bet · H801CU7 · 2021-02-05 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att omvandla befintliga bostäder till ägarlägenheter och om att utreda ett hyrköpsystem. Utskottet anser att regeringen bör prioritera arbetet med frågorna i enlighet med ett tidigare tillkännagivande. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Motionsyrkandena handlar om hyresrätt, bostadsrätt och kooperativ hyresrätt. I betänkandet finns 30 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (C, L). I två reservationer (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m. Bristande fastighetsförvaltning och underhåll Olovlig handel med hyreskontrakt Trångboddhet och krav på hemförsäkring Kriminella gruppers användning av lägenheter Åtgärder med anledning av coronapandemin Stärkt skydd för bostadsrättshavare Främjande av kooperativ hyresrätt Främjande av ägarlägenheter m.m. 1.Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (M) 2.Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (V) 3.Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (KD) 4.Presumtionshyror, punkt 2 (V) 5.Förbättrings- och ändringsarbeten, punkt 3 (V) 6.Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (M, C, L) 7.Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (V) 8.Studentbostäder, punkt 5 (KD, L) 9.Hyresstatistik och hyresrättsregister, punkt 6 (M, C, KD, L) 10.Till- och frånval, punkt 7 (V) 11.Rivningskontrakt, punkt 8 (V) 12.Bristande fastighetsförvaltning och underhåll, punkt 9 (V) 13.Bristande fastighetsförvaltning och underhåll, punkt 9 (L) 14.Olovlig handel med hyreskontrakt, punkt 10 (L) 15.Bostadshyresgästens besittningsskydd, punkt 11 (V) 16.Trångboddhet och krav på hemförsäkring, punkt 12 (SD) 17.Yrkesmässig förmedling av hyreskontrakt, punkt 13 (M) 18.Partiella hyreskontrakt m.m., punkt 14 (SD) 19.Partiella hyreskontrakt m.m., punkt 14 (C, L) 20.Kriminella gruppers användning av lägenheter, punkt 15 (C, L) 21.Åtgärder med anledning av coronapandemin, punkt 16 (V) 22.Bostadsrättsregister, punkt 17 (SD) 23.Ombildning till bostadsrätt, punkt 18 (V) 24.Ombildning till bostadsrätt, punkt 18 (L) 25.Stärkt skydd för bostadsrättshavare, punkt 19 (C, L) 26.Bostadsrättslagen m.m., punkt 20 (M) 27.Bostadsrättslagen m.m., punkt 20 (SD) 28.Bostadsrättslagen m.m., punkt 20 (C) 29.Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 22 (S, V, MP) 30.Hyrköpsystem, punkt 23 (S, V, MP) Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (C, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:404 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 38, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 50–52 och 2020/21:3452 av och (båda SD) yrkandena 7 och 8. Reservation 1 (M) Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) 2020/21:404 av Momodou m.fl. (V) yrkande 3 och 2020/21:3452 av och (båda SD) yrkande 9. Reservation 4 (V) 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkande 14 och 2020/21:833 av (S). Reservation 5 (V) Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m. 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:2310 av (M), 2020/21:2312 av (M), 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 39, 42 och 45, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:3452 av och (båda SD) yrkande 6 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkandena 16 och 17. Reservation 6 (M, C, L) Reservation 7 (V) 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 35. Reservation 8 (KD, L) 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 40, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 53 och 2020/21:3452 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (M, C, KD, L) 2020/21:404 av Momodou m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:1553 av i (M). Reservation 10 (V) 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 11 (V) Bristande fastighetsförvaltning och underhåll 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 5 och 7 samt 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 14. Reservation 12 (V) Reservation 13 (L) Olovlig handel med hyreskontrakt 2020/21:1681 av m.fl. (S), 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 31 och 2020/21:3452 av och (båda SD) yrkande 10. Reservation 14 (L) 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 13 och 15. Reservation 15 (V) Trångboddhet och krav på hemförsäkring 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2020/21:1733 av (SD) yrkande 1. Reservation 16 (SD) 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 41. Reservation 17 (M) 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (C, L) Kriminella gruppers användning av lägenheter 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 16 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 20 (C, L) Åtgärder med anledning av coronapandemin 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 11 och 12. Reservation 21 (V) 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2020/21:3452 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 22 (SD) 2020/21:390 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 3, 8 och 9 samt 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 23 (V) Reservation 24 (L) Stärkt skydd för bostadsrättshavare 2020/21:2476 av (S), 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 20. Reservation 25 (C, L) 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:2320 av Boriana (M), 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 47. Reservation 26 (M) Reservation 27 (SD) Reservation 28 (C) Främjande av kooperativ hyresrätt 2020/21:2408 av m.fl. (S). Främjande av ägarlägenheter m.m. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt att omvandla befintliga bostäder till ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2689 av (L) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 36, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18, 2020/21:3452 av och (båda SD) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 29 (S, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utreda ett hyrköpsystem och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:472 av och (båda C) yrkande 2, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 30 (S, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (V). I ärendet behandlar utskottet ca 80 motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden /21 och som gäller hyresrätten som upplåtelseform, framför allt utformningen av bestämmelserna i hyreslagen (12 kap. jordabalken). I betänkandet behandlas också motionsyrkanden om bostadsrätt och vissa andra upplåtelseformer, exempelvis ägarlägenheter. Utskottet behandlar under skilda rubriker de olika frågor som aktualiseras i motionerna. Motionsyrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regleringen av hyressättningssystemet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och en planerad reform av hyresmodellen. Jämför reservation 1 (M), 2 (V) och 3 (KD) samt det särskilda yttrandet (C, L). I kommittémotion 2020/21:404 av Momodou m.fl. (V) begärs tillkännagivanden om att det s.k. påtaglighetsrekvisitet, som vid tvist används för att bestämma hyrans storlek, ska tas bort (yrkande 1) och om att hyreslagen bör ändras så att överenskommelser mellan parterna om systematisering av hyran blir normerande i hyresnämndens bedömning (yrkande 2). m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3102 yrkande 38 ett tillkännagivande om att det inom ramen för en bostadspolitisk överenskommelse gradvis bör införas fri hyressättning i stora delar av hyresbeståndet. I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en reform av hyresmarknaden. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:3408 tillkännagivanden om att fri hyressättning i nyproduktion bör kombineras med bl.a. skydd mot ockerhyror (yrkande 50), om att en viss andel av varje fastighet bör upplåtas enligt bruksvärdessystemet för bostadssociala ändamål (yrkande 51) och om att det bör ske en gradvis anpassning av hyresnivåer inom bruksvärdessystemet mot marknadsvärden (yrkande 52). I motion 2020/21:3452 av och (båda SD) begärs tillkännagivanden om att hyresnämnden vid tvister om hyran ska få jämföra med liknande bostäder även i andra kommuner (yrkande 7) och att dagens system med hyresregleringar bör ses över (yrkande 8). trädde lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag i kraft (prop. 2009/10:185, bet. 2009/10:CU24, rskr. 2009/10:374). Enligt lagen ska ett sådant bolag i allmännyttigt syfte förvalta fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt, främja bostadsförsörjningen i den eller de kommuner som äger bolaget och erbjuda hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. De allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer, vilket bl.a. innebär ett avsteg från självkostnadsprincipen i kommunallagen. Lagen innehåller också bestämmelser om vissa begränsningar av värdeöverföringar från bolagen. I samma lagstiftningsärende genomfördes ändringar i hyreslagen (12 kap. jordabalken) och hyresförhandlingslagen (1978:304). Ändringarna i hyreslagen innebär att de allmännyttiga kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll har ersatts med en normerande roll för kollektivt framförhandlade hyror (55 § hyreslagen). För att skydda befintliga hyresgäster mot att stora hyreshöjningar får ett alltför snabbt genomslag infördes även en särskild skyddsregel. Den nya lagstiftningen togs fram i bred enighet och med stöd av de berörda partsorganisationerna – Fastighetsägarna , och (). Vid reformen infördes den redan nämnda skyddsregeln mot att kraftiga hyreshöjningar får ett för snabbt genomslag. Om den hyra som är att anse som skälig är väsentligt högre än den tidigare hyran i hyresförhållandet ska hyresnämnden, om hyresgästen begär det och inte särskilda skäl talar emot det, bestämma att hyran ska betalas med lägre belopp . Detta gäller inte om hyran är en s.k. presumtionshyra, dvs. en särskilt framförhandlad hyra som enligt huvudregeln inte kan frångås under 10 eller (beroende på när överenskommelsen om presumtionshyran träffades). Sådana hyror kan vara ett undantag från vad som enligt huvudregeln är en bruksvärdeshyra och avser att säkerställa genomförandet av nybyggnadsprojekt (55 § femte stycket och 55 c § hyreslagen). En successiv höjning av hyran kan enligt skyddsregeln göras under vad hyresnämnden finner vara en skälig övergångstid. Avsikten är att det i normalfallet inte ska bestämmas en övergångstid som är längre än . Endast i undantagsfall kan det anses vara motiverat med en så som . Genom lagändringar som trädde i kraft förtydligades att det är möjligt att avtala om presumtionshyra vid ombyggnad av utrymmen som inte används som bostadslägenhet även om de har använts på det sättet (prop. 2018/19:107, bet. 2018/19:CU17, rskr. 2018/19:264). Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek ska hyran fastställas till ett skäligt belopp. Hyran är inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga (55 § hyreslagen). Det är således inte tillräckligt att konstatera att den prövade hyran är högre för att den inte ska bedömas som skälig, utan hyran måste vara påtagligt högre. Den närmare innebörden av begreppet anses kunna variera något beroende på omständigheterna, bl.a. storleken på lägenheten. Som allmän riktlinje kan man förmoda att gränsen i normalfallet går vid (se mer om påtaglighetsrekvisitets innebörd i och , Hyreslagen – En kommentar, kommentaren till 55 §, , version 12A). Syftet med bruksvärdessystemet är att det ska efterlikna ett marknadssystem men ge hyresgäster ett besittningsskydd så att hyran inte kan höjas över en nivå som gör att de tvingas flytta på grund av att hyran blir för hög (SOU 1981:77 s. 161). Besittningsskyddet skapas genom att systemet ska efterlikna en marknad i balans men också ha en inbyggd spärr mot oskäliga hyresförändringar. En lägenhets bruksvärde bestäms av bl.a. dess storlek, modernitetsgrad, planlösning, läge inom huset, reparationsstandard och ljudisolering. Faktorer som byggnadsår samt produktions-, drifts- och förvaltningskostnader ska dock inte ha betydelse för bruksvärdet. Bruksvärdeshyran bestäms inte utifrån hyresgästens individuella värdering och behov, utan det är hyresgästers allmänna värdering som ska vara avgörande för bruksvärdet (SOU 1966:14 s. 239). När en lägenhets bruksvärde ska bestämmas är jämförelser med hyran för andra lägenheter avgörande. Om parterna inte kan komma överens om hyrans storlek, ska hyran bestämmas till ett skäligt belopp. Utgångspunkten vid denna bedömning är att likvärdiga lägenheter ska ha likvärdig hyra. Som nämnts är en hyra inte att anse som skälig om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Vid prövningen ska man främst beakta sådan hyra för lägenheter som har bestämts i förhandlingsöverenskommelser enligt hyresförhandlingslagen. Om det inte går att göra en jämförelse med lägenheter på orten får man i stället beakta hyran för lägenheter på en annan ort med jämförbart hyresläge och i övrigt likartade förhållanden på hyresmarknaden (55 § hyreslagen). I förarbetena uttalas bl.a. att hyran i första hand bör bestämmas efter en direkt jämförelse med hyran för lägenheter på samma ort (prop. 1983/84:137 s. 77). Om det saknas lägenheter för en direkt jämförelse ska hyresnämnden vid sin bedömning falla tillbaka på den allmänna regeln att hyran ska vara skälig (skälighetsprövning). En skälighetsprövning görs också om parterna inte har åberopat några jämförelseobjekt. har ansett att det vid en bruksvärdesprövning inte finns några hinder mot att åberopa fastigheter i andra kommuner än den där prövningslägenheterna finns som jämförelseobjekt (se t.ex. RH 2013:3). har studerat vilken effekt tillgången till en hyresrätt med en hyra som till följd av bruksvärdessystemet är lägre än marknadshyran har på inkomstutvecklingen och i förlängningen arbetsutbudet. Granskningen redovisas i rapporten av bruksvärdessystemet (RiR 2017:24). Resultatet från granskningen ger enligt bl.a. stöd för att utformningen av systemet för hyressättning, bruksvärdessystemet, har en negativ inverkan på individers arbetsutbud. utredningar har inte beaktat denna effekt av bruksvärdessystemet. Enligt bidrar rapporten därför till ny kunskap som bör användas när förslag tas fram om hur dagens system för hyressättning kan utvecklas. Regeringen redovisade sin bedömning av rapporten i skrivelse 2017/18:134 om inkomsteffekter av bruksvärdessystemet. I skrivelsen välkomnar regeringen men konstaterar att det behövs ett brett perspektiv på frågan om hyressättning. Utskottet instämde i regeringens bedömning och föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna (bet. 2017/18:CU23). Utredningen om hyressättning vid nyproduktion Utredningen om hyressättning vid nyproduktion överlämnade till regeringen sitt betänkande Hyran vid nyproduktion – en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra (SOU 2017:65). Utredningen har haft i uppdrag att se över modellen för hyressättning vid nyproduktion av hyreslägenheter, dvs. i huvudsak reglerna om presumtionshyra. Utredningen föreslår att det ska införas fler möjligheter att ändra en presumtionshyra . Presumtionshyran föreslås kunna ändras, genom en ny förhandlingsöverenskommelse eller genom beslut av hyresnämnden, i den utsträckning det är skäligt när – en förbättrings- eller ändringsåtgärd utförs på fastigheten eller i lägenheten – sättet för att beräkna hyran ändras med hänsyn till kostnader eller avgifter för uppvärmning, vatten, elektrisk ström m.m. – det finns ett annat väsentligt intresse som motiverar en ändring. Utredningen föreslår också att hyresnämnden ska kunna utse en medlare för att lösa en tvist mellan kollektivt förhandlande parter innan någon tvist har inletts vid hyresnämnden. Utredningen konstaterar att det finns en osäkerhet om vad som händer med presumtionshyran när presumtionstiden löpt ut och bruksvärdesreglerna blir tillämpliga på lägenhetens hyra. Det finns då en risk för fastighetsägaren att hyran sänks vid en prövning i hyresnämnden, eftersom en presumtionshyra vanligen är högre än en bruksvärdeshyra. Det framgår inte av förarbetena hur denna övergång ska genomföras i praktiken. Utredningen bedömer att nackdelarna med en reglering av hur övergången ska gå till överväger fördelarna och att de kollektivt förhandlande aktörerna på hyresmarknaden troligtvis kommer att kunna hantera övergången. Till följd av detta har utredningen inte lagt fram något förslag i denna del. De lagändringar som trädde i kraft med förtydliganden om möjligheten att avtala om presumtionshyra vid ombyggnad är baserade på utredningens förslag i samma fråga (se ovan under . I propositionen anför regeringen att den inte går vidare med utredningens övriga förslag (prop. 2018/19:107 s. 18). Utredningen om fri hyressättning vid nyproduktion En särskild utredare har fått i uppdrag att lämna förslag på en modell med fri hyressättning, inklusive tariffsystem, för nyproducerade lägenheter (dir. 2020:42). Modellen ska bidra till en långsiktigt välfungerande hyresmarknad och ett effektivt utnyttjande av det aktuella delbeståndet. Förutsättningar ska ges för ett uthålligt och kontinuerligt utbud av hyreslägenheter. Marknaden ska vara välfungerande, stabil och trygg och leda till en större öppenhet. Modellen ska ge bostadsområden med olika förutsättningar möjligheter att utvecklas och möta den efterfrågan som finns på bostäder. Enligt en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, (januariavtalet) ska det införas fri hyressättning vid nybyggnation. Hyran inom dessa bestånd ska efter en inledande period sättas enligt en tariff grundad på jämförbara nybyggda objekt med en gradvis anpassning för att uppnå förutsägbarhet eller genom gängse förhandling. Fastighetsägaren ska välja vilken av dessa metoder som tillämpas. I uppdraget ingår bl.a. att bedöma om reglerna om presumtionshyra bör fasas ut. Intresset av ett enhetligt regelverk ska särskilt beaktas. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om läge och kvalitet i hyressättningen Enligt januariavtalet ska även hyreslägenheters läge och kvalitet få ett större genomslag i hyressättningen. En kommitté i form av en kommission har därför fått i uppdrag att – kartlägga och analysera hur bostädernas läge och kvalitet beaktas relativt andra faktorer i hyressättningen – föreslå lämpliga åtgärder från statens sida i de fall (på de orter där) kommissionen konstaterar att lägesfaktorn och lägenheternas kvalitet inte beaktas i tillräcklig utsträckning (dir. 2020:70). Uppdraget ska redovisas . En utredare har haft i uppdrag att utreda hur de kollektiva hyresförhandlingarna kan effektiviseras. Syftet är att förbättra förhandlingarnas funktion när det gäller att sätta hyror för ett stort antal lägenheter och att etablera långsiktigt hållbara hyresnivåer. I uppdraget ingick att lämna förslag på ett oberoende skiljeförfarande (ibland benämnt skiljedomsförfarande) för de årliga hyresförhandlingarna mellan hyresmarknadens parter. Utredaren skulle också utreda och föreslå tidsfrister för dessa förhandlingar och sanktioner för det fall en tidsfrist inte hålls. Utredaren skulle lämna de förslag till författningsändringar eller andra åtgärder som övervägandena ger anledning till. Uppdraget skulle redovisas och kommer enligt uppgift från att presenteras . Även detta uppdrag bygger på januariavtalet. I denna del av överenskommelsen anges följande: ”Förhandlingssystemet för befintliga hyresrätter reformeras för att fungera mer effektivt med ett oberoende skiljedomsförfarande som vid tvist avgör vad som är en rimlig årlig höjning samt tidsgränser för förhandlingar som kombineras med ekonomiska sanktioner när dessa inte hålls.” Utskottet har behandlat motioner om hyressättningssystemet. avstyrkte utskottet samtliga motionsyrkanden med hänvisning till bl.a. pågående arbete och en planerad reform av hyresmodellen (bet. 2018/19:CU8). Motionerna om hur hyressättningssystemet ska vara utformat avser såväl mer genomgripande som mindre förändringar. Som utskottet tidigare framhållit finns det anledning att värna hyresrätten som boendeform och det behövs ett ökat antal hyreslägenheter, både för att möta bostadsbristen och för att säkerställa att det finns en verklig valfrihet mellan olika boendeformer på bostadsmarknaden. Det behöver därför byggas fler hyreslägenheter, särskilt i attraktiva områden. Den allt lägre andelen hyreslägenheter bland nybyggda flerbostadshus ger enligt utskottet skäl att överväga vad som kan göras för att se till att det finns bra och stabila förutsättningar för fastighetsägare att investera i byggande av nya hyreslägenheter. En viktig faktor är hyressättningen, eftersom den påverkar vilka möjligheter och risker fastighetsägare ser med att bygga hyreslägenheter. Enligt januariavtalet ska bl.a. fri hyressättning i nyproduktion införas och lägenheternas kvalitet och läge få ett större genomslag i hyressättningen. Av denna anledning har regeringen tillsatt de utredningar som redovisats ovan. I uppdragen till de olika utredningarna ingår en mängd frågor med koppling till hyressättningssystemet. Utskottet ser inte någon anledning att föregripa det arbete som pågår genom ett initiativ från . Mot denna bakgrund bör motionsyrkandena avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regleringen av presumtionshyror. Utskottet hänvisar till pågående arbete och en planerad reform av hyresmodellen. Jämför reservation 4 (V). I kommittémotion 2020/21:404 av Momodou m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över presumtionshyressystemets effekt på dels hyresnivåerna i nyproduktion, dels medborgarnas möjligheter att efterfråga nyproducerade hyresrätter. I motion 2020/21:3452 av och (båda SD) yrkande 9 föreslås en förlängning av tiden för presumtionshyror. I avsnittet om Det grundläggande hyressättningssystemet ovan beskrivs vad en presumtionshyra är. Där finns även redogörelser för bl.a. pågående utredningar om hyressättningen. Utskottet har behandlat och avstyrkt motioner om regleringen av presumtionshyror. hänvisade utskottet till pågående arbete och en planerad reform av hyresmodellen (bet. 2018/19:CU8). innebär bl.a. att det ska införas fri hyressättning i nyproduktion. Som utskottet konstaterat tidigare i betänkandet pågår det flera utredningar som har i uppdrag att lämna förslag i frågor som rör hyressättningssystemet; bl.a. har Utredningen om fri hyressättning vid nyproduktion fått i uppdrag att bedöma om reglerna för presumtionshyra bör fasas ut. Utskottet anser att det pågående arbetet bör avvaktas och är inte berett att föreslå några åtgärder med anledning av de förslag som lämnas i motionerna. Av denna anledning bör motionsyrkandena avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder till skydd för hyresgäster i samband förbättrings- och ändringsarbeten. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 5 (V). Momodou m.fl. (V) begär i kommittémotion 2020/21:390 yrkande 14 ett tillkännagivande om att hyresvärdar bör bli skyldiga att på förhand ge en uppskattning av hur höga hyrorna kommer att bli efter en ombyggnad.