bet · H801SoU13 · 2021-02-25 00:00:00 — Inom ramen för satsningen har fördelat medel till Minds Självmordslinje, Äldre-linjen samt till andra telefon- och webbaserade stödverksamheter som riktar sig till barn, unga, vuxna och äldre samt till män och kvinnor, flickor och pojkar. har också fördelat extra medel till dessa verksamheter med anledning av spridningen och konsekvenserna av covid-19. […] Regeringen har, med anledning av covid-19, även tilldelat regionerna i syfte att utveckla och stärka digitala kontaktmöjligheterna till verksamheter som möter patienter med psykisk ohälsa. Vidare har regeringen en pågående satsning på 1177, inom ramen för arbetet med Vision e-hälsa 2025, som syftar till att utveckla och modernisera första linjens digitala vård. För ändamålet fördelas 2020 inom ramen för överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) om en god och nära vård. Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om äldres hälsa under pandemin (fr. 2020/21:494). Socialministern framförde följande: har frågat mig vilka specifika hälsofrämjande insatser som regeringen avser att genomföra för att motverka en försämrad psykisk och fysisk hälsa hos äldre under den pågående pandemin. […] Kommunerna får också ett stöd som uppgår till för att motverka ensamhet bland äldre samt insatser för ökad kvalitet i vården och omsorgen om personer med demenssjukdom. Denna satsning pågår . Regeringen presenterade vidare, , en satsning på för att stödja civilsamhällets insatser för människor i socialt särskilt utsatta situationer och för att motverka äldres ensamhet under coronapandemin. Av dessa medel riktas 50 miljoner till att motverka äldres ensamhet och isolering. finns också statsbidraget till ideella organisationer för insatser som bidrar till att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre. Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra insatser i syfte att bidra till tillgänglighet och användning av it och elektroniska kommunikationstjänster för äldre inom äldreomsorgen och de som befinner sig i isolering. Regeringen har också fördelat till kommunerna och till regionerna för att öka kontaktmöjligheterna och minska isolering bland personer med psykisk ohälsa respektive bland äldre. Motionsyrkanden om insatser på området psykisk hälsa, en nationell strategi för området psykisk ohälsa och kompetens m.m. behandlades senast i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU10 Frågor om psykisk ohälsa. följde utskottet (prot. 2019/20:100). Tillkännagivande om insatser för hbtq-personers psykiska hälsa I betänkande 2019/20:SoU5 Folkhälsofrågor föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att uppdra åt lämplig myndighet att föreslå förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa. följde utskottet (rskr. 2019/20:173). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 25): Olika studier visar att förekomsten av psykisk ohälsa är högre bland hbtq-personer än hos befolkningen i allmänhet. Skillnaderna i ohälsa är ett av de tydligaste uttrycken för att diskriminering påverkar många hbtq-personers liv. Därför är det av stor vikt att hbtq-frågorna beaktas både inom folkhälsoarbetet och inom hälso- och sjukvården. Utskottet ser positivt på det arbete som görs inom och på detta område men anser att det behövs ytterligare åtgärder. För att minska skillnader i ohälsa mellan hbtq-personer och övriga behövs det enligt utskottet riktade förebyggande insatser för denna grupp samt bättre kunskap om gruppens villkor och levnadsförhållanden. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att föreslå förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motion […] bör bifallas. Utskottet välkomnar och uppdrag om en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention (S2020/06171/FS). Målsättningen är att stärka den statliga styrningen, skapa bättre förutsättningar för samordning och samverkan samt öka kvaliteten, effektiviteten och långsiktigheten. Grundläggande utgångspunkter för strategin ska vara en god, jämlik och jämställd psykisk hälsa i hela befolkningen med särskilt fokus på det främjande och förebyggande arbetet. I arbetet ska bl.a. jämställdhetsperspektivet beaktas och särskild hänsyn tas till de grupper som löper störst risk att utveckla psykisk ohälsa, t.ex. äldre och hbtq-personer. Utskottet uppmärksammar även att förslagen i slutbetänkandena Rätt stöd till psykisk hälsa (SOU 2021:6) och För att börja med något nytt måste man sluta med något gammalt – Förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa (SOU 2018:90) bereds inom . Utskottet noterar vidare av fysisk aktivitets arbete, samt övriga uppdrag till och på området psykisk hälsa. Med det anförda anser utskottet att någon åtgärd inte behövs med anledning av motionerna 2020/21:993 (M) yrkande 2, 2020/21:1623 (SD) yrkandena 52–54, 2020/21:2033 (SD) yrkandena 37–39, 2020/21:2193 (S), 2020/21:2325 (SD) yrkandena 7 och 9, 2020/21:2952 (C) yrkande 9, 2020/21:3637 (MP) yrkandena 16, 18 och 31 samt 2020/21:3706 (M). Några motionsyrkanden tar upp frågan om kompetens. Utskottet noterar inledningsvis att överenskommelsen mellan staten och SKR om insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention –2022 bl.a. ska stödja ett fortsatt utvecklingsarbete samt bidra till bättre förutsättningar för regioner och kommuner att arbeta utifrån bästa tillgängliga kunskap. Utskottet vill i detta sammanhang även lyfta fram överenskommelsen mellan staten och SKR om God och nära vård 2021 och då särskilt satsningen på 3,3 miljarder till omställning för medarbetare i vården. Vidare konstaterar utskottet att det nationella vårdkompetensrådet har i uppdrag att långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom vården. Utskottet noterar även uppdrag om samordning m.m. Mot denna bakgrund anser utskottet att någon åtgärd inte behövs med anledning av motionerna 2020/21:741 (S), 2020/21:2027 (SD) yrkande 25 och 2020/21:2773 (KD) yrkande 5. Motionerna bör avslås. Psykisk hälsa bland barn och unga Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om psykisk hälsa bland barn och unga samt neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (V), 8 (L), 9 (M, KD) och 10 (SD). Psykisk hälsa bland barn och unga I kommittémotion 2020/21:3362 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att ”kömiljarden” kopplas till en förstärkt vårdgaranti för barn- och ungdomspsykiatrin. Motionärerna anför att det behövs en helhetssyn på patientens vårdbehov och att fokus bör vara riktat på tydliga resultat. I motion 2020/21:957 av (M) begärs ett tillkännagivande om att snabba insatser behövs för att hjälpa barn och ungdomar med psykisk ohälsa. I kommittémotion 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör besluta om riktade insatser för att bekämpa den psykiska ohälsan hos placerade och tidigare placerade barn och unga. Motionärerna anför att forskning visar att familjehemsplacerade barn har mycket höga risker för framtida problem som missbruk, kriminalitet och psykisk ohälsa. I kommittémotion 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att beroende och psykisk ohälsa bör inkluderas i ungdomsmottagningarnas uppdrag. Motionärerna anför att det finns ungdomsmottagningar som inkluderar alkohol- och drogrådgivning i sin verksamhet, men det arbetet behöver utvecklas. I kommittémotion 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om barnrättsperspektiv på psykiatrin. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om barn vars närstående är frihetsberövade (yrkande 32). Motionärerna anför att barnen bör ges en bättre start i livet genom organisationer som har metoder och kunskap som stöder dem. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om särskilda insatser för unga vuxna. Motionärerna anför att unga vuxna kan behöva särskilda insatser, och vissa regioner har också inrättat psykiatri för unga 18–eller 18–. I kommittémotion 2020/21:2033 av m.fl. (SD) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa en nationellt standardiserad och högkvalitativ utredningsprocess för diagnostisering av neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att ska få i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för en jämlik vård vid neuropsykiatrisk diagnos (yrkande 25). Vidare begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till riktade kunskapsinsatser för att öka kunskapen om neuropsykiatriska diagnoser i samhället (yrkande 26). I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 82 begärs ett tillkännagivande om att fysioterapeuter, arbetsterapeuter och beteendevetare kan bidra till en bättre hälsa och i ett tidigt skede ge ändamålsenligt stöd exempelvis till elever som uppvisar tecken på neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. Bakgrund och pågående arbete Regeringens strategi för området psykisk hälsa I överenskommelsen om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2016 mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) redovisade regeringen en strategi för statens insatser inom området psykisk hälsa –2020 (S2015/08176/FS). Strategin och arbetet inför en kommande nationell strategi beskrivs närmare i avsnittet Insatser på området psykisk hälsa. I arbetet med den kommande strategin ska bl.a. barnrättsperspektivet, ungdomsperspektivet och funktionshinderperspektivet beaktas. Särskild hänsyn bör vidare tas till de grupper som löper störst risk att utveckla psykisk ohälsa eller att begå självmord, t.ex. barn och unga, unga som varken arbetar eller studerar och personer med funktionsnedsättningar. Överenskommelse om insatser inom området psykisk hälsa Insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention – Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) 2021–2022 godkändes . Överenskommelsen omfattar totalt till regionerna för insatser som syftar till att stärka barn- och ungdomspsykiatrin, främja psykisk hälsa samt förebygga psykisk ohälsa bland barn och unga. Medlen ska gå till insatser i vårdkedjan som syftar till att korta köerna i barn- och ungdomspsykiatrin och att utveckla och stärka första linjens vård. Genom att tidigt möta den psykiska ohälsan bland barn och unga kan behovet av insatser från barn- och ungdomspsykiatrin minska. Utöver detta fördelas till ungdomsmottagningarna för arbetet med att främja psykisk hälsa och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga. Medlen fördelas efter andelen barn och unga 0–i respektive region. Överenskommelsen finns närmare beskriven i avsnittet Insatser på området psykisk hälsa. Insatser för att främja psykisk hälsa Regeringen anför i budgetpropositionen att –2020 har de medel som avsätts till insatser inom området fördubblats från 2015 till 2020. Barn och unga är en särskilt viktig målgrupp för regeringens insatser inom området (prop. 2020/21:1 utg. omr. 9, s. 83). Regeringen anser att tillgängligheten till psykiatrin behöver förbättras ytterligare och har regeringen fortsatt sin satsning på en förbättrad tillgänglighet för barn och ungdomar med psykisk ohälsa. 2020/21:1 utg. omr. 9, s. 32). För att möta de negativa effekterna av covid-19, främja psykisk hälsa, förebygga psykisk ohälsa, stärka psykiatrin samt suicidprevention föreslår regeringen en ökning med . Medlen ska bl.a. användas till att stärka tillgängligheten och kvaliteten i vård, omsorg och andra stödinsatser för personer med psykisk ohälsa, exempelvis på grund av våldsutsatthet eller sexuella övergrepp (prop. 2020/21:1 utg. omr. 9, s. 46–47). Regeringen poängterar att psykiatrin ska stärkas och att ett mål om en köfri barn- och ungdomspsykiatri ska slås fast. 2020/21:1 utg. omr. 9, s. 108). ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156). Utredningsuppdrag om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga Regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (S 2019:05, dir. 2019:93). I direktiven noteras att behovet av att se över en sammanhållen barn- och ungdomshälsovård har lyfts fram i flera tidigare utredningar som bl.a. föreslagit sammanhängande barn- och ungdomshälsovård från 0–. Utredaren ska särskilt belysa hur eventuella organisatoriska förändringar påverkar elevhälsan och ungdomsmottagningarna och förutsättningarna för att stödja barn och unga, och belysa och analysera konsekvenserna av förslagen för barn och unga, med särskilt fokus på grupper som i dagens system inte får sina behov av sjukvårdande och hälsofrämjande insatser tillräckligt tillgodosedda. Utredaren ska bl.a. utreda förutsättningarna för en sammanhållen och resurseffektiv god och nära vård för barn och unga, bedöma hur barn och unga med lättare psykisk ohälsa ska kunna erbjudas ändamålsenligt stöd, och lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska i sitt uppdrag utgå från ett barnrätts- och ungdomsperspektiv och ta hänsyn till närståendeperspektivet. Uppdraget att utreda förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga ska redovisas . ska uppdraget att främja utvecklingen av en sammanhållen god och nära vård för barn och unga med bl.a. psykisk ohälsa delredovisas. Övriga delar av uppdraget ska redovisas . Slutbetänkande om rätt stöd till psykisk hälsa Utredningen utveckling för god och nära vård lämnade sitt slutbetänkande – Rätt stöd till psykisk hälsa (SOU 2021:6). Utredningen föreslår bland annat att det ska synliggöras i primärvårdens grunduppdrag att primärvården svarar för hälso- och sjukvård avseende både fysisk och psykisk ohälsa. Utredningen finns närmare beskriven ovan under avsnittet Insatser på området psykisk hälsa. Förslagen i betänkandet bereds inom . Nationella riktlinjer för vård och stöd vid adhd och autism redovisade rapporten av nationella kunskapsstöd inom området neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (S2018/02499/FS). framhöll i rapporten bl.a. att det råder samsyn mellan olika professioner i vården och skolan att vården och stödinsatserna vid neuropsykiatriska funktionsnedsättningar för barn och unga behöver förbättras. Ett verktyg för detta är nationella riktlinjer som behövs eftersom det förekommer skillnader i hur olika verksamheter utreder och behandlar neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och eftersom ny kunskap utvecklats och ny forskning tillkommit . Vidare konstaterade att tillgången till vård och stöd varierar regionalt. meddelade att man arbetar med att ta fram nationella riktlinjer för vård och stöd vid adhd och autism, och planerar att publicera en remissversion (). Delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården Regeringen beslutade att en kommitté i form av en delegation ska verka för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, med fokus på kortare väntetider (dir. 2020:81). I direktiven för delegationen konstateras att det för barn- och ungdomspsykiatrin, BUP, finns en målsättning om en förstärkt vårdgaranti som innebär att barn och ungdomar inte ska behöva vänta än på en första bedömning samt på en fördjupad utredning eller behandling. Enligt januariavtalet ska ett mål om en köfri BUP slås fast. Delegationen ska bedöma om målsättningen till första bedömning och till fördjupad utredning eller behandling inom BUP bör kvarstå och i så fall regleras som en del av en differentierad vårdgaranti, och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska slutredovisas . Uppdrag om tidiga och samordnade insatser för barn och unga m.m. Regeringen gav och i uppdrag att tillsammans genomföra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). Genom ett tilläggsuppdrag fick samma myndigheter i uppdrag att rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck (U2020/00363/S). Uppdraget ska slutredovisas . För att stimulera arbetet med att stödja barn som anhöriga har fått i uppdrag från regeringen att –2020 stärka stödet till barn i familjer med missbruk, psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning eller där våld förekommer, i enlighet med regeringens samlade strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelpolitiken, den s.k. ANDT-strategin (S 2017/01014). pågår arbetet med en proposition om en ny ANDT-strategi, vilken enligt propositionsförteckningen planeras att presenteras . Uppdrag till om samordning m.m. Av regleringsbrev för framgår att ska bygga upp och utveckla samordningen av det nationella arbetet inom området psykisk hälsa. Uppdraget ska slutredovisas till . Vidare framgår att ska stödja kunskapsutveckling på regional och lokal nivå samt inom den ideella sektorn inom området psykisk hälsa. Uppdraget ska genomföras i samverkan med den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) och de regionala resurscentrumen för psykisk hälsa, liksom i lämpliga delar med t.ex. när det gäller att stärka stödet till barn som växer upp i familjer med missbruk eller psykisk ohälsa eller där våld förekommer, samt utvecklingen av hälso- och sjukvårdens arbete med våldsutsatta och våldsutövare. Uppdraget ska enligt regleringsbrev för slutredovisas till . Uppdragen finns närmare beskrivna i avsnittet Insatser på området psykisk hälsa. Uppdrag till om stärkt hälsa för placerade barn Regeringen gav i uppdrag att genomföra utvecklingsinsatser för att långsiktigt stärka förutsättningarna för att placerade barn och unga ska få tillgång till en god hälso- och sjukvård, tandvård och en obruten skolgång. ska dels se över behovet av kunskap och stödmaterial inom den sociala barn- och ungdomsvården, hälso- och sjukvården och tandvården, dels vidta kunskapshöjande insatser i syfte att stödja huvudmän samt yrkesverksamma i berörda verksamheter. Särskilt fokus i uppdraget ska ligga på psykiatrisk och psykologisk vård. ska lämna en delredovisning, med en plan för uppdragets genomförande, . Myndigheten ska därefter , –2023, delredovisa uppdraget. Uppdraget ska slutredovisas . Uppdrag till social utvärdering social utvärdering (SBU) fick i uppdrag att utvärdera insatser för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga (S2020/01043/FS). Inom ramen för uppdraget ska SBU se över det vetenskapliga underlaget när det gäller strukturerade manualbaserade interventioner (program) för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga i åldern 2–. SBU ska också identifiera kunskapsluckor inom området, bidra till att belysa områden som det behöver forskas på och peka på utvecklingsbehov inom det förebyggande och främjande området såvitt gäller barns och ungas psykiska hälsa. Uppdraget ska slutredovisas . Svar på en skriftlig fråga Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om barnrättsperspektiv inom psykiatrin (fr. 2019/20:2074). Socialministern framförde följande: har frågat mig hur jag avser att arbeta för att ska inkorporeras med syftet att kunna skapa ett mer barnrättsbaserat synsätt inom barn- och ungdomspsykiatrin. Jag vill inledningsvis understryka vikten av att barns rättigheter tillvaratas inom barn- och ungdomspsykiatrin. Regeringen har arbetat målmedvetet för att stärka barns rättigheter. röstade för regeringens förslag att göra till svensk lag. För att som lag ska få genomslag i praktiken beslutade regeringen tillsammans med den nya lagen om ett flertal åtgärder som sammantaget syftar till att stärka barnets rätt bland olika aktörer på olika nivåer i samhället. Dessa nationella åtgärder stödjer det arbete på regional och lokal nivå som ytterst kommer att avgöra hur väl lever upp till principer och krav. är det viktigt att huvudmännen intensifierar arbetet och kontinuerligt höjer ambitionsnivån i kompetensutvecklingen av personalen. De samlade insatserna på alla nivåer bidrar till ett mer barnrättsbaserat synsätt inom barn- och ungdomspsykiatrin och andra verksamheter som möter barn. Motionsyrkanden om psykisk hälsa bland barn och unga, förebyggande arbete och väntetider m.m. och ungdomsmottagningar behandlades senast i socialutskottets betänkande 2018/19:SoU15 Frågor om psykisk hälsa. följde utskottet (rskr. 2018/19:193). Motionsyrkanden om riktade insatser för att förbättra den psykiska hälsan hos placerade barn och unga behandlades senast i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU9 Socialtjänst och barnfrågor. följde utskottet (rskr. 2019/20:309). Utskottet konstaterar inledningsvis att och i sitt arbete med en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention bl.a. ska beakta barnrätts-, ungdoms-, och funktionshindersperspektiven (S2020/06171/FS). Utskottet välkomnar vidare insatserna på området psykisk hälsa. Utskottet noterar också utredningsuppdraget om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (S 2019:05, dir. 2019:93), samt övriga uppdrag till bl.a. och . Med det anförda anser utskottet att någon åtgärd inte behövs med anledning av motionerna 2020/21:169 (V) yrkande 14, 2020/21:957 (M), 2020/21:2035 (SD) yrkande 16, 2020/21:3275 (L) yrkandena 28 och 32, 2020/21:3362 (M) yrkande 4 och 2020/21:3637 (MP) yrkande 28. Motionerna bör avslås. I ett par motioner berörs insatser för barn med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att håller på att ta fram nationella riktlinjer för vård och stöd vid adhd och autism. Mot denna bakgrund anser utskottet att någon åtgärd inte behövs med anledning av motionerna 2020/21:2033 (SD) yrkandena 24–26 och 2020/21:3626 (KD) yrkande 82. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om psykiatrisk tvångsvård. Jämför reservation 11 (SD). I kommittémotion 2020/21:2033 av m.fl. (SD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att bältesläggning inte ska användas som tvångsåtgärd och därför ska fasas ut. Motionärerna anför att tvångsåtgärden kan vara mycket traumatisk och få allvarliga följder. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om omvänt kravförhållande. Motionärerna anför att patienter som balanserar på gränsen till att bli tvångsomhändertagna får följa strikta planer, ofta med medicinering. Det måste finnas en tydlig plan för vilka insatser som samhället ska ge som stöd till den enskilde och vad som ska ske om det inte fungerar, vem som ska signalera om det och vart individen kan vända sig. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om minskat tvång inom psykiatrin (yrkande 30). Vidare begärs ett tillkännagivande om psykologer och tvångsvård (yrkande 44). Motionärerna menar att ett fält där läkare kan avlastas och där psykologer skulle kunna göra bedömningen är vid beslut om tvångsvård. Frågan behöver utredas framöver och såväl risker som möjligheter behöver då sammanvägas. Av 1 § första stycket lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, förkortad LPT, framgår att föreskrifterna i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och patientlagen (2014:821) gäller all psykiatrisk vård. Kompletterande föreskrifter om psykiatrisk vård som är förenad med frihetsberövande och annat tvång (tvångsvård) ges i LPT. Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård finns också i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, förkortad LRV (1 § andra stycket LPT). Tvångsåtgärder vid vård enligt LPT och LRV får användas endast om de står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Är mindre ingripande åtgärder tillräckliga ska de användas (2 a § första stycket LPT och 2 a § första stycket LRV).