· H801SkU20 · 2021-04-07 17:49:55 — Det går inte att angripa klimatkrisen om vi inte angriper ojämlikheten. Den övergripande uppgiften måste vara att föra en politik som utjämnar de ekonomiska klyftorna. För att uppnå det måste skattesänkningar för de rika ställas åt sidan så att en större del av våra resurser går till gemensamma offentliga investeringar. Klimatomställningen är ett gemensamt projekt, och då måste vi satsa på det gemensamma - på det som omfördelar och på det som krävs för en grön omställning. Då kan vi inte heller ha de rikaste 10 procentens livsstil. De bidrar knappt till utsläppsminskningarna över huvud taget. Tvärtom är det faktiskt de som behöver börja betala för detta. Avslutningsvis, fru talman, hade vi gärna sett mycket mer progressiva miljö- och klimatskatter som träffar rätt och omfördelar. får och kanske hålla för öronen. När det gäller flyget, som ändå är en av de största utsläppssektorerna, hade vi gärna gått vidare med exempelvis flygskatten, så att den blir högre och mer progressiv. Den kan vara på en viss nivå när man gör sin första flygresa men sedan stiga vid den andra flygresan och därefter stiga markant vid den tredje flygresan och så vidare. Det är då den träffar rätt - de personer som kontinuerligt affärsreser och så vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatt Man skulle också kunna göra som i och ha en mycket högre flygskatt för business class. Intäkterna bör såklart gå till tågen och utökad kollektivtrafik och generellt minskade utsläpp. Vi behöver i större utsträckning erbjuda alternativ till flyg. Då är det framför allt tågen det gäller. Det finns korta inrikesflyglinjer på sträckor där det även finns tågförbindelse. Det är helt orimligt att det på dessa sträckor ens finns flyg. Där behöver man satsa mycket mer på tågen. Det finns en gräns för vad klimatet klarar av, och den har vi redan överskridit i det akuta läge som vi befinner oss i. Sedan finns det inte någon anledning att ha privata jetplan som lyfter och landar. Det sätter också fingret på de rikas livsstil som skitar ned planeten. Det är helt obegripligt när klimatet inte klarar av mer. Tittar man per capita hur mycket utsläpp från flyget som vi står för är sjunde sämst i världen. Vi flyger fem gånger mer än snittet i världen, och då är det av världens befolkning som ens har suttit på ett flygplan. Därmed yrkar jag bifall till reservation 16 från . Det finns många olika punktskatter på varierande områden. Den som läser igenom det betänkande som vi nu debatterar kan nog få intrycket att det är väldigt spretigt. Men gemensamt för många av de punktskatter som finns eller föreslås i olika motioner är att de på ett eller annat sätt och av en eller annan anledning syftar till att styra våra beteenden - att dricka mindre, röka mindre, spela mindre, flyga mindre eller köpa färre nya telefoner. I en del fall är syftet bra och en skatt också rätt verktyg för syftet. Andra fall är mer tveksamma, och det kan ifrågasättas om syftet är rätt, om en skatt är rätt verktyg och om skatten i fråga är utformad på rätt sätt. Det är viktigt att de punktskatter som finns uppfyller sitt syfte och inte får orimliga konsekvenser, annars riskerar de att urholka förtroendet för hela skattesystemet och i förlängningen förtroendet för staten som sådan. betalar ideella föreningar i reklamskatt. finns det ett tillkännagivande från till regeringen om att avskaffa reklamskatten helt och hållet. Vi kristdemokrater delar den ambitionen med övriga partier. Även om detta tar väldigt ser vi positivt på det stegvisa avskaffande som har skett i flera omgångar. Den senaste sänkningen gjordes /2020, och i samband med detta höjdes också gränsen för redovisningsskyldighet. Att gränsen för redovisningsskyldighet höjdes var bra. Det gynnade framför allt idrottsföreningar som har låga reklamkostnader och som har fått en minskad administration och lägre utgifter för reklamskatt. Men detta arbete behöver fortsätta. Vi kristdemokrater tycker att det nu måste vara mest prioriterat att helt avskaffa reklamskatten för ideella föreningar. Det är nämligen i föreningslivet och i ideella organisationer som grunden för demokratin läggs. Föreningslivet är mycket mer än bara en fritidsaktivitet. I föreningslivet lär vi oss att lyssna på andra, att diskutera och att kompromissa. Vi vet också att gemenskap i sig är positivt för människor. Allt fler uppmärksammar de stora problem och de stora kostnader som ofrivillig ensamhet orsakar samhället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatt Jag har därför i många olika debatter här i kammaren lyft fram att civilsamhällets förutsättningar är en fråga som bör diskuteras inom i stort sett alla politikområden. Det gäller också skattepolitiken. Och på skatteområdet finns det mycket som kan göras för att underlätta för ideella föreningar runt om i . Vi kristdemokrater är övertygade om att de som föreningslivet betalar i reklamskatt skulle komma människor bättre till del om föreningslivet i stället fick använda dem till sin kärnverksamhet. Därmed kan gemenskapen och de mellanmänskliga relationerna i samhället stärkas. införde regeringen och dess stödpartier en skatt på avfallsförbränning. Detta gjorde man trots att man i olika sammanhang framhåller kraft- och fjärrvärmesektorns betydelse för energiförsörjningen. Men genom den införda skatten lägger man i stället hinder för denna sektor. Den utredning som gjordes innan skatten infördes avvisade tanken på en avfallsförbränningsskatt och konstaterade att skatten kommer att vara fiskal, det vill säga att den kommer att ge intäkter till staten men att den inte kommer att bidra till en bättre miljö eller ett hållbart klimat. Ändå har regeringen motiverat skatten med att det är en miljösatsning. Detta är direkt falsk marknadsföring, fru talman. Vill man göra effektiva insatser för klimatet och miljön måste de göras tidigare i avfallskedjan. Hälften av hushållsavfallet energiåtervinns och ger el, värme och kyla. importerar dessutom avfall från andra länder där det annars hade gått till miljöbelastande deponi. Den värmeproduktion som avfallsförbränningen ger motsvarar värme till ungefär 1 miljon hushåll och har den stora fördelen att den är tillförlitlig året om. Avfallsförbränningsskatten begränsar nu investeringsutrymmet i anläggningarna och kommer att leda till att vi har sämre anläggningar. Vi kristdemokrater anser att den skatten ska avskaffas. Jag står bakom alla reservationer från i det här ärendet, men för att spara tid vid voteringen yrkar jag bifall endast till reservation 10. Det finns ett stort engagemang för punktskatter. Det är väl ganska tydligt när vi står här och diskuterar. Det finns ett engagemang både från dem som vill göra höjningar och från dem som vill sänka, avskaffa eller förändra vissa skatter. Punktskatter är skatter på olika enskilda produkter eller tjänster. är de rent fiskala. Vi har skatt på energi i huvudsak som en fiskal skatt. Det är en av våra äldsta punktskatter, och det är en god finansieringskälla för det allmänna. Vi har fordonsskatt i första hand för att den ska finansiera vägunderhåll och utbyggnad av vägnätet. Men punktskatter används naturligtvis också för att styra konsumtionen, vilket till exempel gäller skatt på tobak och delvis skatt på bränsle. Detta är väl mer allmänt känt och mer omtalat, och vi har hört det även här . Det låter lite ibland som att punktskatter enbart finns till för att styra konsumtion eller se till att dåliga saker i samhället konsumeras mindre. Men så är det helt enkelt inte. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatt Det finns också ett annat användningsområde. Vi använder punktskatter för att förenkla skattesystemet. Detta gäller till exempel grupplivförsäkringar för anställda i företag. För den enskilde och företaget är en grupplivförsäkring skattefri både när man får den och när man får utbetalningar från den. Men det finns i stället en punktskatt på premierna som betalas in. Punktskatter är alltså ett verktyg som används för många olika saker. Det kan vara väldigt bra för att styra konsumtion och produktion, men vi har väl nu här hört flera exempel på att det ibland också kan bli ett lite trubbigt system. I värsta fall kan det även riskera finansieringen av våra gemensamma nyttor. Det är alldeles för lätt och lockande att säga saker som att vi ska beskatta det som är dåligt och sänka skatten på allt det som är bra. Det är en fälla. Det låter kanske fint när man säger det, och det är som sagt naturligtvis så att punktskatter är bra för att ta bort saker som vi inte vill ska konsumeras så mycket. Men grunden för skattesystemet är och kommer alltid att vara finansieringen av det allmänna, det offentliga : staten, regionerna och kommunerna. Skolan, vården och omsorgen - där ligger kärnan. Det behövs robusta inkomster även från saker som vi alla vill ha och tycker är bra, oavsett om det är el, bränsle eller löneinkomster. Skattesystemet måste alltid utformas ansvarsfullt och i balans mellan rättvisa och enkelhet. Det gäller inte minst punktskatter. har vi hört exempel på argumentation både för att förenkla systemen och för att komplicera dem. Det har tagits upp exempel på påstått trubbiga skatter. Flygskatten sägs inte påverka över huvud taget. Det tror jag personligen verkligen att den gör. Men vi har också i ärendets handlingar motioner från båda sidor av blockgränsen som vill att elskatten ska bli mer flexibel och styra konsumtionen timme för timme. Man vill att skatten vid högt elbehov ska gå upp lite för att motivera människor att konsumera mindre när det behövs mycket el i samhället. Detta kanske känns rättvist vid en första anblick. Men vad händer för dem som behöver konsumera och inte kan göra någonting åt det, till exempel när det är väldigt kallt och man har behov av att värma huset? Rättvisa kan ta sig olika uttryck. Jag tror personligen inte att det här vore en särskilt bra lösning. Vi behöver se över de här systemen kontinuerligt, men vi behöver inte ha en massa komplicerade system som påverkar människors konsumtion på ett sätt som de inte klarar av att hantera. Det skulle till exempel gälla en sådan här skatt på elenergi, som man behöver för att värma upp hemmet. Men det gäller inte en flygskatt. Man kan välja att låta bli i de allra flesta fall. De som inte kan det får försöka hantera det på annat vis. Jag tänker inte förespråka några särskilda förslag här . Eftersom vi bara debatterar motioner från den allmänna motionstiden yrkar jag däremot avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag. I sitt anförande sa att punktskatterna finns för att minska oönskat beteende. Med tanke på regeringens bilfientliga politik, med bonus-malus, ständigt ökade skatter på drivmedel, den inkomna propositionen om höjt förmånsvärde för tjänstebilar och så vidare, undrar jag: Exakt vilka beteenden vill Socialdemokraterna minska? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatt Vi vet att alla dessa skatter slår hårdast mot människor som bor på landsbygden och har stora avstånd. Vilket beteende vill man minska? Vill man att människor inte ska bosätta sig på landsbygden där det saknas kollektivtrafik? Människor som är bosatta längre bort från sin arbetsplats måste ändå kunna ta sig dit - vill man minska människors möjligheter att arbeta? Eller vill man att människor inte ska träffa sina släktingar? Jag vill gärna få svar på dessa frågor. Det låter som att Boriana lyssnade på vissa delar av mitt anförande men verkligen inte på alla. Det är verkligen inte så att det här bara är till för att styra människors beteende. Vi har ett bonus-malus-system för att styra nybilsförsäljningen mot miljövänligare och modernare bilar. Vi har ett förslag om att förändra förmånsbeskattningen på bilar - inte därför att det över huvud taget har någonting att göra med att förändra beteenden utan för att det ska vara en rättvisa mellan att köpa sin egen bil och ha den som en förmån via sin arbetsgivare. Det tycker jag absolut inte är särskilt orimligt. Men det har ingenting att göra med att styra någons beteende. Boriana får det att låta som att det har att göra med att straffa människor på landsbygden, eller någon annanstans för den delen. Så enkelt är det inte. Bonus-malus-systemet har sågats av både och , bland annat för att pengarna går till . var det 400 miljoner av de svenska skattebetalarnas pengar som gick till att finansiera klimatomställning. Jag undrar om tycker att det är rimligt. Bonus-malus-systemet slår med kirurgisk precision mot företagare som är beroende av sin bil. De kan inte stoppa sina verktyg eller annan utrustning i en bil som inte skadas av det nya bonus-malus-systemet. Det slår också mot människor med funktionshinder. De kan inte heller använda de bilar som är berättigade till bonus. Det gör att det bilstöd som en funktionshindrad person får äts upp av höjningen som bonus-malus-systemet genererar. Bonus-malus slår också mot husbilarna. De används inte mer än under semester eller weekendresor. Men de beskattas som om de användes som i princip lastbilar. Jag undrar: Hur ser på detta? Är det inte ett sätt att hindra människor att resa, att hindra människor med funktionshinder att förflytta sig och hindra företagare att arbeta? Det korta enkla svaret är: Nej, det är verkligen inte ett sätt att hindra människor från att arbeta. Det är olyckligt att delar av pengarna i systemet för att premiera miljövänliga bilar går till , eller andra länder. Det var också med i resonemangen när man tog fram detta. Vilken nivå ska vi lägga oss på? Hur stora risker är det att pengarna går till andra länder? Vi landade här där vi är . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatt Husbilar är väldigt spännande. Vi införde ett system så att man lättare kan ställa av och på husbilar just för att slippa den problematik som Boriana talar om med att de inte körs . Men det är också så att det är väldigt små pengar i totalen för en ny husbil. Det blir nästan lite löjligt, får jag säga, att hålla på och traggla med de småpengarna för vad som egentligen är lyxåk. Det är heller inte så att det kostar lite från början. Andelen av kostnaden för en husbil är försvinnande liten när det gäller den del som påverkas av bonus-malus-systemet. Det är en röststark grupp det handlar om. Jag förstår det. Men jag tänker inte hålla på att traggla om de småkronorna för dem som har råd att köpa en sprillans ny husbil. När det däremot gäller dem som har behov av en specialanpassad bil tycker jag att vi har ett stort problem. Där behöver vi hjälpa till och se till att det fungerar för alla och inte blir ett alltför stort problem. Detta kommer att vara övergående för alla. kommer systemen absolut inte att behövas. Jag tror att vi är där inom bara . debatterar vi ett betänkande på 120 sidor. Det visar att ämnet väcker stort engagemang. Det har gett upphov till 100 motioner och 35 reservationer. Det handlar om punktskatter. Det kan vara skatt på tobak, alkohol, drivmedel, koldioxid, avfall, kemikalier, energi med mera. Jag kommer inte gå in på alla dessa delar. Miljöpartist som är jag tänker jag fokusera på miljöfrågor. Jag är väldigt tacksam över det ledamoten tog upp. Det gäller den koppling som har visat på mellan kapital och miljöförstöring. Jag önskar att vi kunde sluta upp med undantag och gräddfil för de stora industrierna och storföretagen som motarbetar våra miljömål. Jag vill också passa på att påminna om att miljö inte bara handlar om klimat. Vi har i antagit 16 olika miljömål. Biologisk mångfald och ett rikt växt- och djurliv är också ett av dessa. De målen kan inte ställas emot varandra. När man talar om naturen är det som vi i ett antropocentriskt perspektiv känner igen som naturresurser och som vi vill borra upp, bryta upp, skövla och tråla oftast gratis, subventionerat. Det finns förstås inget tvivel om att det bidrar stort till miljöförstöring och också till att arter försvinner. Detta är ingen åsikt utan bara fakta. Frågan är vad vi politiker vill göra med dessa fakta, denna kunskap, för att hitta vägar framåt. Jag tror vi i den här kammaren kan vara överens om att vi vill ha en fungerande marknadsekonomi. Men vi kan också vara hyfsat enade om att vi bara har en planet. Det är på den planeten som vår ekonomi måste rymmas. Vi vet också att det i går var Earth Overshoot . För del lever vi som om vi hade fyra planeter. Det är någonting som inte stämmer här. Att sluta subventionera fossilindustrier borde vara någonting vi kan komma överens om i den här kammaren. Att börja beskatta det som tas längre ifrån för att nå våra miljömål borde inte heller vara kontroversiellt. Det är då vi som politiker i den här kammaren kan ta vårt ansvar med hänsyn till både marknadsekonomi och det enda stora ekosystem som vi har. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatt Jag skulle vilja säga att det är den politiska slappheten och fegheten som upprätthåller skatterabatter för de största utsläpparna som den svenska medborgaren betalar fullt ut. Den betalar 59 gånger mer än en industri vad gäller el i . vet vi att det är de 100 största företagen i världen som står för av alla utsläpp. Globalt subventioneras fossila bränslen med . Det förnybara får långt mindre än hälften av dessa subventioner. Jag anser att i stället för att vara med i ett race to the bottom bör gå före på vägen mot en grön och rättvis omställning. Jag menar att vi bör och kan höja punktskatterna betydligt mer än vad vi har valt att göra. Som tur är återstår en grön skatteväxling under den här mandatperioden om . Vi har redan åstadkommit förbättringar. Vi har tagit bort subventioner för gruvdiesel, och kraftvärmeverken bränslebeskattas nu fullt ut. När det stod klart började man att fatta beslut om att avveckla och stänga ned sista kolkraftverk. Vi har också gjort om förmånsbeskattningen för bilar och tagit bort subventioner för företag som använder olja som uppvärmning men som inte ingår i EU:s utsläppshandel. Men med det sagt har vi långt kvar. En intressant sak som jag noterade när jag läste igenom motionerna som har kommit in är det ökade stödet för avgift och utdelning. Det är någonting som jag själv har motionerat om, men jag noterar att också företrädare för Liberalerna och Socialdemokraterna har gjort samma sak. Det handlar om en modell som har hämtat inspiration från och som ibland kallas för Kanadamodellen. Den går ut på att skatten på det fossila höjs men att det sedan sker en återbäring till alla medborgare. I min motion är förslaget att det blir en mer rättvis återbäring som också speglar och tar hänsyn till landsbygd och glesbygd, där man inte kan välja bort biltransporter på samma sätt som man kan i städer. Sammanfattningsvis innebär det att den som lever väldigt fossilintensivt går netto minus, medan den som lever väldigt miljövänligt går netto plus. Detta är en reform som skulle bli effektiv och rättvis och som styr bort från fossilintensiva livsstilar. Jag hoppas att den kan väcka engagemang och nyfikenhet även i skatteutskottet. Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)