bet · H801SoU7 · 2021-01-21 00:00:00 — kom det in totalt 2 661 anmälningar till DO. Av dessa rörde 804 diskriminering som har samband med funktionsnedsättning, varav 394 rörde bristande tillgänglighet. Anmälningarna som rör funktionsnedsättning har främst handlat om upplevd diskriminering inom arbetslivet, utbildningsområdet, samt handel med varor och tjänster (). Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillgängliga medier har i uppdrag att vara ett nationellt för tillgängliga medier och arbeta för att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar, oavsett läsförmåga eller funktionsnedsättning. () har i regleringsbrevet getts i uppdrag att med utgångspunkt i det nationella målet för funktionshinderspolitiken, samt målen för Agenda 2030, redovisa data för att möjliggöra uppföljning av levnadsvillkoren för flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. I uppdraget ges SCB möjlighet att bl.a. lämna förslag till hur befintliga data i större utsträckning kan användas för att följa upp funktionshinderspolitiken samt kostnader för detta. Av SCB:s rapport ingen utanför – Statistisk lägesbild av genomförandet av Agenda 2030 i framgår att det finns flera områden där det saknas statistik för att bilden över utsattheten ska bli komplett. Exempel på ett sådant område är personer med funktionsnedsättning, inklusive barn med funktionsnedsättning, där det finns utmaningar i den statistiska uppföljningen. SCB framhåller att en av de viktigaste slutsatserna som kan dras av innehållet i rapporten är att på en övergripande nivå kan bl.a. personer med olika typer av funktionsnedsättningar sägas vara särskilt sårbara för vissa typer av utsatthet som lämnar människor utanför i utvecklingen mot ett mer hållbart samhälle. Kommuner och Regioners positionspapper För att tydliggöra SKR inriktning när det gäller funktionshinder har ett s.k. positionspapper tagits fram. Positionspapperet redovisar utgångspunkter, vägledande principer, frågor som är gemensamma för flera sektorer och frågor inom sektorer. SKR vill lyfta fram hur kommuner och regioner kan bidra till att utjämna skillnader och undanröja hinder så att personer med funktionsnedsättning kan bli delaktiga i samhället på lika villkor (). Dokumentet antogs av . Det ska utgöra en vägledning för SKR:s arbete och göra SKR till en tydligare aktör i det funktionshinderspolitiska samtalet. Positionspapperet omfattar 72 punkter inom olika områden där SKR anser att det är särskilt viktigt att uppmärksamma delaktighet och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Dokumentet innehåller också positioner med krav på regeringen och myndigheter. På webbplatsen finns kvalitetssäkrad kunskap från flera myndigheter och andra aktörer. vänder sig till dem som arbetar nära personer med behov av insatser inom hälsa, vård och omsorg. är ansvarig utgivare i samverkan med , , , social utvärdering (SBU), SKR och (). Under området Funktionshinder på finns bl.a. en yrkesintroduktion för baspersonal som arbetar med personer med funktionsnedsättning och utbildningsmaterial om bemötande inom social-tjänsten och om våld mot kvinnor med funktionsnedsättning. Utredningen socialtjänst överlämnade sitt betänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) . I betänkandet lyfts betydelsen av ett gott bemötande. Utredningen framhåller att mötet med den enskilde är en av de viktigaste faktorerna för god kvalitet i och att den enskildes kontakter med som myndighet, enligt förvaltningslagen, ska vara smidiga och enkla, och att den enskilde ska få sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina intressen, är inte tillräckligt för att ska beakta bemötande som en central kvalitetsaspekt i alla delar av sitt arbete. I betänkandet anges att utan ett väl fungerande bemötande vill och vågar människor inte söka stöd och hjälp vid behov. För att markera betydelsen av ett respektfullt bemötande och kopplingen mellan bemötande och god kvalitet, föreslår utredningen att det i socialtjänstlagen ska anges att enskilda ska bemötas på ett respektfullt sätt utifrån sina förutsättningar och behov. Motionsyrkanden om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och bemötande behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU8 Stöd till personer med funktionsnedsättning. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 14–15). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:114). Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet beaktas. Utskottet vill framhålla vikten av de angelägna frågorna som lyfts fram i motionerna och att rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning i grunden är en demokratifråga. Utskottet anser att det är viktigt att FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning faktiskt verkställs i samhället. Utskottet välkomnar därför de initiativ som har tagits för att stödja och följa upp att konventionen följs. Utskottet har tagit del av att har lämnat en rapport till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning om de åtgärder som vidtagits för att verkställa skyldigheter enligt konventionen. Utskottet vill även påminna om att ett förslag som lämnades av utredningen i funktionshinderspolitiken var att myndigheterna ska ha god kunskap om och ska verka för att öka kunskapen om konventionen i samhället. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:2953 (C) yrkande 57. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet noterar att Myndigheten för tillgängliga medier har i uppdrag att vara ett nationellt för tillgängliga medier och att arbeta för att alla ska ha tillgång till bl.a. samhällsinformation utifrån sina förutsättningar. Utskottet välkomnar att MFD har fått i uppdrag att stödja kommunerna med kunskap om hur välfärdstekniska lösningar kan bidra till ökad självständighet och delaktighet. Utskottet påminner också om SKR:s positionspapper och att SKR vill lyfta fram hur kommuner och regioner kan bidra till att utjämna skillnader och undanröja hinder så att personer med funktionsnedsättning kan bli delaktiga i samhället på lika villkor. De statliga myndigheterna har även ett ansvar för att utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderspolitiska målen. Myndigheterna ska också se till att lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Utskottet förutsätter att det även fortsättningsvis bedrivs ett aktivt arbete inom området. Utskottet finner inte skäl att föreslå några åtgärder med anledning av motionerna 2020/21:2032 (SD) yrkande 42 och 2020/21:2953 (C) yrkande 56. Utskottet vill understryka att personer med funktionsnedsättningar precis som alla andra människor ska få sina mänskliga rättigheter tillgodosedda och känna sig trygga och säkra. Utskottet ser mycket allvarligt på de frågor som motionärerna lyfter om våld mot personer med funktionsnedsättning och det är också mot den bakgrunden som utskottet fick information om LSS-boenden från , SKR och . Utskottet noterar vidare att det finns olika typer av utbildningsmaterial och information på webbplatsen om bl.a. våld och utsatthet hos personer med funktionsnedsättning. Utskottet avser att följa frågan om våld och utsatthet hos personer med funktionsnedsättning mycket noga och förutsätter att frågan har hög prioritet hos regeringen. Utskottet anser därmed inte att det finns anledning för utskottet att ta något initiativ med anledning av motionerna 2020/21:2032 (SD) yrkande 62 och 2020/21:2996 (KD) yrkande 19. När det gäller frågor om bemötande av personer med funktionsnedsättning vill utskottet uppmärksamma att Utredningen socialtjänst framhåller betydelsen av ett respektfullt bemötande i sitt betänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag. Utskottet vill peka på det uppdrag som MFD har att bidra till att funktionshindersperspektivet får ett större utrymme i offentliga aktörers arbete med Agenda 2030. Utskottet understryker betydelsen av ett respektfullt och kompetent bemötande men anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motion 2020/21:2996 (KD) yrkandena 17 och 18. Utskottet anser att frågorna som motionärerna uppmärksammar om äldre med funktionsnedsättning är av mycket stor vikt. Utskottet förutsätter att berörda aktörer bedriver ett aktivt arbete för att även rättigheter och levnadsvillkor hos äldre personer med funktionsnedsättning tillgodoses och att de kan känna trygghet och frihet. Utskottet anser dock inte att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:2953 (C) yrkande 59. Utskottet har uppmärksammat att betänkandet och svensk rätt överlämnades till regeringen och bereds inom . Utskottet ser framemot att följa arbetet. MFD har vidare tagit fram en handlingsplan för att myndigheten ska kunna arbeta mer systematiskt med att integrera ett barnrättsperspektiv i myndighetens alla delar. publicerade MFD också en vägledning för hur olika aktörer metodmässigt kan gå tillväga när en internationell konvention som ska tolkas och tillämpas. Även har fått uppdrag med anledning av och ska bl.a. genomföra utbildningsinsatser om den nämnda vägledningen. Utskottet ser positivt på de genomförda uppdragen och det pågående arbetet. Mot den bakgrunden finner utskottet inte att det finns anledning att vidta något initiativ med anledning av motion 2020/21:2996 (KD) yrkande 1 som därmed avstyrks. Utskottet har uppmärksammat att SCB i sin rapport ingen utanför framhåller att det finns brister i den statistiska uppföljningen när det gäller personer med funktionsnedsättning. Även i resultatredovisning i budgetpropositionen konstaterar regeringen att det saknas jämförbara indikatorer för funktionshinderspolitiken . Utskottet delar motionärens uppfattning om vikten av att ha tillgänglig och tillförlitlig statistik samt jämförbara indikatorer för att kunna följa upp funktionshinderspolitiken. Statistiken är av betydelse inte minst som underlag vid beslut om insatser och stöd. Utskottet förutsätter att regeringen och myndigheterna fortsätter att arbeta för att få fram sådan statistik. Utskottet finner inte att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:167 (V) yrkande 13, som därför avstyrks. Utskottet kan konstatera att det är flera myndigheter som har i uppdrag att följa upp funktionshinderspolitiken. Utskottet finner därför inte att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:1917 (S). Motionsyrkandet bör avslås. Stöd till personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändringar i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och assistansersättningen, ersättningssystem för assistans, stöd till anhöriga, habiliteringsersättning och daglig verksamhet, utförande av personlig assistans, ledsagarservice och ledsagning samt kontroll och tillståndsprövning. Jämför reservation 9 (SD, KD), 10 (SD), 11 (V), 12 (KD), 13 (SD), 14 (KD), 15 (SD, KD), 16 (C), 17 (V), 18 (SD), 19 (KD), 20 (SD), 21 (KD), 22 (L), 23 (SD), 24 (KD) och 25 (KD). LSS och grundläggande behov I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om en översyn av de grundläggande behoven. I yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att samtliga grundläggande behov ska vara assistansgrundande i sin helhet. I yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt återställa rätten till personlig assistans för det grundläggande behovet kommunikation. I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att samtliga grundläggande behov i sin helhet ska vara assistansgrundande. Motionärerna framhåller att det finns både personliga och samhällsekonomiska effekter av att alla bidrar och hjälper till i samhället, utifrån sina egna unika förutsättningar. I partimotion 2020/21:3543 av m.fl. (KD) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att samtliga grundläggande behov ska vara assistansgrundande i sin helhet. Övriga frågor om LSS och assistansersättning I kommittémotion 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning i syfte att stärka lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Motionärerna framhåller att utredningen ska ha som målsättning att återupprätta lagens grundintentioner. I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att verka för en översyn av systemet med assistansersättning vid sjukhusvistelse. I yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att ett nytt system bör införas innan tvåårsomprövningarna åter börjar tillämpas. I motion 2020/21:2195 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över rätten till personlig assistans. Motionärerna pekar bl.a. på att stödet behöver vara mer omfattande och anpassat efter dagliga behov som att klä på sig, förflytta sig m.m. I motion 2020/21:2232 av Kopparklint (M) föreslås ett tillkännagivande om särskilda skäl i LSS. Motionären pekar på att det krävs särskilda skäl för att få ha assistans i skola och daglig verksamhet. I motionen framhåller motionärerna att en sådan ändring skulle innebära helt andra möjligheter att ta till sig kunskaper i skolan, skapa arbetsmöjligheter efter skolan och bevara den personliga integriteten. I motion 2020/21:2785 av Kopparklint och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att systemet för att bedöma ersättningsmodell och assistansrätt ska förtydligas och förenklas. Motionärerna framhåller att det finns en stor osäkerhet om hur tolkar, bedömer och beslutar om bl.a. assistansrätten vid olika förändringar i levnadssättet. I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att en lämplig myndighet ska se över det s.k. makeansvaret. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om omprövning av behovet av assistans. Motionärerna framför att tvåårsomprövningarna av assistansersättningen inte ska införas förrän lagstiftningen säkerställer att samtliga grundläggande behov anses vara assistansgrundande i sin helhet. I yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att inkludera utövande av arbete i de grundläggande behov som ger rätt till personlig assistans. I motion 2020/21:3589 av och Kopparklint (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att utveckla den personliga assistansen. Motionärerna lämnar förslag om bl.a. personlig assistans för barn , huvudmannaskap och kontroll. I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt ta fram en långsiktigt hållbar finansieringsmodell för assistansersättningen. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om en höjning av schablonen för timersättningen motsvarande löneutvecklingen. Motionärerna pekar bl.a. på att av assistanssamordnarna har varit tvungna att göra neddragningar. I kommittémotion 2020/21:2996 yrkande 9 av m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om en långsiktigt hållbar indexbaserad finansieringsmodell för timschablonen för assistansersättningen. Motionärerna menar att det är nödvändigt för att säkerställa att seriösa arbetsgivare med kollektivavtal ska kunna bedriva personlig assistans med kvalitet. I yrkande 10 samma motion föreslås ett tillkännagivande om att höja timschablonen för assistansersättningen . I kommittémotion 2020/21:3543 yrkande 11 av m.fl. (KD) föreslås ett likalydande tillkännagivande. I kommittémotion 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 68 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att det införs av en samordnande funktion för familjer med ett eller flera barn med funktionsnedsättning eller särskilda behov. I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 20 föreslås ett likalydande tillkännagivande. I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om koordinatorer som stöd till anhöriga. Motionärerna anser att en viktig uppgift för en koordinator kan vara att minska organisatoriska mellanrum, felaktig eller otydlig information samt otillgängliga tjänster. I kommittémotion 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att se över lagstiftningen om habilitering. Motionärerna vill säkerställa likvärdiga insatser i hela landet och öka individens rätt att påverka sina egna habiliteringsinsatser. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att rätten till habiliteringsersättning ska slås fast i lag. I motion 2020/21:1806 av Kopparklint och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att fler sysselsättningsmodeller ska omfattas av habiliteringsersättning. I motion 2020/21:2784 föreslår samma motionärer ett tillkännagivande om att utreda om det kan införas ett fribelopp för inkomst, som inte påverkar bidraget från . I motion 2020/21:2786 föreslår samma motionärer ett tillkännagivande om att utreda hur fler alternativa sysselsättningsmodeller kan omfattas av LSS. I kommittémotion 2020/21:2955 av m.fl. (C) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om en mer enhetlig ersättning vid daglig verksamhet. Motionärerna påtalar att ersättningen skiljer sig åt mellan kommunerna. I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 23 förslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att införa ett system med skyddsnät för de som råkar ut för skador under sin dagliga verksamhet. I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om daglig verksamhet. Motionärerna påminner om att föreslog att skulle få i uppdrag att ta fram kunskapsunderlag för hur den dagliga verksamheten kan utformas så att de som står längst från arbetsmarknaden får ökade möjligheter att förvärva och bibehålla sina förmågor och till delaktighet i samhället. Utförande av personlig assistans I kommittémotion 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 69 föreslås ett tillkännagivande om likvärdig lön och ersättning till anställda, oavsett relation till assistansanvändaren. Motionärerna framhåller att det finns omkring 100 000 personliga assistenter och av dem är kvinnor och närstående till assistansanvändaren. I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 21 föreslås ett likalydande tillkännagivande. I yrkande 44 föreslås ett tillkännagivande om vikten av valfrihet. Motionärerna understryker att assistansberättigade själva ska ha möjlighet att välja vem de vill ha som personlig assistent. I motion 2020/21:1423 av (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att förtydliga personkretsen för LSS så att blinda och gravt synskadade garanteras rätt till service. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att man bör utreda förutsättningarna för att ledsagning enligt socialtjänstlagen ska kunna beviljas utan kostnad för individen. I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att inrätta en försöksverksamhet med förenklad biståndsbedömning för ledsagning. Motionärerna framhåller att insatser utan biståndsbedömning, där det är lämpligt, innebär att tid frigörs för biståndsbedömarna att följa upp beslut och arbeta med kvalitetshöjande uppgifter. I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 57 föreslås ett tillkännagivande om att se över och komma till rätta med brottslighet och fusk inom assistansbranschen. I yrkande 58 föreslås ett tillkännagivande om att assistansbolag inte ska kunna verka utan tillstånd. I yrkande 59 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att inrätta en form av bedömningscenter för utvärdering och bedömning av personer som saknar svenska medicinska journaler. I yrkande 60 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att ställa krav på en grundligare utvärdering av personer som saknar medicinska journaler vid den första ansökan om assistansersättning. I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att förstärka det myndighetsgemensamma arbetet med att bekämpa organiserad brottslighet kopplad till assistansersättningen. I yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om en översyn av sekretesslagstiftningen. Syftet med översynen ska enligt motionärerna vara att stärka den myndighetsövergripande kontrollverksamheten i arbetet med att bekämpa den organiserade brottsligheten. I yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om karenstid vid indragen tillståndsplikt på grund av oseriös assistansverksamhet. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om hanteringen av oseriösa aktörer inom personlig assistans. Motionärerna framhåller att behöver fler redskap för att stoppa oseriösa aktörer. Vidare framhåller motionärerna att en assistansverksamhet som fått tillståndet indraget av inte omgående ska kunna få tillstånd för en ny verksamhet. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att sänka kostnaden för tillståndsprövning hos . Motionärerna framför att ett flertal av de privata aktörerna som är tillståndspliktiga är mindre företag med begränsade intäkter. Gällande rätt och viss rättspraxis Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade Personkretsen i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, framgår av 1 § och utgörs av följande tre grupper: personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktions-hinder efter hjärnskada i vuxen ålder orsakad av yttre våld eller kroppslig sjukdom personer med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och orsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. Insatserna för särskilt stöd och särskild service Enligt 9 § LSS kan följande tio insatser beviljas: rådgivning och annat personligt stöd som ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med stora och varaktiga funktionshinder biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans, till den del behovet av stöd inte täcks av beviljade assistanstimmar enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken (SFB) korttidsvistelse utanför det egna hemmet korttidstillsyn för skolungdomar utanför det egna hemmet i anslutning till skoldagen samt under lov boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ung-domar som behöver bo utanför föräldrahemmet bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna daglig verksamhet för personer som saknar förvärvs-arbete och inte utbildar sig. Personer som anges i 1 § har rätt till insatser i form av särskilt stöd och särskild service enligt 9 § 1–9, om de behöver sådan hjälp i sin livsföring och om deras behov inte tillgodoses på annat sätt. Personer som anges i 1 § 1 och 2 har, under samma förutsättningar, även rätt till insatser enligt 9 § 10 (7 § första stycket). Regionerna ansvarar för insatser enligt punkt 1 och kommunerna för insatser enligt punkterna 2–10, allt under förutsättning att något annat inte avtalats (2 §). Enligt 5 § ska verksamhet enligt LSS främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för de personer som anges i 1 §. Målet ska vara att den enskilde får möjlighet att leva som andra. Verksamheten ska vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Den ska vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges.