bet · H901TU1 · 2021-12-03 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen om anslag inom utgiftsområde 22, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag i budgetpropositionen om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, godkännande av investeringsplaner och övriga bemyndiganden och godkännande av ekonomiska mål. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, C, V, L och MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens hantering av tillkännagivanden Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer 1.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 2 Anslaget 1:1 Fördelning på anslagsposter Tabell 3 Investeringsplan för Tabell 4 Beräknad låneskuld 2021–2023 för projekt som med godkännande finansieras med lån Tabell 5 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 6 Anslaget 1:2 fördelning på anslagsposter Tabell 7 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Tabell 8 Budgetförslag för sjöfartsområdet Tabell 9 Investeringsplan för 2022–2024 Tabell 10 Budgetförslag för luftfartsområdet Tabell 11 Investeringsplan för Tabell 12 Budgetförslag för internationell tågtrafik Tabell 13 Budgetförslag för lån till körkort Tabell 14 Budgetförslag för informationssamhället Tabell 17 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 18 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 20 Liberalernas förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer anvisar anslagen för inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 22 punkt 9 och avslår motionerna 2021/22:3189 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 61, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 23, 40, 57, 77 och 78, 2021/22:3888 av m.fl. (SD), 2021/22:3957 av m.fl. (L), 2021/22:4052 av m.fl. (M) yrkandena 1–7, 2021/22:4135 av m.fl. (C) och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 15. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ta upp lån i för vissa infrastrukturprojekt som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 57 , 2. besluta om en kredit i för att tillgodose Transportstyrelsens behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 1 , 3. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 22 punkterna 1, 2 och 10. c) Godkännande av investeringsplaner godkänner investeringsplanen för –2024 som en riktlinje för investeringar och investeringsplanen för –2024 som en riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 22 punkterna 5 och 8. d) Övriga bemyndiganden och godkännande av ekonomiska mål 1. godkänner att de ekonomiska målen för inte ska gälla –2024, 2. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar samt besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat, 3. godkänner att de ekonomiska målen för inte ska gälla –2024, 4. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar samt besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 22 punkterna 3, 4, 6 och 7. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V)*, (KD), (S)*, (S)*, (M), (S)*, (SD), (M), (S)*, (S)*, (L)*, (SD), (M), Kopparklint (M), (C)*, (SD) och Axel (MP)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer och 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilagorna 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag som sammanfaller med regeringens förslag för utgiftsområde 22. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer till (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). I detta betänkande föreslår trafikutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 i budgetpropositionen. Analysen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet disponeras så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas regeringens hantering av de tillkännagivanden från som redovisas i budgetpropositionen. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 22. Mål för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottet har uppmärksammat mål- och resultatfrågor i beredningen av budgetpropositionen. Utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har därför i samband med beredningen av budgetpropositionen följt upp regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Uppföljningen har inriktats på att följa upp arbetet med mål- och resultatstyrning, resultatredovisningens struktur samt arbetet med resultatindikatorer och de resultat som regeringen redovisar inom utgiftsområdet. Syftet med uppföljningen har varit att ta fram ett fördjupat kunskapsunderlag till utskottet inför beredningen av budgetpropositionen och att ge utskottet ett underlag för dialogen med regeringen om den fortsatta utvecklingen av mål- och resultatstyrningen. Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. I området transportpolitik ingår infrastruktur- och trafikfrågor inom järnvägs-, väg-, sjöfarts- och luftfartsområdena samt transportforskning. Politiken för informationssamhället omfattar områdena övergripande frågor om digitalisering och informationsteknik (digitaliseringspolitik), inklusive digitalisering och it inom offentlig förvaltning, elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. Mål och redovisning av resultat för transportpolitiken Övergripande mål för transportpolitiken Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Dessutom har beslutat om ett funktionsmål – tillgänglighet – och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). Utöver detta har regeringen i propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för fastställt målet att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter EU ETS) ska minska med jämfört med . fattade beslut om målet (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). I budgetpropositionen meddelade regeringen att detta mål ska användas som ett etappmål till hänsynsmålet. Resultatbedömning av målen för transportpolitiken Transportpolitikens övergripande mål – samhällsekonomisk effektivitet Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Indikatorerna för transportpolitikens övergripande mål är internaliseringsgrad av trafikens externa kostnader och samhällsekonomisk effektivitet för öppnade statliga infrastrukturobjekt. Regeringen konstaterar att transportpolitikens övergripande mål inte har uppfyllts, men bedömer att det finns en positiv utveckling mot att nå delar av målet, t.ex. färre skadade och dödade i trafiken. Oavsett detta går utvecklingen enligt regeringen inte i tillräckligt snabb takt för att nå målen. Transportförsörjningen är inte långsiktigt hållbar även om t.ex. transporternas växthusgasutsläpp har minskat . Minskningstakten behöver enligt regeringen öka för att etappmålet för inrikes transporter ska nås. Det är enligt regeringen även betydande skillnader i tillgänglighet mellan olika delar av landet och hur den utvecklas. Inte heller är transportförsörjningen enligt regeringen samhällsekonomiskt effektiv då det finns externa kostnader som inte betalas av transportköparen, vilket bl.a. relaterar till klimateffekter men även andra externa kostnader. Det innebär enligt regeringen en risk för att samhället överkonsumerar vissa typer av transporter och transporter generellt jämfört med vad som är samhällsekonomiskt effektivt. En samhällsekonomiskt effektiv transportförsörjning förutsätter förutom en effektiv prissättning att de kvantifierbara nyttorna överväger kostnaderna för de åtgärder som genomförs. Bedömningen av detta görs med hjälp av samhällsekonomiska kalkyler. Här finner regeringen att av de elva transportinfrastrukturobjekt som öppnades för trafik 2020 var fyra objekt samhällsekonomiskt lönsamma enligt kalkylen, medan fem objekt bedömdes ha negativ lönsamhet. För övriga två objekt saknades sådana bedömningar. Regeringen bedömer att uppfyllelsen av funktionsmålet som helhet visar en positiv utveckling även om de speciella omständigheter som rådde medförde att tillgängligheten i vissa delar minskade. Transportsystemets standard och tillförlitlighet fortsätter enligt regeringen att förbättras. Persontågens punktlighet nådde den högsta noteringen , vilket bl.a. kan förklaras av bättre planering av banarbeten och minskad trafik på grund av pandemin. Tillgängligheten med person- respektive godstransporterna är enligt regeringen stabil med en tendens till något positiv utveckling. Det förekommer dock geografiska skillnader där det i befolkningstäta kommuner fortfarande syns en viss positiv utveckling medan det i mindre städer och tätorter är en något negativ utveckling. Regeringen noterar också att företag i landsbygdskommuner är mindre nöjda med kommunens vägnät och tåg- och flygförbindelser än företag generellt i . Godstransporterna har relativt sett påverkats mindre av pandemin än persontransporterna, vilket regeringen bedömer har varit avgörande för att värna konkurrenskraften och varit positivt för tillgängligheten till ett utbud av varor i hela landet. Regeringen ser det som problematiskt att grupper som är mer beroende av kollektiva färdmedel, bl.a. kvinnor och personer med funktionsnedsättning, har påverkats mer av pandemins effekter än de som exempelvis reser med bil, vilket i större utsträckning är män. Att det finns både män och kvinnor i beslutande församlingar med koppling till transportområdet är enligt regeringen viktigt för att beslut som fattas bättre ska reflektera behoven hos båda könen. var representationen i stort sett densamma som 2019 med en jämn könsfördelning i ledningsgrupper och styrelser för statliga myndigheter och bolag, medan män utgör i nämnder, styrelser och förvaltningar relaterade till transportsektor. Regeringen ser positivt på att skillnaderna mellan kvinnor och män i innehav av bil och körkort har fortsatt att minska då det förhoppningsvis även betyder att tillgängligheten blir mer jämställd. Transportsystemets standard och tillförlitlighet samt jämställdhetsaspekter Regeringen bedömer att transportsystemets standard och tillförlitlighet i ett längre perspektiv har varit oförändrat men visade tecken på en förbättring. Regeringen noterar att persontågens punktlighet vid slutstation förbättrades , vilket är den högsta siffra som noterats sedan måttet introducerades . En återkommande observation är enligt regeringen att tåg som framförts längre sträckor har haft svårare att komma fram . Kortdistanståg, som utgör ungefär hälften av alla planerade tågresor, brukar i stället vara mest tillförlitliga. kom av kortdistanstågen fram till sitt slutmål senast efter tidtabell. Långdistanstågen, som är betydligt färre i antal, har haft svårare att hålla tidtabellen, men det är där den största förbättringen ses. av dessa tåg anlände till sitt slutmål högst efter tidtabell, vilket kan jämföras . Medeldistanstågens punktlighet var . Regeringen noterar att även godstågens punktlighet vid slutstationer förbättrades till en ny toppnotering med ett punktlighetsutfall på . Detta är högre än det tidigare rekordåret än 2019. Förbättringarna kan delvis förklaras med att det till följd av pandemin gick färre tåg, vilket ledde till färre störningar. Minskningen av antalet förseningstimmar förklaras även enligt regeringen med att årets många banarbeten med hastighetsnedsättningar för tågen har planerats med bättre marginaler och större tidspåslag i tidtabellerna. Det sammanlagda antalet timmar med totalstopp på det statliga vägnätet har enligt regeringen legat relativt stabilt . Jämfört med 2009 minskade totalstoppen med , medan nivån jämfört med var i princip oförändrad. Inom flyget definieras punktlighet med att flygplanet rullar ut från gaten från utsatt avgångstid. För de statliga flygplatserna var den samlade punktligheten för in- och utrikeslinjerna , vilket är en förbättring jämfört med då punktligheten var . Inrikesflyget har en högre punktlighet på att jämföra med utrikesflyget som uppnådde 87,1 procents punktlighet . Som en direkt följd av pandemin har efterfrågan på persontransporter minskat kraftigt inom flygtrafiken. Användningen av transportsystemet förändrades drastiskt till följd av pandemin. Regeringen noterar exempelvis att resandet med kollektivtrafik minskade med ungefär hälften jämfört med innan pandemin. Grupper som är mer beroende av kollektiva färdmedel, såsom personer med funktionsnedsättning, har enligt regeringen påverkats mer än de som i första hand reser med bil. Regeringen noterar att personbilar i betydligt större utsträckning ägs av män än av kvinnor. Den relativa skillnaden har dock minskat en aning . Män har körkort för personbil i större utsträckning än kvinnor. Skillnaden har minskat från 2020, sett över alla åldersgrupper . Det är skillnad i upplevd trygghet i resandet mellan kvinnor och män. Generellt gäller att av kvinnorna väljer en annan väg eller ett annat färdsätt till följd av upplevd otrygghet medan motsvarande andel för män var 2020. Bortsett från pandemin och dess direkta konsekvenser på användningen av transportsystemet är regeringens bedömning att transportsystemets användbarhet för olika grupper i stort sett är oförändrad jämfört . Tillgängligheten för personer och gods Tillgängligheten med person- respektive godstransporterna är enligt regeringen stabil med en tendens till en något positiv utveckling. Det förekommer dock geografiska skillnader där det i befolkningstäta kommuner fortfarande syns en viss positiv utveckling medan det i mindre städer och tätorter är en något negativ utveckling. Den lokala tillgängligheten till service när det gäller livsmedelsbutik, skola och vårdcentral har enligt regeringen endast ändrats marginellt , avseende ett genomsnitt för hela landet. Tillgängligheten sjönk dock för vissa kommungrupper men ökade för andra. Den interregionala tillgängligheten har bedömts utifrån kriterier som satts upp av och har förbättrats , men har haft en negativ utveckling. Även tillgängligheten till järnvägsstationer med kollektivtrafik minskade något jämfört med året innan. Regeringens sammanvägda bedömning är att tillgängligheten genom persontransporter befinner sig på samma nivå som när de nuvarande transportpolitiska målen antogs. Upplevd tillgänglighet i kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning Kollektivtrafikens användbarhet för personer med funktionsnedsättning följs upp med tre olika mått som följs upp . studerades den upplevda användbarheten genom en enkät. Enkäten syftar till att följa upp och beskriva i vilken mån personer med funktionsnedsättning upplever hinder mot att resa kollektivt och därför avstår från att resa på detta sätt. Enkäten visar att det regelbundna resandet med kollektivtrafik minskat med ungefär hälften jämfört med resandet före pandemin. Minskningen är lika stor för personer med funktionsnedsättning som för dem utan funktionsnedsättning, vilket enligt regeringen indikerar att minskningen inte beror på hinder till följd av funktionsnedsättningen i sig. Även om effekterna av pandemin på resandet med kollektivtrafik har varit likartade för personer med respektive utan funktionsnedsättning, bör det enligt regeringen betonas att personer med funktionsnedsättning i högre grad är beroende av kollektivtrafik. Bland dessa bor i hushåll utan tillgång till en bil. Bland personer utan funktionsnedsättning är motsvarande andel . Kollektivtrafikens användbarhet för personer med funktionsnedsättning har påverkats positivt av att 33 järnvägsstationer och 432 busshållplatser tillgänglighetsanpassades 2020, jämfört med sex järnvägsstationer och 288 busshållplatser . Pandemins påverkan på uppfyllelsen av de transportpolitiska målen Regeringen bedömer att Covid-19-pandemin har påverkat uppfyllelsen av de transportpolitiska målen. Tillgängligheten har påverkats negativt som vissa positiva effekter på måluppfyllnad kunnat ses, t.ex. när det gäller minskade växthusgasutsläpp. Pandemin har också enligt regeringen gjort det svårare att bedöma utvecklingen. Det är särskilt svårt att bedöma flygets utveckling då denna har påverkats mycket kraftigt av pandemin, även om det redan före pandemin fanns en tendens till minskat flygresande. Regeringen har vidtagit åtgärder för att minska de negativa effekterna av pandemin men flygets situation är fortfarande ansträngd. Spridningen av covid-19 har enligt regeringen medfört svåra ekonomiska påfrestningar för transportbranschen. Enligt Trafikanalys minskade omsättningen för flera av delbranscherna kraftigt: lufttransport med 70–, sjötransport med , järnväg och taxitrafik med . Systemen för logistik och transport har successivt blivit alltmer specialiserade samt tids- och kostnadsstyrda. Störningar i dessa system leder enligt regeringen i sin tur till störningar i varuproduktion och till prishöjningar. Covid-19-pandemin har även kraftigt påverkat företag som erbjuder persontransporter, och särskilt utsatta sektorer är taxi och beställningstrafiken med buss. För att minska risken för trängsel och smittspridning i kollektivtrafiken är det enligt regeringen väsentligt att kapacitet och turtäthet upprätthålls trots att efterfrågan har minskat. Regeringen anser att en väl fungerande kollektivtrafik ofta är en förutsättning för alla dem som inte har möjlighet att arbeta hemifrån. Utskottet vill inleda med att framhålla att dialogen med regeringen successivt har resulterat i en tydligare och mer ändamålsenlig redovisning av bl.a. mål, indikatorer och resultat, vilket utskottet välkomnar. Utskottet anser att utvecklingen av resultatredovisningen stärks av en dialog där regeringen motiverar förändringar utifrån utskottets ställningstaganden och uppföljningar. Utskottet anser att det är positivt att regeringen ger en samlad bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet ser positivt på att flera av de synpunkter som utskottet lämnat resultatredovisningar har tillmötesgåtts av regeringen. I årets budgetproposition finns det bl.a. en hänvisning till hur de riksdagsbundna målen kopplar till Agenda 2030-målen. I årets redovisning har regeringen valt att i rubrikerna ange en översiktlig bedömning kring indikatorns utveckling. Det ger en snabb överblick över utvecklingen. Utskottet är positivt till att det finns text, tabeller och diagram, i de flesta fall tioåriga, som ger en bild över den långsiktiga utvecklingen. Utskottet konstaterar att utgångspunkten i tidigare utvecklingsarbete har varit bl.a. att valet av indikatorer ska vara välmotiverat och att indikatorerna ska vara uppföljningsbara. Utskottet har tidigare också tryckt på behovet av ett begränsat antal indikatorer och understrukit vikten av att dessa fortsätter att användas . Regeringen har i årets budgetproposition valt att ändra uppsättningen av indikatorer med motiveringen att uppnå ökad enhetlighet inom olika utgiftsområden. Regeringen har även utökat antalet indikatorer. Regeringens val av indikatorer framstår enligt utskottets mening som mer detaljerade och således kvantifierbara. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det kan finnas goda skäl till valet av nya indikatorer, men utskottet vill understryka behovet av att hålla antalet begränsat, att värna kontinuiteten samt att om förändringar sker tydligt motivera skälen till förändringen av indikatorer och på vilket sätt de bättre kopplar till målen. Utskottet noterar viss otydlighet kring hur indikatorerna redovisas. Det gäller t.ex. resultat och bedömning för tillgänglighet med person- respektive godstransporter. Vad gäller indikatorn Antal viltolyckor som regeringen valt som ny indikator saknar utskottet en redovisning i årets budgetproposition. Föregående års budgetproposition innehöll en sådan och utskottet noterar att det finns uppgifter i Trafikanalys underlag. Utskottet utgår från att regeringen i kommande budgetproposition redovisar resultat för antalet viltolyckor. Utskottet är positivt till regeringens redovisning av konsekvenser av pandemin för transportsektorn. Den finns huvudsakligen samlad under en egen rubrik, men även i anslutning till resultatredovisningen av olika indikatorer. Utskottet anser dock att för vissa indikatorer hade regeringen i analysen av resultatet tydligare kunnat ange de exceptionella förhållanden som pandemin innebar, t.ex. vad gäller punktligheten för tåg och luftfart. Utskottet har föregående år efterfrågat en mer utförlig långsiktig redovisning av väg- och järnvägsnätets kvalitet.