bet · H801JuU32 · 2021-06-10 00:00:00 — om arbete i utsatta områden Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår motionsyrkandena. har granskat arbete i utsatta områden och funnit att det inte är fullt ut ändamålsenligt. I rapporten lämnar rekommendationer till . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att granskning är ett värdefullt bidrag i pågående arbete i utsatta områden. Utskottet ser även positivt på de åtgärder som regeringen och har vidtagit och avser att vidta med anledning av iakttagelser. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Skrivelse 2020/21:108 om arbete i utsatta områden. 16 yrkanden i följdmotioner. Åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om arbete i utsatta områden 1.Regeringens styrning av arbete i utsatta områden, punkt 1 (M, C, KD, L) 2.Klassificering av utsatta områden, punkt 2 (M, SD, KD) 3.Fler områdespoliser, punkt 3 (SD) 4.Uppföljning av interna mål, punkt 4 (KD) 5.Kamerabevakning, punkt 5 (M, SD, KD) 6.Sekretess mellan myndigheter, punkt 6 (M, SD, KD) 7.Polismyndighetens strategiska planering, styrning m.m., punkt 7 (V) 8.Administrativt it-stöd, punkt 8 (V) 9.Polisens arbetsmetoder och åtgärder i utsatta områden, punkt 9 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens styrning av arbete i utsatta områden 2020/21:3887 av och (båda C) och 2020/21:3889 av m.fl. (L). Reservation 1 (M, C, KD, L) Klassificering av utsatta områden 2020/21:3892 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 2 (M, SD, KD) 2020/21:3891 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 3 (SD) Uppföljning av interna mål 2020/21:3892 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 4 (KD) 2020/21:3891 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3892 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 5 (M, SD, KD) 2020/21:3891 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 6 (M, SD, KD) strategiska planering, styrning m.m. 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:3883 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 7 (V) 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:3883 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 8 (V) Polisens arbetsmetoder och åtgärder i utsatta områden 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 5, 6 och 8 samt 2020/21:3883 av m.fl. (V) yrkandena 3–8. Reservation 9 (V) lägger skrivelse 2020/21:108 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (KD), (C), (MP) och (KD). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:108 om arbete i utsatta områden. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten insats på rätt plats – polisens arbete i utsatta områden (RiR 2020:20). överlämnade rapporten till , som i sin tur överlämnade rapporten till regeringen . Regeringen överlämnade sedan sin skrivelse till . Fem följdmotioner med sammanlagt 16 motionsyrkanden har väckts med anledning av skrivelsen. I ärendet behandlas även åtta motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Förslagen i motionerna finns i bilagan. om arbete i utsatta områden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. arbete i utsatta områden, strategisk planering och it-stöd inom myndigheten samt sekretess mellan myndigheter och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservation 1 (M, C, KD, L), 2 (M, SD, KD), 3 (SD), 4 (KD), 5 (M, SD, KD), 6 (M, SD, KD), 7 (V), 8 (V) och 9 (V). har granskat om arbete i utsatta områden är ändamålsenligt. Granskningen har redovisats i rapporten insats på rätt plats – polisens arbete i utsatta områden (RiR 2020:20). Granskningen avser tidsperioden från ikraftträdandet av den nybildade och svarar på fyra delfrågor: • Är metod för att identifiera utsatta områden relevant och tillförlitlig? • Har regeringen genom sin styrning av gjort det möjligt för polisen att arbeta effektivt i utsatta områden? • Har gjort det möjligt för polisen som tjänstgör i utsatta områden att arbeta effektivt? • Är polisens arbetssätt effektivt och anpassat till läget i utsatta områden? bedömer att arbete i utsatta områden inte är fullt ut ändamålsenligt. pekar bl.a. på att det finns brister i den metod som använder för att identifiera utsatta områden. I granskningen beskrivs hur metoden delvis bygger på subjektiva skattningar av områdenas problematik, vilket innebär att likartade problem kan bedömas olika beroende på vem som gör bedömningen. Detta innebär att områdena inte kan jämföras med varandra och att det sett inte är möjligt att dra några säkra slutsatser om antalet utsatta områden ökar eller minskar. Därutöver saknas rutiner för hur metodstödet ska användas på ett enhetligt sätt, och den lokala tillämpningen varierar. konstaterar också att metod för att identifiera utsatta områden utgör ett stöd för lokalpolisområdena i arbetet med att skapa lokala lägesbilder och att listan över utsatta områden har bidragit till att synliggöra de problem som finns i vissa områden. I granskningen beskrivs att har tagit fram relevanta strategier och rekommendationer för hur ska arbeta i utsatta områden. bedömer att åtgärderna har ökat förutsättningarna för att arbeta effektivt i utsatta områden. granskning visar att det finns en del brister i finansiella styrning när det gäller utsatta områden. Enligt följer inte upp resursfördelningen till de utsatta områdena på ett sätt som gör det möjligt att beskriva hur stor del av resurstillskotten som faktiskt kommer utsatta områden till del. konstaterar att det, trots att en tredjedel av de senaste årens resurstillskott till har fördelats till lokalpolisområden som har utsatta områden, därför inte är möjligt att följa om resurserna går till de utsatta områden där de behövs mest. har också följt upp rikspolischefens beslut om att det ska finnas en områdespolis per 5 000 invånare och konstaterar att detta inte är genomfört i en tredjedel av de lokalpolisområden som har utsatta områden. Vidare bedömer att de polismän som tjänstgör i utsatta områden har anpassat sitt arbetssätt och arbetar enligt beprövade metoder i den omfattning som är möjlig sett till resurssituationen. har identifierat vissa förändringar som skulle underlätta för att bli mer effektiv. Inom såväl som finns personer som beskriver att sekretessen leder till osäkerhet om vilken information som kan delas och inte, vilket enligt begränsar effektiviteten i samverkan. ser därmed positivt på det faktum att regeringen har gett (Brå) i uppdrag att undersöka förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott och bedöma om det finns eventuella utvecklingsbehov. beskriver slutligen att det råder brist på viss teknisk utrustning i form av bevakningskameror och kroppsburna kameror i utsatta områden och anser att bör prioritera utbyggnaden av bevakningskameror i utsatta områden och fördelningen av kroppsburna kameror till de polismän som tjänstgör där. bedömning är att regeringen genom sin styrning av har ökat förutsättningarna för att ska kunna arbeta effektivt i utsatta områden. bedömer att regeringen på flera sätt har prioriterat arbete i utsatta områden och att det finns och har funnits en tydlig ambition om att försöka vända utvecklingen i dessa områden. I granskningen beskrivs att regeringen har genomfört en omfattande förstärkning av anslaget till för att möjliggöra rekrytering av fler polisanställda. Regeringen har också i övrigt styrt genom att ställa krav på att det ska finnas områdespoliser som arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete i samtliga lokalpolisområden. Regeringen har dessutom begärt uppföljning av situationen i utsatta områden samt beslutat om flera uppdrag i syfte att komma till rätta med missförhållandena där. • Öka tillförlitligheten i den process som används för att identifiera utsatta områden. Det kan t.ex. handla om att se över bedömningskriterierna och ta fram rutiner för hur metodstödet ska användas på ett enhetligt sätt. • Följa upp hur många områdespoliser som fördelas till utsatta områden, både för att säkerställa att beslutet om minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden uppfylls och för att analysera behovet. • Säkerställa tillgång till sådan teknisk utrustning som behövs för att kunna arbeta effektivt i utsatta områden. Det kan t.ex. handla om att påskynda utbyggnaden av bevakningskameror och fördelningen av kroppsburna kameror. lämnar inga rekommendationer till regeringen. Regeringens bedömning av iakttagelser Problematiken i utsatta områden är en av regeringens högst prioriterade frågor och det är av stor vikt att arbete i dessa områden bedrivs effektivt. Regeringen välkomnar granskning och bedömer sammanfattningsvis att den är ett värdefullt bidrag för pågående arbete i utsatta områden. Det är enligt regeringen glädjande att regeringens ambitioner och prioriteringar när det gäller utsatta områden framkommer i granskning. När det gäller kritik av metod för att identifiera utsatta områden anför regeringen att den har tagit itu med frågan och i regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att uppdatera lägesbilden och i så stor utsträckning som möjligt använda sig av objektiva kriterier, för att öka jämförbarheten. Utöver lägesbilden ska myndigheten ge en samlad bild av vilka polisiära åtgärder som vidtas i de utsatta områdena samt beskriva hur det fortsatta arbetet ska bedrivas. Regeringen ser positivt på att det pågår ett arbete på med att utveckla metodstödet. När det gäller frågan om uppföljning av resursfördelningen till de utsatta områdena konstaterar regeringen att polisära resurser inte alltid är placerade i det geografiska område där de verkar, vilket försvårar uppföljningen av resursfördelning på lokal nivå. En tydlig och långsiktig polisär lokal närvaro är enligt regeringen en viktig faktor för att vända utvecklingen i utsatta områden. Därför har regeringen gett i uppdrag i regleringsbrevet att redovisa hur resurser fördelas i utsatta områden. har också fått i uppdrag att redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete, utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden ska särskilt redovisas. När det gäller kamerabevakning uppfattar regeringen att arbetar aktivt med att expandera sitt kamerabestånd och utveckla sin kameraplattform och ser positivt på det arbetet. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att beskriva sitt arbete med kamerabevakning, och av redovisningen ska särskilt framgå hur arbetet fortskrider i de utsatta områdena. Frågan om sekretess vid informationsutbyte mellan och är uppmärksammad av regeringen, som noterar att uppdraget till Brå nämns av som en adekvat åtgärd. Genom den aktuella skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen har inhämtat underlag från om hur myndigheten ser på rapportens slutsatser och rekommendationer samt vilka åtgärder som planeras på området. delar bedömning om behovet av att öka tillförlitligheten i den metod som används för att identifiera utsatta områden. har som ambition att integrera objektiva kriterier och att utveckla de subjektiva bedömningarna i lägesbilderna. För att utveckla den metod som används vid framtagandet av lägesbilderna har ett nytt it-stöd utvecklats, som kommer att användas inför den lägesbild som ska redovisa till regeringen . ska också förtydliga rutinerna i inhämtningen av underlag till lägesbilden och i detta arbete kommer erfarenheter från tidigare inhämtning och slutsatserna från granskning att beaktas. anser dock att tidigare bedömningar av utsatta områden trots allt har haft en sådan kvalitet att de har fångat svårbeskrivna aspekter av verkligheten som objektiva skattningar inte fullt hade kunnat tillgodose. Samstämmigheten i beskrivningar och bedömningar av områdena är ett exempel som pekar på detta. delar vidare slutsats om att den nuvarande uppföljningen av områdespolisverksamheten behöver utvecklas, i utsatta områden såväl som i verksamheten som helhet. anser att en förutsättning för en ändamålsenlig uppföljning är att det faktiska innehållet i områdespolisernas arbetsuppgifter ensas och balanseras mot behoven på lokal nivå, vilket myndigheten har påbörjat ett arbete med. delar också uppfattning om att fasta bevakningskameror och kroppsburna kameror är effektiva tekniska hjälpmedel för myndighetens arbete i utsatta områden. Med anledning av att efterfrågan är större än den takt i vilken kan anskaffa och installera utrustning har myndigheten en nationell prioriteringsordning där särskilt utsatta områden har hög prioritet när det gäller både etablering av fast kamerabevakning och tilldelning av kroppskameror. Regeringens styrning av arbete i utsatta områden I kommittémotion 2020/21:3889 av m.fl. (L) begärs att regeringens styrning av ska stärkas för att förbättra myndighetens arbete i utsatta områden och åtgärda de brister som framkommit i . Ett liknande förslag finns i motion 2020/21:3887 av och (båda C). Klassificering av utsatta områden Enligt kommittémotion 2020/21:3892 av m.fl. (KD) yrkande 1 bör brottsskadeindex användas i polisens metodarbete för att klassificera utsatta områden. I kommittémotion 2020/21:3891 av m.fl. (SD) yrkande 1 efterfrågas fler områdespoliser. Enligt motionärerna behöver ytterligare resurser för att kunna realisera målet om en områdespolis per 5 000 invånare. Uppföljning av interna mål I kommittémotion 2020/21:3892 av m.fl. (KD) yrkande 2 efterfrågas bättre uppföljning av de interna målen hos . Motionärerna framhåller vikten av att de mål som uppställs är mätbara och nåbara. I kommittémotionerna 2020/21:3891 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3892 av m.fl. (KD) yrkande 3 begärs att polisens tillgång till kamerabevakning i form av bevakningskameror och kroppskameror ska utökas. I kommittémotion 2020/21:3891 av m.fl. (SD) yrkande 2 efterfrågas att en utredning ska tillsättas med uppdrag att göra en översyn av sekretessreglerna mellan och andra myndigheter, i syfte att åstadkomma starkare och tydligare sekretessbrytande bestämmelser. strategiska planering, styrning m.m. I kommittémotion 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att stärka förmågan till strategisk planering, styrning och verksamhetsutveckling samt att utveckla uppföljningen och att stärka det lokala polisarbetet. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2020/21:3883 av m.fl. (V) yrkande 1. I kommittémotion 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att vidta åtgärder för att ge poliser i yttre tjänst tillgång till modernt administrativt it-stöd. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2020/21:3883 av m.fl. (V) yrkande 2. Polisens arbetsmetoder och åtgärder i utsatta områden Enligt kommittémotion 2020/21:91 av m.fl. (V) yrkande 6 bör regeringen ge i uppdrag att utvärdera polisens brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetsmetoder, t.ex. bilpatrullering. Motionärerna framhåller vikten av att polisens arbetsmetoder baseras på forskning och utvärderingar som visar att metoden faktiskt fungerar när det gäller att förebygga brott och skapa större trygghet hos befolkningen, vilket enligt motionärerna kan ifrågasättas när det gäller bilpatrullering. I kommittémotion 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 1 efterfrågas att polisens arbete med medborgarlöften utvecklas till att omfatta frågan om att människor inte ska bemötas eller behandlas på ett speciellt sätt enbart på grund av sitt ursprung. I samma motion yrkande 2 anför motionärerna att regeringen bör ge Brå i uppdrag att göra en kartläggning av landets socialt utsatta områden och relevanta aktörer samt sprida fasmodellen som arbetssätt till dessa områden. I yrkande 5 efterfrågar motionärerna att regeringen ska ta initiativ till att inrätta lokala sociala insatsgrupper i syfte att minska skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet. Vidare menar motionärerna i yrkande 6 att regeringen bör ge Brå i uppdrag att ta fram riktlinjer för konkreta förebyggande insatser på lokal nivå och vid behov bistå med hjälp och vägledning för att arbetet i de lokala sociala insatsgrupperna ska komma igång. Slutligen begär motionärerna i yrkande 8 att regeringen bör ta initiativ till att inrätta särskilda trygghetszoner med trygghetsvärdar i socialt utsatta områden. Förslag som är likalydande med de som redovisats ovan finns i kommittémotion 2020/21:3883 av m.fl. (V) yrkandena 3–8. riktade 2016 tillkännagivanden till regeringen om fler områdespoliser och kommunpoliser samt om polisens närvaro i brottsutsatta områden (bet. 2016/17:JuU1 s. 67 f., rskr. 2016/17:90). har även riktat flera tillkännagivanden till regeringen om betydelsen av en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet, (bet. 2017/18:JuU1 s. 89 f., rskr. 2017/18:92). I samma betänkande (s. 86) föreslog utskottet ett tillkännagivande om tydliga och mätbara mål, och anförde följande: Utskottet anser i likhet med regeringen att resultatet i den brottsutredande verksamheten inte lever upp till förväntningarna, och att det är oroande att kvaliteten och produktiviteten i utredningsarbetet har försämrats. En större effektivitet i polisorganisationen är enligt utskottet av största angelägenhet. har, som regeringen framhåller, här ett särskilt ansvar för att öka effektiviteten i utredningsarbetet. För att öka effektiviteten och uppnå en större likvärdighet över landet när det gäller arbetssätt, brottsutredningars kvalitet och utredningsresultat måste uppföljningen av polisens resultat förbättras. För detta krävs enligt utskottet att har tydliga och mätbara mål för verksamheten. Dessa mål måste också följas upp såväl internt inom myndigheten som av en extern aktör. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:92). Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 s. 37 f.). I samband med behandlingen av budgetpropositionen avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att åtgärderna inte var tillräckliga och att yrkandet därför borde redovisas som öppet och inte som slutbehandlat (bet. 2020/21:JuU1 s. 41). följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:124). Utskottet avstyrkte ett motionsyrkande om att införa kroppskameror som en del av polisens standardutrustning (bet. 2018/19:JuU1 s. 21 f.). följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:73). Utskottet har därefter behandlat ett likalydande motionsyrkande förenklat. När det gäller översyn av sekretesslagstiftningen i syfte att öka möjligheterna att dela information mellan myndigheter och , har utskottet vid ett flertal tillfällen avstyrkt liknande yrkanden som det som behandlas. I samband med behandlingen av regeringens proposition Ett effektivare informationsutbyte mellan polis och socialtjänst vid samverkan mot terrorism (prop. 2019/20:123) avstyrkte utskottet ett antal motionsyrkanden om ytterligare möjligheter till sekretessbrytande informationsutbyte och översyn av regelverket (bet. 2019/20:JuU35 s. 12 f.). Utskottet konstaterade att varje ny sekretessbrytande bestämmelse bör utformas utifrån en avvägning mellan effektivitet, integritet och rättssäkerhet. Även med hänsyn till det starka samhällsintresse som motiverade de lagförslag som behandlades i betänkandet fann utskottet inte skäl för att ta något initiativ med anledning av motionerna. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:321). behandlade nio motionsyrkanden från allmänna motionstiden om en översyn av sekretesslagstiftningen för att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter, bl.a. i brottsbekämpande syfte (bet. 2020/21:KU19). konstaterade (s. 17) att det faktum att sekretess gäller också mellan myndigheter och mellan självständiga verksamhetsgrenar inom en myndighet motiveras av skyddet för den enskildes integritet. Ett samarbete mellan myndigheter kan emellertid i många situationer vara nödvändigt exempelvis för att värna den enskildes rättssäkerhet eller hälsa eller för att bekämpa brott. För att ett sådant samarbete inte ska omöjliggöras finns genom ett stort antal sekretessbrytande bestämmelser möjligheter till informationsutbyte mellan och inom myndigheter. Mot den bakgrunden ansåg att det inte fanns skäl för att ta sådana initiativ som efterfrågades i motionerna. följde förslag (prot. 2020/21:91). När det gäller sociala insatsgrupper tillkännagav för regeringen att sådana på olika sätt borde användas i ökad omfattning (bet. 2016/17:JuU21 s. 13 f., rskr. 2016/17:224). behandlade utskottet ett motionsyrkande om att inrätta sociala insatsgrupper som var likalydande med det som behandlas (bet. 2019/20:JuU30 s. 8 f.). Med hänvisning till att det tidigare tillkännagivandet inte var slutbehandlat saknades det enligt utskottet anledning att på nytt göra ett tillkännagivande, varför motionsyrkandet avstyrktes. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:177). Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 s. 42 f.) och utskottet hade inget att invända mot redovisningen (bet. 2020/21:JuU1 s. 41). behandlade utskottet ett yrkande om uppdrag att ta fram riktlinjer för förebyggande insatser på lokal nivå och bistå sociala insatsgrupper likalydande med det som behandlas (bet. 2019/20:JuU25 s. 77 f.). Utskottet konstaterade att situationen i de särskilt utsatta områdena även fortsättningsvis var en högt prioriterad fråga och redogjorde för pågående arbete. Mot denna bakgrund var utskottet inte berett att ställa sig bakom förslagen om olika åtgärder i särskilt utsatta områden och mot gängkriminalitet, och avstyrkte samtliga motionsyrkanden i avsnittet. I samma betänkande (s. 23) avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om åtgärder för att ge poliser i yttre tjänst bättre tillgång till administrativt stöd, liknande det som behandlas. Utskottet noterade att det pågick ett flertal projekt inom för att förbättra det administrativa stödet till poliser samt förbättra it-systemen och uttalade att det inte hade framkommit något som gav anledning att göra ett sådant tillkännagivande. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). I årsredovisning (s. 50 f.) beskrivs vissa åtgärder som har vidtagits och arbetsmetoder som har tillämpats i utsatta områden. När det gäller den s.k. fasmodellen anges att den visat på positiva effekter där den har använts. Grunden för fasmodellen är att ett område kan befinna sig i tre olika faser och att varje fas har olika förutsättningar för såväl brottsbekämpande som förebyggande arbete. I första fasen prioriteras arbetsmetoder som innebär en stark polisiär närvaro och reaktiva åtgärder för att successivt under kommande faser kunna etablera långsiktigt förebyggande aktiviteter och slutligen skapa ett ökat förtroende och legitimitet bland medborgarna i området. påbörjade Brå ett arbete med att vidareutveckla fasmodellen och göra den mer lättillgänglig och användarvänlig. Vidareutvecklingen ska ske genom insamlande av erfarenheter, genomgång av tidigare forskning samt interna och externa seminarier. Arbetet ska redovisas 2022 och slutprodukten ska bli en skrift som beskriver fasmodellen och ger vägledning till hur den kan användas. gav regeringen i uppdrag att undersöka vilka förutsättningar som finns för informationsdelning mellan olika aktörer inom ramen för brottsförebyggande samverkan. Fokus i uppdraget låg främst på möjligheterna att dela information mellan polis och kommuner i deras arbete med att förebygga brott hos barn och unga. I uppdraget ingick att utvärdera tillämpning och utvecklingsbehov av den sekretessbrytande bestämmelsen i 10 kap. 18 a § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, som gäller unga upp till .