bet · H801NU13 · 2021-02-12 00:00:00 — Statsrådet besvarade en fråga från Boriana (M) om vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att det ska finnas rättvisa förutsättningar för hela datacenterbranschen, inklusive colocation – samlokaliserade företag (fr. 2018/19:170). Statsrådet anförde att regeringen har arbetat med att ge datacenterbranschen goda förutsättningar, dels genom sänkt energiskatt för den som förbrukar el i en datorhall, dels genom att definitionen av datorhall har utvidgats, vilket har inneburit att branschen har en skattemässigt gynnad position. (Business ) ansvarar för det statligt finansierade export- och investeringsfrämjandet och ägs till lika delar av staten och (). Business bildades då och Invest slogs samman. I linje med ett årligt riktlinjebeslut som beslutas av regeringen har Business både ett exportfrämjande uppdrag att hjälpa svenska företag att öka sin globala försäljning och ett investeringsfrämjande uppdrag att hjälpa internationella företag att investera och expandera i . Årsuppdraget till Business inom den export- och investeringsfrämjande verksamheten syftar till att stärka svenska företags export och expansion i utlandet samt attrahera och underlätta utländska ny- och expansionsinvesteringar i . Uppdraget ska därmed bidra till ökad sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet genom ökad export och ökade investeringar. I riktlinjerna framgår bl.a. att Business aktivt ska bidra till målsättningarna för och genomförandet av export- och investeringsstrategin och ta i beaktande regeringens övriga övergripande målsättningar av särskild relevans för utrikeshandelspolitiken såsom hållbart företagande, klimatomställning, Agenda 2030 och feministisk handelspolitik. Business ska vidare stödja svenskt näringsliv genom de möjligheter och utmaningar som återhämtningen efter de negativa ekonomiska effekterna av coronapandemin ger. Den gröna återhämtningen ska prioriteras där affärsmöjligheter finns. Möjligheter inom digitalisering, hållbarhet och hälsa, såsom i regeringens samverkansprogram, ska särskilt beaktas. Business har vidare ett antal uppdrag mot bakgrund av särskilda insatser . Business har fått särskilda medel om i syfte att genomföra en förstärkt satsning på främjande av utländska investeringar. Business har vidare ansvar för att leda eller delta i arbetet med specifika insatser i export- och investeringsstrategin. Här kan bl.a. nämnas insatser för att främja FN-upphandlingar och livsmedelsexport och uppdraget om startup-företag och scaleup-företag inom klimat- och miljövänliga lösningar. Business ska även aktivt medverka i förberedelsearbetet inför och genomförandet av deltagande i som, försenad, kommer att inledas . Slutligen ska Business ha en särskild bevakning av affärsmöjligheter som uppstår genom satsningar på återhämtning i coronapandemins kölvatten, särskilt de som finansierats genom EU:s återhämtningsstöd. Utredning om ett effektivt offentligt främjande av utländska investeringar fick en särskild utredare i linje med vad som aviserats i exportstrategin i uppdrag att göra en översyn av investeringsfrämjandet i (dir. 2018:3). I direktivet angavs att investeringsfrämjandet har ökat i betydelse och att utländska investeringar som tillför kapital, kunskap, kompetenser och nya marknader till svenskt näringsliv har betydelse för svensk sysselsättning och export. Ett delbetänkande lämnades och ett slutbetänkande efter ett tilläggsdirektiv (dir. 2018:113). I slutbetänkandet (SOU 2019:21) har utredaren bl.a. föreslagit ett antal insatser för en tydlig målformulering, ansvarsfördelning och samverkan mellan aktörerna inom investeringsfrämjandet. För att kunna kraftsamla på nationell nivå bör en strategi för investeringsfrämjande med en konkret handlingsplan antas som en del av den fortsatta exportstrategin. Vidare har utredaren föreslagit att en nationell investeringssamordnare ska tillsättas och att bör samla fler aktörer för att höja samverkan till nästa nivå. Utredaren framhöll att det finns stor potential att stärka arbetet med långsiktigt strategiskt viktiga investeringar genom att utforma ett arbetssätt som liknar exportsstrategins satsning på stora affärer av högt strategiskt intresse för svenska företag. Business bör därför ges i uppdrag att tillsammans med svenska regioner identifiera och utveckla strategiska investeringsmöjligheter och sedan marknadsföra dessa mot ledande internationella företag. Det finns också potential att intensifiera nyttjandet av en rad aktörer inom investeringsfrämjandet, som t.ex. utlandsmyndigheter i prioriterade länder, handelssekreterare hos Business och honorärkonsuler. till vikten av att stärka regionernas förutsättningar för långsiktigt investeringsfrämjande har utredningen föreslagit dels ökade resurser till Business , dels en förstärkning av det regionala investeringsfrämjandet genom statlig basfinansiering. Den föreslagna basfinansieringen från staten ska motsvara en heltidstjänst per region och villkoras mot en lika stor finansiering från respektive region. Utredning av ett system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden Regeringen beslutade om att ge en särskild utredare (f.d. ordföranden i ) uppdraget att lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas (dir. 2019:50). Som en del i uppdraget ingick att ta fram kompletterande bestämmelser till EU:s för-ordning om utländska direktinvesteringar. Ett delbetänkande med förslag till kompletterande bestämmelser överlämnades (SOU 2020:11) och har behandlats inom ramen för regeringens proposition 2020/21:193 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar utgör underlag till den aktuella propositionen. Övriga delar, som rör ett nationellt granskningssystem, ska redovisas . Utskottet yttrade sig till utrikesutskottet över den nämnda propositionen (yttr. 2020/21:NU1y). Utskottet har även i närtid yttrat sig till utrikesutskottet över ett förslag till utskottsinitiativ rörande ett system för granskning av utländska direktinvesteringar (yttr. 2019/20:NU9y). Motionsyrkanden liknande flera av de nu aktuella om handels- och investeringsfrämjande behandlades (bet. 2019/20:NU15). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena bl.a. med hänvisning till den förda politiken och pågående insatser. Vidare har utskottet behandlat liknande motionsyrkanden som de nu aktuella om klimat och handel i ett yttrande till miljö- och jordbruksutskottet över den klimatpolitiska handlingsplanen (yttr. 2019/20:NU6y). Utskottet förordade att miljö- och jordbruksutskottet skulle avstyrka motionsyrkandena. Förslag om svensk vård som exportområde hanterade utskottet (bet. 2018/19:NU13). förordade utskottet ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att exportprogrammen och andra åtgärder inom ramen för livsmedelsfrämjandet når små och medelstora livsmedelsföretag i hela landet (bet. 2017/18:NU11). I en reservation (S, MP, V) framfördes att inte skulle göra något tillkännagivande. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20: utg.omr. Miljö- och jordbruksutskottet som hanterade det aktuella utgiftsområdet anförde att det delade regeringens bedömning. Förslag liknande de i motionerna 2020/21:678 (SD) yrkande 5, 2020/21:3241 (L) yrkandena 10–12, 2020/21:3483 (M) yrkande 25, 2020/21:3487 (M) yrkandena 12 och 13 och 2020/21:3558 (M) yrkandena 2 och 4 har tidigare inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottet ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Privata aktörer inom exportrådgivningen – Exportfrämjande av klimatteknik – Vissa övriga frågor om export, import och utländska direktinvesteringar. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det tidigare avstyrkt liknande förslag som dem i de aktuella motionerna om att regeringen ska bistå svenska företag genom att utveckla insatser för företagens möjligheter att medverka i FN-upphandlingar. Senast var (bet. 2019/20:NU15) då utskottet i likhet konstaterade att främjandet av upphandlingar finansierade genom FN är en del i export- och investeringsstrategin. Målsättningen enligt strategin är att svenska företags deltagande i dessa upphandlingar ska öka. Satsningen är en fortsättning på ett arbete som påbörjades under den tidigare exportstrategin, och regeringen uppger att arbetet med att vinna upphandlingar i FN och andra internationella organisationer har intensifierats. En ansats har utvecklats för bredare relationer och ökade synergier mellan politikområden, bl.a. för att bygga vidare på de relationer som skapats inom utvecklingssamarbete. Vidare har en möjlighet att finansiera projektförberedande studier för projekt av intresse för svenska exportföretag skapats. Business har i uppdrag att koordinera stödet till svenska företag och organisationer med intresse för upphandlingar som finansieras av multilaterala organisationer som FN. Utskottet noterar att det av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 24 Näringsliv) framgår att antalet svenska företag registrerade i FN:s leverantörsdatabas var 851 , vilket innebar en ökning med 130 företag i jämförelse med . Vidare anges att FN-systemets upphandling av svenska produkter och tjänster ökade avsevärt till . Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna att internationell upphandling är av stor betydelse för svensk export men ser mot bakgrund av det arbete som bedrivs inte några skäl för ett tillkännagivande enligt det som förordas. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. I flera motioner förordas att ska uppmana regeringen att införa olika insatser för att öka den svenska livsmedelsexporten. Utskottet kan i likhet då det behandlat liknande förslag (i bet. 2019/20:NU15) konstatera att det av export- och investeringsstrategin framgår att främjandet av livsmedelsexport ska fortsätta. Utskottet kan vidare påminna om att regeringen har beslutat om en handlingsplan –2025 som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål. För att bidra till en ökad livsmedelsexport ska arbetet med att få svenska anläggningar godkända för export till tredjeländer utvecklas. Arbetet för ett ökat marknadstillträde genom exportgodkännanden för svenska livsmedel och jordbruksvaror ska också fortsätta att utvecklas. Vidare ska det genomföras ett livsmedelsexportprogram med fokus på små och medelstora företag och ett regionalt exportprogram för livsmedelsföretag. Satsningen på livsmedelsexportansvariga som är stationerade på potentiella tillväxtmarknader ska också fortsätta och innebär att Business fått i uppdrag att förstärka ett antal prioriterade marknader med en livsmedelsexportansvarig, som bl.a. ska bidra till att svenska livsmedelsföretag får en kontakt på den specifika marknaden och finner nya exportmöjligheter. Därtill konstaterar utskottet att det inom ramen för januariavtalet har tagits fram en tredje handlingsplan med ytterligare åtgärder för att stärka målet med livsmedelsstrategin. Utskottet noterar att regeringens målsättning för främjandet är att exportandelen i svensk livsmedelsindustri ska vara 2030. Om målet uppnås kommer exportvärdet att överstiga 2030. Utskottet delar motionärernas uppfattning att livsmedelsexporten är en betydelsefull sektor för svensk handel men anser mot bakgrund av det som anförts att det inte är motiverat med några tillkännagivanden enligt det som föreslås. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Privata aktörer inom exportrådgivningen I motionerna förordas att ska uppmana regeringen att öppna för privata aktörer inom den statligt finansierade exportrådgivningen. Utskottet har avstyrkt liknande förslag tidigare. när utskottet behandlade regeringens skrivelse om om regionala exportcentrum (bet. 2019/20:NU5). Vid det tillfället noterade utskottet att regeringen i skrivelsen anförde att det kan finnas risker relaterade till exempelvis konkurrens, otillbörligt gynnande och kvalitetssäkring som måste analyseras innan man överväger att öppna för privata aktörer inom exportrådgivning. Vidare konstaterade utskottet att många, om inte alla, av de aktörer som deltar i regionala exportcentrum enligt regeringen har en nära dialog med näringslivet. Utskottet såg därmed inga skäl att förorda några tillkännagivanden med den föreslagna inriktningen. Utskottet har ingen annan uppfattning. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. I de aktuella motionerna framförs förslag om främjande av klimatteknik och export som främjar energieffektivitet. Utskottet kan inledningsvis i likhet med tidigare då det behandlat liknande förslag konstatera att det av export- och investeringsstrategin framgår att kommer att driva frågan om hållbar upphandling, något som bedöms gynna svenska företag eftersom de ofta erbjuder lösningar som är miljömässiga och konkurrenskraftiga ur ett livscykelperspektiv. Här kan även nämnas det uppdrag som Business har fått att satsa på s.k. startup-företag och scaleup-företag med klimat- och miljövänliga lösningar. Utskottet delar motionärernas uppfattning att svenska företag kan bidra till minskade utsläpp på global nivå och noterar att detta också är något som framhålls i export- och investeringsstrategin. Utöver de insatser som redan nämnts noterar även utskottet att Business ska stödja svenskt näringsliv genom de möjligheter och utmaningar som återhämtningen efter de negativa ekonomiska effekterna av coronapandemin ger och att den gröna återhämtningen ska prioriteras där affärsmöjligheter finns. Utskottet vill även påminna om det uppdrag som regeringen gav () att se över hur de svenska och internationella exportfinansieringssystemen ska bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser som utskottet beskrev vid sin behandling av handelspolitiska motioner (bet. 2019/20:NU15). Uppdraget återrapporterades , och i linje med myndighetens förslag ska EKN enligt regleringsbrevet pröva möjligheterna att ställa ut garantier till miljö- och klimatinvesteringar i som kan bidra till klimatomställningen i de fall dessa har direkt eller indirekt koppling till svensk export. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Vidare ska EKN införa och utveckla produkter som tydligt bidrar till klimatomställningen. Utskottet noterar även att EKN i samarbete med främst och avser att utveckla informationen till svenska små och medelstora företag vars produkter och tjänster har hög exportpotential och kan bidra till klimatomställningen globalt. Vid behov kommer EKN att arbeta med produktutveckling för att tillgodose dessa företags behov av exportfinansiering. Utskottet vill avslutningsvis framhålla vikten av exportfrämjande insatser på området och att verkar för att det ska vara en konkurrensmässig fördel och inte nackdel för ett företag som bidrar till klimatomställningen. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete i linje med det som motionärerna förordar och avstyrker därmed motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om export, import och utländska direktinvesteringar I motionerna finns förslag på hur det svenska export- och investeringsfrämjandet kan utvecklas, och vidare efterfrågas främjandeåtgärder för specifika branscher. Som framgår av det föregående beslutade regeringen om en utvecklad export- och investeringsstrategi. Med anledning av det som anförs i motionerna noterar utskottet särskilt att regeringen anför att strategin har ett tydligt fokus på att stötta små och medelstora företags export framför allt till marknader med hög BNP eller hög förväntad tillväxt eller där det är svårt att ta sig in på marknaden. Den utvecklade strategin ska vidare främja ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv. I motion 2020/21:3483 (M) yrkande 25 förordas att regeringen ska se över olika former av samarbete, samordning eller sammanslagning mellan Business , Visit och , och i motion 2020/21:661 (SD) yrkande 19 efterfrågas nationell samordning av medel avsedda för exportfrämjande med andra statliga insatser. Utskottet konstaterar att det av riktlinjebrevet till Business framgår att rådet har en roll att samordna regional exportsamverkan och ska samverka med när det gäller Sverigebilden i utlandet. Utskottet anser att förslaget kan lämnas utan åtgärd. Utskottet vill även med anledning av det som förordas i motionerna 2020/21:661 (SD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:706 (SD) yrkande 1 samt 2020/21:3487 (M) yrkandena 12–14 hänvisa till de uppdrag som Business har i riktlinjebrevet . Utskottet vill särskilt framhålla det särskilda uppdraget enligt vilket rådet ska bevaka affärsmöjligheter som uppstår genom satsningar på återhämtning i coronapandemins kölvatten, särskilt de som finansierats genom EU:s återhämtningsstöd. När det gäller att attrahera energiintensiv industri och datacenter kan vidare nämnas att Business inom ramen för investeringsfrämjandet fått särskilda medel om i syfte att genomföra en förstärkt satsning på främjande av utländska investeringar. Satsningen bör bygga på en aktuell analys som bl.a. indikerar områden där besitter särskilda styrkor och som särskilt beaktar prioriteringar inom ramen för regeringens samverkansprogram. Bland samverkansprogrammens teman återfinns bl.a. näringslivets klimatomställning. Utskottet vill framhålla att investeringsfrämjandet ska fokusera på investeringar som skapar sysselsättning eller tillför kapital, kompetens och marknader till det svenska näringslivet i alla delar av landet. När det gäller datacenter vill utskottet också påminna om den sänkta energiskatten på förbrukning av el för datacenter och uppdraget till Business som redovisats i det föregående. I motion 2020/21:3368 (M) yrkande 3 förordas att ska få i uppdrag att beräkna och redovisa klimatnyttan av export. Motionärerna vill förhindra att politiken skapar dåliga förutsättningar för svensk industri och därmed tvingar klimatsmart produktion att flytta till andra länder. Utskottet behandlade ett likalydande förslag i ett yttrande till miljö- och jordbruksutskottet med anledning av regeringens proposition om en klimatpolitisk handlingsplan (yttr. 2019/20:NU6y). Utskottet anförde bl.a. att det inte hade någon annan uppfattning än motionärerna om vikten av att politiken utformas så att den skapar goda förutsättningar för klimatsmart svensk produktion. Utskottet såg dock inga skäl att lägga ett uppdrag till enligt det som förordades i motionen. Miljö- och jordbruksutskottet noterade regeringens intentioner på området och delade näringsutskottets bedömning. Utskottet ser inga skäl för att ompröva detta beslut. I motion 2020/21:673 (SD) yrkande 5 förordas att Business ska ge Somaliland ökad prioritet. Utskottet, som tidigare hanterat liknande förslag (senast i bet. 2019/20:NU13), vidhåller sin uppfattning att mot bakgrund av situationen i Somaliland inte bör uppmana regeringen att ge Business i uppdrag att ge Somaliland högre prioritet. I motion 2020/21:678 (SD) yrkande 5 föreslås att Business mandat i ska breddas. Utskottet noterar att det på Business framgår att kontoret i öppnade 1991 som ett av de första i . Kontoret erbjuder rådgivning och tillhandahåller enligt Business ett brett nätverk av lokala kontakter som hjälper svenska företag att etablera sig på marknaden. Kontoret har därtill ett utökat uppdrag och bistår svenska medborgare med visst konsulärt stöd på plats. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att det av Business riktlinjer framgår att rådet ska ha institutionell närvaro på de marknader som Business prioriterar. I motion 2020/21:3241 (L) yrkandena 10–12 föreslås olika åtgärder i fråga om granskning av utländska direktinvesteringar. Utskottets uppfattning är att det behöver finnas en bra balans mellan att säkra svenska intressen och att se till att är ett attraktivt land för utländska investerare genom att inte införa åtgärder som innebär för stora hinder för investeringar. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete inom detta område som även har redovisats i det föregående. Utskottet är ödmjukt inför att utformandet av ett system för granskning av direktinvesteringar är en komplicerad fråga som kräver noggranna överväganden och ser ingen anledning för att förekomma utredningens förslag som ska redovisas . Utskottet noterar också att Business i riktlinjebrevet ska beakta eventuella säkerhetsrisker som enskilda utländska investeringar kan medföra, och i förekommande fall informera berörda myndigheter. Utskottet vill även påminna om kompletteringarna av säkerhetsskyddslagen (2018:585) när det gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet som trädde i kraft (bet. 2020/21:JuU10). Utskottet anser inte heller att bör göra ett tillkännagivande till regeringen med anledning av det som förordas i motion 2020/21:3558 (M) yrkandena 2 och 4 om en översyn av medföljandes situation. När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senaste behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om hållbart företagande. Utskottet hänvisar till den förda politiken, aviserade och pågående insatser. Jämför reservation 46 (V). I motion 2020/21:2208 av Serkan Köse och (båda S) efterfrågas lagstiftning om företagens ansvar när det gäller mänskliga rättigheter. Motionärerna pekar på att flera institutioner, bl.a. FN, sett att frivillighet inte är tillräckligt. Vidare konstateras att andra länder infört lagstiftning och att Statskontoret rekommenderat att regeringen ska utreda möjligheten att ställa lagkrav på att svenska företag ska genomföra s.k. human rights due diligence, risk- och konsekvensanalyser om mänskliga rättigheter. I motion 2020/21:3669 av och (båda SD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda omfattningen av bolag vars produkter är ett resultat av slavarbete. Motionärerna framhåller vikten av att identifiera de bolag vars produkter gynnar slavmarknaden och att därefter vidta åtgärder för att förhindra slavarbete. I kommittémotion 2020/21:250 av m.fl. (V) påminns om Statskontorets analys av hur lever upp till FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. I en rapport har Statskontoret lämnat flera förslag på åtgärder. Motionärerna tror att de förslag Statskontoret presenterat skulle bidra till en positiv utveckling och föreslår i yrkande 15 att uppmanar regeringen att återkomma med förslag utifrån Statskontorets rapport vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete. För att tydliggöra företagens miljö- och klimatansvar anser motionärerna att ett klimat- och miljöperspektiv bör anläggas på de förslag som regeringen arbetar fram och menar att det skulle kunna göras med utgångspunkt i s.k. environmental due diligence, ett verktyg som liknar human rights due diligence, men där miljö- och klimatperspektivet är vägledande. Motionärerna efterfrågar i yrkande 14 att regeringen ska utreda möjligheterna att införa en environmental due diligence i regelverken för företags agerande utomlands. Övergripande om hållbart företagande Hållbart företagande (även kallat ansvarsfullt företagande och företagens sociala ansvar, corporate social responsibility, CSR) är ett paraplybegrepp som omfattar många olika delar. I utskottets betänkande om handelspolitiska frågor (bet. 2012/13:NU13) står det mer om innebörden och omfattningen av begreppet, och där beskrivs ett flertal internationellt erkända vägledande principer och riktlinjer för hållbart eller ansvarsfullt företagande: riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact, ISO-standarden om socialt ansvarstagande, Internationella arbetsorganisationens () trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik samt FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. I utskottets betänkande om handelspolitiska frågor (bet.