bet · H801SoU7 · 2021-01-21 00:00:00 — Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras (6 § första stycket). För verksamheten enligt LSS ska det finnas den personal som behövs för att ett gott stöd och en god service och omvårdnad ska kunna ges (6 § andra stycket). När åtgärder rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas (6 a §). Insatser enligt LSS ska ges den enskilde endast om han eller hon begär det (8 §). Om den enskilde är eller uppenbart saknar förmåga att på egen hand ta ställning i frågan kan vårdnadshavare, god man, förmyndare, förvaltare eller framtidsfullmaktshavare begära insatser för honom eller henne. När en insats rör ett barn ska barnet få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Av 10 § framgår att den enskilde ska erbjudas att en individuell plan med beslutade och planerade insatser upprättas i samråd med honom eller henne i samband med att en insats enligt LSS beviljas. Den som har beviljats en insats ska när som helst kunna begära att en plan upprättas, om det inte redan har skett. I planen ska även åtgärder redovisas som vidtas av andra än kommunen eller regionen. Planen ska omprövas fortlöpande och minst en gång . I 9 a § första stycket LSS anges att med personlig assistans enligt 9 § 2 avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med andning, sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om personen med funktionsnedsättning (grundläggande behov). Hjälp med andning eller med måltider i form av sondmatning ska anses som sådant stöd, oavsett hjälpens karaktär. Av 9 a § andra stycket LSS följer bl.a. att den som har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov även har rätt till insats enligt 9 § 2 för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt. Om behovet avser hjälp med andning omfattar rätten till insats alla åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälpen ska kunna ges. Om behovet avser hjälp med måltider i form av sondmatning omfattar rätten till insats alla åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider. Personlig assistans för andra personliga behov avser även tid under den enskildes dygnsvila när en assistent behöver vara tillgänglig i väntan på att den enskilde behöver hjälp utan att det är fråga om tillsyn (väntetid) tid under den enskildes dygnsvila när en assistent i stället behöver finnas till förfogande på annan plats i väntan på att den enskilde behöver hjälp (beredskap) tid när en assistent behöver vara närvarande i samband med en aktivitet utanför den enskildes hem på grund av att ett hjälpbehov kan förväntas uppstå. Insatser enligt 9 § 2 avser tid efter det att den insatsberättigade har fyllt endast om insatsen har beviljats innan han eller hon har fyllt , eller ansökan om sådan insats kommer in till kommunen senast dagen före 65-årsdagen och därefter blir beviljad. Insatser enligt 9 § 2 får dock inte utökas efter det att den insatsberättigade har fyllt . I 9 f § anges att när behovet av personlig assistans bedöms för ett barn ska det bortses från det hjälpbehov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter. Detta gäller dock inte till den del hjälpbehovet avser åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges, måltider i form av sondmatning, eller åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider. Av 23 § följer att en enskild person inte utan tillstånd av yrkesmässigt får bedriva verksamhet som avses i 9 § 2–10. Tillstånd får endast beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt har fått insikt i de föreskrifter som gäller för nämnda verksamheter och även i övrigt bedömts lämplig. Tillståndshavaren ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. Kretsen som ska prövas omfattar styrelse och ägaren samt andra med ett väsentligt inflytande över verksamheten. kostar varje ny ansökan för privata verksamheter hos , och en ansökan om ändring av ett befintligt tillstånd kostar . Kommuner ska anmäla till att de bedriver sådan verksamhet som för en privat aktör är tillståndspliktig. Denna anmälan är kostnadsfri. Assistansersättningen regleras i 51 kap. SFB. En försäkrad som omfattas av 1 § LSS kan för sin dagliga livsföring få assistansersättning för kostnader för sådan personlig assistans som avses i 9 a § samma lag (51 kap. 2 § första stycket SFB). För rätt till assistansersättning krävs att den försäkrade behöver personlig assistans i genomsnitt för sådana grundläggande behov som avses i 9 a § LSS. Enligt 51 kap. 5 § lämnas assistansersättning inte för sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). När behovet av personlig assistans bedöms för ett barn ska det bortses från det hjälpbehov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter. Detta gäller dock inte till den del hjälpbehovet avser åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges, måltider i form av sondmatning, eller åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider (51 kap. 6 § första stycket SFB). Assistansersättning lämnas med ett särskilt angett belopp . Det eller de belopp som assistansersättning lämnas med ska bestämmas som schablonbelopp som beräknas med ledning av de uppskattade kostnaderna för att få assistans (51 kap. 11 § första stycket SFB). Rätten till assistansersättning ska omprövas i den utsträckning som denna rätt har minskat i omfattning på grund av väsentligt ändrade förhållanden som är hänförliga till den försäkrade (51 kap. 12 § SFB). Det följer av 51 kap. 22 § SFB att för den som har beviljats assistansersättning ska den kommun som enligt LSS har ansvar för insatser åt den försäkrade ersätta kostnaderna för de första . Av 5 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, framgår att socialnämnden ska verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. ska även medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. Kommunen ska vidare inrätta bostäder med särskild service för dem som till följd av sådana svårigheter som avses i första stycket behöver ett sådant boende. Av 5 kap. 8 § framgår att socialnämnden ska göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen för människor med fysiska och psykiska funktionsnedsättning samt i sin uppsökande verksamhet upplysa om verksamhet på dessa områden. Kommunen ska planera sina insatser för människor med fysiska och psykiska funktionshinder. I planeringen ska kommunen samverka med regionen samt andra samhällsorgan och organisationer. Vidare ska kommunen ingå en överenskommelse med regionen om ett samarbete i fråga om personer med psykisk funktions-nedsättning (s.k. samordnad individuell plan, SIP). Om det är möjligt bör organisationer som företräder dessa personer eller deras närstående ges möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i överenskommelsen (5 kap. 8a §). I förarbetena till socialtjänstlagen beskrivs ledsagning som en insats som gör det möjligt att besöka vänner, delta i kulturlivet eller bara att promenera. I 1 kap. 2 § anges att makar gemensamt ska vårda hem och barn och i samråd verka för familjens bästa. I en dom från Kammarrätten i (mål nr 5137-16) konstaterade domstolen att den enskilde ska få assistans om hjälpen med hushållssysslorna utförs som ett led i det personliga stödet till den enskilde. Kammarrätten anförde följande: Insatsen ska beviljas en person som tillhör personkretsen i l § LSS i den omfattning denne har behov av insatsen och detta behov inte rent faktiskt tillgodoses på annat sätt, exempelvis genom vad som normalt faller under makars ansvar för varandra (se prop. 1992/93:159 s. 172 och prop. 1995/96:146 s. 20). Makar har enligt l kap. 2. § ett gemensamt ansvar för hushållet, dvs. för alla praktiska bestyr i hemmet. Därför bör en del av makarnas gemensamma hushållsarbete omfattas av den personliga assistansen, förutsatt att insatsen utförs tillsammans med M.S. som ett led i det personliga stödet till honom (jfr prop. 1992/93:159 s. 175 f. och RÅ 1997 not. har därför rätt till personlig assistans för hushållssysslor . Högsta förvaltningsrätten har meddelat flera domar som rör insatser med stöd av LSS. En redogörelse för dessa finns i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU8 Stöd till personer med funktionsnedsättning (RÅ 2009 ref. 57, HFD 2012 ref. 41, HFD 2015 ref. 46, HFD 2018 ref. 21 och HFD mål nr 3757-18). Bakgrund och pågående arbete I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, ingick 2019, det s.k. januariavtalet, anger de fyra partierna att de ska förbättra möjligheter till jobb, ett gott liv och en meningsfull fritid för alla med olika former av funktionsnedsättning. Vidare anförs följande: Säkerställ att den personliga assistansen och assistansersättningen präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. Alla som har rätt till stöd ska få det. Rätt till assistans för egenvård, inklusive andning och sondmatning, ska återställas […] Rätten till assistans för behov av tillsyn ska stärkas. Definitionen av normalt föräldraansvar ska smalnas av. Tillsätt en ny assistansutredning för att säkra detta. (Utredning 2019. Ny lagstiftning ) Utred också frågan om huvudmannaskapet för den personliga assistansen. (Utredning 2021. Eventuell ny lagstiftning under nästa mandatperiod.) Regeringen beslutade om ett kommittédirektiv för en översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (dir. 2016:40). Utredningen tog namnet Utredningen om en översyn av insatser enligt LSS och assistans-ersättningen (S 2016:03, ). överlämnade sitt betänkande Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (SOU 2018:88) . Utredningen föreslår att en ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning ska ersätta den nuvarande lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Utredningen föreslår tre nya LSS-insatser: • personlig service och boendestöd – för den som inte bor i gruppbostad eller servicebostad, men har behov av stöd i vardagen • personligt stöd till barn – för barn • förebyggande pedagogiskt stöd – för personer som behöver stöd som kräver ingående kunskaper. Utredningen föreslår även bl.a. att staten ska ha hela ansvaret för insatsen personlig assistans samt att samma tre grupper som ingår i LSS s.k. personkrets ska finnas kvar. Regeringen inledde en remissbehandling av betänkande . Regeringen pekar på att regeringspartierna, och Liberalerna sedan utredningen avlämnades har ingått en sakpolitisk överenskommelse och framhåller att remissinstanserna ombeds att lämna synpunkter med vetskap om innehållet i januariavtalet. Det innebär att remissen inte omfattar de förslag som handlar om att begränsa möjligheterna till assistans för barn och för personer med stora och varaktiga funktionsnedsättningar eller förslaget om en schablon för andra personliga behov för personer med assistans. Utredningen har remissbehandlats och bereds inom . Utredningen socialtjänst överlämnade sitt betänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) . Utredningens förslag handlar bl.a. om förebyggande och lätttillgänglig socialtjänst, övergripande planering och planering av insatser, kunskapsbaserad socialtjänst och möjligheten att tillhandahålla insatser utan föregående behovsprövning. Regeringen har inlett en remissbehandling av utredningens betänkande, och remissen ska besvaras . Stärkt rätt till personlig assistans för stöd vid egenvård, vid tillsyn samt för barn gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över olika frågeställningar inom personlig assistans enligt LSS. Utredaren ska se över möjligheten att stärka rätten till personlig assistans för stöd vid egenvårdsinsatser. Vidare ska utredaren analysera och föreslå hur rätten till personlig assistans för hjälp med tillsyn kan stärkas. Utredaren ska även göra se över hur föräldraansvaret vid bedömningen av barns rätt till personlig assistans kan smalnas av (dir. 2020:3). Utredarens förslag ska öka kontinuiteten och förutsägbarheten inom personlig assistans och assistansersättning. Förslagen ska också präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. Uppdraget ska redovisas . I regleringsbrev är målet samma som : arbete med assistansersättning ska bidra till det nationella målet för funktionshinderpolitiken. Handläggningen ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet så att den som är berättigad till ersättning också får det. Besluten ska vara likvärdiga över hela landet, för såväl flickor och pojkar som kvinnor och män. ska verka för att utredningar, försäkringsmedicinska utredningar och läkarutlåtanden håller hög kvalitet. ska även säkerställa en god kontroll för ett effektivt och rättssäkert nyttjande av gemensamma resurser och för att motverka bidragsbrott. När det gäller återrapportering anges i regleringsbrevet att ska redovisa måluppfyllelsen och genomförda insatser för att uppnå målet. ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att öka möjligheten att följa utvecklingen av förmånen, bl.a. genom utveckling av it-stödet. ska också redovisa de åtgärder som har vidtagits för att säkerställa kontroll i syfte att motverka bidragsbrott. Vidare ska redovisa samverkan med . har i regleringsbrevet fått följande tre uppdrag om assistansersättning: – ska redovisa indikatorer för assistansersättning. Indikatorerna ska bland annat följa utvecklingen av antalet brukare, timmar, kostnader och antalet avslag. Redovisningen ska göras utifrån åldersgrupper och uppdelat på flickor och pojkar samt kvinnor och män. I redovisningen ska även de mest relevanta indikatorerna analyseras. – ska beskriva och förklara orsaker till det minskande antalet personer som får assistansersättning. I uppdraget ingår att analysera och beskriva orsaker till att antalet personer som beviljas ersättningen minskar. I uppdraget ingår även att analysera och beskriva orsaker till att ersättningen upphör. – ska följa upp och analysera antalet personer som beviljas eller får avslag på sin ansökan om assistansersättning för andningshjälp enligt SFS 2019:618. I uppdraget ingår att analysera och beskriva orsakerna till besluten. ska lämna en delredovisning och slutredovisa uppdraget till regeringen . Uppdraget om att redovisa indikatorer för assistansersättning redovisades till regeringen . Den övergripande bilden som ger i rapporten är att assistansersättningens utveckling i stort sett följer samma mönster som redovisades i föregående årsrapport om indikatorer för assistansersättningen. Ett undantag är att den genomsnittliga timutvecklingen inte längre ökar. Det innebär att det genomsnittliga antalet beviljade timmar sedan assistansersättningen infördes inte ökar från till nästa. Uppdraget om att beskriva och förklara orsaker till det minskande antalet personer som får assistansersättning redovisades till regeringen . Av rapporten framkommer bl.a. att antalet mottagare av assistansersättning har minskat, från drygt 16 000 personer 2015 till drygt 14 000 personer 2019. framhåller att de största förändringarna i tillämpning som påverkar antalet mottagare av assistansersättning grundar sig i följande: domar från () om annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om personen med funktionsnedsättning och egenvård som grundläggande behov, förändringar i lagstiftningen och tillämpningen av omprövning av rätten till assistansersättning samt tolkningen av det grundläggande behovet personlig hygien. Habiliteringsersättning och daglig verksamhet Habilitering är insatser till en person som har en medfödd funktionsnedsättning eller som tidigt i livet fått en funktionsnedsättning. Insatserna ska förebygga och minska de svårigheter som funktionsnedsättningen innebär och bidra till ett självständigt liv och delaktighet i samhället. Personer som saknar förvärvsarbete och inte utbildar sig kan få daglig verksamhet. Den dagliga verksamheten kan utformas på olika sätt. Precis som alla andra insatser enligt LSS ska den anpassas till mottagarens individuella behov och tillförsäkra deltagaren goda levnadsvillkor. Verksamheten ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet (). Regeringen införde 2018 ett bidrag om i syfte att stödja kommunerna i deras arbete med att stimulera deltagande i daglig verksamhet (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Bidraget får användas av kommunerna för att införa eller höja en låg dagpenning till dem som deltar i daglig verksamhet enligt LSS. har i uppdrag att betala ut statsbidraget till kommunerna. Av rapporten och stöd till personer med funktionsnedsättning – Lägesrapport framgår att sammanlagt 198 kommuner rekvirerade medel från , varav 24 kommuner inte hade habiliteringsersättning sedan innan. Anledningarna till att många kommuner valt att inte rekvirera medel är flera, bl.a. har kommunerna kommunicerat att de är osäkra på var gränsen går för låg ersättning samt oroliga för långsiktigheten i statsbidraget. Som ett led i att stärka den långsiktiga hållbarheten har regeringen fattat beslut om att statsbidraget även får användas för att bibehålla en tidigare höjning. betalade av landets kommuner ut habiliteringsersättning till personer med beslut om daglig verksamhet enligt LSS. Andelen har ökat jämfört med föregående år och . I uppdrag har det också ingått att bedöma om det behövs en ny lag om habiliteringsersättning. Utredningen konstaterade att det saknas tydligt uttalat lagstöd för utbetalning av habiliteringsersättning och föreslog att det ska framgå av lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter att kommuner i syfte att uppmuntra till närvaro, utan föregående individuell behovsprövning, får betala ut habiliteringsersättning till den som deltar i daglig verksamhet enligt LSS. framhåller vidare att daglig verksamhet är en insats som för många skapar en meningsfull sysselsättning och ett vardagligt sammanhang (s. 303 f.). Den kan i högre grad än bidra till personlig utveckling och möjligheter att förvärva och upprätthålla förmågor utifrån egna förutsättningar och önskemål. Utredningen föreslår därför att den som beviljas daglig verksamhet ska ha rätt till en inledande kartläggning för att fastställa hur insatsen bäst kan anpassas och utformas utifrån de individuella behoven. När det gäller dem som står längst från arbetsmarknaden bör kunskapsunderlag tas fram med sikte på åtgärder för ökade möjligheter såväl förvärva och bibehålla förmågor som till delaktighet i samhället. Vidare anser utredningen att en översyn av insatsen bör genomföras med utgångspunkt från en kartläggning av förhållandet mellan daglig verksamhet och arbetsmarknads- och utbildningsområdena. Översynen bör bl.a. avse frågan om de ekonomiska och organisatoriska förutsättningarna för att på olika sätt möjliggöra en övergång till arbete eller studier i kombination med deltagande i daglig verksamhet. Översyn av yrket personlig assistent tillsatte regeringen en utredning av yrket personlig assistent. Syftet med översynen var att undersöka hur personliga assistenters villkor ser ut i såväl som privat verksamhet samt hos brukarkooperativ och hos assistansberättigade som anställer sina egna assistenter (dir. 2018:72). överlämnade utredningen sitt betänkande Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor (SOU 2020:1) till regeringen. I utredningen lämnas flera förslag på vad regeringen bör göra för att förbättra personliga assistenters arbetsvillkor. Utredningen föreslår bl.a. att regeringen – ger i uppdrag att ta fram ett nationellt utbildnings- och kunskapsmaterial – ger lämplig myndighet i uppdrag att kartlägga hur det förhöjda timbeloppet används – ger i uppdrag att genomföra en tillsyn av hur regelverket om egenvård och vård på delegation tillämpas vid personlig assistans – ger i uppdrag att ta fram ett kunskapsstöd om egenvård och hälso- och sjukvård på delegation inom personlig assistans – ger privata assistansbolag ansvar för att finansiera sina assistenters sjuklönekostnader – inför ett krav på att arbetsgivare ska tillämpa kollektivavtalsliknande villkor – ser över om lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete behöver anpassas till dagens förhållanden. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen fastställer timschablonen, vilken används som grund för beräkning av ersättning för personlig assistans. Den enskilde får själv avgöra hur stor del av assistansersättningen som ska användas till lön eller till kostnader för exempelvis arbetsmiljö och kompetensutveckling. Åren 2018–2020 var höjningen av timschablonen för assistansersättning . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 9) föreslår regeringen att beloppet för timschablonen för assistansersättningen räknas upp . Schablonen föreslås därmed fastställas till . Insatserna ledsagning och ledsagarservice innebär att en person med funktionsnedsättning får stöd av en annan person, ledsagare, i samhället och syftar till att möjliggöra delaktighet i samhällslivet och kontakter med andra. Ledsagning ges som bistånd enligt 4 kap 1 § SoL och beslut om ledsagarservice fattas enligt 9 § 3 LSS. Den tidigare nämnda framförde bl.a. att möjligheten till delaktighet i samhällslivet är central och för den som behöver stöd för att klara sig utanför hemmet ska det som ingår i ledsagarservice vara en del i det stöd som fås genom den personliga servicen. Att bara få stöd för förflyttning t.ex. från hemmet till en fritidsaktivitet, är alltför begränsande och ger inte det stöd för att kunna delta i aktiviteter som krävs för att nå målet om full delaktighet i samhällslivet. Utredningen föreslog därför att sådant stöd ska ingå i insatsen personlig service och boendestöd. Personlig service enligt utredningens förslag omfattar därför även det stöd som behövs för att utöva de aktiviteter som servicen omfattar. Den som ska besöka simhallen måste t.ex. få stöd för att få faktisk tillgång till bassängen och övriga faciliteter. Den tidigare nämnda utredningen socialtjänst har bl.a. tittat på frågan om insatser utan behovsprövning. I betänkandet framförs bl.a. att regelverket för att tillhandahålla insatser till enskilda behöver vara flexibelt och lämna utrymme för socialnämnden att i större utsträckning än anpassa verksamheten efter lokala förutsättningar och behov. Möjligheten att tillhandahålla insatser utan föregående individuell behovsprövning bör därför tydliggöras och utvidgas. Utredningen framhåller att på så sätt kan enskildas delaktighet och självbestämmande öka och det förebyggande arbetet stärkas. Vidare framhåller utredningen att det skapas bättre förutsättningar av effektiv resursanvändning. konstaterade i Kartläggning och analys av vissa insatser enligt LSS (2015) att det finns stora skillnader i hur insatsen ledsagarservice tillämpas i kommunerna. Olikheterna berör främst var insatsen kan beviljas, vem som ska svara för ledsagarens omkostnader och vad som ingår i personlig service. Kommunernas riktlinjer innehåller i vissa fall avgränsningar för vem som kan beviljas insatsen ledsagarservice. Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden (Ju 2015:10) har haft i uppdrag att göra en översyn av välfärdsstatens förmåga att stå emot organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet. (dir. 2015:96).