bet · H801SfU21 · 2021-04-19 00:00:00 — Staten ger ekonomiskt stöd till arbetsgivare vid köp av utredningstjänster för att förebygga sjukfall och för att vid sjukfall öka arbetstagares möjligheter att återgå i arbete. Enligt 1 § andra stycket förordningen (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete, lämnas bidrag till arbetsgivaren för utredande insatser, planering, genomförande och uppföljning av åtgärder för arbetstagarens återgång i arbete. Bidraget uppgår till högst per arbetstagare och år samt lämnas med högst per arbetsgivare och år (7 §). Enligt lagen (2018:744) om försäkringsmedicinska utredningar ska regionerna tillhandahålla försäkringsmedicinska utredningar på begäran av . Försäkringsmedicinska utredningar utförs inom en hälso- och sjukvårdsverksamhet av legitimerad läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal. Iakttagelser och bedömningar av den försäkrades funktions- och aktivitetsförmåga ska sammanställas i ett skriftligt utlåtande och skickas till . En region får sluta avtal med en annan region eller någon annan i egenskap av vårdgivare om att utföra de uppgifter som regionen ansvarar för enligt lagen. Lagen trädde i kraft . gäller lagen (2019:1297) om koordineringsinsatser för sjukskrivna patienter. Enligt lagen ska alla regioner erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter för att främja deras återgång till eller inträde i arbetslivet. Enligt 1 § lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (Finsam) får finansiell samordning inom ett samordningsområde bedrivas av förbunden och det är en frivillig samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, regionerna samt en eller flera kommuner. Insatserna ska rikta sig till försäkrade med behov av samordnade rehabiliteringsinsatser för att dessa personer ska uppnå eller förbättra sin förmåga att utföra förvärvsarbete (2 §). Insatserna bestäms av respektive samordningsförbund och kan avse frågor om samlokalisering och att utveckla gemensamma metoder och individanpassade åtgärder för sjukskrivna. bidrar med statens andel motsvarande hälften av medlen; regionen och kommunen ska bidra med var sin fjärdedel (5 §). Sjuk- och rehabiliteringspenning samt ersättnings- och förmånsnivåer (M) begär i kommittémotion 2020/21:3521 yrkande 3 ett tillkännagivande om att sänka sjukpenningen dag 90 och dag 365. Drivkrafter för att komma tillbaka till arbete bör stärkas genom en gradvis minskning av sjukpenningen. Nuvarande undantag vid särskilt allvarliga sjukdomstillstånd bör gälla även fortsättningsvis. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3527 av m.fl. (M) yrkande 6. I kommittémotion 2020/21:3527 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ska undersöka lämpligheten i och förutsättningarna för en särskild rehabiliteringskedja för psykisk ohälsa. Det behövs ett nytt spår i rehabiliteringskedjan för psykiska diagnoser, med tidigare insatser och multimodala team. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att införa en förebyggandegaranti för psykisk ohälsa. Arbetsgivare och medarbetare bör uppmuntras att använda förebyggande sjukpenning för försäkrade med psykisk ohälsa. Sådana insatser bör påbörjas inom en månad. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2020/21:1836 yrkande 5 ett tillkännagivande om stärkta möjligheter till rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning. I delbetänkandet En trygg sjukförsäkring med människan i centrum (SOU 2020:6) framhåller utredningen vikten av att fler försäkrade behöver få en tydlig rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning samt föreslår att de inte ska behöva ta hänsyn till rehabiliteringskedjans tidsgränser. Utredningen kritiserar också att det finns en otydlighet när det gäller vilken sorts åtgärder som kan ingå i en rehabiliteringsplan. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att skräddarsy sjukskrivningsgraden. Regeringen bör ta fram förslag som innebär att sjukskrivningens nivå med tillhörande ersättning, respektive den bedömda arbetsförmågan, ska kunna ändras i steg om . I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om flexibel sjukskrivning. På olika håll i landet har det genomförts försöksprojekt med flexibel sjukskrivning. Genom en flexibel sjukskrivning har personer som genomgår en cancerbehandling fått arbeta när de har känt att de orkar och kan. Det bör utredas om reformen kan genomföras i hela landet med fler diagnoser än cancer. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om incitament att återgå i arbete. Regeringen bör utreda om sjukskrivna kan få möjlighet att pröva arbetsförmågan och lönearbeta utan att ersättningen från påverkas. Vid lönearbete ska ersättningen gradvis minskas. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om större möjligheter att prova ett nytt yrke. För många sjuka, särskilt de som lider av psykisk ohälsa, kan den tidigare arbetsplatsen utgöra en del av problematiken. Det bör därför utredas om regelverket kan göras mer flexibelt, så att fler sjukskrivna kan prova ett nytt yrke under sjukskrivning. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om ett stärkt skydd för SGI. Regeringen bör utreda om systemet för SGI bör göras om för att ytterligare minska riskerna för s.k. nollklassning. I motion 2020/21:1040 av (C) yrkandena 1–3 begärs tillkännagivandena om att utvecklingen av det särskilda högriskskyddet bör utredas, om att 25-procentsstegen i sjukskrivningen bör tas bort till förmån för en mer flexibel sjukskrivning och om att underlätta för försäkrade att i samråd med arbetsgivaren planera arbetstiderna utifrån den försäkrades förutsättningar och arbetets beskaffenhet. I kommittémotion 2020/21:1306 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att stärka behovsanställdas ekonomiska skydd vid sjukfrånvaro. Det behövs en reglering som omfattar försäkrade som inte har en tillsvidareanställning och där rätten till sjukpenning kan vara avhängig av om den försäkrade kan visa att arbetet skulle ha utförts om han eller hon inte hade blivit sjuk. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör slopa rehabiliteringskedjan och återkomma med förslag om en steg-för-steg-modell. bör tillsammans med den sjukskrivne, och oftast vårdgivaren, avgöra när det är dags att pröva nästa steg. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på ändrade regler i sjukförsäkringen. Möjligheten till en mer flexibel ersättningsmodell bör undersökas som tar hänsyn till en arbetsförmåga som varierar . I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att det bör göras en översyn för att i lag säkra rätten för personer med sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning att engagera sig ideellt utan att det inkräktar på rätten till ersättning från sjukförsäkringen. Det har förekommit att personer med sjukersättning avråds av från att engagera sig ideellt eftersom det riskerar att minska deras rätt till ersättning. Många vågar därför inte engagera sig i exempelvis en ideell förening eller ett politiskt parti. Det måste betraktas som en allvarlig inskränkning av demokratin. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur återgången till arbete efter sjukskrivning kan underlättas genom anställningar med statligt stöd. Möjligheten att prova ett arbete med bibehållen sjukpenning eller införa en särskild ersättning i sjukförsäkringen för att pröva att arbeta under sjukskrivningen bör ses över. I partimotion 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att göra en översyn så att SGI baseras på den fastställda lönerevideringen retroaktivt, oavsett när löneavtalet undertecknades. I många fall undertecknas ett löneavtal mellan parterna efter att själva lönerevisionen skulle ha gjorts och arbetstagaren får sedan löneförhöjningen retroaktivt. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:3317 yrkande 10 ett tillkännagivande om att återinföra den bortre tidsgränsen och en anpassad arbetsmarknadsintroduktion. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att slopa de fasta stegen i sjukpenningen samt sjuk- och aktivitetsersättning och rehabiliteringspenningen. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om en mer flexibel sjukförsäkring. Den försäkrades förmåga bör tas till vara och personen bör uppmuntras att återgå i arbete. I motion 2020/21:2018 av (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att göra socialförsäkringen mer flexibel genom att ta bort de fasta stegen. En försäkrad som är sjukskriven på deltid bör få arbeta efter sin förmåga. Systemet bör sträva efter att möta den försäkrades verkliga behov. I motion 2020/21:3649 av m.fl. (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att införa ett mer flexibelt regelverk för sjukpenningen. Försäkrade bör få möjlighet att successivt komma tillbaka till arbete. I betänkandena av utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum (SOU 2019:2, 2020:6, 2020:26) finns det bra förslag som bör genomföras. I motion 2020/21:510 av (-) begärs ett tillkännagivande om att utreda en mer individuellt anpassad sjukförsäkring. I kommittémotion 2020/21:1836 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om undantag för fortsatt sjukpenning. krävs för undantaget från krav på arbete på den normala arbetsmarknaden vid dag 180, en hög grad av sannolikhet för återgång till sin arbetsgivare före dag 366 eller om det kan anses oskäligt att pröva mot hela arbetsmarknaden vid dag 180. Dessa undantag har enligt motionärerna tillämpats mycket restriktivt och leder till utförsäkring eller krav på omställning till annat arbete tidigt i sjukskrivningen, trots att det kan ha funnits en chans att längre fram återgå till arbete hos arbetsgivaren. I utredningsbetänkandet SOU 2020:6 föreslås att undantagen ska mjukas upp genom att det ska räcka med att övervägande skäl talar för återgång i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365 för att bedömningen av arbetsförmågan mot hela arbetsmarknaden ska kunna skjutas upp vid dag 180. Vidare föreslås att den som har haft nedsatt arbetsförmåga ska kunna få sin arbetsförmåga fortsatt bedömd mot arbete hos arbetsgivaren om hög grad av sannolikhet talar för återgång i detta arbete senast vid dag 550. Motionärerna anser att det mest humana för de försäkrade som drabbas av sjukskrivning är om de kan rehabiliteras och återgå till sin arbetsgivare. Därför bör regeringen skyndsamt lägga fram förslag till enligt utredningens förslag. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en mer human prövning av arbetsförmågan för pensionärer. I delbetänkandet SOU 2020:6 föreslås att en försäkrad som har fyllt och därmed inte har långt kvar till pensionen inte ska behöva prövas mot hela arbetsmarknaden utan i stället få sin arbetsförmåga prövad mot sin nuvarande arbetsplats. Motionärerna anser att detta är ett rimligt och humant förslag som regeringen skyndsamt bör återkomma med till . Nooshi Dadgostar m.fl. (V) begär i kommittémotion 2020/21:1306 yrkande 4 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att göra undantag från prövningen mot normalt förekommande arbete efter dag 180 och dag 365 vid ansökan om sjukpenning, om behandlingen eller operationen skjuts upp permanent. De stelbenta tidsgränserna i rehabiliteringskedjan och konsekvenserna som de får är inte acceptabla. Den tillfälliga möjligheten till undantag från prövningen mot normalt förekommande arbete efter dag 180 och dag 365 som infördes på grund av pandemin bör permanentas och utvidgas till att gälla samtliga operationer och behandlingar som försenas och omfatta samtliga orsaker till uppskjutandet. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om en åldersfaktor i sjukförsäkringen. Försäkrade som inte klarar av att arbeta före pensionen kan behöva ta ut sin pension , vilket kan leda till lägre pension. Reglerna bör därför ändras så att försäkrade kan få möjlighet att avsluta sitt arbetsliv tidigare. Det bör införas en särskild åldersfaktor som ändrar kravet på omställning . En försäkrad bör endast prövas mot arbete inom ramen för det yrke som han eller hon har och inte som mot hela arbetsmarknaden. Även i kommittémotion 2020/21:1307 (V) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att det bör införas en särskild åldersfaktor i sjukersättningssystemet. I kommittémotion 2020/21:3527 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda kapacitet och andra frågor om hanteringen av ersättningar under pågående pandemier. Samhället behöver vara väl förberett och stå starkt om det skulle uppstå en ny kris. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att öka tillsynen av läkares arbete med sjukskrivningsfrågor. bör kunna få sätta upp kvalitetskrav för vårdgivare som skriver läkarintyg. Vidare bör få i uppdrag att via administrativa register löpande följa upp och granska sjukskrivningsmönstret hos olika vårdgivare. Vid upprepade anmärkningar liksom vid rent fusk ska vårdgivare kunna förlora rätten att utfärda läkarintyg. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att stärka anställdas möjligheter att få förebyggande behandling via arbetsgivaren. Anställda och arbetsgivare bör på olika sätt uppmuntras att agera förebyggande. I motion 2020/21:1798 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att förstärka arbetslinjen i uppdrag. samordnar insatserna för rehabilitering och bör se till att de rehabiliteringsåtgärder som en person behöver genomförs på ett effektivt sätt. Det är viktigt att de utbildningar som försäkrade går på är adekvata och har koppling till ett fortsatt arbetsliv. I motion 2020/21:2645 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att regelverket och beslutsstöd behöver bli tydligare så att bedömningen av sjukintyg blir lika oavsett handläggare. I kommittémotion 2020/21:1836 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att stärka stödet för försäkrade vid omställning. Regeringen bör utreda möjligheten att bevilja den försäkrade omställning i form av en tydlig rehabiliteringsplan där återgång i arbete kan ske i små steg. I yrkandena 13 och 17 begärs tillkännagivanden om en parlamentarisk kommitté samt om stärkt skydd mot godtyckliga avslag, bredare möjligheter till koordineringsinsatser och utvärdering av nuvarande koordineringsinsatser. Det behövs en ordentlig översyn för att stärka skyddet mot godtyckliga avslag, en nationell strategi för högre kvalitet och bättre bemötande i rehabiliteringsarbetet samt en human och hållbar sjukförsäkring för alla försäkrade. I yrkandena 22 och 23 begärs tillkännagivanden om att utreda om samordningsansvar kan läggas över på landstingen och om en koordinator kan ge den enskilde stöd. I koordineringsstödet bör ingå att upprätta en rehabiliteringsplan samt koordinering, samverkan och samordning med alla inblandade aktörer. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:2955 yrkande 1 ett tillkännagivande om tidiga avstämningsmöten. Tidiga bedömningar i rehabiliteringsprocessen och kontakter med , arbetsgivare och sjukskrivande läkare är centrala för att den försäkrade ska kunna behålla kontakten med arbetsmarknaden. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att stärka försäkringsläkarnas roll i sjukskrivningsprocessen. Försäkringsläkaren bör delta mer i processen, exempelvis i samtal och överläggningar. I kommittémotion 2020/21:1306 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om förtydligande riktlinjer för . bör göra mer utförliga utredningar och involvera fler relevanta aktörer i processen. I kommittémotion 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om utformningen av socialförsäkringssystemet. Systemet bör ge ekonomisk trygghet under livets olika skeden. Försäkringarna ska vara obligatoriska och solidariskt finansierade via det offentliga, men det ska även finnas utrymme för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar måste ses i ett bredare perspektiv. Samverkan mellan hälso- och sjukvården och behöver utvecklas för att den sjukskrivne ska få en rättssäker och anpassad sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om målet med sjukförsäkringen. Sjukförsäkringen ska vara trygg för försäkrade som saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom. Den som kan återfå arbetsförmågan – helt eller delvis – ska få hjälp och gott stöd för att komma tillbaka i arbete. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om rehabiliteringskedjan. Samverkan mellan och hälso- och sjukvården samt mellan och Arbetsförmedlingen behöver vidareutvecklas. Ett eget personligt stöd, en , är särskilt viktigt i övergången mellan och Arbetsförmedlingen. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att det bör vidtas fortsatta åtgärder när det gäller de medicinska underlagen för bedömning av rätten till ersättning vid sjukdom och att ge de försäkrade tydligare information. Pågående arbete om de medicinska underlagen bör följas upp. Tydligare information till försäkrade om att läkarintyget endast utgör en del i bedömningen samt om vad som bedöms och vilka underlag som ligger till grund för bedömningen för att få sjukpenning kan ge de försäkrade större förståelse för besluten om sjukpenning. I kommittémotion 2020/21:3229 av m.fl. (L) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om sjukskrivningsteam. Sjukskrivna ska få en trygg bedömning och rätt rehabiliteringsinsatser. samordningsuppdrag bör därför stärkas, inte minst samverkan med sjukvården, arbetsgivare och Arbetsförmedlingen. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:3269 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om ett reformerat arbetssätt för . bör stödja och lotsa den försäkrade i sjukskrivningsprocessen för att han eller hon ska kunna komma tillbaka i arbete. bör medfinansiera behandling och rehabiliteringsinsatser som kan sänka sjuktalet, särskilt för försäkrade som annars riskerar långvarig sjukskrivning. Det skulle kunna frigöra resurser till vården och värna arbetslinjen samt leda till snabbare vård, återgång till arbete och egen försörjning för den försäkrade. I motion 2020/21:3423 av (L) begärs ett tillkännagivande om att förvaltningen av bilstödet bör överföras till en annan myndighet för att effektivisera handläggningen. Åtgärder behövs för att komma till rätta med problem med långa handläggningstider, höga förvaltningskostnader och sjunkande förtroende. I motion 2020/21:843 av (S) begärs ett tillkännagivande om att kvalitetssäkra arbete. bör effektivisera samverkan med sjukvården genom ökad digitalisering. Vidare bör tillsätta en grupp som kan granska ärenden för att främja likvärdig hantering och rättssäkra beslut. I motion 2020/21:1679 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om ökad samverkan mellan för att få den sjukskrivnes behov och förutsättningar i centrum och en realistisk bild av restarbetsförmågan. I motion 2020/21:1849 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över sjukskrivningsprocessen. Reglerna bör förenklas och förtydligas. I motion 2020/21:2190 av (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att överväga en förändring i sjukskrivningsprocessen som innebär att läkare som är specialiserade i sjukförsäkringen tar över när en sjukperiod riskerar att bli långvarig. Sjukskrivningsprocessen behöver göras smidigare. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att verka för en översyn av försäkringsmedicinska beslutsstöd i dialog med vården. I försäkringsstödet bör tydliggöras att generalisering av diagnoser ska undvikas, eftersom människor reagerar olika och har olika förutsättningar för tillfrisknande. I motion 2020/21:2191 av (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att verka för att prioritera samordningsuppdraget. behöver ha större fokus på sitt samordningsuppdrag och ge försäkrade ökat stöd. m.fl. (MP) begär i motion 2020/21:3649 yrkande 1 ett tillkännagivande om en mer inlyssnande myndighet. bör ge försäkrade bättre stöd och hjälp i rehabiliteringen. Bland annat bör ha fler avstämningsmöten med den försäkrade och aktörerna i sjukskrivningsprocessen. I kommittémotion 2020/21:2955 av m.fl. (C) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att tydliggöra myndigheternas samverkansuppdrag inom ramen för samordningsförbunden. Samverkan mellan och Arbetsförmedlingen behöver stärkas så att enskilda kan få del av förbundens resurser. Insatserna bör spridas och omfatta hela landet. I kommittémotion 2020/21:1306 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag för att säkerställa att fler får tillgång till samordningsförbundens insatser och att förbundens insatser blir tillgängliga i alla landets kommuner. Ytterligare insatser, inklusive ändrad lagstiftning, behövs för att nå målet. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om tydligare uppdrag, långsiktiga former för samordnande insatser och tydligare styrning av samordningsförbunden. Det är en utbredd uppfattning – vilket även Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) påpekar i rapporten och verksamhet (2019:1) – att de statliga myndigheternas vilja och förmåga att bidra med medarbetare i samverkan minskar. Det finns därför ett stort behov av att förtydliga samverkanskravet i myndigheternas instruktioner. I motion 2020/21:1641 av (S) begärs ett tillkännagivande om samverkan mellan huvudmän och möjligheterna att utöka området för Finsam. Arbetssätten bör vidareutvecklas och omfatta fler insatser. (S) begär i motion 2020/21:2368 yrkandena 1–3 tillkännagivanden om att stärka samordningsförbundens roll genom att de nationella myndigheterna tar ett större ansvar för att utveckla förbundens verksamhet samt om att se över om samordningsförbundens ansvar kan utökas och omfatta barn som behöver stöd från flera olika aktörer och myndigheter, och om att samordningsförbunden också bör beakta de könsskillnader som finns. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 55 begärs ett tillkännagivande om vikten av mer nära samverkan där individen självklart är i centrum. Olika samverkansformer, bl.a. Finsam, gynnar enskilda och sparar resurser inom vården och för samhället. Sjuk- och rehabiliteringspenning samt ersättnings- och förmånsnivåer När det gäller frågorna om att åstadkomma ett mer flexibelt regelverk för sjukpenningen och fler förmånsnivåer föreslår Parlamentariska socialförsäkringsutredningen att en försäkrad i vissa fall ska kunna få sjukpenning med fler förmånsnivåer än 25, 50, . Utredningen anser att flexibel sjukpenning ska kunna beviljas som arbetsförmågan bedöms mot den försäkrades vanliga arbete eller annat arbete hos arbetsgivaren (2012:47 och SOU 2015:21). Vidare föreslår utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum ett stärkt försäkringsskydd för försäkrade som är behovsanställda, att ska kunna bevilja partiell sjukpenning utifrån en förläggning av arbetstiden där den försäkrade inte minskar sin arbetstid med lika mycket och att arbetstiden bestäms i samråd med den försäkrade och i samverkan med sjukskrivande läkare och den försäkrades arbetsgivare (2020:26). Båda förslagen bereds inom . Enligt utskottets mening bör beredningen av förslagen avvaktas. Utskottet anser därför att det saknas skäl för att göra tillkännagivanden om att bl.a. ändra ersättnings- eller förmånsnivåerna i sjukpenningen. Motionerna 2020/21:3521 (M) yrkande 3, 2020/21:3527 (M) yrkande 6, 2020/21:1836 (SD) yrkandena 5, 10, 11, 14, 16 och 18, 2020/21:1040 (C) yrkandena 1–3, 2020/21:1306 (V) yrkandena 3, 5, 6 och 10, 2020/21:2774 (KD) yrkande 11, 2020/21:3317 (KD) yrkandena 11 och 12, 2020/21:2018 (S) yrkande 4, 2020/21:3649 (MP) yrkande 2 och 2020/21:510 (-) avstyrks därför. Utskottet är inte berett att återinföra den bortre tidsgränsen. Motion 2020/21:3317 (KD) yrkande 10 avstyrks därför. När det gäller arbetet för att motverka och minska den psykiska ohälsan liksom sjukskrivningar i psykiatriska diagnoser har hälso- och sjukvården en central roll.