bet · H801UbU16 · 2021-04-21 00:00:00 — Förslaget innebär ett avsteg från dagens konstruktion där av forskningsanslagen fördelas utifrån kvalitetsindikatorerna citeringar och externa medel, för att i stället fördela medel utifrån s.k. profilområden. Även om vi välkomnar en ansats mot ökad profilering menar vi att förslaget om en förändrad modell är alltför kostsamt och resurskrävande utan att objektiva bedömningar kan göras. Kvalitet och samverkan i forskningen bör premieras, och vi anser vidare att den konkurrensutsatta delen i resurstilldelningen till forskningen ska öka till av de direkta anslagen. Fördelningen ska baseras på prestation enligt en modell där alla lärosäten konkurrerar i samma grupp. Det är också viktigt att de indikatorer som används är transparenta och att alla forskningsområden kan konkurrera på lika villkor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Resurstilldelningssystem, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:301 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:601 av (SD) yrkande 7, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 11, 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 95, 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 11, 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 6 och 8 samt 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Vi anser att samverkan mellan högskolor och samverkan mellan högskolor och det omgivande samhället är mycket viktigt och att sådan bör ingå i alla lärosätens forskningsverksamhet. Syftet med samverkan ska vara att uppnå bättre resultat i forskningen, dvs. samverkan ska inte ses som en egen verksamhet i sig. Det innebär att samverkan inte ska premieras utan att det är resultaten som ska premieras. Ekonomiska styrmedel ska inte driva samverkan framåt, utan det är forskarnas egen vilja att föra forskningen framåt som ska vara drivkraften. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Resurstilldelningssystem, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:301 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2020/21:601 av (SD) yrkande 7, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 11, 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 95, 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 6 och 8 samt 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. För att ska vara ledande i forskning krävs också att vi satsar på grundutbildningen eftersom dagens studenter är framtidens forskare. Styr- och resursutredningen pekade bl.a. på att dagens prestationsbaserade resurstilldelningssystem medför att utbildningar på grundnivå och på avancerad nivå som på olika sätt är flexibla för studenten, ofta är ekonomiskt ofördelaktiga för lärosätena att erbjuda. Utredningen föreslog därför att prestationsdelen i utbildningsfinansieringen skulle minska. Jag menar att finansieringen av högre utbildning bör förändras och att detta skulle öka möjligheten för fler att studera och trygga lärosätenas finansiering och möjlighet att utvecklas. Jag efterfrågar lagförslag som baserar sig på de förslag som Styr- och resursutredningen (SOU 2019:6) lämnade om att stärka kopplingen mellan utbildning och forskning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Resurstilldelningssystem, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 95 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 6 och 8 samt 2020/21:301 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:601 av (SD) yrkande 7, 2020/21:3237 av m.fl. (L) yrkande 11, 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. De statliga forskningsanslagen för enskilda högskolor ligger på en lägre nivå än för de statliga högskolorna. Jag efterfrågar principer för hur resursfördelningen kan göras mer jämlik mellan olika typer av lärosäten och vill att denna fråga utreds. Forskningsanslagen till högskolor ska vara mer likvärdiga och oberoende av huvudman. Jag anser också att det är viktigt att det följs upp att den ökade nivån på anslagen till lärosätena medför en ökad kvalitet. En transparent redovisning av lärosätenas användning av basanslaget bör därför utvecklas, gärna i linje med den redovisning som de statliga forskningsfinansiärerna gör av sin resursfördelning. Det bör även säkerställas att den resurstilldelning baserad på helårsstudenter som har beslutats till lärosätenas basanslag faktiskt resulterar i höjda anslag för forskning och forskarutbildning. Jag menar vidare att regeringens förslag om att den kvalitetsbaserade fördelningen ska förändras till 2023 så att medel fördelas till s.k. profilområden innebär att ett omfattande utredningsarbete behöver göras för att utforma ett sådant nytt system. Frågan måste konsekvensberedas noggrant för att fördelningsindikatorerna ska resultera i en ökad kvalitet i forskningen samt en rättvis fördelning av basanslagen. Systemet måste också förankras hos lärosätena. Den föreslagna tidsplanen är därför inte realistisk. Regeringen bör återkomma med en mer realistisk tidsplan tillsammans med en tydligare beskrivning av uppdraget om att utreda ett nytt resursfördelningssystem. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Finansiering av indirekta kostnader i forskningen, punkt 10 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 10. En ständigt återkommande och stor utmaning kopplad till forskningsfinansiering är hur de s.k. indirekta kostnaderna, dvs. kostnader för stödverksamhet som exempelvis lokalhyra och administrativ ledning gemensam för flera forskargrupper eller institutioner, ska finansieras. Varje lärosäte, fakultet och institution (eller motsvarande) beräknar de indirekta kostnadernas storlek och omvandlar dem till en procentsats av institutionens omsättning. Detta system medför att den andel av forskningsbidraget som avgår till indirekta kostnader varierar stort mellan lärosäten, fakulteter och t.o.m. mellan institutioner vid samma lärosäte. Alla finansiärer, både de statliga forskningsråden och privata externa finansiärer, förväntas bidra till de gemensamma kostnaderna så som de har beräknats. Tanken är att varje externt forskningsanslag som beviljas till den enskilda forskaren ska belastas med avdrag för indirekta kostnader. Vi menar att dagens system kring indirekta kostnader inte skapar incitament för effektivisering. Den variation i indirekta kostnader som finns skapar också en ojämlikhet i fråga om hur stor andel av en forskares externa medel som kan användas till faktisk forskning. Systemet med ersättning för indirekta kostnader bör därför utredas i syfte att ta fram en modell för finansiering av lärosätenas kostnader för förvaltning och gemensamma servicefunktioner, som är transparent och likvärdig samt i större utsträckning ger incitament för effektivisering. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning och innovation inom EU, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3321 av m.fl. (M) yrkande 7. Det är viktigt att fortsätter verka för att anslag till forskning inom ramen för EU:s forskningsprogram Horisont och innovationsutveckling i EU fortsätter öka och inte blir föremål för stora neddragningar. Framstående forskning inom EU är mycket betydelsefullt för både tillväxt och framtidstro. ligger i framkant men är efter och möter även hård konkurrens från länder som och . Därför ska forskning och innovation vara en högt prioriterad fråga i Europasamarbetet. Den europeiska forskningen kan stärka som kunskapsnation. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kriterier för lärosäten, punkt 12 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 2. Vi anser att det bör tas ett helhetsgrepp om frågan om utnämning av högskolor till universitet. Syftet med en utnämning bör vara att eftersträva forskningsmiljöer av hög kvalitet, och det ska finnas tydliga kriterier att uppfylla för en högskola för att få möjlighet att få status som universitet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kriterier för lärosäten, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 8. Vi står inte bakom regeringens avsikt att utnämna till universitet. Vi menar att det har gått inflation i att utnämna högskolor till universitet och att grunderna för sådana beslut inte alltid är tydliga. Vi menar att ett beslut ska grunda sig i att rimliga kriterier har uppfyllts. Det är inget självändamål att utnämna högskolor till universitet, vare sig utbildning eller forskning blir automatiskt bättre av det. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Styrning av lärosäten m.m., punkt 13 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3318 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3321 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7 och 12 samt 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2 och 16. Vi vill förbättra och utveckla ledningen av universitet och högskolor. Det går inte att bortse från att ledarskapet av landets lärosäten har en central roll för att stärka som kunskaps- och forskningsnation. Vi menar att lärosätenas styrkedja, från styrelse till rektor, prefekt och dekanus, behöver präglas mer av linjestyrning. Detta skulle göra att målsättningar och prioriteringar får avsevärt större genomslag i forskningen. Det är också av vikt att styrelser vid universitet och högskolor har den kompetens som krävs för att svenska lärosäten ska kunna hålla en internationellt sett hög kvalitet. Kompetens och sammansättning spelar stor roll för hur en styrelse fungerar. Vi menar vidare att det är viktigt att lärosätena i högre grad samverkar när det gäller utbildningsutbud, dimensionering av utbildningsprogram och forskning. Hinder för sådan samverkan bör undanröjas, och ökad samverkan bör premieras. Ökad profilering är ett sätt att höja kvaliteten i såväl högre utbildning som forskning eftersom alltför små utbildningsmiljöer tenderar att ha svårare att leva upp till kraven som ställs på framstående och excellenta forskningsmiljöer. Det krävs en ”kritisk massa” av studenter, doktorander, forskare och lärare för att uppnå en kunskapsfödande utbildnings- och forskningsmiljö. Vi vill därför att möjligheterna till att bilda utbildnings- och forskningskluster mellan lärosäten utreds, i syfte att öka forskningsfördelar. Som ett litet land måste vi också våga prioritera så att kan bli ett land där vi är världsbäst inom vissa strategiska områden. Detta innebär också att man måste koncentrera forskningsresurserna till färre individer och lärosäten. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Styrning av lärosäten m.m., punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2 och 16 samt 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3318 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3321 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7 och 12. Jag vill värna lärosätenas autonomi och menar att de frågor som tas upp i 1 kap. 5 § i högskolelagen innebär en detaljstyrning som inte hör hemma i högskolelagen. När det gäller den föreslagna ändringen 1 kap. 2 § i högskolelagen om samverkan med det omgivande samhället menar jag att det är viktigt att lärosätena blir delaktiga i att utforma innebörden av denna bestämmelse. Jag motsätter mig också den ökade lärosätesspecifika styrning som regeringen aviserar i propositionen, eftersom den kommer att inkräkta på lärosätenas autonomi. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samarbete mellan lärosäten, punkt 14 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 91. Vi vill att lärosätena i högre grad än bör uppmuntras till att samarbeta för att skapa de bästa förutsättningarna för starka forsknings- och utbildningsmiljöer. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Antal lärosäten och lokalisering, punkt 15 (SD, KD) av (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 26. Vi anser att det bör utredas hur många universitet och högskolor som bör finnas i landet samt var geografiskt de ska finnas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samordning m.m. av utbildningsbehov, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18 samt 2020/21:1746 av m.fl. (M) yrkande 5. Jag önskar att staten tar ett tydligare ansvar för planering och samordning av behovet av legitimerad personal inom vård och skola, i stället för detaljstyrning på lärosätesnivå, för att säkra kompetensförsörjningen. När det gäller lärosätesspecifika mål för examina för vissa yrkesexamensutbildningar inom hälso- och sjukvården finns det också en risk för att den begränsade tillgången till platser för verksamhetsförlagd utbildning (VFU) i vissa regioner kommer att begränsa möjligheterna till utökning av utbildningsplatser på vissa lärosäten. Med en tydligare nationell styrning och planering av behovet av legitimerad personal kan det sammantagna nationella behovet av antalet utbildningsplatser vid lärosätena förutses på ett bättre sätt och därmed skapa förutsättningar för en långsiktig planering av fördelningen av antalet platser mellan de olika lärosätena. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Mobilitet, punkt 17 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 13. Vi menar att regeringen bör ge ett uppdrag om att ta fram ett analysunderlag med rekommendationer för en ökad forskarmobilitet. Målsättningen ska vara en ökad mobilitet bland svenska forskare, såväl mellan nationella och internationella lärosäten som mellan lärosäten och näringsliv samt offentliga verksamheter. Det kan handla om förändringar som stärker rekryteringen från andra lärosäten och bättre möjligheter till kombinationsanställningar som möjliggör arbete vid lärosäten och i den privata och offentliga sektorn. En särskilt viktig fråga rör internationella rekryteringar och hur vi kan få fler utländska doktorander att stanna kvar i . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Mobilitetspremie, punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 14. För att stärka incitamenten till rörlighet för forskare vill vi att möjligheten att införa en mobilitetspremie ses över. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Doktorandutbildningar, punkt 19 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3321 av m.fl. (M) yrkande 12. Vi vill att en utredning tillsätts med syftet att effektivisera doktorandutbildningarna. tar en doktorandutbildning i snitt 4–vid studier på heltid. Utbildningarnas finansiering kan variera stort. Det vanligaste är att det varierar mellan stipendier, via en doktorandtjänst vid ett lärosäte, via ett företag, s.k. industriforskning, eller via någon kombination av dessa. En del av doktorandutbildningen, , består av obligatoriska studiekurser och undervisning. Vi menar att den långa utbildningstiden försvårar möjligheten att få extern finansiering via ett företag eftersom företagen har korta ledtider och konkurrensen om att få fram nya lösningar och innovationer ökar. Doktorandutbildningarna behöver därför ses över så att samarbetet mellan näringslivet och forskningen kan fortsätta. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Arbets- och anställningsvillkor för doktorander och forskare, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 12, 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 19, 21 och 24. Vi menar att anställningsvillkoren för forskare behöver förbättras och har ett antal förslag om hur detta bör göras. Ansökningsförfarandet för att söka anslag till våra råd och till andra institutioner bör centraliseras så att en ansökan kan behandlas centralt och gå till flera relevanta institutioner där det är lämpligt. Visstidsanställningar bör införas på lärosätena så att en forskare kan få en tidsbestämd anställning som sedan kan övergå i ytterligare visstidsanställningar. kan dessa visstidsanställningar övergå i fast anställning om lärosätet är nöjt med forskarens prestationer. Vidare är det viktigt att undervisningen läggs på en rimlig nivå för de tjänster där forskning ingår. En rimlig undervisningsbörda är ungefär halvtid för undervisning och halvtid för forskning. Detta bör regleras från centralt håll. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Arbets- och anställningsvillkor för doktorander och forskare, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 och 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 19, 21 och 24. Jag har ett antal förslag om hur arbets- och anställningsförhållandena för doktorander och forskare bör förbättras. Det är problematiskt att staten som arbetsgivare fortsätter att låta en person vara tidsbegränsat anställd med stöd av högskoleförordningen eller anställningsförordningen. Jag anser att det finns behov av att genomlysa de särskilda tidsbegränsade anställningsformer som är tillåtna inom den statliga sektorn. Ett första steg är att regeringen bör vidta åtgärder för en ändring i högskoleförordningen i syfte att öka anställningstryggheten för doktorander. Det bör sättas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en reguljär tillsvidareanställning. Det innebär en reglering som motsvarar den i lagen om anställningsskydd (LAS). Jag anser vidare att stipendier är en förlegad finansieringsform för doktorander och postdoktorer. De skapar en osund konkurrens och leder till ekonomisk otrygghet. Stipendiefinansieringen påverkar möjligheten att få a-kassa och intjänande av pension. Stipendierna ger också ofta jämställdhetsproblem när det ofta inte är möjligt att vara föräldraledig med stipendier som finansiering. Regeringen bör därför utreda hur stipendier som finansieringsform för doktorander och postdoktorer kan avskaffas. Jag vill också uppmärksamma det faktum att är dåligt på att ta tillvara den kompetens som utländska doktorander och postdoktorer besitter. Informationen om det svenska högskolesystemet och möjligheterna till karriärutveckling är svår att ta till sig för den som kommer till som doktorand och postdoktor. Sammantaget innebär detta att förlorar många av de som har doktorerat eller forskat i . Det bör därför utredas hur stödet och villkoren för postdoktorer kan stärkas och utvecklas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Arbets- och anställningsvillkor för doktorander och forskare, punkt 20 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 19, 21 och 24 samt 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:3050 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkandena 7–9. Det är centralt för svensk konkurrenskraft att unga forskare ges de nödvändiga förutsättningarna och trygga anställningsformer som krävs för att utvecklas till framstående forskare. Jag menar att det därför bör vara ett krav att en andel av basanslaget öronmärks för användning till säkra, trygga och attraktiva anställningar och villkor för unga forskare. Det är även viktigt att det finns säkra, tydliga och förutsägbara karriärvägar för forskare, baserade på meriteringsanställningar inom akademin. kan tillfälliga och korta projektanställningar staplas på varandra för många unga forskare. Gruppen visstidsanställda forskare och postdoktorer har ökat medan anställningsformen biträdande lektor inte alls har ökat i motsvarande utsträckning. I och med detta saknas också tillfälle att bedöma meriter och färdigheter för om forskaren har förutsättningar att bedriva en långsiktig karriär inom universitet och högskola. Jag anser också forskares engagemang inom den tredje uppgiften bör premieras meriteringsmässigt i högre utsträckning än . Vidare bör förutsättningarna utredas för att en kombinationsanställning ska kunna omfatta en anställning vid ett lärosäte och en anställning vid en gymnasieskola. Med en utvidgning av dagens möjlighet med en kombinationsanställning vid ett lärosäte och inom sjukvården skulle det vara möjligt att forskare med ämneskompetens, efter komplettering av grundläggande pedagogisk utbildning, skulle kunna förena sin anställning vid ett lärosäte med en anställning vid en gymnasieskola. Jag menar att en sådan möjlighet skulle både förbättra arbetsvillkoren vid lärosätena och effektivt bidra till att täcka det stora behovet av behöriga gymnasielärare.