bet · H801NU20 · 2021-04-30 00:00:00 — För att undvika snedvridning av marknader måste operatörer från tredjeländer konkurrera på liknande villkor och med liknande regler för statligt stöd som deras europeiska motsvarigheter. Kommissionen förväntas presentera en revidering av EU:s nya industristrategi . Ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuella behandlades av utskottet (bet. 2019/20:NU12). Utskottet avstyrkte dessa med hänvisning till bl.a. pågående insatser och utredningar. Förslag liknande de i motionerna 2020/21:545 (SD), 2020/21:551 (SD) och 2020/21:2886 (SD) yrkande 4 avstyrktes av utskottet i samband med beredningen av betänkandet om granskning av statliga insatser för att underlätta nyföretagande genom digitalisering (bet. 2019/20:NU16). Förslag liknande de i motionerna 2020/21:626 (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:700 (SD) yrkande 18, 2020/21:761 (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:934 (M) yrkande 1, 2020/21:2058 (S), 2020/21:2218 (SD) yrkande 79, 2020/21:2419 (S), 2020/21:2446 (S), 2020/21:2471 (S), 2020/21:2663 (L), 2020/21:2708 (MP) yrkande 4, 2020/21:2756 (M), 2020/21:2797 (M) och 2020/21:3262 (L) yrkandena 1, 5, 12 och 14 har inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Översyn av innovationssystemet – Samordning av företagsstöd – Översyn av regleringsbrev – Övrigt om företagsfrämjande. I motionerna 2020/21:2708 (MP) yrkande 4, 2020/21:3479 (M) yrkande 20, 2020/21:3483 (M) yrkande 9, 2020/21:3488 (M) yrkande 15 och 2020/21:3500 (KD) yrkande 31 förordas åtgärder för att främja testbäddar, bl.a. när det gäller regelverket. Med anledning av dessa förslag kan utskottet konstatera att Testbädd är ett av regeringens fyra fokusområden inom regeringens nyindustrialiseringsstrategi Smart industri och syftar till att ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka landets industriella produktion av varor och tjänster. Vidare noterar utskottet att regeringen gav i uppdrag att etablera en nationell samordnande funktion för stärkt test- och demonstrationsverksamhet som en del av Testbädd . Uppdraget innebär bl.a. att ska verka för framväxten av internationellt attraktiva test- och demonstrationsmiljöer med hög relevans för svensk tillväxt, tillhandahålla information om test- och demonstrationsmiljöer och främja samverkan kring testbäddar mellan olika samhällssektorer som näringsliv, offentlig sektor, berörda intresseorganisationer samt universitet och högskolor. Utskottet kan konstatera att regeringen har vidtagit olika åtgärder för att stärka förutsättningarna för testbäddar i genom den struktur som upprättats genom Testbädd och och ser därför ingen anledning att tillstyrka det som föreslås i motionerna. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motion 2020/21:2921 (C) yrkande 31 efterfrågas gynnsamma villkor för startup-företag, och i motion 2020/21:3262 (L) yrkande 12 föreslås att regeringen tillsätter en startup-kommission med ett brett mandat att ta fram förslag för att riva hinder och underlätta för fler startup-företag. Utskottet delar motionärernas uppfattning att innovativa och nystartade företag som driver utvecklingen framåt inom exempelvis teknik och miljö är en viktig del i ekonomiska utveckling och konkurrenskraft. Tillgång till information, rådgivning och nätverk har ofta stor betydelse vid nystart samt för små och medelstora företags möjligheter att utvecklas och växa. Den information och rådgivning som staten finansierar eller tillhandahåller ska vara marknadskompletterande och relevant utifrån företagens olika behov och utvecklingsfaser. Även utskottet ser ett fortsatt behov av insatser som syftar till att bl.a. öka nyföretagandet inte minst genom att stödja utvecklingen i företag med tillväxtpotential. Här menar utskottet att digitaliseringen innebär stora möjligheter för myndigheterna att hjälpa och stötta befintliga företag och individer som vill starta nya företag. I detta sammanhang noterar utskottet de befintliga nätverken för startup-företag och det stöd för startup-företag som bl.a. och erbjuder och portalen som också utgör ett viktigt verktyg i detta arbete. Utskottet vill här även påminna om arbete med att främja innovativa företag med utvecklings- och tillväxtpotential samt det extra kapitaltillskottet till för att möta den efterfrågan på riskkapital som coronapandemin gett upphov till hos innovativa startup-företag och tillväxtbolag. Med hänvisning till det anförda ser utskottet ingen anledning för att bifalla motionärernas förslag. Motionsyrkandena avstyrks därmed av utskottet. I motion 2020/21:3500 (KD) yrkande 30 efterfrågas en översyn av innovationssystemet. Utskottet menar att ett konkurrenskraftigt innovationsklimat är viktigt för att nå ökad tillväxt och sysselsättning. Det är därför angeläget att kontinuerligt arbeta med att utveckla insatser för de aktörer som fungerar som länkar i innovationssystemet och att sedan utvärdera dessa insatser. Utskottet vill här påminna om att behandlade regeringens skrivelse om granskningen av de strategiska samverkans- och innovationsprogrammen (skr. 2019/20:185, bet. 2019/20:NU7). Utskottet noterar även att regeringen i propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) bl.a. framhåller att innovationssystemet ska stärkas och vikten av att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutmaningarna och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt för att ska kunna vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. Regeringen avser därför att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen. biföll regeringens proposition (bet. 2020/21:UbU6). Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit åtgärder för att stärka det svenska innovationssystemet och ser således inget behov för att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. I motion 2020/21:3500 (KD) yrkande 34 förordas att regeringen ska verka för att ansökan om och utbetalning av statliga företagsstöd samordnas så att förekomsten av s.k. bidragsentreprenörer minskar och effektiviteten i stöden ökar. Utskottet vill här poängtera att det är angeläget att statens resurser används på ett korrekt och effektivt sätt och att fusk med olika former av företagsstöd beivras. är det expertmyndigheternas uppdrag att tilldela företag stöd inom respektive myndighets ansvarsområde, under förutsättning att den som söker stödet uppfyller de villkor som ställs, vilket innebär att företag har rätt till olika typer av stöd med olika ändamål. Enligt utskottets mening skulle det vara svårt att samla alla typer av företagsstöd på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Utskottet ser inga skäl att ändra på dagens ordning där respektive myndighet ansvarar för att bevilja och kontrollera företagsstöd inom sitt ansvarsområde. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. I motion 2020/21:3247 (L) yrkande 8 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör ge främjandeuppdrag till statliga myndigheter för att tydliggöra deras ansvar för att värna näringsklimatet i . Vidare förordas i motion 2020/21:3262 (L) yrkande 5 att en översyn görs av regleringsbreven för förvaltningsmyndigheterna för att tydliggöra deras ansvar för att värna näringsklimatet i . Utskottet vill först och främst framhålla att det inte har någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att myndigheter arbetar på ett sätt som främjar de företag som de ska utgöra ett stöd för. Detta innebär emellertid inte att utskottet anser att det finns skäl till att rikta ett tillkännagivande till regeringen enligt motionärernas förslag. Därtill noterar utskottet att beredningen av de nya förenklingspolitiska målen pågår inom och att regeringen avser att återkomma till med en skrivelse om sina nya förenklingspolitiska mål . Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. I ett flertal motioner av företrädare för samtliga partier (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) föreslås att regeringen genomför ett antal olika företagsfrämjande åtgärder. Förslagen handlar bl.a. om insatser för att främja entreprenörskap och grön teknik, innovationsfrämjande, stöd till små och medelstora företag, kooperativt företagande och den svenska industrins konkurrenskraft. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är utskottets uppfattning att näringslivet behöver vara innovativt och effektivt och baseras på en hög kunskapsnivå för att stärka den svenska konkurrenskraften. Företag kan utvecklas på väl fungerande marknader genom insatser som stärker näringslivets förnyelseförmåga och ökar ekonomins variationsrikedom samt genom välavvägda regelverk och funktionella institutioner. Vidare konstaterar utskottet att näringspolitiken är en del i genomförandet av Agenda 2030, där stärkt samstämmighet och en utvecklingsinriktad politik som stöder produktiv verksamhet, arbetstillfällen, företagande, kreativitet och innovation är viktiga områden i det fortsatta arbetet. Angelägna frågor för att stärka den svenska konkurrenskraften i relation till förändringarna i omvärlden är näringslivets förutsättningar för grön omställning och digitalisering samt dess tillgång på kompetens. Vidare måste marknader som är öppna för konkurrens vårdas så att konkurrens på transparenta och likvärdiga villkor möjliggörs, vilket är särskilt viktigt i en värld där allt fler marknader blir digitala. Här kan utskottet notera regeringens arbete inom EU, inte minst på konkurrenspolitikens område, där regeringen framhåller att konkurrenskraft så långt som möjligt ska uppnås på egna meriter genom dynamik på väl fungerande marknader i stället för att favorisera vissa europeiska storföretag och att en eventuell översyn av konkurrensreglerna bör baseras på beprövade principer och ekonomisk forskning. Med anledning av motionerna som behandlas här vill utskottet även framhålla att innovation och förnyelse är ett centralt område för att stärka den svenska konkurrenskraften och bidra till de globala målen för hållbar utveckling. Regeringen har därför gett bl.a. , , och Digg i uppdrag att genomföra insatser som skapar förutsättningar för näringslivet att bli mer innovativt. Utskottet noterar att det nationella innovationsrådet fortsätter sitt arbete även . breda sammansättning och arbetssätt har under statsministerns ledning utvecklats till en central plattform för dialog och samverkan kring strategiska framtidsfrågor. Med anledning av motionerna som förordar fler innovationstävlingar kan utskottet notera att 2018 etablerade ett nationellt kontor för innovationstävlingar () som finansierats av . är ett inom och har till uppgift att erbjuda stöd till dem som vill arrangera innovationstävlingar. Utskottet konstaterar också att Diggs förslag med anledning av uppdraget att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data, bedriva öppen och datadriven innovation samt använda AI bearbetas inom . Utskottet kan därtill notera den just nu pågående innovationstävlingen om hur framtida transportinfrastruktur ska utvecklas snabbare och mer hållbart. har utlysts inom ramen för Infra som är en del av , och Formas gemensamma satsning på strategiska innovationsprogram. Det är utskottets mening att genom samverkan mellan universitet och högskolor, näringsliv och det offentliga kan kraftsamla för att lösa problem och överbrygga de utmaningar som samhället står inför. Utskottet välkomnar därför att regeringen tagit arbetet med de strategiska samverkansprogrammen vidare. Den fortsatta inriktningen för samverkansprogrammen under innevarande valperiod är Hälsa och livsvetenskap (life science), Näringslivets digitala strukturomvandling, Näringslivets klimatomställning och Kompetensförsörjning och livslångt lärande. Samverkansprogrammen har även utökats med en internationell dimension som kopplar insatser och resultat till internationella innovationssamarbeten. Både och har fått i uppdrag av regeringen att stödja arbetet med respektive hjälpa regeringen i genomförandet av samverkansprogrammen. Utskottet noterar även att de utsända innovations- och forskningsråden har en tydlig uppgift att underlätta strategiska innovationssamarbeten för svenska företag i utlandet. Slutligen konstaterar utskottet att biföll regeringens proposition 2020/21:60 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för . Ett antal motioner berör även insatser för en konkurrenskraftig industri. Utskottet kan konstatera att regeringen inom ramen för strategin Smart industri utfört ett flertal åtgärder med avsikt att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Det är utskottets uppfattning att det sammanhållna arbetet har skapat en tydlig riktning för omställningen när det gäller digitalisering, hållbarhet, kompetensförsörjning samt innovation och forskning för svenska industriföretag. Här kan noteras bl.a. uppdrag att –2020 främja omställningen mot en smart industri på regional nivå och skapa goda förutsättningar för industrin i hela landet och uppdraget att –2021 främja automation och robotisering inom små och medelstora industriföretag. När det gäller grön teknik och klimateffektiva innovationer är det utskottets uppfattning att ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland. bör inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Detta kräver en konkurrenskraftig och hållbar industri som kan leverera lösningar för en grön omställning och skapa jobb i hela landet. En cirkulär och biobaserad ekonomi är en nödvändighet för näringslivets gröna omställning och bidrar både till att minska negativ påverkan på klimat, miljö och människors hälsa och till att stärka förutsättningarna för svenskt näringsliv på framtida globala marknader. Utskottet vill här påminna om regeringens samverkansprogram för näringslivets klimatomställning och kan konstatera att även om delar av näringslivet står för en betydande del av utsläppen utgör de en avgörande del av lösningen. Därtill vill utskottet påminna om regeringens initiativ Industriklivet och de åtgärder som görs inom ramen för detta initiativ, inklusive det s.k. om utveckling av fossilfri stålproduktion. Utskottet noterar här det utvidgade anslag och ändamål för Industriklivet som godkände för att även kunna finansiera forskning, förstudier och investeringar som rör andra växthusgasutsläpp, såsom vissa förbränningsutsläpp och diffusa utsläpp kopplade till processrelaterade utsläpp, samt strategiskt viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen. Det är även utskottets uppfattning att näringspolitiken bör fokusera på att dels skapa förutsättningar för fler företag i hela landet, dels utveckla nationella och regionala styrkor. Tillgång till information, rådgivning och nätverk har ofta stor betydelse vid nystart samt för små och medelstora företags möjligheter att utvecklas och växa. Den information och rådgivning som staten finansierar eller tillhandahåller ska vara marknadskompletterande och relevant utifrån företagens olika behov och utvecklingsfaser. Här kan utskottet påminna om plattformen och de uppdrag har för att främja jämställt företagande, med särskilt fokus mot företagare och företag i tidiga skeden, mot kvinnor och mot personer med utländsk bakgrund. Utskottet noterar vidare regeringens samlade strategi för sociala företag och bl.a. att stöd till kooperativ utveckling genom ett verksamhetsbidrag till rådgivarorganisationen ges av . Utskottet noterar även att samverkansprogrammet Näringslivets digitala strukturomvandling fokuserar på utmaningar och möjligheter som följer av den digitala strukturomvandlingen och av att nya teknologier införs. När det gäller frågan om ägarskiften anser utskottet att det är viktigt att tillhandahålla goda förutsättningar för ägarskiften i befintliga fåmansföretag för att möjliggöra att upparbetade värden i företag med tillväxtpotential tillvaratas. Utskottet kan konstatera att nya skatteregler trädde i kraft . Syftet med reglerna är att underlätta generationsskiften i fåmansföretag. Reglerna innebär att samma skatteregler ska gälla vid överlåtelse av ett fåmansföretag till en närstående som till en utomstående. Utskottet konstaterar också att skattelättnaden för experter, forskare och andra nyckelpersoner har utvidgats från att gälla av den tidsbegränsade vistelsen i till att i stället gälla högst räknat från den dag vistelsen i påbörjades. Lagändringen trädde i kraft . För att förbättra villkoren för forskning och utveckling i har regeringen även föreslagit sänkt arbetsgivaravgift för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Utskottet noterar att avser att behandla förslaget , och att ändringarna föreslås träda i kraft . När det gäller förslagen i motionerna 2020/21:545 (SD), 2020/21:551 (SD) 2020/21:943 (M), 2020/21:1086 (M) och 2020/21:2886 (SD) yrkande 4 anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktade insatser för att exempelvis främja företagande bland kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser. Jämför reservation 14 (C). m.fl. (S) anför i motion 2020/21:2477 att andelen kvinnor som är företagare fortfarande ligger på en alltför låg nivå och menar att man skulle behöva göra en mer djuplodande analys av kvinnors företagande för att utforma en politik som tar vara på de potentiellt stora vinster som finns på området. Motionärerna vill att regeringen främjar kvinnors företagande genom exempelvis att entreprenörskapsutbildningar anpassas för särskilda grupper och sektorer, att man tar vara på den outnyttjade entreprenörskompetens som finns bland kvinnor och att man stärker egenföretagarnas trygghetssystem. I motion 2020/21:1535 av (M) framförs att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i egenskap av företagare och innovatörer är ett viktigt led i att uppnå ett jämställt samhälle. Kvinnor och män bör därför ha lika förutsättningar att etablera sig som företagare och innovatörer. Motionären anför vidare att om kvinnors innovationskraft ska öka behöver förutsättningarna för tjänsteinnovationer bli bättre. Regeringen bör därför enligt motionären skapa bättre förutsättningar för att öka antalet kvinnor som är innovatörer. (M) framhåller i motion 2020/21:1799 yrkande 1 att det är en strategisk tillväxtfråga att öka kvinnors företagande. Motionären anser att ett jämställt företagande är positivt ur såväl ett tillväxt- som ett rättviseperspektiv, varför det är viktigt att regeringen arbetar systematiskt med denna fråga. I motion 2020/21:2832 av m.fl. (M) konstateras att företagande är betydligt vanligare bland män än kvinnor i samt att kvinnor är underrepresenterade som företagare i en majoritet av näringslivets branscher. Motionärerna menar att kvinnors val av utbildning och yrke och huruvida man ska starta och driva företag påverkas av strukturella faktorer. (M) anger i motion 2020/21:2961 att utrikes födda företagare är en viktig resurs i som skapar jobb. Problem som utrikes födda företagare upplever är bl.a. att det är svårt att hitta finansiering och att myndighetsinformation ofta endast är på svenska. Motionären anser därför att regeringen bör göra en översyn av frågan om utrikes föddas möjlighet att starta och driva företag i . I motion 2020/21:3016 av och (båda M) framförs att behöver fler entreprenörer och att unga människor som vill starta eget bör uppmuntras, för att på så sätt skapa jobb åt sig själva och andra. Motionärerna anser därför i yrkande 1 att regeringen bör omprioritera resurser till ökade satsningar på Drivhuset. Vidare anser motionärerna i yrkande 2 att regeringen bör se över möjligheterna för Drivhusets verksamhet att även omfatta studenterna på . I yrkande 3 anförs att regeringen även bör etablera Drivhuset på fler orter. (SD) anför i motion 2020/21:549 att nyutexaminerade ungdomar ofta är mer benägna än äldre att ta risker för att kunna genomföra sina företagsidéer, men ändå väljer många att avstå på grund av den ekonomiska osäkerhet som ett nystartat företag innebär. Motionären anser därför att regeringen bör utreda ett starta eget-lån för unga vuxna för att stimulera företagandet. I motion 2020/21:2886 av m.fl. (SD) yrkande 5 framhåller motionärerna vikten av att underlätta för unga entreprenörer. Motionärerna föreslår att en nationell företagsfond för ungdomar bildas och drivs i regi i samarbete med näringslivet för att underlätta för ungdomar att få finansiering. I kommittémotion 2020/21:2926 av m.fl. (C) framhålls att kvinnors möjlighet att starta och driva företag behöver stärkas ytterligare. Motionärerna vill därför se insatser för unga, för kvinnor inom vården och för invandrade kvinnor. Enligt yrkande 8 bör uppmana regeringen att fördela statens insatser för företagande i form av riskkapital, rådgivning och stöd jämnt mellan kvinnor och män. Motionärerna föreslår även en särskild satsning på kvinnor med utländsk bakgrund för att de lättare ska kunna välja företagande som ett sätt att få ett jobb. Enligt yrkande 26 bör regeringen se över möjligheten att återupprätta och utöka programmet Investera i invandrarkvinnor. Vidare bör regeringen enligt yrkande 27 även att regeringen bör ge i uppdrag att utvärdera och se över möjligheten att återinrätta Winnet . Enligt yrkande 28 bör regeringen dessutom arbeta för fler kvinnor på ledande positioner genom att skapa goda förutsättningar för kvinnors företagande. Slutligen menar motionärerna att det ojämställda ägandet, där kvinnors ägande ligger på efterkälken oavsett om det handlar om aktier, bolag, fastigheter, mark eller skog, är ett strukturellt och ekonomiskt jämställdhetsproblem. Till och med tillgången till fakta och statistik om kvinnors företagande, kvinnors ledning av företag och kvinnors ägande av företag är bristfällig, vilket leder till ett osynliggörande som enligt motionärerna måste åtgärdas, varför man efterfrågar förbättrade förutsättningar för och kunskap om kvinnors ledning och ägande av företag. Alireza Akhondi m.fl. (C) vill i kommittémotion 2020/21:3283 stärka kvinnors möjligheter att starta och driva företag. Enligt yrkande 4 bör regeringen se över kriterierna för de generella företagsstöden för att främja kvinnors företagande på lika villkor. I motion 2020/21:619 konstaterar (C) att behöver fler företag som drivs av kvinnliga företagare. Enligt motionären kommer riskkapital ytterst sällan kvinnor till del. Motionären förordar därför i yrkande 1 riktade insatser för att öka andelen riskkapital som går till kvinnors företagande. Vidare förordas i yrkande 2 åtgärder för att främja unga kvinnors möjligheter att starta egna företag. Därtill förordar motionären i yrkande 3 att delar av statens landsbygdspengar ska vikas till kvinnor som vill driva företag, då en högre andel kvinnor driver företag inom servicebranschen som bidrar till att hålla landsbygden levande. Strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor tog 2015 fram en nationell strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor 2015–2020. Strategins syfte var att bidra till en utveckling av statens företagsfrämjande på nationell, regional och lokal nivå för att nå det långsiktiga målet att kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund och ålder, ska kunna ta del av företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Enligt uppgifter från avser att göra en utvärdering av strategin. Utvärderingen förväntas bli klar innan slutet av 2021. Utvärderingen ska bedöma om strategin har uppfyllt sin målsättning och om den är relevant eller behöver uppdateras. Kommissionen för jämställda livsinkomster