaruppehåll 2018. Detta ledde till att flera utskott i yttranden till påtalade att det kan vara svårt att förutse och planera för kommande subsidiaritetsprövningar och att erfarenheten är att informationen i kommissionens planeringsdokument (arbetsprogram, färdplaner och sammanträdesplan) inte är helt tillförlitlig och att det även saknas tillförlitlig information om när de olika språkversionerna väntas bli klara och när åttaveckorsfristen för subsidiaritetsprövningen börjar löpa. Liknande synpunkter hade framförts av dåvarande talman i ett brev till kommissionens förste vice ordförande (dnr 2270-2017/18). framförde även synpunkterna i ett utlåtande om granskningen av ett antal strategiska EU-dokument , och därmed kom kommissionen att på nytt uppmärksammas på dem (utl. 2018/19:KU23). I ett svar på utlåtande beskriver kommissionen att den har intensifierat arbetet med att göra informationen om initiativen i arbetsprogrammet utförligare och tillförlitligare genom att bl.a. inkludera en tidsplanering för antagande angivet med år och kvartal. I svaret beskrivs också att utförligare information om hur arbetet med initiativen fortskrider och tidsplaneringen för olika steg i beredningen publiceras på kommissionens samrådsportal Kom med synpunkter (C(2019) 3081). Kommissionens arbetsprogram redogör för den politiska inriktningen . De konkreta åtgärderna listas och beskrivs något mer i detalj i bilagor till arbetsprogrammet. Uppföljningen utgår från dessa bilagor. Den sträcker sig fram till utgången av , alltså t.o.m. det innevarande . Därutöver redovisas preliminära uppgifter om det fortsatta genomförandet baserat på den planeringsinformation som finns tillgänglig via kommissionens samrådsportal , förteckningen över planerade punkter vid kommissionens kommande sammanträden, den s.k. Liste des points prévus (LPP), och den webbaserade resultattavlan för Refit. En detaljerad redovisning av uppföljningen finns i utlåtandets bilaga 10. Kommissionens arbetsprogram antogs (COM(2020) 37). Eftersom utbrottet av covid-19-pandemin därefter drastiskt ändrade förutsättningarna antogs ett justerat arbetsprogram (COM(2020) 440). Genom detta justerades några av tidsangivelserna för antagandet av initiativ i arbetsprogrammets bilagor I och II. Fyra initiativ lades till i bilaga I och ett befintligt initiativ i bilagan delades upp i två åtgärder med olika tidssättning. Bilaga I – Nya initiativ Det justerade arbetsprogrammets bilaga I anger 43 politiska mål som sammantaget innehåller 99 nya initiativ. Av initiativen har 94 stycken antagits. Av dessa är 70 stycken () antagna inom eller (i två fall) före . De initiativ som har antagits inom har i 19 fall () antagits under kvartalets första månad, i 13 fall () antagits under och i 36 fall () antagits under . Av de 24 initiativ som har antagits efter antogs åtta stycken () under efter , fem stycken () under den andra efterföljande månaden och elva stycken () under den tredje efterföljande månaden eller . Av de fem utestående initiativen har tidssättningen för två reviderats till genom förteckningen över planerade punkter vid kommissionens kommande sammanträden (LPP). Ett av de utestående initiativen får förstås ha ersatts av ett initiativ i arbetsprogrammet . Bilaga II – Refit-initiativ Det justerade arbetsprogrammets bilaga II anger 44 Refit-initiativ, av vilka 32 skulle vara klara och tolv avslutas först i ett senare skede. Av de tolv senarelagda initiativen är åtta antingen utan tidssättning eller tidssatta till , dvs. de har ett angivet planerat slutförande som ligger efter den period som uppföljningen sträcker sig till. Samtliga dessa initiativ är pågående. Av de sammanlagt 36 Refit-initiativen med ett planerat avslut eller ett angivet senare intervall fram t.o.m. har 28 stycken () avslutats. Av dessa är 17 avslutade inom den angivna planerade tiden. Av de åtta pågående initiativen i denna grupp har avslutet för tre skjutits enligt beredningsinformationen på kommissionens samrådsportal eller i resultattavlan för Refit. Av de sammanlagt 44 Refit-initiativen är drygt hälften (24) utvärderingar av befintlig lagstiftning och en fjärdedel (11) översyner eller granskningar av befintlig lagstiftning, vilket indikerar en process som resulterar i förslag till ändringar av de aktuella rättsakterna. Bilaga III – Prioriterade ärenden Arbetsprogrammets bilaga III innehåller 126 pågående lagstiftningsärenden som kommissionen anser är prioriterade. Av dessa är 69 avslutade, i 12 fall genom åtgärder och i 57 fall genom åtgärder . Av de ärenden som avslutats var sju prioriterade även i arbetsprogrammet . Fem andra har dragits tillbaka i enlighet med arbetsprogrammet bilaga IV, i tre fall för att förslagen ersatts av nya förslag och i två fall för att rådet och inte förutsetts göra några framsteg i lagstiftningsprocessen. Bland de avslutade ärendena finns 49 ärenden med koppling till den fleråriga budgetramen 2021–2027. Av de 57 pågående ärendena är 26 överförda till arbetsprogrammet som prioriterade. Följaktligen är det 31 pågående ärenden som inte överförts som prioriterade till arbetsprogrammet . Bland dessa finns sex ärenden kopplade till den fleråriga budgetramen. Bilaga IV – Tillbakadraganden Arbetsprogrammets bilaga IV innehåller 33 förslag som kommissionen efter samråd med och rådet avser att dra tillbaka från arbetsprogrammets antagande, dvs. Genom ett meddelande i EUT (2020/C 321/03) drogs samtliga förslag i bilagan tillbaka med undantag för två förslag som gäller en omarbetning respektive en anpassning till Lissabonfördraget av EU:s s.k. öppenhetsförordning (KOM(2008) 229 respektive KOM(2011) 137). Kommissionens arbetsprogram antogs (COM(2020) 690). Bilaga I – Nya initiativ Arbetsprogrammets bilaga I anger 44 politiska mål som sammantaget innehåller 87 nya initiativ. Av dessa är 32 tidssatta till . Ett av initiativen antogs . Övriga 31 faller emellertid utanför perioden för uppföljningen. Av de 55 initiativ som är tidssatta till årets första, andra eller tredje kvartal har 39 stycken () antagits. Av de sammanlagt 40 antagna initiativen (inklusive det som var tidssatt till ) är 24 stycken () antagna inom eller, i tre fall, före . De 21 initiativ som har antagits inom har i två fall () antagits under kvartalets första månad, i sju fall () antagits under och i tolv fall () antagits under . Av de 16 initiativ som har antagits efter antogs elva stycken () under efter . Ett initiativ antogs under den andra efterföljande månaden och fyra stycken antogs under den tredje efterföljande månaden eller . Av de 16 utestående initiativen från årets tre första kvartal har tidssättningen för 14 initiativ reviderats till genom förteckningen över planerade punkter vid kommissionens kommande sammanträden eller kommissionens samrådsportal . Av de 31 initiativ som i arbetsprogrammet är tidssatta till och som inte har antagits återfinns 19 stycken i förteckningen över planerade punkter vid kommissionens kommande sammanträden. Av dessa 19 initiativ har 13 förlagts till sammanträden , dvs. kvartalets sista månad. De 19 initiativ för vilka det finns detaljerad planeringsinformation ser därmed ut att bekräfta tendensen att 60–av initiativen antas inom och att flertalet av de initiativ som antas antas under kvartalets tredje månad. Bilaga II – Refit-initiativ Arbetsprogrammets bilaga II anger 41 Refit-initiativ som ska utföras . Av initiativen är 33 utan tidssättning eller tidssatta till fjärde kvartalet 2021 och har därmed ett angivet planerat slutförande som ligger efter den period som uppföljningen omfattar. Av dessa initiativ är två avslutade. Av de åtta initiativ som är tidssatta till första, andra eller tredje kvartalet är tre avslutade. Sammantaget är således fem av samtliga initiativ i bilagan avslutade. En dryg fjärdedel (11) av initiativen i bilagan är utvärderingar och nära tre fjärdedelar (29) är översyner eller granskningar. Förhållandena är därmed ungefär de motsatta jämfört med arbetsprogrammet . Bilaga III – Prioriterade ärenden Arbetsprogrammets bilaga III innehåller 50 pågående lagstiftningsärenden som kommissionen anser är prioriterade. Av dessa är 17 avslutade. Jämfört med föregående arbetsprogram finns det 17 nya prioriterade ärenden som inleddes . Tio av dessa är avslutade. Av de sammanlagt 33 prioriterade ärenden som fördes över från det föregående arbetsprogrammet har sju avslutats. Bland de 33 pågående prioriterade ärendena i bilagan finns elva ärenden med koppling till reformeringen av det europeiska asyl- och migrationssystemet. Bilaga IV – Tillbakadraganden Arbetsprogrammets bilaga IV innehåller 14 förslag som kommissionen avser att dra tillbaka från arbetsprogrammets antagande, dvs. Samtliga förslag i bilagan är tillbakadragna. Två av förslagen drogs tillbaka i och med att de ersattes av förslaget till förordning om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens (COM(2020) 408). Ett annat förslag (COM(2015) 450) har uppenbarligen inkluderats i förteckningen genom ett förbiseende eftersom det hade dragits tillbaka (EUT 2019/C 210/07) som en följd av arbetsprogrammet (COM(2018) 800). Övriga förslag i bilagan drogs tillbaka genom ett meddelande i EUT (2021/C 143/04, rättelse 2021/C 173/05). Yttranden från andra utskott sätter i sitt yttrande stort värde på kommissionens satsning på demokratin i . Utskottet välkomnar att konferensen om framtid har inletts och är positivt till ambitionen att öka medborgarnas delaktighet och inte minst ungdomars engagemang i framtidsdebatten. Vidare understryker vikten av att kommissionen fortsätter arbetet med att stärka och försvara rättsstatsprincipen, som tillsammans med respekten för de mänskliga rättigheterna utgör fundamentet i en demokrati. Med anledning av det kommande initiativet till en europeisk mediefrihetslag framhåller det angelägna i att värna mediernas frihet, oberoende och mångfald. Informationen i arbetsprogrammet om initiativet är dock för knapphändig för att medge några utvecklade synpunkter i detta skede. Avslutningsvis välkomnar kommissionens arbete med bättre lagstiftning och målsättningen att undvika onödiga regelbördor. framhåller inledningsvis i sitt yttrande att kommissionen bör lägga större vikt vid att analysera den gällande lagstiftningen när ny lagstiftning förbereds och att ny straffrättslig lagstiftning på EU-nivå endast ska tas fram om det bidrar med ett betydande mervärde. har tidigare påtalat behovet av en uppdatering av det s.k. API-direktivet om transportörers skyldighet att lämna förhandsinformation om passagerare, och ser därför positivt på kommissionens avsikt att lägga fram ett sådant förslag. Med anledning av att kommissionen i arbetsprogrammet anger att den tänker utforska hur man kan uppnå konvergens i fråga om häktning och häktningsvillkor mellan medlemsstaterna uppmärksammar justitieutskottet att åtgärder som tar sikte på häktning och andra frihetsberövanden är komplicerade eftersom medlemsstaternas processrättsliga regelverk skiljer sig åt, och utskottet anser därför att det är tveksamt om initiativ bör tas på EU-nivå och vilka standarder som i så fall bör prioriteras. framhåller att man bör säkerställa att de tänkta åtgärderna inte överlappar det arbete som utförs av mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) och mot tortyr (CAT) när det gäller de materiella förhållandena i häkten. Vidare ser justitieutskottet positivt på att kommissionen prioriterar förhandlingarna om förslaget om europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder för elektroniska bevis i straffrättsliga förfaranden, eftersom utskottet har efterfrågat förslag för att säkerställa och förbättra tillgången till information och elektroniska bevis för brottsbekämpningen. Slutligen upprepar justitieutskottet uppfattningen att kommissionen bör lägga ett förslag om att införa en obligatorisk biometrisk kontroll vid yttre gräns av personer som åtnjuter fri rörlighet, på samma sätt som för tredjelandsmedborgare. begränsar sitt yttrande till kommissionens avsikt att prioritera förhandlingarna om förslagen om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och om företagens hållbarhetsrapportering. vidhåller uppfattningen att förslaget om en jämnare könsfördelning i börsnoterade företag inte ska prioriteras, som tidigare framförts i yttranden över arbetsprogrammen . Vidare anser civilutskottet att det inte finns skäl att revidera det direktiv som reglerar företagens hållbarhetsrapportering på det sätt som kommissionen har föreslagit. Förslaget innebär bl.a. att även små och medelstora företag ska omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering, vilket enligt civilutskottet inte är tillfredsställande med hänsyn till de kostnader och den ökade administration som det skulle medföra för dessa företag. anser därför att inte heller detta förslag bör vara prioriterat. Avvikande mening Socialdemokraterna och Företrädarna för Socialdemokraterna och ställer sig i en avvikande mening bakom kommissionens bedömning att de båda förslagen ska prioriteras . När det gäller förslaget om en jämnare könsfördelning i börsnoterade företag anges bl.a. att enskilda medlemsstaters åtgärder uppenbarligen inte räcker för att ta till vara de möjligheter till konkurrenskraft och tillväxt som följer av ett gott utnyttjande av tillgänglig kompetens, däribland kvinnors, i bolagsstyrelserna. Frågan kan därför på grund av dess omfattning hanteras bättre om alla medlemsstater agerar tillsammans. I fråga om företagens hållbarhetsrapportering framhåller partiföreträdarna att en förbättrad rapportering underlättar för investerare och konsumenter att fatta välgrundade beslut. Det kan också bidra till att stärka mänskliga rättigheter, demokrati, jämställdhet och rättsstatens principer samt vara ett led i arbetet mot miljö- och klimatförändringar och för att främja rättvisa och anständiga villkor på arbetsmarknaden. Partiföreträdarna anser också att en förbättrad hållbarhetsrapportering kan ge svenska företag en konkurrensfördel och bidra till att styra kapital till hållbara investeringar. Företrädaren för delar i en avvikande mening utskottets uppfattning att förslaget om en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser inte bör prioriteras. I motiveringen, som delvis skiljer sig från utskottets, framhålls vikten av en jämnare könsfördelning när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande men att det bör vara en uppgift för varje medlemsstat att ta initiativ för att åstadkomma en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna. När det gäller förslaget om företagens hållbarhetsrapportering anser partiföreträdaren att det bör prioriteras , huvudsakligen av samma skäl som anförs av företrädarna för Socialdemokraterna och . framhåller i sitt yttrande vikten av EU:s arbete för förstärkt cybersäkerhet och nödvändigheten av samarbete inom EU och internationellt för att främja informations- och cybersäkerheten. ser därmed positivt på att kommissionen avser att föreslå en cyberresiliensrättsakt för att slå fast gemensamma cybersäkerhetsstandarder för produkter.