bet · H901UFöU1 · 2021-12-07 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Utskottet föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i stabiliseringsinsats i (Minusma) t.o.m. , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Samtliga motioner avstyrks. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, L) och ett särskilt yttrande (KD). Proposition 2021/22:22 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . Nio yrkanden i fyra följdmotioner. Fyra yrkanden i tre motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i m.m. Avveckling av svenskt deltagande i Minusma Förhållningssätt till svenskt deltagande i Minusma Utvecklingssamarbete med och dess närområde 1.Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i m.m., punkt 1 (SD) 2.Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i m.m., punkt 1 (C) 3.Avveckling av svenskt deltagande i Minusma, punkt 2 (SD) 4.Avveckling av svenskt deltagande i Minusma, punkt 2 (C) 5.Avveckling av svenskt deltagande i Minusma, punkt 2 (L) 6.Förhållningssätt till svenskt deltagande i Minusma, punkt 3 (M) 7.Utvecklingssamarbete med och dess närområde, punkt 4 (SD) Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i m.m., punkt 1 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i m.m. medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i stabiliseringsinsats i (Minusma) t.o.m. , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Därmed bifaller proposition 2021/22:22 och avslår motionerna 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:4268 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Avveckling av svenskt deltagande i Minusma 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:4262 av m.fl. (L) och 2021/22:4268 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (L) Förhållningssätt till svenskt deltagande i Minusma 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 42 och 2021/22:4266 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (M) Utvecklingssamarbete med och dess närområde 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (SD) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (C), (V), (M), Per (SD), (KD), (S), (SD), (MP), (M), (S), (SD), (L) och (S). Ärendet och dess beredning lämnade regeringen proposition 2021/22:22 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i till . I propositionen föreslås att ska medge att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för att delta i FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma) t.o.m. , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Propositionen har hänvisats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen beslutat att bereda propositionen och dess följdmotioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). I betänkandet behandlas även fyra yrkanden i tre motioner från den allmänna motionstiden /22. Vid det sammansatta utskottets sammanträde informerade kabinettssekreterare , statssekreterare samt företrädare för Försvarsmakten om svenskt deltagande i internationella militära insatser i . antog resolution (2012) som fastställde att situationen i utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution (2012) som bl.a. uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog säkerhetsrådet resolution (2012), som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i (Support Mission to , Afisma). I resolutionen ombads FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. beslutade EU att inrätta en militär utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt (EUTM ). Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . Det svenska deltagandet har därefter förlängts till . antog resolution (2013), som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i (United Nation Multidimensional Integrated Stabilization Mission in , Minusma). integrerades Afismas militära styrkor i FN-insatsen, och skickade en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Unit, Asifu) i Minusma. biföll regeringens förslag att ställa en väpnad styrka till förfogande för deltagande i Minusma (prop. 2013/14:189, bet. 2013/14:UFöU2, rskr. 2013/14:335). fattade regeringen beslut om att ingå ett samförståndsavtal med FN om ett svenskt styrkebidrag till Minusma. Avtalet undertecknades av utrikesministern . Det svenska deltagandet i FN:s militära stabiliseringsinsats i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i 2014/15:68 (bet. 2014/15:UFöU3, rskr. 2014/15:184) 2015/16:119 (bet. 2015/16:UFöU3, rskr. 2015/16:231) 2016/17:128 (bet. 2016/17:UFöU3, rskr. 2016/17:310) 2017/18:180 (bet. 2017/18:UFöU4, rskr. 2017/18:395) 2018/19:69 (bet. 2018/19:UFöU3, rskr. 2018/19:255) 2019/20:29 (bet. 2019/20:UFöU3, rskr. 2019/20:94) 2020/21:32 (bet 2020/21:UFöU3, rskr 2020/21:119). Det senaste beslutet gäller till utgången av . antog resolution (2021) som förlängde Minusmas mandat med t.o.m. . I propositionen föreslås att medger att regeringen fortsätter att ställa en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) t.o.m. , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Minusmas övergripande uppgift är att stödja genomförandet av fredsavtalet . Mandatet omfattar även bl.a. stabiliseringsinsatser, skydd av civila och att främja mänskliga rättigheter, stödja humanitär verksamhet och stödja den politiska övergångsprocessen, inklusive genomförande av kommande val. Den politiska utvecklingen i är mycket oroande. Militärkupper genomfördes i och . genomförs en övergångsperiod för en återgång till folkvalt styre. Regeringens bedömning är att Minusma har en viktig roll att spela i landet även med anledning av den senaste tidens händelseutveckling. Genom sin fortsatta närvaro och sina uppgifter, inklusive sitt utvidgade mandat om stöd till övergångsprocessen och genomförandet av val, bidrar Minusma till att stödja återgång till folkvalt styre. Avsikten är att det planerade svenska styrkebidraget även fortsättningsvis ska bestå av ett lätt skyttekompani som tillsammans med en svensk nationell stödenhet utgör en del av Minusmas samlade förmåga att upprätthålla 2584 (2021). Det svenska skyttekompaniet kommer att vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Det svenska styrkebidraget kan emellertid komma att användas i hela Minusmas insatsområde. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i m.m. Utskottets förslag i korthet medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i stabiliseringsinsats i (Minusma) t.o.m. , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . avslår motionsyrkanden om förhållningssätt till legosoldater, inklusive den s.k. Wagnergruppen. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (C) samt det särskilda yttrandet (KD). Genom resolution (2013) fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och beslutade, med stöd av kapitel VII i , att upprätta Minusma. Insatsen har förlängts genom resolutionerna (2014), 2227 (2015), 2295 (2016), 2364 (2017), 2423 (2018), 2840 (2019), 2531 (2020) samt senast genom resolution (2021) då insatsen förlängdes t.o.m. . En förutsättning för att det ska finnas kontinuitet i det folkrättsliga mandatet under kapitel VII också efter är att förlänger mandatet för Minusma efter detta datum. Det finns även en inbjudan till FN av som utgör ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. Denna inbjudan förlorar inte giltighet i ljuset av den senaste politiska utvecklingen. Det övergripande målet med deltagande i insatsen är att inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådsresolution (2021) och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i och långsiktig fred. Regeringen föreslår i propositionen att en svensk väpnad styrka ska ställas till förfogande för deltagande i Minusma t.o.m. , under förutsättning att det finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Det svenska bidraget ska utgöras av ett lätt skyttekompani. Tillsammans med en nationell stödenhet ska det utgöra en del av Minusmas samlade förmåga att upprätthålla säkerhetsrådsresolution (2021). Det svenska skyttekompaniet föreslås fortsättningsvis vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Det svenska styrkebidraget kan dock komma att användas i hela Minusmas insatsområde. Det svenska truppbidraget förutses under normala omständigheter uppgå till ca 220 personer på plats. Under försämrade säkerhetsförhållanden ska styrkan kunna förstärkas tillfälligt med kort varsel. Sammantaget ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 470 personer. har tillsammans med likasinnade noga följt de mycket oroande uppgifterna om att ledning överväger samarbete med legosoldater. Enligt propositionen följer regeringen vilka samarbeten ingår och bedömningen är att om den maliska regeringen skulle göra verklighet av samarbete med legosoldater vore det oacceptabelt och skulle få konsekvenser för det internationella samfundets militära insatser i . I motion 2021/22:4268 av m.fl. (C) yrkande 2 anförs att ska lämna Minusmainsatsen med snabbhet om den maliska regeringen anlitar Wagnergruppen. Motionärerna ser anlitandet av Wagnergruppen som en röd linje och anser att regeringen även bör se det så. I kommittémotion 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att det svenska deltagandet i Minusma ska avslutas om den maliska ledningen inleder samarbete med legosoldater. Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande syftet med deltagande i internationella militära insatser. Utskottet anser i likhet med i betänkande 2020/21:UFöU4 Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 att deltagande i insatserna bidrar till att värna och främja övergripande säkerhetspolitiska intressen såsom ökat multilateralt samarbete och en regelbaserad världsordning med som grund. Det övergripande utrikes- och säkerhetspolitiska syftet med medverkan i internationella militära insatser är att bidra till fred och säkerhet, att förebygga konflikter och skapa förutsättningar för att bygga hållbar fred och hållbar fattigdomsbekämpning. Deltagandet utgör en integrerad del av den solidariska säkerhetspolitiken. Frågan har även behandlats i betänkandet om samlade politik för internationell militär och civil krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8). Där framhålls att deltagande i internationell krishantering bl.a. bidrar till att upprätthålla och stärka den regelbaserade världsordningen. För att bygga säkerhet behöver vi använda hela bredden av våra säkerhetspolitiska instrument som diplomati, medling, konfliktförebyggande och förtroendeskapande åtgärder samt nationell civil, polisiär och militär förmåga. Utgångspunkten för engagemang är att säkerhet byggs bäst i samverkan och i partnerskap med andra. I av allt fler gränsöverskridande hot och nära samband mellan inre och yttre säkerhet är detta än viktigare. deltagande i fredsfrämjande insatser är också viktigt för vår nationella säkerhet och vår försvarsförmåga. Det är därmed viktigt för att vara en solidarisk, trovärdig och ansvarstagande partner i internationella krishanteringsinsatser som bygger säkerhet tillsammans med andra. Utskottet delar regeringens uppfattning att genom att delta i FN:s stabiliseringsinsats utgör en solidarisk samarbetspartner i arbetet för att öka säkerheten, förebygga konflikter samt skapa förutsättningar för hållbar fattigdomsbekämpning, stabilitet och utveckling i och att det svenska truppbidraget är en del av en samlad svensk insats i . Utskottet påminner vidare om att 15 kap. 16 § regeringsformen anger att en svensk väpnad styrka får sändas till ett annat land om medger det, om det medges i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet vill, liksom vid tidigare beslut om deltagande i Minusma, understryka att denna demokratiska förankring är väsentlig för att uppnå ett starkt folkligt stöd för insatserna. Att ger regeringen ett bemyndigande att sända svenska trupper på uppdrag utomlands är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter visar kan man inte utesluta förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser. Utskottet konstaterar att det finns ett tydligt folkrättsligt mandat för den aktuella insatsen i och att ett svenskt deltagande svarar mot en direkt förfrågan från FN. En förutsättning för att det ska finnas ett folkrättsligt mandat också efter – som därmed också inbegriper det svenska bidraget – är att säkerhetsrådet antar en resolution som förlänger Minusmas mandat efter detta datum i enlighet med kapitel VII. Utöver mandatet från finns det även en inbjudan till FN från . Denna inbjudan förlorar inte giltighet i ljuset av den senaste politiska utvecklingen i . Utskottet konstaterar att det är Minusmas främsta uppgift enligt 2584 (2021) att stödja genomförandet av övergångsavtalet. Vidare ska Minusma underlätta genomförandet av övergångsavtalet genom att skydda civila, minska våldet mellan grupper och återupprätta statlig närvaro, inklusive tillgången till grundläggande samhällsservice. I säkerhetsrådsresolutionen uppmanas den maliska regeringen att återuppta den inklusiva övergång i som ska leda till val inom den etablerade 18-månadersgränsen i enlighet med övergångsavtalet. Säkerhetsrådsresolutionen uttrycker en stor otålighet över de återkommande förseningarna av genomförandet av avtalet, och dessa förseningar anses av säkerhetsrådet bidra till ett politiskt och säkerhetsmässigt vakuum som äventyrar landets stabilitet och utveckling. Utskottet vill, liksom i tidigare betänkanden, understryka att skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt. Detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av en insats. Utskottet konstaterar att den politiska utvecklingen i är mycket oroande. Den maliska regeringen har informerat om att den inte har kommit tillräckligt långt i sina förberedelser för att kunna hålla val såsom överenskommits i övergångsavtalet. Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Economic Community of West African States, Ecowas) har sedan militärkuppen initierat en medlingsprocess med den maliska övergångsregimen för att uppnå en övergång till civilt styre. Vid Ecowas toppmöte beklagade stats- och regeringschefer starkt frånvaron av en detaljerad tidtabell för de olika steg som krävs för att genomföra val . Ecowas uppmanade den maliska övergångsregeringen att agera för en snabb återgång till efterlevnad av konstitutionen. Ecowas beslutade vid samma möte att införa sanktioner med omedelbar verkan mot individer och grupper vars agerande har haft negativa konsekvenser för genomförandet av den politiska övergången. Utskottet vill understryka vikten av att genomför sin handlingsplan för genomförandet av övergångsavtalet så att kan återgå till ett folkvalt styre. Utskottet konstaterar att det finns oroande uppgifter om att den maliska regeringen överväger att anlita den s.k. Wagnergruppen för militära ändamål. Enligt rapporter från () tillhandahåller den s.k. Wagnergruppen legosoldater till konflikter i olika delar av världen som t.ex. i och . I har den s.k. Wagnergruppen varit involverad i väpnade konflikter i , , , och . Den s.k. Wagnergruppen beskrivs omväxlande som ett privat militärt företag med ryska kopplingar, en rysk paramilitär organisation och som en rysk halvstatlig säkerhetsstyrka. Dessa olika benämningar illustrerar svårigheterna med att rättsligt definiera denna gruppering. Enligt som hanterar människorättsfrågor när det gäller legosoldater gör oklarheten kring den s.k. Wagnergruppens rättsliga ställning det svårt att fastställa vilka lagar och vilken internationell rätt som gäller för en gruppering som denna. Utskottet konstaterar att icke-transparenta kontraktsförhållanden mellan grupperingar som Wagnergruppen och stater gör det möjligt för legosoldater att undkomma rättsligt ansvar och kringgå skyldigheter att följa internationell rätt och/eller nationell rätt i länder där de verkar. Bristen på transparens gör det svårare att utreda ansvar för människorättskränkningar, t.ex. vem eller vilka som kan ådömas ansvar och det försämrar därmed möjligheterna för utsatta att få rätt i domstol. Utskottet konstaterar i sammanhanget att en expertpanel utsedd av rapporterade [S/2021/569] att ryska ”militära instruktörer” från den s.k. Wagnergruppen ska ha varit involverade i kränkningar av internationell humanitär rätt i och att dessa kränkningar inbegrep urskillningslöst dödande av obeväpnade civila och summariska avrättningar av individer som påstås tillhöra beväpnade grupper. Utskottet noterar att den tyska försvarsministern har uttalat att ett maliskt samarbete med ryska legosoldater skulle få konsekvenser för det tyska deltagandet i Minusma. Utskottet vill understryka att det är oacceptabelt att svenska militära styrkor skulle fortsätta verka i för det fall den maliska regeringen skulle anlita legosoldater såsom den s.k. Wagnergruppen. Utskottet noterar att EU:s utrikesministrar vid utrikesrådet diskuterade den försämrade situationen i . Utrikesministrarna kom överens om att upprätta ett ramverk för sanktioner mot de individer som motsätter sig övergången till ett demokratiskt styre. Utrikesministrarna kom även vid samma möte överens om att införa sanktioner mot medlemmar av den s.k. Wagnergruppen. Utskottet noterar att regeringen i skriftligt samråd med har meddelat att regeringen avser att avstå från att rösta när det gäller beslut om en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för att stödja försvarsmakt i anslutning till EU:s militära utbildningsuppdrag (EUTM) i . Som skäl för att avstå från att delta i omröstningen anger regeringen att det finns brister i såväl förslaget till stödåtgärd som dess hantering. EU:s medlemsstater har fått att granska förslaget och den information som EU-institutionerna har lämnat om förslagets innehåll har varit bristfällig. Därtill anser regeringen att det kan ifrågasättas om det är lämpligt att tillhandahålla utrustning till den maliska försvarsmakten med hänsyn till det rådande politiska läget i och de oroväckande uppgifterna om att övergångsledning överväger ett samarbete med legosoldater. Utskottet delar regeringens uppfattning att det under försämrade säkerhetsvillkor kan uppstå behov av snabba förstärkningar av den svenska insatsen. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en marginal som har beslutat om och som kan tas i anspråk för räddnings-, förstärknings- och evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet förutsätter att får information genom de berörda utskotten eller i kammaren i anslutning till att en beslutad marginal för en förstärknings- eller evakueringsinsats tas i anspråk. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att bifaller propositionen. Utskottet förordar därmed att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i Minusma t.o.m. , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Utskottet föreslår med hänvisning till det ovan anförda att avslår motionerna 2021/22:4257 yrkande 4 och 2021/22:4268 yrkande 2. Avveckling av svenskt deltagande i Minusma Utskottets förslag i korthet avslår motioner om avveckling av det svenska deltagandet i Minusma. Jämför reservation 3 (SD), 4 (C) och 5 (L). bidrag till Minusma bedöms av Försvarsmakten ta 18 månader att avveckla på ett ordnat sätt. Enligt propositionen bedömer regeringen att en avveckling av insatsen förutses ske senast , i samråd med FN och andra parter. En ordnad avveckling av insatsen påbörjas . Det av förnyade mandatet innebär att Minusma åläggs att stödja i den pågående politiska övergångsperioden, inklusive valprocessen och återgången till en konstitutionell ordning och civilt styre. Därutöver har insatsen fortfarande följande huvudsakliga uppgifter: stödja genomförandet av fredsavtalet, den politiska dialogen liksom nationell försoning, skydda civila och stödja stabilisering av landet, inklusive att motverka asymmetriska hot, skydda FN-personal, främja och skydda mänskliga rättigheter och stödja humanitär biståndsverksamhet. Med sitt breddade mandat bidrar Minusma genom att stödja åtgärder , inklusive uppdraget att stödja genomförandet av kommande val som planeras till . Efter militärkuppen ställde Ecowas krav på att bl.a. skulle respektera övergångsperioden och genomföra allmänna val inom utsatt tidsram. Ecowas framhöll vikten av fortsatt stöd från det internationella samfundet för genomförandet av övergångsprocessen. har i likhet med EU gett sitt fulla stöd till de krav som Ecowas ställt på . har antagit en handlingsplan för genomförandet av övergångsperioden. I kommittémotion 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att regeringen inom maximalt bör avsluta det svenska deltagandet i Minusma. behöver fokusera på återuppbyggnaden av totalförsvaret och därför sätta en bortre gräns för vårt militära engagemang i . I kommittémotion 2021/22:4257 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att den svenska väpnade styrkan i Minusma ska vara avvecklad senast . behöver fokusera på återuppbyggnaden av totalförsvaret och därför sätta en bortre gräns för vårt militära engagemang i . Även i kommittémotion 2021/22:4262 av m.fl. (L) anförs att den svenska väpnade styrkan i Minusma ska vara avvecklad senast . Som skäl för detta nämns avsaknad av folkvalt styre, ett försämrat säkerhetsläge, osäkerhet kring engagemang och de maliska tankarna om att anlita den s.k. Wagnergruppen. I motion 2021/22:4268 av m.fl. (C) yrkande 1 anförs att ska ompröva sitt bidrag till och målsättning för Minusmainsatsen för att lämna landet helt om demokratiska val inte planeras och genomförs i . Om val ej genomförs saknas förutsättningar för att understödja en långsiktig hållbar politisk lösning på krisen i landet genom militär närvaro. I det föregående har utskottet tillstyrkt regeringens proposition och därmed tagit ställning för att ska fortsätta ställa en väpnad styrka till förfogande för deltagande i Minusma till utgången av 2022. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att regeringen i proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 uttryckte att deltagandet i internationella militära insatser bör utgå från de resurser och förmågor som utvecklas inom ramen för Försvarsmaktens förmåga att försvara mot väpnat angrepp. Försvarsberedningen anförde att svenskt deltagande i internationella militära insatser under nästa försvarsbeslutsperiod måste övervägas noga och utifrån en bred analys. En sådan analys måste innefatta utrikes- och säkerhetspolitiska avvägningar, inklusive insatsernas roll i internationella försvarssamarbeten.