bet · H801JuU32 · 2021-06-10 00:00:00 — redovisade Brå uppdraget genom rapporten mellan socialtjänst och polis, i brottsförebyggande arbete med barn och unga (rapport 2021:1). Brås slutsats av utvärderingen av tillämpningen är att bestämmelsen i 10 kap. 18 a § OSL inte tillämpas fullt ut. Brå bedömer att aktörer upplever att sekretessen ofta utgör ett hinder för informationsdelning i det brottsförebyggande arbetet, men att problemen inte nödvändigtvis skulle lösas genom ny lagstiftning. Ett första steg vore enligt Brå att tillmötesgå kraven på förtydliganden om hur lagstiftningen bör tolkas och tillämpas i praktiken. Vidare förordar Brå att de berörda myndigheterna, som , , och , tar fram tydligare vägledningar och riktlinjer för hur de sekretessbrytande bestämmelserna kan tolkas i det vardagliga arbetet. Brå föreslår även att en nationell professionsöverskridande och gemensam utbildning tas fram, i syfte att höja kunskapsnivån hos enskilda handläggare och de stödfunktioner som de kan vända sig till, t.ex. jurister. Brå bedömer också att det behövs nationella riktlinjer för delning av sekretessbelagd information mellan kommuner. Situationen i utsatta områden ställer särskilda krav på polisens förmåga. Brottsligheten är högre än i andra områden och de som bor där är mindre trygga. Ofta råder en tystnadskultur och de som utsätts för eller bevittnar brott kan vara rädda för att tala med polisen. behöver därför se till att det finns poliser som kan arbeta långsiktigt utifrån anpassade och beprövade arbetsmetoder i dessa områden. och regeringen har haft en tydlig ambition att vända utvecklingen i utsatta områden, vilket också är bakgrunden till granskning. samlade slutsats av granskningen är att arbete i utsatta områden inte är fullt ut ändamålsenligt. Utskottet delar denna uppfattning och anser i likhet med regeringen att granskning utgör ett värdefullt bidrag i pågående arbete i utsatta områden. I skrivelsen redogörs för åtgärder som regeringen och har vidtagit och avser att vidta med anledning av iakttagelser. Utskottet ser positivt på de redovisade åtgärderna och bedömer att de innebär att rekommendationer till tas om hand på ett adekvat sätt. Utskottet noterar att har bedömt att regeringens styrning har varit effektiv och inte lämnat några rekommendationer till regeringen i rapporten. Mot den bakgrunden finns det enligt utskottet inte skäl för att ta något initiativ med anledning av förslagen i motionerna 2020/21:3887 (C) och 2020/21:3889 (L) om att stärka regeringens styrning av arbete i utsatta områden. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. När det gäller metoden för att identifiera utsatta områden noterar utskottet att arbete pågår med att utveckla metodstödet och att i regleringsbrevet har fått i uppdrag att uppdatera lägesbilden och använda objektiva kriterier i så stor utsträckning som möjligt. Utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas och är därför inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2020/21:3892 (KD) yrkande 1 om att använda ett brottsskadeindex för att klassificera utsatta områden. Utskottet ser allvarligt på de brister som har identifierat när det gäller uppföljningen av resursfördelningen till utsatta områden. Utskottet instämmer i uppfattningen i motion 2020/21:3892 (KD) yrkande 2 om vikten av att interna mål är mätbara. Utskottet utgår från att kommer att beakta iakttagelser i myndighetens arbete med att uppställa nya interna mål för verksamheten. Vidare noterar utskottet att regleringsbrev innehåller återrapporteringskrav om antalet områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och fördelningen av områdespoliser i utsatta områden. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att ta initiativ med anledning av förslagen om fler områdespoliser och om bättre uppföljning av interna mål. Motionerna 2020/21:3891 (SD) yrkande 1 och 2020/21:3892 (KD) yrkande 2 avstyrks därför. Utskottet delar uppfattningen att polisens tillgång till kroppsburna kameror och bevakningskameror är en viktig beståndsdel i arbetet med att vända utvecklingen i utsatta områden. Mot bakgrund av vad regeringen och har anfört om anskaffande av sådan utrustning och att fördelning till utsatta områden prioriteras finner utskottet inte skäl för att ta initiativ med anledning av motionerna 2020/21:3891 (SD) yrkande 3 och 2020/21:3892 (KD) yrkande 3. Vidare vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning och är inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2020/21:3891 (SD) yrkande 2 om att tillsätta en utredning om förändrade sekretessregler mellan myndigheter. Utskottet noterar därvid att Brå i en rapport har bedömt att de befintliga möjligheterna att dela information om unga personer inte tillämpas fullt ut och inte nödvändigtvis skulle lösas genom ny lagstiftning. Utskottet delar uppfattningen i rapporten att det är angeläget att höja kunskapsnivån hos berörda handläggare och ge dem stöd och vägledning vid tillämpningen av regelverket. När det gäller frågan om administrativt it-stöd vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande och anser att det inte framkommit något som ger anledning att göra ett sådant tillkännagivande. Utskottet finner inte heller skäl att ställa sig bakom förslaget om att ska ges i uppdrag att bl.a. stärka förmågan till strategisk planering, styrning och verksamhetsutveckling. Motionerna 2020/21:91 (V) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3883 (V) yrkandena 1 och 2 avstyrks därför. När det gäller polisens arbetsmetoder och åtgärder i utsatta områden konstaterar utskottet att situationen i de utsatta områdena är en högt prioriterad fråga och att polisens arbete i stor utsträckning bedrivs i samarbete med andra aktörer. När det gäller frågan om sociala insatsgrupper och riktlinjer för förebyggande insatser på lokal nivå vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning och anser således att det saknas anledning att ta sådana initiativ som motionärerna efterfrågar. Vidare anser utskottet att motionsyrkandena om att sprida fasmodellen får anses åtminstone delvis tillgodosedda genom det pågående projektet vid Brå. Utskottet är inte heller berett att ta några initiativ med anledning av förslagen om utvärdering av polisens arbetsmetoder, om utveckling av polisens arbete med medborgarlöften och om att inrätta trygghetszoner med trygghetsvärdar. Motionerna 2020/21:91 (V) yrkande 6, 2020/21:449 (V) yrkandena 1, 2, 5, 6 och 8 samt 2020/21:3883 (V) yrkandena 3–8 avstyrks därför. Avslutningsvis föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Regeringens styrning av arbete i utsatta områden, punkt 1 (M, C, KD, L) av (M), (M), (M), (L), (KD), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3887 av och (båda C) och 2020/21:3889 av m.fl. (L). slutsats är att arbete i utsatta områden inte är fullt ut ändamålsenligt. Även om rekommendationer formellt riktar sig till konstaterar vi att ansvaret ytterst är regeringens, till följd av otillräcklig myndighetsstyrning. Flera av de brister som framkommer i – klassificering av utsatta områden, uppföljning av resurser och antalet områdespoliser, tillgång till kameror och informationsdelning mellan socialtjänst och polis – har uppmärksammats tidigare och ingen av dem är svåra att avhjälpa. Även om regeringen har en ambition att vända utvecklingen i utsatta områden visar bristerna i enligt vår mening på ledarskapsproblem från regeringens sida. Vi menar att regeringen behöver stärka sin ledning och styrning för att säkerställa att arbete i utsatta områden är ändamålsenligt. Vi anser också att regeringen bör återkomma till och rapportera om sina fortsatta åtgärder tills de brister som påtalats av är åtgärdade. Klassificering av utsatta områden, punkt 2 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3892 av m.fl. (KD) yrkande 1. konstaterar i rapporten att metodstödet för att definiera utsatta områden har brister och delvis bygger på subjektiva bedömningar av områdets problematik, vilket innebär att det är svårt att jämföra områden med varandra. Vi instämmer i kritik och är av uppfattningen att metodstödet måste uppdateras samt att brottskadeindex bör användas i polisens metodarbete för att klassificera utsatta områden. Utformningen av ett sådant brottsskadeindex diskuteras i forskningsartikeln Designing the Swedish Crime : an Evidence-Based Strategy, som publicerades i 2020. Fler områdespoliser, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3891 av m.fl. (SD) yrkande 1. Av granskning framgår att rikspolisens beslut om minst en områdespolis 5 000 invånare inte är uppfyllt i en tredjedel av de utsatta områdena. Det bör noteras att regeringen i föregående budget inte aviserade medel , vilket även nämner i sitt budgetunderlag –2024. Vi menar att det är nödvändigt att åtminstone de resurser som äskar tillförs för att målet om områdespoliser ska kunna nås. Utöver detta bör ytterligare resurser tillföras för att genomföra särskilda lönesatsningar i syfte att behålla personal och återanställa personal som har valt att avsluta sina anställningar på . Uppföljning av interna mål, punkt 4 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3892 av m.fl. (KD) yrkande 2. I rapporten riktar kritik mot uppföljningen av mål om en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden. I rapporten konstateras att det är svårt att följa upp målet eftersom områdespoliser inte utgör en organisatorisk nivå inom . Vi konstaterar att ett mål som är svårt att mäta också är mycket svårt att nå. Vi menar att ska ställa upp interna mål som är mätbara och därmed också möjliga att nå. Detta är särskilt viktigt i de utsatta områdena, på grund av just deras utsatthet. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Kamerabevakning, punkt 5 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3891 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3892 av m.fl. (KD) yrkande 3. Vi delar uppfattning att bevakningskameror och kroppsburna kameror är viktiga verktyg för att kunna bedriva ett effektivt polisarbete i utsatta områden. Därför ser vi allvarligt på att det har framkommit i granskning att över hälften av cheferna i lokalpolisområden i utsatta områden har uppgett att de inte har tillgång till kameror. Vi menar att regeringen måste säkerställa tillgång till kameror och tillföra tillräckliga resurser för att åstadkomma detta. Sekretess mellan myndigheter, punkt 6 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3891 av m.fl. (SD) yrkande 2. I rapporten identifierar att det finns brister hos och när det gäller sekretessfrågor, bl.a. råder osäkerhet om vilken information som får delas. Denna problematik är tidigare känd och måste åtgärdas omgående, i synnerhet för att bryta unga personers väg in i kriminalitet. Vi vill därför tillsätta en statlig utredning med uppdrag att utreda en ny lagstiftning som innehåller starkare och tydligare sekretessbrytande bestämmelser för uppgifter mellan och andra myndigheter. strategiska planering, styrning m.m., punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:3883 av m.fl. (V) yrkande 1. Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet 2015 är en av de mest omfattande och komplexa organisationsförändringar som har genomförts inom staten . Ombildningen har utvärderats av Statskontoret, som i en slutrapport konstaterar att målsättningarna om bättre verksamhetsresultat och högre kvalitet i polisens arbete inte har uppnåtts trots att förutsättningarna för verksamheten är bättre. I slutrapporten lämnas sju rekommendationer till för att nå målen för reformen: stärk förmågan till strategisk planering och styrning, stärk genomslaget för styrningen, utveckla uppföljningen så att den stöder verksamhetens behov, var uthållig i att stärka det lokala polisarbetet, fortsätt att analysera vad som ska vara enhetligt i organisationen, utveckla de nationella gemensamma avdelningarna och undvik att it-systemen blir en flaskhals. I rapporten på patrull – en om polisens problemorienterade arbete (2019:6) av framhålls bl.a. att det finns en hel del berättigad kritik mot reformen samt att verksamhetsutvecklingen borde ha fått en mer framskjuten plats och högre status i den nya polisorganisationen. Eftersom det är angeläget att de problem som uppstått i och med eller inte blivit lösta genom omorganisationen anser jag att regeringen måste presentera förslag på åtgärder. Regeringen bör därför ge i uppdrag att stärka förmågan till strategisk planering, styrning och verksamhetsutveckling samt att utveckla uppföljningen och att stärka det lokala polisarbetet. Administrativt it-stöd, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:3883 av m.fl. (V) yrkande 2. Stora delar av polisens tekniska utrustning, t.ex. datasystem, är långsamma, föråldrade och icke kompatibla med varandra. Som exempel på detta kan nämnas att det ofta tar onödigt att göra en händelserapport, vilket dessutom påverkar arbetsmiljön för poliser negativt. I 2019:6 konstateras att en hel del av det dagliga arbetet som skulle kunna tas över eller i alla fall underlättas av dagens it-teknik fortfarande utförs manuellt eller med hjälp av teknik som är kraftigt föråldrad. Som exempel kan nämnas poliser som själva transkriberar förhör som de har hållit, kommunikationsutrustning som inte kan användas för att skicka bilder och videoinspelningar samt olika datasystem som inte är kompatibla med varandra och som ofta inte heller är användarvänliga. Ett annat problem som identifieras i rapporten är att modern teknik visserligen finns tillgänglig men att personalen saknar kännedom om detta eller kunskap om hur den ska användas. Dessa slutsatser bekräftas också av internrevision. Förutom att det krävs en modernisering av it-miljön skulle tillgång till administrativt stöd, främst för poliser i yttre tjänst, frigöra värdefull tid för konkret polisarbete. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att vidta åtgärder för att ge poliser i yttre tjänst tillgång till modernt administrativt it-stöd. Polisens arbetsmetoder och åtgärder i utsatta områden, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 5, 6 och 8 samt 2020/21:3883 av m.fl. (V) yrkandena 3–8. Bilpatrullering används av polisen i stor utsträckning, trots att det finns forskning som ifrågasätter att denna metod har brottspreventiva och trygghetsskapande effekter. Däremot finns det stöd i forskningen för att fotpatrullering leder till sådana effekter, men trots detta används fotpatrullering i mycket begränsad utsträckning. Jag anser att polisens arbetsmetoder bör baseras på forskning och utvärdering som visar att metoden faktiskt fungerar för att förebygga brott och skapa större trygghet hos allmänheten. Regeringen bör därför ge i uppdrag att utvärdera polisens brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetsmetoder, bl.a. bilpatrullering. För att polisen ska ha möjlighet att bygga tillit och förtroende hos de boende i ett utsatt område måste det finnas garantier för att etnisk profilering och rasprofilering inte förekommer i polisens arbete. Jag föreslår därför att polisens pågående arbete med medborgarlöften ska utvecklas till att omfatta frågan om att människor inte ska bemötas eller behandlas på ett speciellt sätt enbart på grund av sitt ursprung. Vidare anser jag att regeringen bör ge Brå i uppdrag att genomföra en kartläggning av landets socialt utsatta områden och relevanta aktörer samt sprida fasmodellen som arbetssätt till dessa områden. Arbetet med fasmodellen bygger på samverkan mellan polis, kommun, fastighetsägare, boende i området, lokala organisationer och andra aktörer. Jag anser att fasmodellen skulle kunna utvecklas till att inrymma ett brottsförebyggande samarbete mellan relevanta aktörer i form av sociala insatsgrupper. Jag vill att regeringen ska ta initiativ till att inrätta lokala insatsgrupper i syfte att minska skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet. Regeringen bör också ge Brå i uppdrag att ta fram riktlinjer för konkreta förebyggande insatser på lokal nivå och vid behov bistå med hjälp och vägledning för att de sociala insatsgrupperna ska komma igång. Slutligen anser jag att de positiva erfarenheterna med trygghetsvärdar, som bl.a. har tillämpats i området i med goda resultat, bör spridas till samtliga socialt utsatta områden. Jag vill att det ska inrättas särskilda trygghetszoner där personer kan mötas, t.ex. för att promenera eller ta bussen tillsammans hem. I dessa zoner ska det finnas trygghetsvärdar som har till uppgift att skapa trygghet för de boende i området. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:108 om arbete i utsatta områden. 2020/21:3883 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att stärka förmågan till strategisk planering, styrning och verksamhetsutveckling samt att utveckla uppföljningen och att stärka det lokala polisarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att vidta åtgärder för att ge poliser i yttre tjänst tillgång till modernt administrativt it-stöd och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utvärdera polisens brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetsmetoder, t.ex. bilpatrullering, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisens arbete med medborgarlöften bör utvecklas till att omfatta frågan om att människor inte ska bemötas eller behandlas på ett speciellt sätt enbart på grund av sitt ursprung och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att genomföra en kartläggning av landets socialt utsatta områden och relevanta aktörer samt sprida fasmodellen som arbetssätt till dessa områden och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att inrätta lokala sociala insatsgrupper i syfte att minska förekomsten av skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för konkreta förebyggande insatser på lokal nivå och vid behov bistå med hjälp och vägledning för att arbetet i de lokala sociala insatsgrupperna ska komma igång och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att inrätta särskilda trygghetszoner med trygghetsvärdar i socialt utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3887 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen måste stärka sin ledning av i syfte att säkerställa att myndighetens arbete i utsatta områden är ändamålsenligt och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3889 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om regeringens styrning av för att förbättra myndighetens arbete i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3891 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler områdespoliser och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sekretess mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad kamerabevakning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3892 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om användandet av brottsskadeindex i polisens metodarbete för att klassificera utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre uppföljning av de interna målen hos och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgång till kamerabevakning och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:91 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att stärka förmågan till strategisk planering, styrning och verksamhetsutveckling samt att utveckla uppföljningen och att stärka det lokala polisarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att vidta åtgärder för att ge poliser i yttre tjänst tillgång till modernt administrativt it-stöd och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utvärdera polisens brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetsmetoder, t.ex. bilpatrullering, och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:449 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisens arbete med medborgarlöften bör utvecklas till att omfatta frågan om att människor inte ska bemötas eller behandlas på ett speciellt sätt enbart på grund av sitt ursprung och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att genomföra en kartläggning av landets socialt utsatta områden och relevanta aktörer samt sprida fasmodellen som arbetssätt till dessa områden och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att inrätta lokala sociala insatsgrupper i syfte att minska skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för konkreta förebyggande insatser på lokal nivå och vid behov bistå med hjälp och vägledning för att arbetet i de lokala sociala insatsgrupperna ska komma igång och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att inrätta särskilda trygghetszoner med trygghetsvärdar i socialt utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. om arbete i utsatta områden Här och ska vi diskutera utsatta områden. En stad där det finns flera utsatta områden är . Låt oss prata lite om !