bet · H901SoU1 · 2021-12-09 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 9 på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mer än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för tre av anslagen. I övrigt ställer sig utskottet bakom budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen och tre motionsyrkanden. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändring i socialtjänstlagen, om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden samt om godkännande av en investeringsplan. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att gör fyra tillkännagivanden till regeringen om – ekonomisk kompensation (s. 45) – årlig rapport om konsekvenser för akutsjukvården (s. 45) – insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa (s. 45) – generell tillståndsplikt (s. 46). I betänkandet finns fyra reservationer (S, V, MP) och sex särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). I reservationerna föreslås att inte ska göra något tillkännagivande. Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 Statens budget inom utgiftsområde 9 1.Ekonomisk kompensation, punkt 2 (S, MP) 2.Årlig rapport om konsekvenser för akutsjukvården, punkt 3 (S, MP) 3.Insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa, punkt 4 (S) 4.Generell tillståndsplikt, punkt 5 (S, V, MP) 1.Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 1 (S) 2.Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 1 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 1 (L) 5.Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 1 (MP) 6.Insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa, punkt 4 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Regeringens lagförslag Bilaga 6 Uppföljning av regeringens resultatredovisning Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 9 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 9 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 9 punkt 7 och motionerna 2021/22:3899 av m.fl. (SD), 2021/22:4022 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4172 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:3193 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3947 av m.fl. (L), 2021/22:4022 av m.fl. (M) yrkandena 2–14, 2021/22:4128 av m.fl. (C) och 2021/22:4172 av m.fl. (KD) yrkandena 2–6, 8–10, 12–14 och 17–21. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 9 punkt 1. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. som beredskapsinvestering ingå avtal om vaccin mot sjukdomen covid-19, 2. besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 21 , 3. besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 2 , 4. besluta att till andra stater, den globala vaccinupphandlingsmekanismen Covax eller andra jämförbara organisationer sälja vaccin mot sjukdomen covid-19 som inte längre behövs för att säkerställa det nationella behovet till ett pris som inte uppfyller kravet på affärsmässighet, 5. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 9 punkterna 2–4, 6 och 8. d) Godkännande av en investeringsplan godkänner investeringsplanen för beredskapsinvesteringar –2024 som en riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 9 punkt 5. ställer sig bakom det som utskottet anför om ekonomisk kompensation och tillkännager detta för regeringen. Reservation 1 (S, MP) Årlig rapport om konsekvenser för akutsjukvården ställer sig bakom det som utskottet anför om en årlig rapport om konsekvenser för akutsjukvården och tillkännager detta för regeringen. Reservation 2 (S, MP) Insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa ställer sig bakom det som utskottet anför om förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa och tillkännager detta för regeringen. Reservation 3 (S) ställer sig bakom det som utskottet anför om generell tillståndsplikt och tillkännager detta för regeringen. Reservation 4 (S, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S)*, (M), (S)*, (C)*, (SD), (S)*, (S)*, (L)*, (SD), (KD), (S)*, (M), (M), (SD), (V)* och (MP)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och ca 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 5. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslag . Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina respektive motionsyrkanden till ett gemensamt förslag. Utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning för området Omsorg om äldre i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Uppföljningen finns i bilaga 6. Under beredningen av ärendet har statssekreterarna , , informerat utskottet om de föreslagna ändringarna av anslagen inom utgiftsområde 9. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till 113 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår socialutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 i budgetpropositionen. Genomgången har begränsats till området Omsorg om äldre. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter redovisar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 9. Dessutom redovisas regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Slutligen behandlas regeringens redovisning av tillkännagivanden. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 beslutade socialutskottet att gå igenom regeringens resultatredovisning för området Omsorg om äldre inom utgiftsområde 9 i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. Genomgången har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport finns i bilaga 5. har beslutat om följande nationella mål för äldrepolitiken: Äldre ska – kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag – kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende – bemötas med respekt – ha tillgång till god vård och omsorg – erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. De resultat- och bakgrundsindikatorer som används är följande: – antal återstående år med god hälsa – andel äldre som upplever att det är mycket tryggt eller ganska tryggt att bo hemma med stöd från personal eller i särskilt boende – andel äldre som upplever att de bemöts på ett bra sätt i hemtjänst eller särskilt boende – andel äldre som uppger att personalen brukar ha tillräckligt med tid för att kunna utföra sitt arbete i hemtjänst eller särskilt boende – riskförebyggande åtgärder i särskilt boende – fallskador bland personer – läkemedel som bör undvikas (olämpliga läkemedel) i gruppen (i särskilt boende eller hemtjänst) – andel äldre som uppger att de är ganska eller mycket nöjda med hemtjänst eller särskilt boende. har tre indikatorer tagits bort och ersatts med nya. Indikatorn Medellivslängd i befolkningen har ersatts med indikatorn Antal återstående år med god hälsa . Även indikatorerna Bemötande, förtroende och trygghet i äldreomsorgen samt Andel äldre som upplever inflytande och tillräckligt med tid i utförandet i hemtjänst eller särskilt boende har tagits bort. De har ersatts med tre nya indikatorer: Andel äldre som upplever att det är mycket tryggt/ganska tryggt att bo hemma med stöd från personal respektive i särskilt boende, Andel äldre som upplever att de bemöts på ett bra sätt i hemtjänst och särskilt boende samt Andel äldre som uppger att personalen brukar ha tillräckligt med tid för att kunna utföra sitt arbete i hemtjänst eller särskilt boende. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram förslag på ett begränsat antal befintliga indikatorer som bedöms relevanta för att följa upp några av de fem nationella målen för äldrepolitiken. Uppdraget ska redovisas (S2021/03340). Av regeringens resultatredovisning när det gäller området Omsorg om äldre framgår bl.a. att utbrottet av covid-19 innebar mycket stora påfrestningar på samhället. Inspektionen för vård och omsorg () har pekat på ett antal brister inom äldreomsorgen, bl.a. när det gäller regionernas ansvar för medicinsk vård och behandling samt kommunernas ansvar för bemanning och kompetens (Inspektionen för vård och omsorg, Vad har sett 2020?). I delbetänkande Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) konstaterades att äldreomsorgen var illa för att hantera en pandemi till följd av välkända strukturella brister. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag samt lämna förslag som stärker tillgången till medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. Det framgår av regeringens resultatredovisning att antalet återstående år med god hälsa har ökat i , från till 2019 (, Healthy Life Years, 2014–2019). minskade medellivslängden för både kvinnor och män något som en följd av pandemin (, 2021). Vidare framgår det av redovisningen att antalet kvinnor och män med hemtjänst har ökat jämfört med , medan antalet äldre som bor i särskilt boende har minskat. Både antal och andel äldre med äldreomsorg har minskat 2020 jämfört med föregående år både när det gäller både hemtjänst och särskilt boende på grund av bl.a. covid-19-pandemin. När det gäller regeringens satsningar inom demensområdet har fått i uppdrag att fördela medel till landets kommuner, Svenskt Demenscentrums årliga statsbidrag har höjts och medel har fördelats till ett pågående projekt med syftet att införa ett standardiserat insatsförlopp för personer med demenssjukdom i fem kommuner (S2020/02726). Även kvalitetsregistren (Svenskt register för beteendemässiga och psykiska symtom vid demens) och har beviljats medel. Enligt årliga undersökning känner sig de flesta äldre trygga med hemtjänst och i särskilt boende. Andelen som upplever att det är ganska tryggt eller mycket tryggt uppgår till och har legat på ungefär samma nivå . Kvinnor upplever i något lägre utsträckning än män att det är tryggt att bo hemma med stöd från personal (, Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? 2013–2020). Väntetiden för att få flytta till ett särskilt boende för äldre har ökat 2008 2020. Dock är det en minskning jämfört med . Antalet kommuner som bedömer att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre har minskat från 109 kommuner 2019 till 68 kommuner 2020. Totalt 24 kommuner uppger att de har infört boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende (, –2021). Enligt undersökning upplever i genomsnitt av de äldre att de alltid eller oftast bemöts på ett bra sätt i och har samma upplevelse i särskilt boende. Andelen varierar mellan olika kommuner men ligger generellt på en hög nivå (, Öppna jämförelser 2020). Samma undersökning visar att av de äldre upplever att personalen inom har tillräckligt med tid för att utföra sitt arbete. Motsvarande uppgift för särskilt boende är . Inom har siffran legat på samma nivå , medan det i särskilt boende syns en liten förbättring. När det gäller riskförebyggande arbete är det enligt regeringen särskilt viktigt att förebygga fall, undernäring, trycksår och nedsatt munhälsa. På riksnivå arbetade av kommunerna systematiskt med att identifiera och åtgärda risker för äldre i särskilt boende 2020, vilket är en liten minskning jämfört med . har antalet personer per 1000 invånare som drabbas av fallskador i åldersgruppen minskat något, från 61 till 59. Det är fler kvinnor än män som drabbas av en fallolycka (, ). Kvaliteten på läkemedelsbehandlingen för äldre har förbättrats . Skillnaderna mellan kommunerna är dock fortfarande stora. Satsningar på kompetensstärkande insatser ger enligt regeringen förutsättningar för personalen att ge äldre en god vård och omsorg. Äldreomsorgslyftet presenterades 2020 och innebär bl.a. att staten finansierar kostnaden för den tid en anställd är frånvarande på grund av studier till utbildningar inom vård och omsorg om äldre. bereds ett betänkande om att införa en fast omsorgskontakt i (SOU 2020:70). Vidare blir undersköterska en skyddad titel från . Regeringen har även bl.a. infört ett statsbidrag i syfte att förbättra arbetssituationen för anställda inom vård och äldreomsorg. Av resultatredovisningen framgår slutligen att majoriteten av äldre är fortsatt nöjda med den vård och omsorg som ges i hemtjänst och särskilt boende. Andelen äldre som anger att de är ganska eller mycket nöjda med är och motsvarande uppgift för särskilt boende är . Siffrorna har legat på ungefär samma nivå . Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringens bedömning är att de insatser som gjorts när det gäller omsorg om äldre har bidragit till måluppfyllelse. återstår enligt regeringen fortsatta utmaningar inom en rad områden. Enligt regeringen har covid-19-pandemin tydliggjort de brister som finns inom den svenska äldreomsorgen. Inom ramen för uppdraget att föreslå en äldreomsorgslag ska utredaren definiera begreppet äldreomsorg i syfte att ge verksamheten ett tydligare uppdrag och innehåll. Regeringen bedömer att detta i sin tur kan bidra till bättre uppfyllelse av målen för den nationella äldrepolitiken. Regeringen anser även att tillgången till god hälso- och sjukvård och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen kan stärkas genom uppdraget. En viktig fråga under covid-19-pandemin har enligt regeringen varit att många äldre levt i ensamhet och isolering. Regeringen bedömer att satsningar på bl.a. pensionärsorganisationer och insatser för att motverka ofrivillig ensamhet hos äldre har medverkat till att bryta isolering bland äldre. Vidare anför regeringen att genomförda insatser inom demensområdet bl.a. har främjat målen att personer med demenssjukdom, sjukdomen till trots, ska kunna åldras i trygghet, kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. Regeringens satsningar har enligt regeringen gett landets kommuner möjlighet att öka kvaliteten i vården och omsorgen om personer med demenssjukdom. Det finns dock fortfarande brister i vården och omsorgen om personer med demenssjukdom. Tillgången till särskilda boendeformer för äldre bidrar enligt regeringen till att äldre kan leva ett aktivt liv, ha inflytande i sin vardag och åldras i trygghet. Efterfrågan på stödet för att tillhandahålla bostäder för äldre personer är fortfarande stort. Regeringen anför att boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende förväntas komplettera utbudet för den grupp äldre som framför allt har behov av trygghetsskapande insatser och social samvaro i sitt boende. finns fortsatta utmaningar i fråga om särskilda boendeformer för äldre, t.ex. när det gäller väntetiden. Regeringen anser att satsningar på bl.a. fallprevention, riskförebyggande arbete och stöd till har bidragit till att äldre har tillgång till en god vård och omsorg samt en vård och omsorg som är både jämställd och jämlik. återstår utmaningar, bl.a. skulle fler äldre kunna få riskförebyggande åtgärder i särskilt boende och antalet fallolyckor skulle kunna minska ytterligare. Det finns även fortsatt stora skillnader mellan landets kommuner i fråga om förskrivning av olämpliga läkemedel. Vidare anför regeringen att en förutsättning för att kunna erbjuda äldre en god vård och omsorg är att medarbetarna har lämplig utbildning och kompetens. Regeringen bedömer att fortsatta satsningar för att stärka bemanningen och kompetensen inom äldreomsorgen är angelägna och bidrar till måluppfyllelse. Dessa satsningar kan också bidra till att öka förutsättningarna för att organisera arbetet effektivt samt öka attraktiviteten i att arbeta inom äldreomsorgen. årliga undersökning visar att de allra flesta äldre fortsatt är nöjda med äldreomsorgen. finns utmaningar när det gäller att äldre ska erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. Det kan finnas skillnader mellan äldre kvinnor och äldre män, men i de flesta fall handlar det om skillnader på någon procentenhet och det kan vara svårt att dra långtgående slutsatser. Det finns även fortsatt stora skillnader mellan olika kommuner när det gäller den vård och omsorg som ges. De insatser som har gjorts för att stödja kommuner och regioner med anledning av lagen (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård har enligt regeringens bedömning bidragit till en mer jämlik vård. Samverkan mellan kommuner och regioner behöver dock fortsatt utvecklas och förbättras. Utskottet har gått igenom regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 9, området Omsorg om äldre. Utskottets bedömning utgår från uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport. En utgångspunkt för utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Skälet är att utskottet ska kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. Regeringens redovisning och bedömning av resultat behöver ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till att öka förståelsen för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de bedöms få i förhållande till mål och anslagna medel. I resultatredovisningen presenteras mycket information, vilket utskottet i princip anser är positivt, men den stora mängden information gör framställningen svår att överblicka och gör det svårt att utläsa en mer samlad bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet menar att det skulle vara en fördel om insatser och resultat sammanställdes på ett mer strukturerat sätt och skulle även välkomna mer resonerande text i kommande resultatredovisningar. Utskottet har förståelse för svårigheter att strukturera resultatredovisningen av ett komplext område som äldreomsorg och anser, som tidigare framförts, att det är betydelsefullt att arbetet utvecklas för att ska få en bättre bild av resultaten av insatserna och därigenom ett bra beslutsunderlag för ställningstaganden. Utskottet har även förståelse för att det är en utmaning att beskriva resultaten av regeringens insatser. Det beror dels på att det är kommunerna som har ansvar för att uppnå målen, dels på att det är svårt att följa exakt hur statliga bidrag påverkar kommunernas prioriteringar. Därför välkomnar utskottet att fått i uppdrag att ta fram indikatorer för de riksdagsbundna målen. Utskottet noterar att de redovisade resultatindikatorerna har blivit mer tydligt kopplade till de riksdagsbundna målen än . Det är däremot svårt att få en överblick över vilka åtgärder som har vidtagits och vilka resultat de bedöms ha gett. Vidare är utskottet bekymrat över en tendens i redovisningen att lägga vikt vid indikatorer som bygger på ett osäkert underlag. Av de resultatindikatorer som används anser utskottet att tre kan ifrågasättas av metodologiska skäl. Dessa är hämtade från enkätundersökning Vad tycker de äldre om äldreomsorgen?. I metodbilaga till undersökningen anges att den bör tolkas med försiktighet. Undersökningen har vissa metodologiska svagheter som anges av men som inte återges i budgetpropositionen. Utskottet ställer sig därför kritiskt till att denna enkätundersökning används som enda källa för att bedöma måluppfyllelsen i förhållande till de två riksdagsbundna målen om att äldre dels ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, dels bemötas med respekt. För att ska få vederhäftig grund i förhållande till dessa mål behövs ytterligare samstämmig information från andra källor eller indikatorer och uppgifter om t.ex. svarsfrekvens och analys av bortfallet. Ett utvecklingsområde skulle kunna vara att också få med anhörigas bild av situationen i äldreomsorgen. Insatser som görs i fråga om bemanning och kompetens inom äldreomsorgen är de finansiellt största inom området och svarar mot de brister i kommunernas ansvar för bemanning och kompetens som påpekat. Utskottet noterar att det i budgetpropositionen helt saknas resultatindikatorer för att följa utvecklingen av bemanning och kompetens inom äldreomsorgen. Det vore önskvärt om sådana indikatorer kunde tas fram till nästa års budgetproposition. Det saknas även indikatorer för att följa upp det riksdagsbundna målet om jämlik vård och omsorg. För att kunna beskriva måluppfyllelsen i fråga om jämlikhet behöver det finnas en redovisning av hur indikatorerna skiljer sig åt inom landet. Skillnader mellan kommuner beskrivs i relation till flera av indikatorerna. Regeringen redovisar också uppgifter, om det finns, fördelade på kön. Däremot redovisas ingen analys och inga slutsatser av de skillnader mellan kön som presenteras. Slutligen välkomnar utskottet regeringens återkoppling om hur arbetet fortskrider med den breda satsningen på kompenstutveckling inom äldreomsorgen och om stödet till kommunerna för att öka kvaliteten i vården och omsorgen på demensområdet. Insatser för att åstadkomma färre timanställningar och ökad personalkontinuitet inom äldreomsorgen redovisas.