bet · H801KU26 · 2021-06-04 00:00:00 — Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. En följdmotion har väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet föreslår att avslår yrkandet i följdmotionen. Vidare föreslår utskottet att avslår samtliga motionsförslag som rör lagstiftningsprocessen från allmänna motionstiden /21. Motionsyrkandena tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I betänkandet finns en reservation (SD). Skrivelse 2020/21:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Ett yrkande i en följdmotion. Tio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet Motioner som bereds förenklat Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , punkt 1 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Tabell Andelen anställda kvinnor (i varje grupp) vid kommittéväsendet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet 2020/21:3895 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2020/21:103 till handlingarna. Reservation (SD) Motioner som bereds förenklat 2020/21:314 av (C), 2020/21:980 av (M) yrkande 1, 2020/21:988 av (M), 2020/21:1167 av (M), 2020/21:2367 av (S), 2020/21:2894 av (SD) yrkande 2, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 9, 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2020/21:3430 av m.fl. (L) yrkande 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (S), (C), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), Per (SD), (V) och (M). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Enligt 9 kap. 9 § riksdagsordningen ska regeringen i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Det har väckts en följdmotion med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas även tio motionsyrkanden om lagstiftnings-processen från allmänna motionstiden /21. Samtliga motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsyrkandena rör bl.a. hur EU-bestämmelser genomförs samt konsekvensanalyser i fråga om den personliga integriteten, om effekter på klimatet och miljön och om möjliga avregleringar. Andra motionsyrkanden handlar om teknikneutral lagstiftning och märkning av propositioner med berört utskott. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan till betänkandet. Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2020/21:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet till handlingarna och avslår en motion om ytterligare uppgifter i kommittéberättelsen. Jämför reservationen (SD). Regeringen redogör i skrivelse 2020/21:103 för verksamheten i de kommittéer som har tillsatts efter beslut av regeringen. I kommittéberättelsen redovisas alla tillfälliga organ som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Det gäller såväl traditionella kommittéer med uppgift att utreda en viss fråga som andra tillfälliga organ som har fått en bokstavsbeteckning. Med kommittéer avses även särskilda utredare. Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas samman-sättning, redogörelser för kommittéernas arbete som berättelsen avser samt uppgifter om kostnaderna för kommittéarbetet och fördelningen mellan kvinnor och män i kommittéerna. Kommittéberättelsen innehåller även sak- och personregister. Uppgifterna avser 2020. tillsattes 80 kommittéer, vilket är 26 fler än . avslutades 69 kommittéer; motsvarande siffra var 54. De totala utgifterna för kommittéerna var ca . I summan ingår utgifter för konsultationer, vilka uppgår till ca . När det gäller fördelningen mellan kvinnor och män i kommittéerna framgår det att statistiken endast omfattar dem som under det redovisade året varit förordnade i en pågående kommitté. Syftet är att redovisningen ska kunna jämföras med den sammanställning av statistik i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. som lämnas till i andra sammanhang (se avsnittet Könsfördelningen i kommittéerna och tabellen nedan). Av kommittéberättelsen framgår att en uppföljning av kommittéernas ålderssammansättning genomfördes . Uppföljningen visar att andelen unga i kommittéerna är lägre än andelen unga i befolkningen och att det inte har skett några större förändringar jämfört med tidigare års kartläggningar. Medelåldern i kommittéerna är , och för ordförande och särskilda utredare är medelåldern . Av uppföljningen framgår vidare att för ledamöter respektive experter och sakkunniga är medelåldern respektive samt att av antalet förordnade är 25 personer . I skrivelsen hänvisas till granskning av kommitté-väsendet (bet. 2017/18:KU10). I granskningen uppmärksammade utskottet att redovisningen av utredningarnas sammansättning i kommittéberättelserna varierade, att det ibland saknades titlar på dem som medverkade och att redovisningen varierade mellan departementen. Utskottet framhöll att det ligger ett värde i att redovisningen är enhetlig och transparent och att regeringen borde överväga vilka principer som i denna del ska gälla för redovisningen . Av skrivelsen framgår att den anpassning som efterfrågat har genomförts när det gäller de kommittéer som tillsatts . Utskottet har, i samband med behandlingen av kommittéberättelsen, följt könsfördelningen i kommittéerna. I förarbetena till diskrimineringslagen (2008:567) diskuterades bl.a. när ett arbete kan betraktas som kvinnodominerat. Av förarbetena framgår att en måttstock för när det kan anses råda underrepresentation är om arbetsgivaren har av ett kön i den aktuella typen av arbete (prop. 2007/08:95 s. 503 och 540). har använt denna måttstock vid tidigare granskningar av regeringens utnämningsmakt och jämställdhet bland utnämnda myndighetschefer och chefer vid utlandsmyndigheterna (bet. 2009/10:KU10 s. 129 och bet. 2011/12:KU10 s. 97). Utskottet har tillfört uppgifterna från årets kommittéberättelse till sin genomgång av andelen kvinnor i var och en av de fyra grupper som redovisats i regeringens kommittéberättelser . Genomgången redovisas i tabellen nedan och baseras –2011 på den tidigare mätmetoden och –2020 på den nya mätmetoden. Som framgår av tabellen har kvinnor i gruppen ordförande m.m. tidigare ofta varit underrepresenterade . har denna grupp varit praktiskt taget jämnt könsfördelad. I gruppen sekreterare och övriga var män –2016 underrepresenterade. Därefter ökade andelen män till . sjönk dock andelen män till , vilket innebär att gruppen anses vara underrepresenterad enligt förarbetena till diskrimineringslagen. Tabell Andelen anställda kvinnor (i varje grupp) vid kommittéväsendet Källa: genomgång av skrivelse 103 för respektive /04 /21. Siffrorna baseras på den nya mätmetoden. m.fl. (SD) yrkar i kommittémotion 2020/21:3895 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om redovisningen av kommittéernas verksamhet. Motionärerna framhåller att eftersom kommittéväsendet utgör en viktig del av både regeringens beredande arbete och lagstiftande arbete är det viktigt att beredning av skrivelsen får så goda förutsättningar som möjligt. Detta skulle enligt motionärerna kunna ske genom att utskottet fick ta del av t.ex. statistik över antalet betänkanden som slutligen blivit propositioner eller hur många av kommittébetänkandena som genererat lagrådsremisser och även blivit föremål för eventuella justeringar utifrån synpunkter från Lagrådet. En redovisning av könsfördelningen i kommittéerna har däremot enligt motionärerna inte relevans för lagstiftande arbete. Den rimliga utgångspunkten i denna del torde vara att en person som nominerats, förordnats eller anställts till en kommitté fått detta uppdrag utifrån sin förtjänst och skicklighet. Regeringen kan ge en förvaltningsmyndighet ett utredningsuppdrag. Men även särskilda organ kan få utredande uppgifter, och dessa organ kan vara organiserade på olika sätt. Kommittéväsendet, eller utredningsväsendet, består huvudsakligen av kommittéer och särskilda utredare. Andra beteckningar som förekommer på dessa utredningar är t.ex. beredningar, delegationer, förhandlare, kommissioner, nämnder, samordnare, råd och utredningar. Därutöver kan regeringen inrätta andra organ med skiftande uppgifter och karaktär och som i regel finns inom . Kommittéväsendet berörs inte särskilt i regeringsformen. Skälet till detta är att utredningsväsendet normalt sett är ett led i beredningen av regeringsärendena, och hur detta ska gå till är en angelägenhet för regeringen. Enligt förarbetena till regeringsformen bör det förhållandet att regeringen är slutligt ansvarig för utformningen och innebörden av de förslag som läggs fram för föra med sig att det ytterst är upp till regeringen att avgöra hur utredningsarbetet bör bedrivas (prop. 1973:90 s. 288). Därför får det anses vara regeringens sak att avgöra sådana frågor som om en kommitté eller om uppdraget ska anförtros en särskild utredare och att ange de riktlinjer efter vilka utredningens arbete ska bedrivas. Allmänna bestämmelser om kommittéer och särskilda utredare finns i kommittéförordningen (1998:1474). Statsrådsberedningen har tagit fram (Ds 2000:1), som innehåller information och riktlinjer för kommittéordförande, särskilda utredare, kommittésekreterare och andra inom kommittéväsendet. Av handboken framgår att regeringen som ett led i arbetet med att leda den offentliga verksamheten lägger fram förslag till riksdagsbeslut och förser med det nödvändiga beslutsunderlaget. En kommitté eller särskild utredare har i regel till uppgift att ta fram fakta, analysera framtagen information och lägga fram förslag. Kommittéer eller utredningar beskrivs i handboken som myndigheter under regeringen som har bildats tillfälligt för att skaffa underlag för ett politiskt ställningstagande. En kommitté eller en särskild utredare arbetar och lägger fram resultatet av sitt arbete i eget namn. Regeringen beslutar i kommittédirektiven om de närmare formerna för utredningsarbetet. Enligt 9 kap. 9 § riksdagsordningen ska regeringen i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, en redogörelse för kommittéernas arbete som berättelsen avser samt uppgifter om kostnaderna för kommittéarbetet och fördelningen mellan kvinnor och män i kommittéerna. noterade 2017, 2018, 2019 och 2020 att det rådde en jämn könsfördelning i tre av fyra kategorier anställda vid kommittéväsendet (bet. 2016/17:KU24 s. 8, bet. 2017/18:KU39 s. 9, bet. 2018/19:KU32 s. 9 och bet. 2019/20:KU18 s. 8). Vidare noterade utskottet att andelen kvinnor var i majoritet i gruppen sekreterare och övriga. Utskottet framhöll att det är viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. välkomnade utskottet vidare regeringens översyn av kriterierna för redovisningen i kommittéberättelsen och kommittéregistret som hade gjorts med anledning av utskottets påpekanden i granskningar om samordnare inom olika politikområden och om det parlamentariska inslaget i kommittéväsendet (bet. 2015/16:KU10 och bet. 2016/17:KU10). Utskottet såg positivt på de vidtagna åtgärderna, bl.a. att det hade tagits med uppgifter i kommittéberättelsen om parlamentariska referensgrupper och annat parlamentariskt samråd. och framhöll utskottet att kommittéberättelsen gav värdefull information om kommittéernas sammansättning och verksamhet. Därutöver välkomnade utskottet den anpassning av redovisningen av kommittéernas sammansättning som hade genomförts i kommittéberättelsen med anledning av utskottets påpekande i granskningen av kommittéväsendet (bet. 2017/18:KU10). Utskottet har även tagit upp olika aspekter av kommittéväsendet i sin granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. I denna del kan nämnas utskottets granskningar av utsedda samordnare inom olika politikområden och det parlamentariska inslaget i utredningsväsendet (bet. 2015/16:KU10 s. 42 f. och bet. 2016/17:KU10 s. 57 f.). En vidare granskning av kommittéväsendet gjordes av utskottet (bet. 2017/18:KU10 s. 49 f.). vill inledningsvis framhålla att kommittéberättelsen ger värdefull information om kommittéernas sammansättning och verksamhet. Utskottet noterar att det sammantaget råder en förhållandevis jämn könsfördelning i tre av fyra yrkeskategorier anställda vid kommittéväsendet och att andelen kvinnor är i majoritet i gruppen sekreterare och övriga. Enligt utskottets mening är det viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. Vidare är det som utskottet tidigare uttalat positivt med den anpassning av redovisningen av kommittéernas sammansättning som har genomförts i kommittéberättelsen med anledning av utskottets påpekande i granskningen av kommittéväsendet. När det gäller motionsyrkandet om ytterligare uppgifter i kommittéberättelsen konstaterar utskottet att det av 9 kap. 9 § riksdagsordningen följer att regeringen i en skrivelse till ska redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Enligt utskottet finns det inte skäl att ta initiativ till en sådan utvidgning av kommittéberättelsens innehåll som motionärerna efterlyser. Därmed föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår motionen. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som har beretts i förenklad ordning. I motioner från allmänna motionstiden /21 har det väckts förslag som rör hur EU-bestämmelser genomförs samt konsekvensanalyser i fråga om den personliga integriteten, om effekter på klimatet och miljön och om möjliga avregleringar. Andra motionsyrkanden handlar om teknikneutral lagstiftning och märkning av propositioner med berört utskott. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /19:KU32 och 2019/20:KU18. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden, och det finns inte heller några andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3895 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2020/21:103 till handlingarna. Kommittéväsendet utgör en viktig del av både regeringens beredande arbete och lagstiftande arbete. Vi menar att det därför är viktigt att beredning av regeringens årliga kommittéberättelse får så goda förutsättningar som möjligt. Detta skulle kunna ske genom att utskottet fick ta del av t.ex. statistik över antalet betänkanden som slutligen blivit propositioner eller hur många av kommittébetänkandena som genererat lagrådsremisser och även blivit föremål för eventuella justeringar utifrån synpunkter från Lagrådet. En redovisning av könsfördelningen i kommittéerna har däremot inte relevans för lagstiftande arbete. Den rimliga utgångspunkten i denna del torde vara att en person som nominerats, förordnats eller anställts till en kommitté fått detta uppdrag utifrån sin förtjänst och skicklighet. Regeringen bör ta initiativ till ändringar i kommittéberättelsen i enlighet med vårt förslag. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . 2020/21:3895 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om redovisningen av kommittéernas verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:314 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att genomlysa svensk lagstiftning och göra den teknikneutral och målstyrd i stället för teknikstyrd och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:980 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en granskningskommitté med uppgift att identifiera och redovisa svenska överimplementeringar av EU-direktiv och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:988 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 15 § kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med ett krav på att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:1167 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om överimplementeringen av EU-lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2367 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att beakta klimat och miljö tydligare i och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2894 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att märka propositioner med berörda utskott och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:2921 av m.fl. (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagar och regler kontinuerligt bör ses över för att anpassas till den nya digitala ekonomin och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ny lagstiftning bör vara digitaliseringsredo och utformas med inriktning på automatisering av handläggning och processer och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3267 av m.fl. (L): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska integritetsanalyser i lagstiftningsarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3430 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga utredningar genom kommittéförordningen ska ges ett tydligt regelförenklingsuppdrag och tillkännager detta för regeringen. Utredningsväsendet är en viktig del av det politiska systemet. Det hånas ibland i den politiska debatten att saker ska utredas innan de kan beslutas, som om det vore något dåligt. Utredningsväsendet är precis tvärtom. Det ska bland annat säkra kvaliteten i beslut som är viktiga för samhällsutvecklingen. Utredningar kan föra in och dra nytta av forskning och därmed höja kvaliteten på regeringens beslutsunderlag och kunskapsnivån bland oss parlamentariker, om det är en parlamentarisk kommitté. Utredningsväsendet ska också belysa frågor mångsidigt och allsidigt. En utredning kan även bidra till långsiktig politisk enighet i svåra och kontroversiella frågor. Jag har själv suttit med i ett antal olika utredningar och kan vittna om hur viktiga dessa processer är. Enligt 9 kap. 9 § riksdagsordningen ska regeringen i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, en redogörelse för kommittéernas arbete som berättelsen avser samt uppgifter om kostnaderna för kommittéarbetet och fördelningen mellan män och kvinnor i kommittéerna. Skrivelsen hanteras av oss som sitter i , och betänkandet går under namnet Kommittéberättelse - kommittéernas verksamhet , m.m. Vi i är i princip eniga i betänkandet, med undantag för en reservation från , som bland annat inte önskar en redogörelse över könsfördelningen inom kommittéerna. Jag vill upplysa dem som följer debatten om att utskottet, i samband med behandlingen av kommittéberättelsen, har följt könsfördelningen i kommittéerna. En måttstock för om det råder underrepresentation är om av ett kön är representerat, vilket även framgår i förarbetena till diskrimineringslagen. har använt denna måttstock vid tidigare granskningar av regeringens utnämningsmakt och jämställdhet bland utnämnda myndighetschefer och chefer vid utlandsmyndigheterna. Statistik i sig löser inte problemet med underrepresentation, men det hjälper oss att belysa vari problemen ligger och titta på var det finns ojämställd fördelning och om det finns möjlighet att göra förändringar där. I tabellen i betänkandet framgår det att kvinnor i gruppen ordförande har varit underrepresenterade, men har denna grupp varit praktiskt taget jämnt könsfördelad. visar tabellen att av sekreterarna är kvinnor, vilket enligt måttstocken innebär att män är underrepresenterade i den yrkeskategorin. Utskottet framhäver vikten av att eftersträva en jämn könsfördelning i alla yrkeskategorier. Det ärende som vi har framför oss nu är, som har sagts här tidigare, ett ärende som återkommer . I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse om kommittéernas verksamhet . Enligt riksdagsordningen ska regeringen, som vi hörde av föregående talare, i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts med anledning av regeringens beslut. Sammanställningen visar att regeringen tillsatte 80 kommittéer, vilket är 26 fler än . Jag ska säga några ord om kommittéväsendet, eller utredningsväsendet som fler kanske kan anknyta till. barn har många namn, som det heter, och i begreppet kommittéer kan sådant som beredningar, delegationer, förhandlare, kommissioner, nämnder, samordnare, råd och utredningar inordnas. Kommittéväsendet berörs inte särskilt i regeringsformen. Skälet till detta är att utredningsväsendet normalt sett är ett led i beredningen av regeringsärendena, och hur detta ska gå till är en angelägenhet just för regeringen. Enligt förarbetena till regeringsformen bör det förhållandet att regeringen är slutligt ansvarig för utformningen och innebörden av de förslag som läggs fram i föra med sig att det ytterst är upp till regeringen att avgöra hur utredningsarbetet bör bedrivas. Det handlar förstås om att ta fram fakta, analysera information och lägga fram förslag. Men har förstås ändå ett intresse av att se hur verksamheten bedrivs och hur det viktiga utredningsväsendet är sammansatt. Av skrivelsen framgår att tidigare påpekanden från har beaktats. Det gäller till exempel könsfördelningen i kommittéerna. Det är tillfredsställande att konstatera att lika många kvinnor som män leder kommittéerna. Däremot är männen, som vi hörde, något underrepresenterade när det gäller sekreteraruppdrag och liknande. Andelen unga i kommittéerna är mindre än andelen unga i befolkningen, och på den punkten har det inte skett några större förändringar jämfört med tidigare års kartläggningar. Medelåldern är , och för ordförande och särskilda utredare är medelåldern . En personlig reflektion kan möjligen vara att erfarenhet är en viktig faktor när kommittéerna ska bemannas. tycker att kommittéberättelsen ger värdefull information om kommittéernas sammansättning och verksamhet. Utskottets majoritet anser inte att det finns skäl att utvidga kommittéberättelsernas innehåll på det sätt som efterlyser. Med detta yrkar jag att avslår motionen och lägger skrivelsen till handlingarna. I det betänkande som vi nu debatterar behandlar vi regeringens kommittéberättelse - kommittéernas verksamhet . Enligt 9 kap. 9 § riksdagsordningen ska regeringen i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts på grund av regeringens beslut. I kommittéberättelsen redovisas alla tillfälliga organ som har tillsatts. Det gäller såväl traditionella kommittéer, med uppgift att utreda en viss fråga, som andra tillfälliga organ. Med kommittéer avses även särskilda utredare. Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, redogörelse för kommittéernas arbete som berättelsen avser samt uppgifter om kostnaderna för kommittéarbetet. En stor del av kommittéberättelsen ägnas också åt könsfördelningen i kommittéernas sammansättning och statistik kring könsfördelningen. Vi sverigedemokrater har skrivit en följdmotion om detta. Det finns många tillfällen där statistik i fråga om ålder och kön är relevant.