bet · H901AU6 · 2021-12-09 00:00:00 — I regleringsbrevet framhålls vikten av att myndigheten har metoder och arbetssätt som åstadkommer väl fungerande bedömningar av förekomsten av funktionsnedsättning samt dess påverkan på personers förutsättningar att få eller behålla ett arbete. Uppdrag 10 är inriktat på att utreda hur insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan användas, anpassas eller kompletteras för att möta de dubbla behov som finns för dem med ett annat modersmål än svenska som har bristande kunskaper i svenska språket och en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Uppdraget omfattar inte anställningar hos , då behovet av insatser när det gäller kunskaper i svenska språket bör omhändertas innan anvisningar till bolaget genomförs. Båda uppdragen ska redovisas . Motionsyrkanden om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen (s. 26 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. pågående arbete på området. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:55). En självklar utgångpunkt är att alla människor ska ha möjlighet att utvecklas och stärkas i arbetslivet. Enligt utskottet är det centralt att arbetsmarknadspolitiken utformas för att ha ett starkt fokus på att möjliggöra delaktighet i arbetslivet på lika villkor. När det gäller personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan det röra sig om olika anpassningsåtgärder på arbetsplatsen och ekonomiskt stöd till en arbetsgivare som anställer en person med funktionsnedsättning. För personer med funktionsnedsättning kan t.ex. subventionerade anställningar eller lönestöd som riktas till denna grupp spela stor roll för att möjliggöra inträde på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att en rad förslag som framförs i motioner i detta avsnitt är inriktade på vad utskottet uppfattar som åtgärder av en mer övergripande karaktär. Det handlar om åtgärder för att förbättra situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och att hitta vägar in på arbetsmarknaden för den aktuella gruppen. Det gäller kommittémotionerna 2021/22:2566 (SD) yrkandena 2, 4, 5 och 9–11, 2021/22:3512 (C) yrkande 47, 2021/22:4165 (KD) yrkande 40, 2021/22:3964 (L) yrkandena 2 och 3 och 2021/22:3978 (L) yrkandena 18 och 19 samt motionerna 2021/22:3726 (S), 2021/22:3183 (M) och 2021/22:437 (C). Utskottet konstaterar att flera av förslagen är likalydande med sådana som utskottet har behandlat vid upprepade tillfällen . Utskottet står fast vid vad som har framförts om att det genom regeringens försorg pågår arbete på flera håll med att stärka möjligheterna på arbetsmarknaden för personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Vidare vill utskottet uppmärksamma att regeringen även i budgetpropositionen prioriterar insatser för att få den aktuella gruppen i arbete. Det handlar dels om satsningar på generella arbetsmarknadspolitiska program och insatser, dels om att regeringen fortsätter att rikta betydande resurser till särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utskottet noterar också att regeringen kontinuerligt lämnar uppdrag till Arbetsförmedlingen för att se över myndighetens arbete med den aktuella gruppen i olika delar. Utskottet anser att det är tydligt att regeringen prioriterar både arbete och resurser inom den del av arbetsmarknadspolitiken som uppmärksammas i motionerna. Utskottet välkomnar det stora intresse som finns hos motionärerna för att skapa ett arbetsliv med de bästa möjliga förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det är också glädjande att det verkar finnas en gemensam insikt om att det är fråga om en grupp som ofta är utsatt på arbetsmarknaden och att det är ett område som behöver prioriteras. Till skillnad från motionärerna menar dock utskottet att de prioriteringar som görs på området är väl lämpade för att stärka situationen för gruppen och skapa arbetstillfällen. Det gäller oavsett om det handlar om utredningsinsatser, styrning av myndigheter eller reglering av särskilda stöd, vilket alla är exempel på sådant som tas upp i motionerna. Utskottet anser inte att det finns skäl till något tillkännagivande med anledning av det som framförs i de aktuella motionerna. Yrkandena bör därför avslås. När det gäller taket för lönebidrag, som tas upp i kommittémotion 2021/22:2566 (SD) yrkande 8, noterar utskottet att det är ett belopp som stegvis har höjts för att stärka arbetsgivares förutsättningar att anställa personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det är självfallet viktigt att politiken strävar mot att hitta en rimlig nivå för hur högt taket bör vara för lönebidrag. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att den senaste höjningen av nivån 2020 innebar ett kraftigt tillskott procentuellt. Det ska också noteras att löneökningstakten i arbetslivet generellt har haft lägre nivåer i spår av pandemin. Utskottet anser inte att det finns skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen i frågan, varför yrkandet bör avslås. I kommittémotion 2021/22:2566 (SD) yrkande 1 och motion 2021/22:2828 (M) yrkande 2 finns förslag om att avskaffa begreppet nedsatt arbetsförmåga. Utskottet konstaterar att motionärerna inte presenterar några tydliga förslag på hur det upplevda problemet bör lösas. Utskottet noterar i likhet med motionärerna att användningen av begreppet nedsatt arbetsförmåga är något som Arbetsförmedlingen har sett över. Det är välkommet att frågan uppmärksammas och att övervägningar görs för att på bästa sätt beskriva de utmaningar och möjligheter som är förknippade med denna del av arbetsmarknaden. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att följa frågan. Utskottet anser inte att det finns skäl till något initiativ på området med anledning av vad som framförs i yrkandena, som därför bör avslås. I kommittémotionerna 2021/22:2566 (SD) yrkande 6 och 2021/22:3806 (SD) yrkandena 26 och 27 lyfts situationen för personer i behov av tolk på arbetsmarknaden. Utskottet ser positivt på att motionärerna uppmärksammar gruppen. Det är fråga om en grupp som ofta har stora utmaningar med att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att regeringen också har uppmärksammat situationen för just denna grupp genom både utredningsinsatser och myndighetsuppdrag. Mot bakgrund av regeringens aktiva arbete på området och pågående utredningsarbete kan utskottet inte se att det finns skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen. Yrkandena bör därför avslås. Motionärerna i kommittémotionerna 2021/22:2566 (SD) yrkande 12 och 2021/22:3806 (SD) yrkande 24 är eniga om att möjligheten till s.k. flexjobb bör införas för personer med funktionedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Även när det gäller denna fråga konstaterar utskottet att det är en fråga som har utretts på initiativ av regeringen. Den aktuella utredningen gjorde bedömningen att inga förändringar av regelverket behövdes eftersom det redan tillät flexibla insatser. Utskottet gör ingen annan bedömning än utredningen och anser inte att det finns skäl till något initiativ på området. Yrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om verksamhet. Utskottet hänvisar bl.a. till det tillkännagivande som riktat till regeringen under innevarande om en extern utredning av verksamhet och till pågående arbete på området. Jämför särskilt yttrande 4 (M), 5 (SD), 6 (C), 7 (KD) och 8 (L). I kommittémotion 2021/22:2566 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att målet om deltagare från prioriterade grupper i ägaranvisning ökas från till (yrkande 13). Vidare vill motionärerna att en annan myndighet än Arbetsförmedlingen ska ges i uppdrag att utreda Arbetsförmedlingens arbetsprocess gentemot (yrkande 14). Motionärerna anser också att det bör tillsättas en utredning som undersöker vilken påverkan vinstkravet och kravet på försäljningstillväxt har på urval av deltagare (yrkande 15). Slutligen menar motionärerna att införandet av en ny individbaserad ersättningsmodell för behöver utredas för att komma till rätta med svårigheter med uppföljning och kvalitetsgranskning (yrkande 16). m.fl. (SD) påpekar i kommittémotion 2021/22:3806 vikten av att platserna inom går till rätt personer, dvs. personer med en dokumenterad funktionsnedsättning. Motionärerna vill att ska återgå till sitt kärnuppdrag (yrkande 25). I kommittémotion 2021/22:3964 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att ska vara en avgränsad men viktig del av en jobbskapande helhet för personer med funktionsvariation. Motionärerna menar att måste återgå till sitt grunduppdrag och vidareutveckla verksamheten för att bättre anpassa den till dagens och morgondagens situation för människor med funktionsnedsättning (yrkande 1). I motion 2021/22:3325 av m.fl. (M) noteras att flera granskningar av har påtalat brister i verksamheten och att många anställda har potential att övergå till arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Motionärerna vill därför se en utredning om uppdrag och finansiering (yrkande 15). I föregående avsnitt har redogjorts för det övergripande regelverket för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten på den svenska arbetsmarknaden. När det särskilt gäller insatser som görs inom ramen för verksamhet regleras ersättningen till , vanligtvis kallad merkostnadsersättningen, i förordningen (2018:1528) om statlig ersättning till för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Närmare bestämmelser om uppdrag, även kallat det arbetsmarknadspolitiska uppdraget, finns i bolagsordning och i ägaranvisningen som föreslås av regeringen och fastställs av bolagsstämman. Uppdrag till Arbetsförmedlingen i regleringsbrev Regeringen har i regleringsbrevet avseende Arbetsförmedlingen lämnat flera uppdrag som har koppling till situationen för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och arbete hos . Uppdrag 7 omfattar att se över definitionen och målnivån för prioriterade grupper så att de motsvarar och stödjer anvisningar av dem i målgruppen för som har störst behov av stöd från arbetsmarknadspolitiken. Arbetsförmedlingen redovisade uppdraget i en rapport . Av rapporten framgår bl.a. att Arbetsförmedlingen gör bedömningen att det även fortsättningsvis är rätt att prioritera personer med funktionshinderkategorierna generellt nedsatt inlärningsförmåga och psykisk funktionsnedsättning samt personer som har flera funktionsnedsättningar i kombination. Myndigheten gör också bedömningen att dagens mål att av de anvisade ska tillhöra prioriterade grupper är rimligt. Arbetsförmedlingen har dock en ambition att av anvisningarna ska tillhöra de prioriterade grupperna. Enligt uppdrag 9 ska Arbetsförmedlingen följa upp anvisningarna till skyddat arbete hos samt identifiera och genomföra arbetssätt och samverkansformer som gör att insatsen används för den avsedda målgruppen. I detta ingår att se över arbetssätt för att identifiera de arbetssökande som har störst behov av stöd som en följd av en eller flera funktionsnedsättningar samt arbetssätt som medför att samverkan sker på ett sådant sätt att dessa också anvisas till . Uppdraget ska redovisas . verksamhet har varit föremål för granskningar från flera olika håll . Till dem som granskat verksamhet utifrån olika perspektiv hör Europeiska kommissionen, Statskontoret och . Utskottet har i ett betänkande om redogjort mer ingående för dessa granskningar (bet. 2021/22:AU4 s. 7 f.). Under /20 föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om uppdrag. Enligt utskottet ska regeringen göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar. beslutade enligt utskottets förslag (bet. 2019/20:AU4, rskr. 2019/20:128). Med anledning av tillkännagivande angav regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 14 s. 31) att den beslutat att revidera ekonomiska mål på så sätt att avkastningen på eget kapital långsiktigt ska uppgå till i stället för som tidigare . Regeringen hänvisar också till att ägaranvisning har reviderats genom att uppdragsmål har införts när det gäller engagerade medarbetare samt sysselsättningsgraden inom bolaget. Vidare har regeringen lämnat flera uppdrag till Arbetsförmedlingen i regleringsbrevet i enlighet med vad som redogjorts för ovan. Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat (skr. 2020/21:75 s. 321). Under innevarande /22 har utskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen tagit initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om . Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en extern utredning om och återkomma till med en redovisning av resultatet. Enligt utskottet bör utredningen se över följande. • om uppfyller kravet i bolagsordningen att verksamheten ska iaktta att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens • om verksamhet är ändamålsenlig för uppdraget och målgruppen enligt bolagsordningen och ägaranvisningen och om samverkan med Arbetsförmedlingen är ändamålsenlig • om den statliga ersättningen till för uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är ändamålsenligt utformad eller om den i stället bör vara knuten till varje person som anvisas enligt ägaranvisningen • om den verksamhet som bedriver i egenskap av anordnare av insatserna arbetsträning och förstärkt arbetsträning bör omfattas av den statliga ersättning som bolaget får för uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse • om lever upp till de lagstadgade kraven på ett systematiskt arbetsmiljöarbete och vid behov lämna förslag på förbättringsåtgärder. beslutade enligt utskottets förslag (bet. 2021/22:AU4, rskr. 2021/22:10). Motionsyrkanden om behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen (s. 26 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. ett tidigare tillkännagivande och till pågående arbete på området. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:55). har sedan starten spelat en viktig roll för många människor med olika typer av funktionsnedsättning och för den aktiva arbetsmarknadspolitiken i stort. I enlighet med sin bolagsordning ska bolaget erbjuda meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det är en helt central utgångspunkt för utskottet att detta grunduppdrag ska värnas i styrningen av . ska vara ett avgränsat men viktigt verktyg för att fler ska komma i arbete utifrån sina förutsättningar. Utskottet är övertygat om att spelar en avgörande roll i många människors liv. Ett jobb på ger sysselsättning, självkänsla och ett sammanhang att utmanas och växa i. För att verksamheten ska fungera på bästa sätt är det viktigt att rätt personer anvisas till . är det viktigt att regeringen ställer rätt krav på bolaget och ger det goda förutsättningar. Arbetet med att skapa en så väl fungerande verksamhet som möjligt är ständigt pågående och när brister upptäcks är det rimligt att politiken träder in för att försöka rätta till dessa. I likhet med vissa av motionärerna i detta avsnitt noterar utskottet att det i flera granskningar har visats på brister i delar av verksamhet, bl.a. i fråga om vilka som anvisas till anställning och ersättningsmodellen. Därutöver har utskottet i ett tillkännagivande till regeringen från /20 riktat krav på åtgärder. Utskottet noterar att regeringen som en följd av detta redan vidtagit åtgärder och att ytterligare åtgärder är på gång, vilket bl.a. framgår av uppdrag till Arbetsförmedlingen i myndighetens regleringsbrev. Utskottet anser att det är välkommet att steg har tagits för att försöka komma till rätta med de rådande problemen och att arbete pågår. Men framför allt uppmärksammar utskottet att det under innevarande har tagit ett initiativ om att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en extern utredning om flera olika delar av verksamhet. Utskottet framförde då att mer behöver göras på området och ställde krav på att ett antal punkter skulle ingå i den externa utredningen. När det gäller kommittémotionerna 2021/22:2566 (SD) yrkandena 13–16, 2021/22:3806 (SD) yrkande 25 och 2021/22:3964 (L) yrkande 1 samt motion 2021/22:3325 (M) yrkande 15, som alla lämnades innan utskottet beslutade om det senaste tillkännagivandet om , konstaterar utskottet att motionärerna vill se ytterligare åtgärder i fråga om uppdrag och vilka som anvisas till bolaget, Arbetsförmedlingens arbete mot och ersättningsmodellen. Utskottet konstaterar att just detta är frågor som ryms inom det tillkännagivande som utskottet riktat till regeringen. Utskottet förutsätter därför att de kommer att vara en del av kommande utredning om verksamhet. Yrkandena får därmed anses vara i huvudsak tillgodosedda. Utskottet anser att det med anledning av vad som anförs av motionärerna inte finns skäl att vare sig förekomma det arbete som kan förväntas ske på området eller ställa krav på att detta arbete ska omfatta ytterligare delar. Det finns därför inte skäl att rikta något nytt tillkännagivande till regeringen i frågan, varför yrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en utredning om äldre i arbetslivet och genomförandet av förslag från Delegationen för senior arbetskraft. Utskottet hänvisar i huvudsak till pågående arbete. Jämför reservation 20 (M), 21 (SD), 22 (L) och 23 (MP). I kommittémotion 2021/22:3841 av m.fl. (M) anser motionärerna att det bör utredas hur man kan stimulera arbetslivet och göra så att äldre som kan och vill kan arbeta längre upp i åldrarna (yrkande 12). För framtid och utveckling är det avgörande att vi tar vara på all den erfarenhet som äldre medarbetare har att erbjuda. Motionärerna vill även att ett organ liknande Expertgruppen för offentlig ekonomi () inrättas med ansvar för att främja ett längre arbetsliv (yrkande 15). I kommittémotion 2021/22:2563 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att det är ett allvarligt problem inom arbetsmarknadspolitiken att människor blir negativt behandlade på grund av fördomar om ålder. Motionärerna menar därför att all form av ålderism måste motverkas (yrkande 13). m.fl. (SD) betonar i kommittémotion 2021/22:2566 vikten av arbetsmarknadspolitiska stöd till äldre i arbetslivet. Motionärerna vill ge Arbetsförmedlingen möjlighet att ta beslut om lönebidragsanställning efter även om personen inte har haft stöd från Arbetsförmedlingen (yrkande 7). I kommittémotion 2021/22:3980 av m.fl. (L) framhålls Delegationen för senior arbetskraft och dess utredning (SOU 2020:69) som bl.a. pekar på vikten av att den som kan och vill arbeta längre ska få göra det. Motionärerna anser att regeringen måste gå vidare med utredningens olika förslag (yrkande 2). I samma motion föreslås även att det inrättas ett om årsrika och deras möjlighet till arbete (yrkande 3). I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) ser motionärerna stort värde i att försöka underlätta kunskapsöverföring mellan generationer på arbetsplatser. Det finns därför anledning att stimulera arbetet med att utveckla olika typer av mentorskap på arbetsplatser och underlätta kunskapsöverföring mellan generationer (yrkande 23). (M) anser i motion 2021/22:430 att det bör göras en översyn av gällande regelverk och lagar i syfte att förbättra årsrikas villkor på arbetsmarknaden och möjliggöra fortsatt arbete efter generell pensionsålder för den som så önskar. Enligt 32 a § anställningsskyddslagen har en arbetstagare rätt att kvarstå i anställningen till utgången av den månad då han eller hon fyller , om inte annat följer av lagen. Enligt 33–33 d §§ gäller vissa särskilda bestämmelser för arbetstagare som har fyllt , bl.a. i fråga om uppsägningsförfarandet och avsaknad av företrädesrätt till återanställning. Åldersgränsen gäller och är en följd av att (bet. 2018/19:AU12, rskr. 2018/19:276) beslutade i enlighet med förslagen i regeringens proposition Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt till (prop. 2018/19:91). Förslagen i propositionen bygger i sin tur på den s.k. Pensionsgruppens överenskommelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner. I enlighet med beslut kommer åldersgränsen för rätten att kvarstå i anställning i anställningsskyddslagen att höjas till . Ålder är en av de sju diskrimineringsgrunderna i diskrimineringslagen (2008:567). Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering som har samband med ålder. Lagen gäller inom arbetsliv, utbildning, hälso- och sjukvård, varor, tjänster och flera andra samhällsområden. Vidare ska alla arbetsgivare och utbildningsanordnare arbeta med det som lagen kallar för aktiva åtgärder. Det innebär att arbetsgivare, skolor, högskolor och andra utbildningsanordnare ska genomföra ett systematiskt arbete för att motverka diskriminering och verka för lika rättigheter och möjligheter i sina verksamheter. Aktiva åtgärder ska omfatta samtliga diskrimineringsgrunder. I budgetpropositionen redogör regeringen i resultatredovisningen för situationen för äldre på den svenska arbetsmarknaden. har, i internationell jämförelse, en hög sysselsättningsgrad bland äldre (55–). Sysselsättningsgraden i den gruppen har ökat stadigt och uppgick , en ökning från 2019. Ökningen förklaras helt av utvecklingen för åldersgruppen 65–, som inte tycks ha påverkats nämnvärt av det försämrade arbetsmarknadsläget 2020. I gruppen 55–minskade sysselsättningsgraden däremot något. Sysselsättningsgraden var betydligt högre bland äldre män än bland äldre kvinnor. Sysselsättningsgraden ökade dessutom betydligt mer bland äldre män. Regeringen uppger att en förklaring till den höga sysselsättningsgraden bland äldre i är att allt färre äldre nu lämnar arbetskraften till följd av sjukdom . När det gäller arbetslösheten bland äldre ökade den till 2020 från 2019. Arbetslösheten ökade i åldersintervallet 55–och minskade i intervallet 65–. I syfte att motverka långtidsarbetslöshet bland äldre på arbetsmarknaden föreslår regeringen i budgetpropositionen ett tillskott av medel för att personer som är eller äldre ska kunna få nystartsjobb . En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 I skrivelsen En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 (skr. 2020/21:92) betonas att en central del för att skapa ett längre och hållbart arbetsliv är att bättre ta till vara äldres kompetens och erfarenhet. Arbetslivet behöver enligt regeringen bli mer åldersoberoende, och äldres kunskaper och erfarenheter behöver tas till vara på ett bättre sätt i arbetslivet. Allt fler kan och vill arbeta längre, men många möter olika hinder i arbetslivet i t.ex. olika regelsystem och avtal. Åldersdiskriminering bör enligt regeringen motverkas med breda åtgärder, och en god arbetsmiljö genom hela livet är grundläggande. Delegationen för senior arbetskraft Delegationen för senior arbetskraft tillsattes med uppdraget att verka för ett mer inkluderande och åldersoberoende synsätt i arbetslivet (dir. 2018:83). Enligt direktiven skulle delegationen bidra till ökad kunskap om forskning om äldres möjligheter och även föreslå åtgärder som motverkar åldersdiskriminering för att bättre tillvarata äldres kompetens och erfarenhet. I slutbetänkandet Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre (SOU 2020:69) presenteras ett antal överväganden, bedömningar och åtgärder som olika aktörer behöver göra för att fler ska kunna få ett längre arbetsliv. Till dessa hör övervägandet att det är en nödvändighet att seniorer som kan och vill arbeta längre får göra det. Delegationen bedömer också bl.a. att pensionsrelaterade åldersgränser bör höjas samordnat.