bet · H801SoU24 · 2021-06-07 00:00:00 — I yrkande 46 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra tydliga rutiner och riktlinjer för handläggning av barnsamtal och familjeutredningar. Motionärerna anför bl.a. att det behövs en granskningsmyndighet som regelbundet har fokus på att utvärdera och granska kvaliteten och rättssäkerheten i socialutredningar. I yrkande 50 föreslås ett tillkännagivande om att det ska finnas tydliga behandlingsåtgärder i samband med högriskärenden avseende barn- och familjeutredningar. I kommittémotion 2020/21:3294 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om en central funktion inom . Enligt motionärerna har det framkommit att socialsekreterare på grund av rädsla inte vågat ta beslut om unga lagöverträdare, t.ex. tvångsomhändertaganden. Därför bör det övervägas vilka alternativ som finns i beslutsgången för att undvika att tjänstemän hamnar i situationer där de inte vågar fatta vissa beslut. I motion 2020/21:3603 av (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att ta föräldraalienation på allvar och ta del av den forskning som finns. Motionären anför att det vid vårdnads- och umgängestvister inte är ovanligt att en förälder, medvetet eller omedvetet, påverkar barnets inställning till den andra föräldern negativt. Enligt motionären får inte stillatigande se på vid föräldrapåverkan av barn. måste därför ta del av befintlig forskning och kunskap från landets experter och ideella organisationer. I kommittémotion 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om enhetliga metoder och mallar för utredningar som rör barn. I kommittémotion 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att det behöver göras en uppföljning av det kommunala ansvaret för uppsökande verksamhet och att initiativ bör tas för att kommunerna på egen hand eller tillsammans med civilsamhället systematiskt ska kontakta ungdomar som förekommit i brottsutredningar eller i kriminella sammanhang för att diskutera situationen och erbjuda vägar till fortsatta studier och arbete. I kommittémotion 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att inrätta skolsociala samverkansteam med socionomer och familjebehandlare vid samtliga högstadieskolor i socialt utsatta områden. Enligt motionärerna ska de skolsociala samverkansteamen hjälpa elever som är i farozonen att gå in i kriminalitet att i stället fokusera på skolan. I motion 2020/21:2141 av m.fl. (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla arbete i socialt utsatta områden. Enligt motionärerna skulle socialsekreterare placerade på skolor i utsatta områden vara ett steg mot att på allvar kunna hindra den organiserade brottsligheten. Vidare behövs bl.a. mer satsningar på fältassistenter och sociala insatsgrupper. I kommittémotion 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att i sin stödjande verksamhet måste agera om det finns en risk för barns eller andra människors liv och hälsa. Motionärerna anför bl.a. att kännedom om relationsvåld i ett hem där det finns barn alltid ska leda till att inleder ett separat barnärende. Möjlighet att dela information I kommittémotion 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra delandet av information mellan samarbetande parter under utredningar. Motionärerna anför att lagstiftning bör tas fram för att möjliggöra för samarbetande parter, t.ex. socialtjänst, polis och barnahus, att dela information under hela utredningen vid misstanke att barn utsatts för hot om våld, våld eller övergrepp såsom sexuella övergrepp eller hedersrelaterade övergrepp. Evidensbaserade metoder för barnutredningar I kommittémotion 2020/21:2951 av m.fl. (C) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om en utredning av evidensbaserade metoder för barnutredningar. Egen handläggare för barn I kommittémotion 2020/21:3275 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att barn ska ha en egen handläggare när de förekommer i utredningar som rör någon annan i familjen. Samhällets socialtjänst ska enligt 1 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, på demokratins och solidaritetens grund främja människornas – ekonomiska och sociala trygghet – jämlikhet i levnadsvillkor – aktiva deltagande i samhällslivet. I samma bestämmelse anges att ska inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser som hänsyn tas till människans ansvar för sin och andras sociala situation. Verksamheten ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Enligt 1 kap. 2 § ska barnets bästa särskilt beaktas vid åtgärder som rör barn. Vid beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser för barn ska vad som är bäst för barnet vara avgörande. Av 2 kap. 1 § framgår att varje kommun ansvarar för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Enligt 3 kap. 1 § hör det till socialnämndens uppgifter att – göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen – medverka i samhällsplaneringen och i samarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda främja goda miljöer i kommunen – informera om i kommunen – genom uppsökande verksamhet och på annat sätt främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden – svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. Insatserna inom ska enligt 3 kap. 3 § vara av god kvalitet, och för att utföra uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Enligt 3 kap. 3 a § ska socialnämnden se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden inom verksamhet rörande barn och unga. omsorg om äldre ska enligt 5 kap. 4 § inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Av 5 kap. 6 § följer också att socialnämnden ska göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen för äldre människor samt i sin uppsökande verksamhet upplysa om verksamhet på detta område. Kommunerna har även enligt 5 kap. 9 § ansvar för missbruks- och beroendevård. Det innebär att socialnämnden aktivt ska sörja för att den enskilda missbrukaren får den hjälp och den vård som han eller hon behöver för att komma ifrån missbruket. ansvarar också för sociala stödinsatser i form av t.ex. boende, sysselsättning, försörjning samt stöd till barn och anhöriga och närstående. I 11 kap. finns bestämmelser om socialnämndens handläggning av ärenden. ska bl.a. utan dröjsmål inleda utredning av vad som genom ansökan, anmälan eller på annat sätt har kommit till nämndens kännedom och som kan föranleda någon åtgärd av nämnden (11 kap. 1 §). När en anmälan rör barn eller unga ska socialnämnden genast göra en bedömning av om barnet eller den unge är i behov av skydd. En sådan bedömning ska dokumenteras (11 kap. 1 a §). En utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd ska bl.a. bedrivas så att inte någon onödigt utsätts för skada eller olägenhet. Utredningen ska också bedrivas skyndsamt (11 kap. 2 §). Barnet ska få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter. Barnets åsikter och inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. I vissa fall får barnet höras utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande (11 kap. 10 §). Personalens kompetens och lämplighet Enligt 3 kap. 3 § SoL ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet för utförande av uppgifter inom . Utöver den generella bestämmelsen om personalens kompetens finns i 3 kap. 3 a § krav på att socialnämnden ska använda handläggare som har avlagt svensk socionomexamen eller annan relevant examen på minst grundnivå i högskolan för utförande av sådana uppgifter inom rörande barn och unga som innefattar bedömning av om utredning ska inledas utredning och bedömning av behovet av insatser eller andra åtgärder eller uppföljning av beslutade insatser. ansvarar för att den handläggare som självständigt utför sådana arbetsuppgifter har tillräcklig erfarenhet för uppgiften. Av föreskrifter och allmänna råd ungdomsvård (HSLF-FS 2017:79) om behörighet att utföra vissa arbetsuppgifter i barn- och framgår närmare vad annan relevant utbildning innebär. En samordnad individuell plan (SIP) ska enligt 2 kap. 7 § SoL upprättas av kommunen tillsammans med regionen när den enskilde har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från . En likalydande bestämmelse finns i 16 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Planen ska när det är möjligt upprättas tillsammans med den enskilde, och närstående ska ges möjlighet att delta i arbetet med planen, om det är lämpligt och om den enskilde inte motsätter sig det. Av planen ska det framgå vilka insatser som behövs, vilka insatser respektive huvudman ska svara för, vilka åtgärder som vidtas av någon annan än kommunen eller regionen och vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. SIP ska även användas vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård för att samordna de insatser som en enskild behöver enligt 4 kap. lagen (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. Inspektionen för vård och omsorg Inspektionen för vård och omsorg () utövar enligt 13 kap. 1 § SoL tillsyn över och verksamhet vid de särskilda ungdomshem som drivs av (Sis). Av 13 kap. 2 § framgår att tillsynen innebär granskning av att verksamheten uppfyller krav och mål enligt lagar, föreskrifter och beslut. ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och ge vägledning, kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, förmedla kunskap och erfarenheter som man får genom tillsynen och informera och ge råd till allmänheten (13 kap. 3 §). Huvudregeln när det gäller sekretess inom är att sekretess enligt 26 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Enligt 8 kap. 1 § OSL gäller sekretessen i regel såväl gentemot enskilda som myndigheter emellan. I OSL finns sekretessbrytande bestämmelser som medför att uppgifter som omfattas av sekretess i vissa fall ändå får lämnas ut. Exempelvis följer det av 10 kap. 21 § OSL att sekretessen i 26 kap. 1 § inte hindrar att en uppgift som angår misstanke om brott som riktats mot någon som inte har fyllt lämnas till t.ex. om det är fråga om brott som avses i 3, 4 eller 6 kap. eller lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor. Av 10 kap. 28 § OSL framgår vidare att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en annan myndighet om det finns en uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning. Sådan uppgiftsskyldighet finns bl.a. i 14 kap. 1 § SoL, av vilken framgår att bl.a. , och dess anställda är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. De är då skyldiga att lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av stöd och skydd. allmänna råd om handläggningen av ärenden som gäller barn och unga m.m. I allmänna råd (SOSFS 2014:6) om handläggningen av ärenden som gäller barn och unga ges rekommendationer till vid arbete med barn och unga enligt SoL i fråga om anmälan och förhandsbedömning, handläggning av ärenden och uppföljning av öppna insatser. Under rubriken genomföras finns bl.a. följande råd om utredningar av barns behov av skydd eller stöd enligt 11 kap. 1 och 2 §§ SoL: Uppgifter till utredningen bör hämtas in på ett strukturerat sätt med utgångspunkt i vetenskap och beprövad erfarenhet. bör träffa barnet såväl med som utan vårdnadshavare för att genom samtal och observationer bilda sig en uppfattning om barnets situation. Barnet bör ges möjlighet att uttrycka sin åsikt både genom att svara på frågor och berätta fritt. När nämnden begär in uppgifter som kan vara av betydelse för utredningen bör den i möjligaste mån precisera vilken slags uppgift den önskar få del av. Om uppgifterna har lämnats muntligt, bör nämnden kontrollera med uppgiftslämnaren att uppgifterna som har antecknats av nämnden uppfattats korrekt. Det finns också bestämmelser om socialnämndens ansvar för barn och unga vid vård utanför det egna hemmet i föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11) om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem eller hem för vård eller boende. har vidare gett ut handboken barn och unga – arbete enligt socialtjänstlagen (2015-1-9). är ett komplement till de allmänna råden om handläggning av ärenden som gäller barn och unga och syftar till att ge socialnämndens handläggare, chefer och politiker vägledning genom att samlat redogöra för lagstiftning, föreskrifter, allmänna råd, förarbeten och beslut från ombudsmän () när det gäller socialnämndens ansvar i ärenden som gäller barn och unga. syftar också till att stärka barns och familjers rättssäkerhet och underlätta arbetet med tillsyn och uppföljning av verksamheten. allmänna råd om värdegrunden i omsorg om äldre m.m. I allmänna råd (SOSFS 2012:3 [S]) om värdegrunden i omsorg om äldre finns rekommendationer till stöd för tillämpningen av bestämmelsen i 5 kap. 4 § första stycket SoL om att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). För att uppnå det behöver äldreomsorgen bl.a. värna och respektera den enskilda personens rätt till privatliv och kroppslig integritet, självbestämmande, delaktighet och individanpassning. Vidare har tagit fram olika material och utbildningar om den nationella värdegrunden för att informera och stödja genomförandet av den, bl.a. publikationen Äldreomsorgens nationella värdegrund – ett vägledningsmaterial som vänder sig till alla som arbetar i äldreomsorgen (2012-3-3). Bakgrund och pågående arbete Statlig kunskapsstyrning på område I förordningen (2015:284) med instruktion för anges att genom kunskapsstöd och föreskrifter ska bidra till att bedrivs enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Det framgår även av förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst att den statliga kunskapsstyrningen syftar till att bidra till att socialtjänst bedrivs i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 165) anför regeringen bl.a. att kartläggningar inom området kunskapsstyrning visar att det fortfarande saknas kunskap om t.ex. evidensbaserade metoder inom . Regeringen anser därför att fortsatt kunskapsutveckling inom området är angeläget. omfattar många verksamheter och det är centralt att de kunskapsstöd som tas fram svarar upp mot de många olika behov som finns i verksamheterna samt att kunskapsstöden är samstämda. Regeringen anser att det är viktigt att samarbeten inom Rådet för styrning med kunskap, Huvudmannagruppen samt Partnerskapet för kunskapsstyrning inom fortsätter att utvecklas för att kunna uppfylla målen med den statliga styrningen med kunskap. Nationellt forskningsprogram om tillämpad välfärdsforskning inklusive forskarskolor Regeringen gav för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt forskningsprogram om tillämpad välfärdsforskning inklusive forskarskolor (S2017/03058/). Satsningen ska bl.a. omfatta klient- och praktiknära forskning inom område. Inom det nationella programmet om tillämpad välfärd finansieras 26 forskningsprojekt, 15 planeringsbidrag, fem praktiknära forskartjänster, fem postdoktjänster, fem forskningsprogram, fyra systematiska översikter, tre nätverksbidrag och en forskarskola (). Att arbeta evidensbaserat – Ett stöd för praktiskt arbete m.m. gav ut publikationen Att arbeta evidensbaserat – Ett stöd för praktiskt arbete (2020-10-6930). I den lyfter fram att myndigheten arbetat för att stödja en evidensbaserad praktik (EBP) inom , ett arbete som bl.a. baseras på den statliga utredningen praktik inom – till nytta för brukarna (SOU 2008:18). Stödet är främst avsett för professionella inom som vill använda bästa tillgängliga kunskap i klientarbetet, men också för dem som arbetar med att utveckla EBP i sin verksamhet. I stödet beskrivs det förhållningssätt som ligger till grund för EBP och hur EBP kan användas i det praktiska arbetet med klienten. Tillvägagångssättet beskrivs steg för steg och åskådliggörs med konkreta exempel. driver också den nationella webbplatsen , där kvalitetssäkrad kunskap samlas från , andra myndigheter och aktörer inom områdena psykisk ohälsa, äldre, missbruk och beroende, barn och unga, funktionshinder, ekonomiskt bistånd, våld och förtryck, verksamhetsutveckling samt arbetsmetoder och perspektiv. Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag Utredningen socialtjänst överlämnade sitt betänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) . En av utredningens utgångspunkter har varit att få till stånd långsiktiga förändringar som påverkar både människor och kommuner positivt och ger förutsättningar för en hållbar socialtjänst. Utredningen har lämnat bl.a. följande förslag: – Utredningen föreslår att en ny socialtjänstlag ska ersätta den nuvarande lagen. Utredningens ambition är att lagen i större utsträckning ska återfå karaktären av ramlag och därmed även lämna större utrymme för helhetssyn på individen (s. 37 f.). – Utredningen föreslår att ska ha ett förebyggande perspektiv. Enligt utredningen kan tidiga och förebyggande insatser bidra till att tidpunkten för mer ingripande vård- och omsorgsinsatser skjuts fram eller i bästa fall förhindras. Målet är att perspektivet ska genomsyra hela verksamhetsområde och på samtliga nivåer; samhälls-, grupp- och individnivå och tillämpas av beslutsfattare och yrkesverksamma inom alla verksamheter (s. 41). – Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram ett förslag på hur myndigheten kan utveckla stödet till kommuner för systematisk uppföljning, som en del i arbetet med att säkerställa och utveckla kvaliteten i verksamheten. föreslås ta fram förslaget i nära samarbete med kommunernas regionala samverkans- och stödstrukturer och Kommuner och Regioner (s. 48). – Utredningen föreslår att det införs krav på att verksamhet inom ska bedrivas i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Vidare föreslås att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att utreda hur man kan säkerställa en fungerande och effektiv kunskapsstyrning som säkerställer samarbete mellan kommunerna och mellan kommunerna och staten (s. 49 f.). – Utredningen föreslår att regeringen tillsätter en utredning som ges i uppdrag att se över professionens roll och den nuvarande beslutsordningen inom område. I en sådan översyn bör även ingå att ta ställning till vilken behörighet som eventuellt ska krävas för att fatta olika beslut inom (s. 50). – Utredningen föreslår ett förtydligat barnrättsperspektiv och att det i socialtjänstlagen ska införas en möjlighet för socialnämnden att tala med ett barn utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande, även inför ett beslut om en utredning ska inledas eller inte. Enligt utredningen bör regeringen också tillsätta en utredning med uppdraget att utreda behovet av och förutsättningarna för oberoende barnombud (s. 56 f.). Betänkandet bereds inom . Kompetensförsörjningen i barn- och ungdomsvård I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 138 f.) anför regeringen bl.a. att kompetensförsörjningen inom barn- och ungdomsvård har varit en utmaning . öppna jämförelser visar att andelen anställda handläggare med socionomexamen och yrkeserfarenhet av socialt arbete med barnutredningar har minskat något från 2019, medan andelen handläggare med minst tre års erfarenhet av barnutredningar däremot har ökat något från till och andelen handläggare med erfarenhet av barnutredningar har ökat från till . Kommunerna vittnar om en fortsatt ansträngd situation med ett stort antal inkommande ärenden samt svårigheter att rekrytera personal, särskilt socialsekreterare. Vidare framgår att regeringen gett i uppdrag att stödja huvudmän och yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom området. fördelades för ändamålet . Av slutredovisningen framgår bl.a. att utgått från behov av stöd inom både det juridiska och det kunskapsutvecklande området och utvecklat stödet till professionen. I budgetpropositionen anför regeringen att den –2020 avsatte medel för stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2016/04469/FST). Medelstilldelningen omfattade sammanlagt –2019, samt 2020. Slutredovisningen ska lämnas till . Yrkesintroduktion för barn- och ungdomsvård har tagit fram ett webbaserat stöd för att introducera socialsekreterare till barn- och ungdomsvård. Stödet riktar sig till nya socialsekreterare och ger arbetsledarna stöd för planering av introduktionen. Stödet är utformat för att användas i det dagliga arbetet i dialog med kollegor och arbetsledare och är ett komplement till övrig introduktion på arbetsplatsen (). Utvärdering av Individens behov i centrum Individens behov i centrum (IBIC) används i mer än hälften av kommunerna och är ett arbetssätt för att utreda, planera, följa upp och dokumentera individers behov av stöd och hjälp enligt SoL och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. IBIC är en vidareutveckling av Äldres behov i centrum (ÄBIC). Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har på regeringens uppdrag utvärderat IBIC utifrån ett patient- och brukarperspektiv och ett organisationsperspektiv. sammanställdes resultaten i rapporten av IBIC – En utvärdering av arbetssättet Individens behov i centrum i (2021:2). Enligt myndigheten visar utvärderingen att de tänkta fördelarna med arbetssättet än så länge bara verkar ha uppkommit i begränsad utsträckning på en nationell nivå och att det därför krävs ett förändringsarbete. Utvärderingen innehåller flera rekommendationer, bl.a. att och kommunerna tar fram mer konkreta stöd och vägledningar för hur kommunerna bäst kan använda IBIC samt att regeringen ger en relevant aktör i uppdrag att införa kvalitetsregister inom hela . Rapporten bereds inom . Barns behov i centrum Som stöd för socialnämndens arbete med barn och unga har utvecklat arbetssättet Barns behov i centrum (BBIC). Det innehåller en struktur för handläggning, genomförande och uppföljning av myndighetsutövningen. BBIC är anpassat efter regelverk och syftar till att – stärka barns delaktighet och inflytande – förbättra samarbetet med barn och nätverk – skapa struktur och systematik i arbetet så att handläggning och insatser lättare kan följas upp – bidra till ökad kvalitet och rättssäkerhet. Utvecklingsarbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga gav regeringen och i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete i syfte att stärka samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). Genom ett tilläggsuppdrag fick samma myndigheter i uppdrag att rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck (U2020/00363/S). Uppdraget ska slutredovisas . Förstärkt tillsyn av handläggning av ärenden som rör barn och unga