bet · H801SkU22 · 2021-03-30 00:00:00 — Hästföretagare behandlas dock ofta hårdare än andra verksamheter när det gäller kontakten med myndigheter. har i flera fall nekat hästföretagare näringsverksamhet med motiveringen att det inte går att skilja på vad som är hobby och näringsverksamhet. I flera ärenden faller det på om det finns en tydlig affärsplan eller ej. Jag menar att det är viktigt att hästnäringen likställs med andra näringar. behöver därför se över handläggningen så att det blir en rättssäker bedömning för alla typer av näringsverksamhet. F-skatt och näringsverksamhet, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:784 av och (båda C) yrkande 4, 2020/21:1842 av m.fl. (S), 2020/21:1927 av (M) och 2020/21:2070 av m.fl. (S). har lagt fram förslag till om att skapa tydligare villkor för F-skatt i syfte att värna arbetstagarbegreppet och motverka missbruk och fusk. lämnade utredningen – en översyn sitt slutbetänkande (SOU 2019:31). Utredningen konstaterar att F-skattesystemet i huvudsak är ett välfungerande regelverk men att det förekommer att systemet missbrukas av personer som avsiktligen vill undanhålla skatter och avgifter eller kringgå arbetsrättsliga regelverk. För att komma till rätta med problemen föreslås att ett godkännande för F-skatt ”i vissa fall” ska kunna tidsbegränsas. Tidsbegränsningen ska ske om den sökande begär det eller ännu inte bedriver, men har för avsikt att bedriva, näringsverksamhet. Vidare föreslås högre krav på skötsamhet för den som ansöker om att bli godkänd för F-skatt samt utökade möjligheter att återkalla ett godkännande vid brister och missbruk. Ärendet har remissbehandlats och bereds inom . Jag välkomnar utredningens förslag men jag menar att förslagen inte är tillräckliga för att värna arbetstagarbegreppet och motverka missbruk och fusk. Det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt värnas arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Ett rimligt formulerat, uttryckligt krav på fler än en uppdragsgivare skulle minska risken för att arbetsgivare tvingar anställda att starta företag enbart i syfte att sänka arbetsgivarens arbetskraftskostnader. Det kan dock uppkomma speciella fall där endast en uppdragsgivare ska kunna godkännas. I sådana fall ska det finnas en s.k. lokal överenskommelse (LÖK) mellan arbetsgivare och avtalsbärande fackförbund. Det är också viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilde konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. För att begränsa fusk bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Detta bör gälla de uppdragstagare som debiterar under en viss summa i skatt. Företrädaransvar, punkt 9 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 6. Det finns alltför många exempel på där företagare kommer i kläm som en konsekvens av administrativa rutiner, tolkningar och omtolkningar av lagar och regler. En lagstiftning som länge varit föremål för diskussion och som delvis även omfattats av tillfälliga undantag under krisen är det s.k. företrädaransvaret och regelverket om personligt betalningsansvar i skatteförfarandelagen och aktiebolagslagen. Det handlar till stor del om en kombination om sträng tillämpning av regelverket tillsammans med svårigheter att som företagare förstå lagstiftningen. Detta kan få stora oväntade konsekvenser i den privata ekonomin för ägare och styrelseledamöter i små företag. Något som dels riskerar att inverka negativt på möjligheterna att rekrytera styrelseledamöter, dels riskerar att företag själva väljer rekonstruktion eller konkurs för . De tillfälliga förändringar som gjorts är ett bra första steg för att gå vidare med lagstiftning. Regeringen bör därför låta utreda företrädaransvaret i sin helhet. Företrädaransvar, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 7. värnar de små och medelstora företagen. För att fler ska få möjlighet att driva företag, anställa och utvecklas måste krångliga och oproportionerliga regler motverkas. Jag anser därför att reglerna för företrädaransvar i aktiebolag måste vara rimliga. Enligt aktiebolagslagens regler för personligt ansvar vid kapitalbrist är ett aktiebolags styrelse och ledning inte ansvariga gentemot borgenärerna. Motsvarande bestämmelse gäller dock inte skatteskulder, där en styrelse kan hållas ansvarig om det saknas skatteinbetalningar vid likvidation, även om styrelsen följt alla steg i när det gäller kontrollstämma etc. Jag vill därför att regeringen ser över och begränsar styrelsens och ledningens personliga ansvar för skatteskulder i fall där lagen har följts och därmed minskar det personliga ansvaret för ett aktiebolags skatteskulder. Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2020/21:1396 av (M) yrkande 1, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 9 och 18 samt 2020/21:3254 av m.fl. (L). Rättssäkerheten för företagare i skattebrottsmål och i mål om skattetillägg har ibland en tendens att inte vara tillförlitlig. Det kan drabba enskilda näringsidkare på ett orimligt sätt. Ur ett perspektiv om rättsstatens förtroende är det viktigt att hitta vägar för att sådana situationer inte ska behöva uppstå, vilket handlar om gränsdragning i lagstiftningen. De villkor som gäller ska också uppfattas som legitima av medborgare och företagare. Vi vill tillsätta en utredning för att se över hur rättssäkerheten i skatterättsliga processer kan förbättras. I detta ska inkluderas en utvärdering av om det skatterättsliga företrädaransvaret fungerar på ett tillfredsställande sätt. Utvärderingen behöver också belysa om gränsdragningen i lagstiftningen är rätt avvägd mellan seriösa och oseriösa företagare. Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål, punkt 10 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 9 och 18 samt 2020/21:1396 av (M) yrkande 1, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2020/21:3254 av m.fl. (L). Tyvärr finns det historiskt likväl som i närtid alltför många exempel på där företagare kommer i kläm som en konsekvens av administrativa rutiner, tolkningar och omtolkningar av lagar och regler. En företagare kan inte anses vara jämbördig med . Man bör därför göra en översyn av proportionaliteten i skattetvister mellan näringsidkare och . Domstolarna är en garant för rättssäkerheten. har det skett en rad förändringar bland förvaltningsdomstolarna, såsom den nya organisationen som infördes efter ett riksdagsbeslut . Ett dynamiskt näringsliv förutsätter att lagstiftningen och tillämpande myndigheter ligger i framkant. För att förbättra bevisprövningarna och få till stånd tydligare utfall från domstolar har en arbetsgrupp med representanter från förvaltningsdomstolarna, och tillsatts på frivilligt initiativ. Det är ett initiativ som måste följas av att regeringen ser över hur kvaliteten kan stärkas i skattemål. har själva understrukit vikten av tillräckliga resurser för ett effektivt rättsväsende. Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål, punkt 10 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3254 av m.fl. (L) och 2020/21:1396 av (M) yrkande 1, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 9 och 18. En utredning om ökad rättssäkerhet för den enskilde i skatteförfarandet bör tillsättas. Eftersom en sådan utredning måste kunna verka brett och metodiskt är ett snart tillsättande av vikt. Endast så kan under den andra halvan av nästa mandatperiod ha att ta ställning till ett underlag av tillräcklig kvalitet för de genomgripande reformer som krävs. Följande fem reformområden bör ges särskilt övervägande i en sådan utredning: En förändrad princip för ersättning för rättegångskostnader. Enligt 43 kap. skatteförfarandelagen kan den skattskyldige i skatteprocesser få ersättning för sina ombudskostnader. I realiteten är det dock väldigt sällan den skattskyldige ges tillräcklig ersättning för ombudskostnaderna. Svårigheter att få biträdeskostnader ersatta kan innebära att får en fördel mot den skattskyldige i processen. Mot bakgrund av ovanstående bör den föreslagna utredningen uttala sig om ifall huvudregeln bör ändras till att ersättning för ombudskostnader ska ges fullt ut vid vinst eller delvis vinst, förutsatt att kostnaderna inte är uppenbart oskäliga. En ny konstruktion för detta kan öka möjligheten för den skattskyldige att få ersättning för dennes fulla ombudskostnader, som det inte öppnar upp för oseriösa yrkanden och orimliga kostnader för staten. Justeringar av anståndsreglerna. Anstånd med skatteinbetalning kan medges av olika skäl. Vid tillämpningen i verkligheten har stora problem uppenbarats. En utredning bör därför uttala sig om ifall regeln om tveksamhet bör ändras till att huvudregeln ska vara att anstånd ges vid betalning av skatt, förutsatt att det inte finns fara för att det ska uppstå dröjsmål med betalningen. En sådan justering skulle sannolikt innebära att betydligt fler skulle få anstånd vid betalning av skatt, utan att möjlighet att få in de utestående medlen äventyras. En sådan lagändring skulle öka förutsebarheten och ge ett starkare skydd för enskilda mot att felaktig skatt behöver betalas in. finns det två möjligheter till förhandsbesked i skattefrågor, varav båda har begränsningar. En utredning bör beakta att det utifrån hur många olika skattefrågor som finns, och hur få frågor man kan få förhandsbesked inom, kan finnas skäl att utöka förhandsbeskedsinstitutet samt möjligheten att få bindande skriftliga besked av i skattefrågor. En restriktiv tillämpning av skattetillägget. Dagens skattetilläggsystem är svårt att förstå och får långtgående konsekvenser för i synnerhet småföretagare. En utredning bör därför överväga skärpta krav på högre grad av slarv eller oaktsamhet för att skattetillägg ska kunna utdömas. Nya regler för motivering av överklagan. En utredning bör överväga att jämna ut spelplanen mellan och den skattskyldige genom lagstiftning eller annan åtgärd. Anstånd, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2020/21:1396 av (M) yrkande 2. Vid överklagande av ett skattebeslut av är ordningen sådan att företagare måste betala utdömd skuld i väntan på avgörande från förvaltningsdomstolarna. En entreprenör kan därmed rent teoretiskt få huset utmätt även om vederbörande senare frikänns i högre instans. De anståndsregler som finns är begränsade och tillämpas mycket restriktivt. Jag vill därför att regeringen ser över anståndsreglerna och gör dem mer generösa en juridisk skatteprocess pågår. Det måste finnas synnerliga skäl om anstånd inte ska beviljas. Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 12 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 21 och 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 8. Utöver frågan om kvalitet i domstolsprövningar är själva processkostnaden i skattemål en faktor som inte minst små företag behöver väga in. Undersökningar indikerar att full ersättning är oerhört ovanligt liksom att det yrkade beloppet ersätts när den enskilde vunnit gehör för en överklagan. En företagare kan inte anses vara jämbördig med . Den enskilda företagaren ska inte behöva avstå en överklagan för att en kostnadskalkyl visar att det i slutändan inte är värt processen. Man behöver därför se över ersättningen för processkostnader i skattemål. Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 21. värnar de små och medelstora företagen. För att fler ska få möjlighet att driva företag, anställa och utvecklas måste krångliga och oproportionerliga regler motverkas. Ett exempel är att företag inte kan få ersättning för juridiska kostnader i väntan på dom i skattemål vid förvaltningsdomstol. Jag vill att man ser över regelverket och gör det möjligt för företag att söka interimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans, när överklagar. Ersättningsreglerna i skattemål måste förbättras. Personalliggare, punkt 13 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:1282 av i (M), 2020/21:1386 av (M), 2020/21:2071 av m.fl. (S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3017 av (M), 2020/21:3034 av (M), 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 11. En onödigt betungande börda som drabbar branscher som exempelvis restaurangbranschen, där många unga och utrikesfödda får sitt första jobb, är det oproportionerligt krångliga personalliggarsystemet. Syftet med personalliggarsystemet har varit att få bättre kontroll över fusk och stävja osund konkurrens inom ett antal olika branscher. Det personalliggarsystem som gäller för många branscher i det svenska näringslivet har både för- och nackdelar. I vissa branscher är det tydligt att personalliggarsystemet har medfört en obefogat stor administrativ börda. Framför allt för många mindre företag är det här en börda som inte bara tar för mycket tid i anspråk, det blir även en kostnadsfråga som tynger verksamheten. Det ska understrykas att det fusk och de oseriösa aktörer som personalliggarna syftade till att få bättre granskning av, nu visat sig inte direkt nås med dagens system. Det finns därför många delar i dagens personalliggarsystem som bör ifrågasättas. Fusk och skattefiffel måste alltid stävjas med kraft genom tydliga regelverk. Men lagstiftning och system som utformas av politiker, om än med goda och tydliga intentioner, får aldrig innebära en oproportionerligt betungande börda för företag. Det är därför nu tid att öppna upp för förändring av personalliggarsystemets nuvarande form. Regeringen bör ges i uppdrag att se över systemet för personalliggare i syfte att lätta på den administrativa bördan för företag. Personalliggare, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:1282 av i (M), 2020/21:1386 av (M), 2020/21:2071 av m.fl. (S), 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3017 av (M), 2020/21:3034 av (M), 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 11. Personalliggaren infördes för att göra svart arbetskraft vit men också som ett verktyg mot lönedumpning. Den har införts i många branscher såsom bygg, fordonservice, frisör, kropps- och skönhetsvård, livsmedel och tobaksgrossister, restaurang och tvätteri. Alla som arbetar i lokaler där sådan verksamhet bedrivs ska registreras när de kommer till och när de lämnar arbetet. gör oannonserade kontroller. Många i de olika branscherna upplever systemet som betungande och tycker att det tar mycket tid i anspråk. Särskilt gäller det att regelverken för personalliggare och kassaregister i hotell- och restaurangbranschen har uppfattats som fyrkantiga och att höga sanktionsavgifter tas ut för oavsiktliga småfel trots att det är uppenbart att fusk i egentlig mening inte förekommit. Vi behöver därför utreda systemet och hur effektivt det är för att förhindra skatteundandragande och hur den administrativa bördan för företagare ska kunna hållas till ett minimum. Personalliggare, punkt 13 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:1282 av i (M), 2020/21:1386 av (M), 2020/21:2071 av m.fl. (S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2020/21:3017 av (M), 2020/21:3034 av (M), 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 11. För att upprätthålla förtroendet för skattesystemet är det avgörande att kontinuerligt arbeta med att förenkla för skattebetalarna. För mindre organisationer och företag riskerar komplicerad och tidskrävande skatteadministration och regler att bli en tyngre börda eftersom dessa oftast måste göra lika mycket som större företag men med mindre resurser. Bland annat därför är det viktigt att säkerställa att ideella organisationer och mindre företag inte drabbas oproportionerligt. Ett regelverk som är särskilt problematiskt för många företag, exempelvis restaurangbranschen, besöksnäringen och lantbruksföretag är systemet med personalliggare som innebär att man ska anteckna verksamma personer i en personalliggare. Lagstiftningen har sedan den infördes utvidgats vid ett flertal tillfällen. måste alla personer som bor under samma tak där det bedrivs näringsverksamhet registrera sig om de på något sätt bidrar till verksamheten. Om ett företag har missat att skriva in någon i personalliggaren blir det skyldigt att betala en kontrollavgift till . Att en ägare av en verksamhet och dennes familj omfattas av kravet på att skriva in sig i personalliggare visar på att lagen inte har förståelse för hur ett litet familjeföretag fungerar där man lever och verkar i företaget dygnet runt. För vissa nya områden som omfattas av kravet på personalliggare ser man dock positiva konsekvenser av detta regelverk, såsom för byggbranschen som behöver stöd i form av regler och kontroller som gör att fusk och organiserad brottslighet kan stängas ute från byggarbetsplatserna. I byggbranschen pågår det en människohandel som måste kartläggas. I det fallet är personalliggaren ett verkningsfullt redskap för arbetsgivare och fackföreningar att hålla reda på vilka det är som befinner sig på byggarbetsplatsen, om de är utbildade, har rätt skyddsutrustning och får den lön de har rätt till. Systemet har redan utvärderats och är det för förändring. Regeringen behöver se över vilka branscher och vilken personkrets som ska omfattas och återkomma med konkreta förslag på hur systemet med personalliggare kan förändras både för att förenkla för företagen men också i syfte att minska antalet som träffas av systemet. Regelkrånglet måste minska och här kan ny teknik bana väg för enklare system. Detta är viktigt för de småföretagare som vill utveckla och investera i sin verksamhet. Personalliggare, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:1282 av i (M), 2020/21:1386 av (M), 2020/21:2071 av m.fl. (S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3017 av (M), 2020/21:3034 av (M), 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 26. Systemet med personalliggare innebär för många företagare regelkrångel och en ständig oro för att små misstag ska leda till stora bötesbelopp. Det är därför hög tid att avveckla personalliggaren i dess nuvarande form. Systemet infördes för att motverka osund konkurrens och svartarbete. Det är fortsatt mycket viktigt att göra det, men i takt med att samhället förändras måste också verktygen förändras. har nya lagar och regler tillkommit som försvårar fusk, som t.ex. kassaregisterlagen och de individuella arbetsgivardeklarationerna. När nya regler tillkommer, måste också gamla ses över och tas bort. Befintliga regelverk måste också ständigt prövas kritiskt för att se om syftet med dem uppnås. Personalliggarna ger inte önskad effekt, då det är alldeles för enkelt att lura systemet som de fel som upptäcks lika gärna kan handla om misstag som om fusk. Jag anser därför att systemet med personalliggare kan tas bort för de flesta branscher, men jag vet att åsikterna om systemet varierar kraftigt beroende på bransch. Det kan därför finnas skäl att någon eller några branscher, t.ex. byggbranschen, behåller systemet. Att motverka osund konkurrens och svartarbete är fortsatt viktigt, och nya arbetssätt bör ständigt utvecklas för att stoppa dessa problem. Personalliggare, punkt 13 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:716 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:1282 av i (M), 2020/21:1386 av (M), 2020/21:2071 av m.fl. (S), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3017 av (M), 2020/21:3034 av (M), 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 21, 2020/21:3215 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 11. En personalliggare är en förteckning över vilka som är verksamma på byggarbetsplatser eller i verksamhetslokaler i ett antal branscher i .