bet · H901SkU4 · 2021-11-03 00:00:00 — Ändring i skatteavtalet mellan samt och Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till protokoll om ändring i avtalet mellan och Förenade och för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och på kapitalvinst samt regeringens förslag till lag om ändring i lagen om skatteavtal mellan samt och Ändringen innebär att avtalet, i den lydelse som det fått genom ändringsprotokollet , ska gälla som lag i . Genom protokollet införs de ändringar i skatteavtalet mellan samt och som följer av den multilaterala konvention som undertecknade . Detta innebär bl.a. att de minimistandarder på skatteavtalsområdet som tagits fram inom ramen för och G20:s s.k. BEPS-projekt för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (Base Erosion and Profit Shifting) införs i skatteavtalet. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Proposition 2021/22:4 Ändring i skatteavtalet mellan samt och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ändring i skatteavtalet mellan samt och Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändring i skatteavtalet mellan samt och a) godkänner protokollet undertecknat om ändring i avtalet mellan och Förenade och för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och på kapitalvinst, b) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:666) om skatteavtal mellan samt och . Därmed bifaller proposition 2021/22:4 punkterna 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (M), (SD), (S), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), Gulan Avci (L), (SD), (M), (V), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:4 Ändring i skatteavtalet mellan samt och . Regeringen förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Det har inte väckts några motioner i ärendet. Det nu gällande skatteavtalet mellan och undertecknades . Avtalet är införlivat i svensk rätt genom lagen (2015:666) om skatteavtal mellan samt och . –2015 deltog båda länderna i arbetet med det projekt för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster, det s.k. (Base Erosion and Profit Shifting), som leddes av och utveckling () och G20-länderna. publicerades 13 rapporter (som avsåg 15 åtgärdsområden) och ett sammanfattande dokument som tillsammans utgör det s.k. BEPS-paketet. Såväl OECD- som G20-länderna har godkänt BEPS-paketet. Ett utfall av det arbetet blev ett antal minimistandarder på skatteavtalsområdet, vilka har inarbetats i den modell som rekommenderar för bilaterala skatteavtal (the Model Tax Convention on Income and on Capital) i dess lydelse från (modellavtal). Såväl som har undertecknat och ratificerat den multilaterala konventionen för att genomföra skatteavtalsrelaterade åtgärder samt angett skatteavtalet länderna emellan som ett avtal som omfattas av konventionen (se prop. 2017/18:61, bet. 2017/18:SkU22, rskr. 2017/18:276). inleddes förhandlingar om att föra in de ändringar som följer av konventionen i det bilaterala skatteavtalet länderna emellan genom ett ändringsprotokoll. Detta innebär dels att skatteavtalsrelaterade minimistandarder för att motverka missbruk av skatteavtal samt för förbättrat förfarande för ömsesidig överenskommelse tas in i avtalet, dels att en ändring görs i bestämmelserna om skiljeförfarande. Ett utkast till protokoll om att ändra avtalet paraferades . I propositionen föreslår regeringen att godkänner ett protokoll undertecknat om ändring i avtalet från mellan samt och för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och på kapitalvinst. Regeringen föreslår även att antar en lag om ändring i lagen om skatteavtal mellan samt och . Ändringen innebär att avtalet, i den lydelse som det fått genom ändringsprotokollet , ska gälla som lag i . Genom protokollet införs de ändringar i skatteavtalet mellan samt och som följer av den multilaterala konvention som undertecknade (se prop. 2017/18:61, bet. 2017/18:SkU22, rskr. 2017/18:276). Detta innebär bl.a. att de minimistandarder på skatteavtalsområdet som tagits fram inom ramen för och G20:s projekt för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (BEPS) införs i skatteavtalet. De nya bestämmelserna träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. Ändring i skatteavtalet mellan samt och Utskottets förslag i korthet godkänner det protokoll som undertecknades om ändring i avtalet mellan och Förenade och för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och på kapitalvinst och antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:666) om skatteavtal mellan samt och . I propositionen föreslår regeringen att godkänner protokollet om ändring i avtalet mellan samt Förenade och för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och på kapitalvinst och antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:666) om skatteavtal mellan samt och . Såväl som har undertecknat och ratificerat den multilaterala konventionen för att genomföra skatteavtalsrelaterade åtgärder som togs fram inom ramen för åtgärd 15 i (Multilaterala instrumentet - nedan konventionen). I samband med ratifikationen angav båda staterna att skatteavtal ska omfattas av konventionen. De val och förbehåll som respektive stat har gjort i förhållande till konventionen innebär att de minimistandarder mot skatteavtalsmissbruk och för ett effektivare förfarande för ömsesidiga överenskommelser som har utarbetats inom ramen för åtgärderna 6 och 14 i införs i avtalet. I rapporten om åtgärd 14 återfinns även båda länderna bland de länder som åtog sig att införa bestämmelser om tvingande skiljeförfarande i sina skatteavtal. Därför tas nu konventionens bestämmelser om sådant skiljeförfarande in i det bilaterala skatteavtalet. Efter bilaterala kontakter undertecknade och ett protokoll om ändring i skatteavtalet. Syftet med ändringsprotokollet är att, i enlighet med parternas respektive val och förbehåll i konventionen, föra in de minimistandarder som har utarbetats inom ramen för åtgärderna 6 respektive 14 i i skatteavtalet. Vidare anpassas tillämpningsområdet för skatteavtalets bestämmelser om skiljeförfarande till vad som följer av konventionen. åtgärd 6 innehåller en minimistandard för att förhindra att skatteavtal används på ett sätt som inte är avsett (skatteavtalsmissbruk). Enligt minimistandarden ska det i skatteavtal uttryckligen anges att syftet med avtalet är att undanröja dubbelbeskattning, som det inte ska skapa förutsättningar för icke-beskattning eller minskad skatt genom skatteflykt eller skatteundandragande. Detta syfte kommer till uttryck i ingressen till modellavtal. Enligt åtgärd 6 ska även specifika avtalsbestämmelser som syftar till att förhindra skatteavtalsmissbruk tas in i skatteavtalen. Minimistandarden uppfylls genom att och har valt att införa en s.k. PPT-bestämmelse (principal purpose test). Bestämmelsen är en generell antimissbruksbestämmelse och innebär att en förmån enligt ett skatteavtal inte ska ges om ett av de huvudsakliga syftena med ett visst arrangemang eller en viss transaktion har varit att få denna avtalsförmån. innehåller redan bestämmelser motsvarande PPT-bestämmelsen för artiklarna om utdelning, ränta, royalty och annan inkomst. Ändringsprotokollet innebär att de befintliga bestämmelserna ersätts av en ny generell PPT-bestämmelse som omfattar . åtgärd 14 (tvistlösning) syftar till att effektivisera skatteavtalens förfarande för tvistlösning. Genom åtgärden fastslås en minimistandard för att lösa avtalsrelaterade tvister genom ömsesidig överenskommelse. Bestämmelser om tvistlösning genom ömsesidig överenskommelse finns redan i skatteavtalet mellan och . Den nya minimistandarden innebär att den som anser att beskattning skett i strid med avtalet kan vända sig till behörig myndighet i någon av de avtalsslutande staterna. Enligt den nuvarande lydelsen ska sökanden lämna en begäran till den behöriga myndigheten i sin hemviststat. Utöver ändringarna med anledning av de överenskomna minimistandarderna från har och enats om att artikel 23 ändras så att ärenden om hänförande av kapital till fasta driftställen ska kunna hänskjutas till skiljeförfarande. När det gäller ikraftträdande ska protokollet träda i kraft den efter den dag då båda avtalsslutande staterna skriftligen har underrättat varandra om att de åtgärder som enligt respektive stats lagstiftning krävs för att protokollet ska träda i kraft har vidtagits. Det är således inte möjligt att nu avgöra som ändringsprotokollet kommer att träda i kraft. I förslaget till lag föreskrivs därför i punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna att lagen träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. Enligt punkt 2 a i ikraftträdandebestämmelserna ska lagen därefter tillämpas i fråga om källskatter på belopp som betalas eller tillgodoförs det år som följer närmast efter den dag då lagen träder i kraft eller . I fråga om andra skatter på inkomst ska lagen enligt punkt 2 b tillämpas i fråga om skatt som påförs för beskattningsår som börjar det år som följer närmast efter den dag då lagen träder i kraft eller . Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag och tillstyrker därmed propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:4 Ändring i skatteavtalet mellan samt och : 1.Riksdagen godkänner protokollet undertecknat om ändring i avtalet mellan och Förenade och för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och på kapitalvinst. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:666) om skatteavtal mellan samt och .