bet · H901KU6 · 2021-12-09 00:00:00 — Motionärerna anför att kommitténs förslag inte innebär att röstmottagaren ska kontrollera vilken valsedel som läggs i kuvertet, utan bara att det ska finnas en närvaro av en röstmottagare för att säkerställa att valhandlingen utförs i enlighet med väljarens önskemål och att väljaren i den utsatta situation som det innebär att anlita en annan person inte utsätts för övertalningar eller otillbörlig kontroll. Med den ändring av vallagen som föreslås i propositionen kommer en väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själv kan ta sina valsedlar ha möjlighet att få hjälp med detta på samma sätt som en väljare har möjlighet att få hjälp med att göra i ordning sina röster. Väljaren får anlita inte bara en röstmottagare utan även någon annan person. Av propositionen framgår att det i rapporter som publicerats av (Silc) och Democracy Volunteers efter 2014 och allmänna val har redovisats observationer som tyder på att fenomenet gruppröstning är relativt vanligt förekommande i . I rapporterna tecknas bilden av att fenomenet med flera personer bakom valskärmen i en del fall framstått som normaliserat och inte mötts av protester från röstmottagarnas sida. Kommittén anförde att bestämmelserna om biträde vid röstningen representerar ett undantag från huvudregeln att valhandlingen ska ske i avskildhet och utan insyn (SOU 2021:7 s. 86). Det fanns enligt kommittén, mot bakgrund av riskerna för gruppröstning, anledning att fråga sig om det fanns skäl för att ändra reglerna om vem som ska ha rätt till hjälp, vem som ska avgöra om väljaren ska ha en sådan rätt och om rätten till hjälp när det gäller väljarens valfrihet borde begränsas. Enligt kommittén ska inte röstmottagarna kontrollera eller bedöma om en väljare har rätt till hjälp på grund av en funktionsnedsättning eller liknande. Huruvida en väljare har en funktionsnedsättning eller liknande och av det skälet behöver hjälp bakom valskärmen kan bara avgöras av väljaren själv. Vidare anförde kommittén att den väljare som anser sig vara i behov av hjälp bakom valskärmen kan få detta av en röstmottagare eller av en annan person som väljaren utser. För att stärka väljarens skydd mot otillbörlig påverkan av den person som väljaren själv utser föreslog kommittén att hjälpen bakom valskärmen alltid skulle ske i närvaro av en röstmottagare. Detsamma skulle gälla om väljaren får biträde att välja valsedel bakom avskärmningen. Regeringen bedömer dock att det inte ska införas ett krav på att en röstmottagare alltid ska vara närvarande i dessa situationer. I propositionen anförs bl.a. att det saknas underlag som visar att det finns ett problem med gruppröstning för dessa väljare, vilket enligt regeringen innebär att behovet av att genomföra kommitténs förslag inte kan bedömas. Utskottet noterar att kommittén var enig om att föreslå att en röstmottagare alltid ska vara närvarande när en väljare får biträde vid röstningen eller med att ta sina valsedlar bakom avskärmningen. Utskottet ställer sig bakom kommitténs överväganden men anser att det bl.a. mot bakgrund av de synpunkter som framförts av remissinstanser är viktigt att tillämpningen av bestämmelserna om biträde åt väljare vid röstningen och med att ta valsedlar bakom avskärmningen utvärderas vid valen 2022. Sammantaget anser utskottet att det med utgångspunkt i kommitténs förslag bör införas bestämmelser om att en röstmottagare ska vara närvarande när en väljare får biträde vid röstningen eller med att ta sina valsedlar bakom avskärmningen. Utskottet anser dock att en utvärdering vid valen 2022 först ska genomföras. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tystnadsplikt. Jämför reservation 8 (M, SD). Regeringen bedömer att det inte bör införas någon lagstadgad tystnadsplikt för anhöriga och andra enskilda som hjälper väljare att rösta. Kommittén har föreslagit att det införs en bestämmelse om tystnadsplikt för anhöriga och andra enskilda som hjälper väljaren att rösta. Kommittén föreslår också att det införs en bestämmelse som innebär att röstmottagarna är skyldiga att informera varje privatperson som hjälper en väljare att rösta att en straffsanktionerad tystnadsplikt gäller för honom eller henne. Av propositionen framgår att frågan om att införa en lagstadgad tystnadsplikt för privatpersoner som hjälper en väljare att göra i ordning sina röster har övervägts av tidigare utredningar; vallagskommitté och vallagskommitté föreslog att en sådan regel skulle tas in i vallagen (SOU 2004:111 s. 90 och 214–215 samt SOU 2013:24 s. 154–155). ombudsmän () och ansåg att vallagskommittés förslag inte borde genomföras. Till stöd för sin uppfattning anförde JO att den föreslagna regleringen innebär att privatpersoner som röjer eller utnyttjar uppgifter om hur någon har röstat kan straffas enligt 20 kap. 3 § för brott mot tystnadsplikt. Straffansvar kan inträda vid såväl uppsåtligt som oaktsamt handlande. JO påpekade att denna straffbarhet i väsentliga hänseenden skiljer sig från andra bestämmelser om tystnadsplikt för privatpersoner. Tystnadsplikten inträder direkt på grund av lag utan någon särskild uttalad förbindelse från den berördes sida. Det behövs inte heller något myndighetsbeslut eller någon annan åtgärd som manifesterar tystnadsplikten. Mot den bakgrunden ansåg JO att det får antas att många skulle sakna insikt om de straffrättsliga konsekvenserna av att de röjer eller utnyttjar uppgifter om hur någon har röstat. framförde synpunkter av motsvarande slag. Regeringen ansåg att de synpunkter som framförts av bl.a. JO var av sådant slag att det i varje fall inte fanns skäl att gå vidare med förslaget. Någon lagstadgad tystnadsplikt infördes därför inte (prop. 2004/05:163 s. 98–99). När sedan 2011 års vallagskommitté föreslog en bestämmelse som i sak var identisk med den som föreslogs av vallagskommitté ansåg JO att inte heller detta förslag borde genomföras. Till stöd för sin uppfattning förde JO fram samma argument som . Regeringen bedömde att de skäl som hade anförts av JO mot att införa en ny straffsanktionerad tystnadsplikt för enskilda vid biträde i samband med röstning vägde lika tungt som när frågan tidigare övervägdes. Någon lagstadgad tystnadsplikt infördes därför inte heller då (prop. 2013/14:124 s. 37–38). I propositionen konstaterar regeringen att kommitténs förslag, med vissa mindre justeringar, har lagts fram . De skäl som har framförts mot att införa en ny straffsanktionerad tystnadsplikt för enskilda vid biträde i samband med röstning gäller enligt regeringen med samma styrka som när frågan senast övervägdes. I kommittémotion 2021/22:4290 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att det införs en lagstadgad tystnadsplikt för personer som hjälper en väljare att rösta. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:4289 yrkande 7 att det införs tystnadsplikt för väljarbiträden. Utskottet delar regeringens bedömning och avstyrker därför motionsyrkandena. Valsedelsystemet och tillhandahållandet av valsedlar, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:321 av (C), 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4, 2020/21:2911 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 2.1, 2020/21:3662 av m.fl. (SD), 2021/22:252 av m.fl. (SD), 2021/22:1653 av (C), 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkandena 8.1 och 9 samt 2021/22:4288 av m.fl. (L) yrkande 1. konstaterade i sin erfarenhetsrapport från valen 2018 att valsedelsystemet bör ses över i sin helhet med sikte på ett förenklat, förbättrat och mindre sårbart system. Myndigheten ansåg att användningen av neutrala valsedlar och ett system med tryck av en valsedel per person borde övervägas. har ställt sig bakom en liknande problembeskrivning (RiR 2019:35). Vi anser att den nuvarande ordningen innebär att det trycks upp många fler valsedlar än vad som behövs. Systemet underlättar också valfusk och sabotage. Ett vanligt förekommande fusk är att valsedlar för något parti försvinner eller placeras ovanpå något annat partis valsedlar. Problemen skulle förmodligen kunna åtgärdas ganska enkelt genom att alla partier delar på en gemensam neutral valsedel. Detta skulle bidra till förstärkt valhemlighet och ett minskat valfusk. Utöver detta skulle man också uppnå miljövinster. Regeringen bör mot denna bakgrund utreda hur ett system med gemensamma valsedlar kan införas. Valsedelsystemet och tillhandahållandet av valsedlar, punkt 2 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 4 och 2020/21:321 av (C), 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4, 2020/21:2911 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 2.1, 2020/21:3662 av m.fl. (SD), 2021/22:252 av m.fl. (SD), 2021/22:1653 av (C), 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkandena 8.1 och 9, 2021/22:4288 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 1. Till val trycktes enligt ca 673 miljoner valsedlar. Den totala kostnaden för valsedelpapper, tryckning och emballage uppgick till . har bl.a. i erfarenhetsrapporter efter de tre senaste allmänna valen lyft fram behovet av en översyn av valsedelsystemet. Även den internationella valobservationsinsatsen från demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och har uppmärksammat behovet av en översyn av valsedelsystemet. Ett system med neutrala valsedlar har många fördelar. har pekat på att det skulle lösa problemet med bevarandet av valhemligheten vid valsedelsställen och minska otydligheten om vem som ansvarar för att lägga ut valsedlar. Det skulle också kunna leda till att röstningen blir enklare och likadan oavsett var väljaren röstar. Jag anser därför att regeringen bör utreda hur ett förändrat, förbättrat och förstärkt valsedelsystem borde se ut och även hur tillgängligheten för personer med grav synnedsättning ska öka. Valsedelsystemet och tillhandahållandet av valsedlar, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 2.1, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkandena 8.1 och 9 samt 2021/22:4288 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:321 av (C), 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4, 2020/21:2911 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3175 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3662 av m.fl. (SD), 2021/22:252 av m.fl. (SD), 2021/22:1653 av (C), 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 1. Det svenska systemet med valsedlar är både resurskrävande och skapar osäkerhet. Jag anser att regeringen bör göra en förutsättningslös utredning av alternativa valsedelsystem. Ordförande vid röstmottagning i en röstningslokal, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 2. saknas en tydlig organisatorisk ordning bland röstmottagarna vid röstning i röstningslokaler. Vi anser därför i likhet med kommittén att en av de närvarande röstmottagarna ska vara ordförande. Detta skulle underlätta arbetet, tydliggöra ansvarsfördelningen och säkerställa en hög och likvärdig kvalitet i röstningsförfarandet. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag till en sådan reglering. Ordningen på röstmottagningsstället, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 3. Stökigt och opassande beteende från ett fåtal personer får inte störa den demokratiska processen för andra medborgare. Vi anser därför att den ordalydelse för bestämmelsen om ordningen på röstmottagningsstället som kommittén föreslog bör införas i vallagen. I bestämmelsen bör således anges ”att den som inte följer röstmottagarens anvisningar får tillfälligt avvisas från lokalen eller utrymmet, om det har väsentlig betydelse för genomförandet av röstmottagningen”. Vi anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag på ändrad ordalydelse för den aktuella bestämmelsen. Förbudet mot propaganda, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 4. Det är svårt att förstå att ett förbud mot propaganda endast skulle gälla inne i själva vallokalen. På väg in i lokalen tvingas en väljare regelmässigt att passera partifunktionärer. Möjligheten att på olika sätt påverka väljaren är stor. Förbudet mot propaganda bör såsom kommittén föreslagit gälla även området närmast val- eller röstningslokalen. Vi anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag till en sådan reglering. Röstmottagningens offentlighet, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 5. Kommittén har föreslagit att det i förtydligande syfte borde införas en bestämmelse i vallagen som uttryckligen anger att röstmottagning är offentlig, om inte något annat föreskrivs i vallagen eller annan lag. Vi anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag till en sådan bestämmelse. Tystnadsplikt, punkt 8 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4289 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:4290 av m.fl. (M) yrkande 2. Det bör införas en lagstadgad tystnadsplikt för personer som hjälper en väljare att rösta. På det sättet stärks skyddet för väljaren som det skapas straffrättsliga konsekvenser för den som röjer uppgifter om hur en person har röstat. Som kommittén föreslår bör en sådan bestämmelse kombineras med en skyldighet för röstmottagaren att informera den som hjälper en väljare att rösta om att en straffsanktionerad tystnadsplikt gäller. Vi anser att regeringen bör återkomma till med en bestämmelse om tystnadsplikt för den som hjälper en väljare att rösta. Biträde åt väljare, punkt 7 (V) (V) anför: Jag noterar att kommittén och regeringen har bedömt frågan om en röstmottagare alltid bör vara med när en väljare får biträde med att ta valsedlar eller göra i ordning sin röst på olika sätt. Vidare noterar jag att remissinstanser har efterlyst ytterligare analyser bl.a. av hur kommitténs förslag påverkar personer med funktionsnedsättning. Jag vill särskilt framhålla vikten av att ett kommande förslag är till gagn för de funktionshindrade. Som en del av utvärderingen bör det därför enligt min mening ingå att inhämta synpunkter från funktionshinderorganisationerna. Jag förutsätter också att det som framkommer vid utvärderingen beaktas när man tar ställning till om ytterligare bestämmelser bör införas och hur dessa i sådant fall bör vara utformade. Jag väljer dock att inte reservera mig, utan framför mina synpunkter här. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:52 Förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning: antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837). 2021/22:4288 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av alternativa valsedelssystem och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en röstmottagare alltid ska vara närvarande i de fall då en väljare anlitar ett annat biträde för val av valsedlar eller för att göra i ordning sin röst, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4289 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering och reformering av valsedelssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordförande för röstmottagning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordning vid röstmottagningsstället och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om propaganda invid vallokaler och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstadga röstmottagandets offentlighet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om röstmottagares närvaro vid användning av väljarbiträden och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tystnadsplikt för väljarbiträden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4290 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en röstmottagare alltid ska vara närvarande när någon annan person hjälper en väljare att rösta eller ta valsedlar, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en lagstadgad tystnadsplikt för personer som hjälper en väljare att rösta, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:321 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:687 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett system med gemensamma valsedlar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ordningen med att tillhandahålla valsedlar bakom skärmar ska upphöra och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om politisk propaganda vid omröstningslokaler och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2911 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över valhemlighet vid val av valsedel och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett valsystem med en gemensam valsedel för alla partier och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3175 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändring av valsedelssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3267 av m.fl. (L): 2.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av valsedels- och personvalssystemet och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser valsedelsystemet. 2020/21:3662 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma valsedlar och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:252 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma valsedlar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1653 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändring av valsedelssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3287 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett system med gemensamma valsedlar och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om politisk propaganda vid röstmottagningsställena och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3388 av m.fl. (L): 8.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av valsedels- och personvalssystemet och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser valsedelsystemet. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om valsäkerhet och valhemlighet och tillkännager detta för regeringen. Förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning Vårt valsystem är en av grundbultarna i vår demokrati. Det är det som gör att vi alla sitter här med en legitimitet som gör att vi på ett demokratiskt vis kan fatta beslut om rikets alla angelägenheter, och det är föremålet för dagens debatt. Några förändringar görs i och med detta. Det handlar om att våra valnämnder och utlandsmyndigheter vid utlandsröstning får ansvar för att lägga ut valsedlar i val- och röstningslokalerna. Det handlar om att ska ges ett uttryckligt ansvar för att skapa och distribuera ett utbildningsmaterial inför att våra röstmottagare ska utbildas så att de klarar sin uppgift lika galant . Det innebär ett klargörande att man som röstmottagare i en vallokal har möjlighet att avvisa personer som stör ordningen på ett sätt som skapar problem för röstmottagningen. Det innebär förtydliganden om att varje röst ska göras i ordning i enskildhet så att det inte råder några tvivel om var gränsen går för den egna valhemligheten. Det innebär möjligheter för funktionsnedsatta att få hjälp att göra i ordning sin röst om den möjligheten behövs. Man kan begära att få hjälp av en av röstmottagarna. Men man kan också begära att få hjälp av ett eget biträde där man tar med sig en person som man har förtroende för. Jag skulle dock vilja problematisera lite grann kring denna sista punkt. En viktig del i betänkandet, i propositionen som ligger till grund för betänkandet och i utredningen som låg till grund för propositionen - en utredning som flera av ledamöter var en del av - handlade om att motverka så kallad grupp- och familjeröstning. Ett tyvärr alltmer tydligt inslag i den svenska valproceduren är att vi får situationer där det är fler än en person bakom avskärmningarna. En upplevelse kan uppstå där man inte känner sig helt fri att välja exakt vad man ska rösta på. Därför var just punkten om att en röst ska göras i ordning i avskildhet väldigt viktig. När vi öppnar upp för funktionsnedsatta att få hjälp att göra detta trots behovet av enskildhet måste det göras varsamt. En omständighet i detta är att vi inte vill hamna i en situation där en funktionsnedsatt person på något sätt måste bevisa sin funktionsnedsättning eller funktionsvariation. Om vi skulle hamna där skulle vi hamna i ett mycket osmakligt läge där man potentiellt skulle kunna ha en funktionsnedsättning eller en funktionsvariation men ändå bli nekad hjälpen, eftersom man inte kan leda i bevis att man har just den variationen eller den nedsättningen. I stället är det upp till varje enskild väljare att avgöra om man behöver den här hjälpen. Det är, fru talman, enligt mitt förmenande också någonting som innebär att man kan utsättas för påtryckningar att uppge att man har en funktionsnedsättning eller en funktionsvariation som man faktiskt inte har, i syfte att en person som vill påtrycka en att rösta på någonting man annars inte hade röstat på då ska få följa med en bakom avskärmningarna. Annars hotar någon form av konsekvenser, sociala repressalier, besvikelser eller andra bekymmer för den enskilde.