bet · H901FiU2 · 2021-12-14 00:00:00 — I motion 2021/22:2532 av m.fl. (SD) konstateras att Agenda 2030 vänder sig till alla länder i hela världen. Motionärerna önskar se återkommande utvärderingar av arbete med Agenda 2030. Dessa utvärderingar ska genomföras av en extern, internationell part och de ska innefatta adekvata jämförelser med hur arbetet fortskrider i andra jämförbara länder. Således föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att en internationell, extern, återkommande utvärdering av politik för global utveckling ska tillsättas för att se över det svenska arbetet med Agenda 2030. behandlade regeringens proposition om genomförande av Agenda 2030 (prop. 2019/20:188, bet. 2020/21:FiU28, rskr. 2020/21:154). I samband med att antog förslaget i propositionen tillkännagav för regeringen att regeringen ska lämna en samlad redovisning av genomförandet och måluppfyllelsen av arbetet med Agenda 2030 till (bet. 2020/21:FiU28 punkt 2, rskr. 2020/21:154). Regeringen avser att återkomma till med en skrivelse om det samlade nationella genomförandet av Agenda 2030. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 s. 56) att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Utskottet vill påminna om tillkännagivandet om att regeringen ska lämna en samlad redovisning av genomförandet och måluppfyllelsen av arbetet med Agenda 2030 till (bet. 2020/21:FiU28). avser regeringen således att lämna en skrivelse om det samlade nationella genomförandet av Agenda 2030. Utskottet vill inte föregripa behandling av den kommande skrivelsen och anser således att motionen bör avslås. Agenda 2030, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2532 av m.fl. (SD). antog en resolution, Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling (A/RES/70/1), som innehåller en agenda (Agenda 2030) för långsiktigt hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling kopplat till fattigdomsbekämpning. Skillnaden från de tidigare millenniemålen är att denna agenda inte bara vänder sig till utvecklingsländer utan till alla länder i hela världen och att vi alla har ett gemensamt ansvar för att uppnå målen, både genom nationellt och internationellt arbete. Vi önskar se återkommande utvärderingar av arbete med Agenda 2030. Dessa utvärderingar ska genomföras av en extern, internationell part och de ska innefatta adekvata jämförelser med hur arbetet fortskrider i andra jämförbara länder. Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 1 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22: 4121. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 6 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 2. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 2 läggs fram i kommittémotion 2021/22:4140. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 2. Sammantaget föreslås högre anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Anslag 1:11 minskar med till följd av att den föreslagna satsningen på innovationscenter avvisas och anslag 1:17 minskar med . Minskningarna sker i syfte att bidra med finansiering till andra prioriterade reformer. Ett nytt anslag, 99:1 Kommuners finansiella samarbete, tillförs . Syftet med anslaget är att, via en överenskommelse med Kommuner och Regioner, stimulera till ökat samarbete mellan kommuner och regioner för att minska upplåningskostnaderna för den kommunala sektorn. Behovet av detta har förstärkts givet de negativa effekter som den s.k. riskskatten kan väntas få på Kommuninvest. Därutöver bör en sänkning av pris- och löneomräkningen ske, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Systemet för pris- och löneomräkning räknar automatiskt upp anslagen till de statliga myndigheterna. Systemet är tänkt att kompensera för ökade lönekostnader, lokalkostnader och övriga förvaltningskostnader. Systemet innebär alltså att myndigheter som är belägna på orter där hyrorna stiger snabbt kompenseras för detta. Det minskar myndigheternas incitament att kontinuerligt se över sin lokalisering. Värt att notera är också att myndigheternas lokalyta per anställd varierar förhållandevis kraftigt, vilket indikerar att det finns en effektiviseringspotential. För att stärka myndigheternas kostnadskontroll föreslår på lång sikt tre förändringar av systemet. För det första bör uppräkningen av anslagen till följd av lokalkostnader enbart göras med en del av KPI, alternativt med hyresutvecklingen i de rikthyresområden som ligger utanför storstäderna. Det skulle innebära att myndigheter i städer utsätts för ett besparingstryck som ger dem incitament att omlokalisera till orter med lägre lokalkostnader. För det andra föreslår att rikthyrorna i sänks. Det innebär att myndigheter i får mindre anslagsökningar och därmed ges incitament att omlokalisera till områden med lägre hyreskostnader. För det tredje bör den uppräkning som följer av dessa två reformer schablonmässigt sänkas för att ytterligare öka kostnadskontrollen och bidra med finansiering till viktiga jobbskapande reformer. Den riskskatt som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1), där en höjning av skatten aviserades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) och som beskrivs i lagrådsremissen Riskskatt för kreditinstitut är i grunden olyckligt konstruerad. Skattens syfte – att minska risken för, och internalisera kostnaderna av, finansiella kriser som leder till indirekta kostnader för samhället – nås inte på ett effektivt sätt genom förslaget. Ett av de större problemen med den föreslagna utformningen är att den riskerar att försämra kommunernas möjlighet till finansiellt samarbete inom ramen för Kommuninvest. Detta riskerar att drabba små och medelstora kommuner oproportionerligt, då dessa kan antas ha svårare att finansiera sig själva på kapitalmarknaderna. Detta kan, i förlängningen, påverka nödvändiga investeringar i välfärd negativt. anser att regeringen skyndsamt bör återuppta dialogen med kommissionen om möjligheten att undanta Kommuninvest från beskattning, på det sätt som skett i andra länder med liknande entiteter. I väntan på att så sker anser att kommunsektorns finansiella samarbete bör stimuleras, delvis för att motverka de oönskade negativa effekter som riskskattens införande kan väntas medföra. Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 1 (V) (V) anför: I budgetmotion, Röd politik för en grön omställning, föreslås en återstart av den svenska ekonomin efter coronapandemin. Vi vill se en stor grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. Våra förslag ökar tryggheten för människor genom stärkta socialförsäkringssystem och trygga arbetsvillkor. Vi ger småföretagare bättre förutsättningar och bygger ut infrastrukturen och transportsektorn. Genom vänsterpolitik skapar vi välfärd som kommer alla till del, från de minsta barnen på förskolan, genom skola och arbetsliv, till de äldre med behov av omsorg. Krishanteringen handlar även om att reparera de stora skador som de nyliberala ekonomiska teorierna har orsakat i vårt samhälle. har den politiska utvecklingen dominerats av nedmonteringar av vår gemensamma välfärd och våra trygghetssystem. Det handlar om en ekonomisk politik som bygger på idén att de rika ska gynnas, makt lämnas över till marknaden och att allt som är demokratiskt och politiskt styrt är en belastning och därför ska privatiseras. De ekonomiska teorierna har gått före omsorgen om folket och tryggheten i landet. Den nyliberala ekonomiska politiken har genomförts av både borgerliga och socialdemokratiska styren. Det är påtagligt att inte heller sittande regering eller deras samarbetspartier har gjort sig fria från de ekonomiska teorier som lagt välfärdssatsningar i ruiner över hela världen. I årets budgetproposition fortsätter satsningarna på nyliberala kaosreformer, såsom privatiseringen av arbetsförmedlingen, som nödvändiga investeringar i reformer för jobb, klimat och ökad jämlikhet i samhället är otillräckliga. står det bortom tvivel att det inte bara drabbat jämlikhet och välfärd, utan också tillväxten. I har av befolkningen av den samlade privata förmögenheten. Vi har bland världens mest skeva fördelning av förmögenhet och kapitalinkomster. är beskattningen låg på kapitalinkomsterna och vi har ingen förmögenhetsskatt. Välfärdens underfinansiering, klimatkrisen och den höga arbetslösheten hänger samman med skattesänkningar. När kapitalet samlas hos ett fåtal används det inte för att investera i det gemensamma. vill ändra på detta. Vi vill låta kapitalet arbeta för oss alla. Så gör kapitalet bäst nytta. Enskilda individers vilja ska inte avgöra hur vi bygger framtiden. behövs investeringar i vår gemensamma framtid. Därför föreslår vi att det införs en skatt på stora förmögenheter och att skatten på kapitalinkomster görs progressiv och höjs för att finansiera ökade resurser till det gemensamma. Koldioxidutsläpp och arbetslöshet ska ned, den ekonomiska jämlikheten ska upp. Vi avsätter ca mer än regeringen på reformer som syftar till att påskynda den gröna omställningen, stärka landsbygden och kommunsektorn, samt rusta upp trygghetssystemen och sjukvården. I slutskedet av beredningen av budgetpropositionen , före planerad justering, inkom M, SD och KD med ett gemensamt budgetförslag, vilket har försvårat processen. Som en del av den överenskommelse har ingått med regeringspartierna om framtida samarbetsformer och kraftigt höjda pensioner för de sämst ställda pensionärerna och för att regeringen lagt in förslag om förbättringar i sjukförsäkringen som den s.k. Arnepensionen, höjda ersättningar och borttagen s.k. funkisskatt i sin budgetproposition stödde i andra hand, då vårt eget förslag till budget fallit, regeringens budgetförslag i kammaren, framför förslaget från M, SD och KD. Vidare anser att Regeringens förslag i sin helhet är bättre för , då det utgår från andra utgångspunkter än de inhumana, nationalkonservativa värderingar som är ingången i M/SD/KD-förslaget. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. förslag inom utgiftsområde 2 är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2021/22:3278. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 och 7 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 2. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 2 läggs fram i partimotion 2021/22:3275. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. arbete mot penningtvätt är underbemannat. arbetar endast 20 personer med dessa frågor, vilket är väldigt få jämfört med andra länder. För att stärka arbete mot penningtvätt m.m. föreslår en höjning av anslaget med 2022. Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 1 (L) (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Beslutet innebar att ställde sig bakom , och gemensamma förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs , och gemensamma budgetförslag och regerings- och de övriga oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. Liberalernas budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom , och gemensamma förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 2 I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som Liberalerna presenterar i vår budgetmotion 2021/22:4181 samt utgiftsområdesmotion /22:3940. Sedan coronavirusets utbrott har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Det svenska näringslivet står i grunden starkt efter krisen. har de strukturella problemen som hade före pandemin förstärkts. upplever nu en historiskt hög arbetslöshet, och erfarenheten från tidigare kriser är att arbetslösheten riskerar att permanentas på höga nivåer . Särskilt allvarlig är situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda, med en skillnad i sysselsättning mellan inrikes- och utrikes födda som ligger långt över genomsnittet i EU. Det är tydligt att den politik som har förts under den rödgröna regeringens tid vid makten inte har förmått att komma till rätta med utmaningar. En enorm kunskapsskuld i den svenska skolan i sviterna av coronapandemin, en historiskt hög långtidsarbetslöshet, en eskalerad gängkriminalitet, ett växande utanförskap och en elmarknad i kris – för att bara nämna några utmaningar som lämnats vind för våg. För att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. Det behövs en ny start för . Liberalerna lägger fram en budget med en tydlig utgångspunkt: den nya start som behöver. En liberal reformagenda som ger en stark kunskapsskola för alla, som rivstartar arbetet med att betala av den integrationsskuld som allt för länge har tillåtit växa, och som ger förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland. Därtill tillför vi en kraftig förstärkning till hela rättskedjan, stärker arbetslinjen i bidragssystemen, sänker skatten på arbete och sparande och stärker svenskt innovations- och företagsklimat. Det är positivt att den nya budget som har antagit innebär en mindre rödgrön politik för . På viktiga områden genomförs kursomläggningar i liberal och borgerlig riktning, vilket vi välkomnar. finns det inslag i budgeten som vi inte ställt oss bakom. Vårt eget budgetförslag är att betrakta som en helhet, och på majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 2. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 2. I syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen föreslår motionärerna att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen reduceras på vissa myndigheter. På detta område påverkas anslagen för följande nio myndigheter (beloppen framgår av tabellen i bilaga 2): Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 2: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att för stabilitetsfonden besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 (avsnitt 3.7.3). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för resolutionsreserven besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 (avsnitt 3.7.3). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 4.6.2). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 4.6.2). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 4.6.4). 6.Riksdagen godkänner att regeringen –2025 får besluta om avsteg från principen om affärsmässighet vid förvärv av fastigheter som ska ingå i det slutna beståndet av försvarsanläggningar även om de har ett betydande värde, under förutsättning att det krävs för genomförandet av beslut om totalförsvaret (avsnitt 5.6.1). 7.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 5.7.1). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 26 (avsnitt 5.7.1). 9.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 som en riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar (avsnitt 5.7.2). 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 15 (avsnitt 5.7.2). 11.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt tabell 1.1. 12.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:2532 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en internationell, extern, återkommande utvärdering av politik för global utveckling för att se över det svenska arbetet med Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3275 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3906 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3940 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4115 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och förvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja anslaget till och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4140 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4200 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Statens servicecenter bör kunna erbjuda sina tjänster även till kommuner och regioner och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler servicekontor bör öppnas och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den tillfälliga kommundelegation som upprättats under pandemin bör permanentas och få ett vidgat uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få ett nytt uppdrag som facilitator av sociala utfallskontrakt och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en nationell fond för att minska risken i sociala utfallskontrakt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4212 av m.fl. (KD): 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att involvera näringslivet i integrationsarbetet genom att inrätta en facilitatorsfunktion för sociala utfallskontrakt samt en nationell fond för investeringsgarantier och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vissa garanti- och medlemsavgifter Förslag till anslag utöver regeringens förslag Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet Jag vill börja med att yrka bifall till reservation i det här betänkandet. Det är en reservation som vilar på en motion från den allmänna motionstiden. Den har alltså inte någon budgetpåverkande effekt på utgiftsområde 2. I övrigt tänker jag redogöra för politik på området, men i och med det historiska budgetbeslutet där , och gemensamma budgetpolitik röstades igenom i riksdag har vi alltså ingen reservation i det avseendet med budgetär effekt på utgiftsområdet. Myndigheterna inom detta utgiftsområde har i uppdrag att analysera, prognostisera och sammanställa information om reformer, statens finanser och den samhällsekonomiska utvecklingen. Myndigheterna uträttar ett bra arbete, och därför bör den politiska inriktningen i fortsättningen vara att upprätthålla finansieringen av myndigheternas verksamheter så att de kan fortsätta på inslagen väg med en god statlig förvaltning, tillsyn och kontroll. En av de myndigheter som har en viktig samhällsuppgift är , som verkar för finansiell stabilitet och ett starkt konsumentskydd. Inom ramen för myndighetens arbete har de inrättat ett innovationscenter vars huvuduppgift är att ge vägledning om finansiella regelverk till bolag som bedriver innovationsverksamhet. Utgångspunkten för arbetet är att skapa en plattform för kunskapsutbyte för företag som till exempel är osäkra på tillstånd och regelverk. Genom bättre vägledning minskas därmed risken för att reglering och tillsyn skulle vara det som utgör ett hinder för finansiell innovation. ser dock en risk för att en utebliven finansiering av myndigheten skulle medföra ett omodernt regelverk som inte är anpassat efter innovationstakten inom svensk fintechsektor. Flera svenska aktörer ligger i framkant i det teknikskifte som pågår, vilket medför en hög efterfrågan på kompetens och erfarenhet. Utbudet av finansiella tjänster ökar, och allt talar för att innovationen på området kommer att fortsätta i en oförminskad takt. För att möta efterfrågan från svenska företag är i behov av en anslagsökning, vilket budgeterar för i vårt eget budgetförslag. fick - precis som i alla ekonomiska kriser - en mycket viktig för att inte säga avgörande roll. Under hade vi stora fall på världens börser, och ungefär frös den svenska kreditmarknaden. Orsaken till situationen på kreditmarknaden stavades bristfällig likviditet, det vill säga att många på grund av de kraftiga börsfallen försökte att avyttra sina innehav på en kreditmarknad som till stor del saknade köpare och därför inte kunde prissätta tillgångarna korrekt. Småsparare fick då problem med att likvidera sina positioner, och företagen kunde inte finansiera sig genom att emittera nya obligationer. I förlängningen skulle en dåligt fungerande kreditmarknad även utgöra en risk för den finansiella stabiliteten eftersom företagen då i högre grad skulle bli beroende av bankfinansiering, som redan är svenska företags huvudsakliga finansieringskälla. Ur ett internationellt perspektiv var den svenska situationen på kreditmarknaden under pandemin närmast unik även om riskerna varit kända . Senast kreditmarknaden upplevde utbredda uttagsstopp var i samband med brexit 2016 och finanskrisen . , , har påtalat dessa risker och sagt att man vill se reformer för en förbättrad likviditet på kreditmarknaden. Såväl som har adresserat problemet, . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Samhällsekonomi och finansförvaltning Det jag vill komma till, herr talman, är att i förra årets debatt om detta utgiftsområde lyfte jag fram just denna problematik och att därför ville ge i uppdrag att inrätta ett moderniserat system för ökad digital transparens i syfte att synliggöra de likviditetsrisker som jag beskrivit.