bet · H801KU23 · 2021-04-16 00:00:00 — Regeringen definierade våldsbejakande extremism som ideologier som bejakar och legitimerar våld som medel för att förverkliga ideologiska åsikter och idéer. De 21 åtgärderna syftar till att öka kunskapen om våldsbejakande extremism och att utveckla förebyggande insatser och metoder. Myndigheter, kommuner och det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfund, ska genom dessa åtgärder mer samordnat och effektivt kunna bidra till att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Åtgärderna kan delas in i fem grupper: Nationell samordning för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Åtgärder för att värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter Åtgärder mot identifierade risker Åtgärder för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser Stärkt nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Tillkännagivanden till regeringen med anledning av skrivelsen behandlade skrivelsen och motioner som väckts med anledning av denna samt motioner som väckts under allmänna motionstiden /16 i betänkande 2015/16:KU4. I sitt ställningstagande välkomnade utskottet regeringens skrivelse om åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Det är en allvarlig och angelägen fråga. Demokratin måste värnas, och samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Det är utomordentligt viktigt att samverkan mellan samtliga berörda aktörer säkerställs, liksom att arbetet på lokal nivå stärks. Enligt utskottets mening var de åtgärder m.m. som regeringen presenterade i skrivelsen goda verktyg i det arbetet, även om utskottet ansåg att ytterligare åtgärder borde vidtas (se vidare nedan). Utskottet föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. Utskottet föreslog tillkännagivanden till regeringen: – om att det är angeläget att det arbete som bedrivs av den nationella samordnaren tas till vara, och om att det därutöver finns behov av att kontinuerligt utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism (punkt 2) – om att det finns behov av att sprida kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi samt om att uppgiften att genomföra detta förslagsvis kan tilldelas Forum för levande historia (punkt 3) – om att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (punkt 4) – om att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokrativärderingar (punkt 5) – om att det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera organisationer och samfund som vill motverka radikalisering, och om att dessa organisationer och samfund bör stärkas och stödjas (punkt 6) – om att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer våldsförhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden (punkt 7) – om att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands (punkt 9). Utskottet tillstyrkte därmed sju motionsyrkanden helt eller delvis, med fyra reservationer (SD). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:137). Ytterligare tillkännagivanden till regeringen och 2018 föreslog utskottet i betänkande 2016/17:KU23 att skulle göra följande tillkännagivanden till regeringen – om att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (punkt 5) – om dels behovet av avhopparverksamhet och att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, dels behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer (punkt 8) – om ensamagerande terrorister och forskning om mekanismerna bakom självradikalisering (punkt 10) – om ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck (punkt 11). Därmed tillstyrkte utskottet sju motioner helt eller delvis, med fyra reservationer (SD, V, -). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2016/17:294). föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om nationell samordning och en nationell kommunikationsstrategi (bet. 2017/18:KU34 punkt 17). Utskottet tillstyrkte därmed tre motioner delvis, med en reservation (V). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2017/18:270). Följande tillkännagivanden i betänkande 2015/16:KU4 är slutbehandlade: – punkt 2, 3 och 6 (skr. 2016/17:75) – punkt 7 (skr. 2019/20:75) – punkt 9 (skr. 2020/21:75). Tillkännagivandet i betänkande 2016/17:KU23 punkt 10 är enligt regeringen slutbehandlat (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7, skr. 2020/21:75). Tillkännagivandet i betänkande 2017/18:KU34 punkt 17 är slutbehandlat (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6, skr. 2019/20:75). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandena En samlad redogörelse för regeringens åtgärder –2018 med anledning av utskottets tillkännagivanden finns i utskottets betänkande 2018/19:KU27 (s. 67 f.). I det följande redogörs för de åtgärder som regeringen redovisar i skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder . Tillkännagivanden i betänkande 2015/16:KU4 Ansvar för skolhuvudmän m.fl. (punkt 4) När det gäller tillkännagivande om att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.) anför regeringen bl.a. följande i skrivelse 2019/20:75. har deltagit i projekt issues som syftar till att utveckla vidareutbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. översatte stödmaterialet till svenska och det pilottestades av ett antal lärare. Regeringen gav i uppdrag att utreda vilken roll som utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism. Utgångspunkten för utredningen skulle vara utbildningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmännen när det gäller enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som och polisen i dessa frågor. skulle också förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism. Uppdraget redovisades slutligt . Regeringen framhåller också att den i skrivelse 2017/18:75 redovisade att tillkännagivandet var slutbehandlat, men att inte ansåg så vara fallet (bet. 2017/18:KU21). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att punkten åter är öppen (prop. 2018/19:1 utg.omr 16 s. 91). Frågan bereds inom . Några nya åtgärder redovisas inte i skrivelse 2020/21:75. Regeringen anger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna (punkt 5) När det gäller tillkännagivandet om att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokratiska värderingar (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.) anför regeringen i skrivelse 2019/20:75 att den vidtagit bl.a. följande åtgärder. I regleringsbrevet fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten vidtagit avseende myndighetens bidragshantering mot bakgrund av de förslag som Statskontoret redovisat i rapporten av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2017:13). MUCF konstaterade att många av de åtgärder som Statskontoret hade föreslagit redan var påbörjade eller genomförda när rapporten kom eller att åtgärderna hade effektiviserats. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) till regeringen. I betänkandet föreslås att ett förtydligat demokratikriterium utformas på ett sådant sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. Betänkandet har varit på remiss och bereds i . överlämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Betänkandet har varit på remiss och bereds i . I skrivelse 2020/21:75 anför regeringen därutöver följande om Myndigheten för stöd till trossamfund: Enligt regleringsbreven ska myndigheten utifrån vad som framkommit under den fortlöpande dialogen med de bidragsberättigade trossamfunden om förutsättningarna för stödet, särskilt redovisa hur dessa trossamfund arbetar för att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor för statens bidragsgivning till det civila samhället och för det statliga stödet till trossamfunden. MUCF ska enligt regleringsbrevet redovisa hur den säkerställer att de statsbidrag myndigheten utbetalar går till verksamheter som uppfyller demokrativillkoren i statsbidragsförordningarna. Regeringen anger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer (punkt 7) När det gäller tillkännagivandet om att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer våldsförhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.) anför regeringen följande i skrivelse 2019/20:75. () har haft uppdraget att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda som sprids i digitala miljöer (Ku2016/01373/D). förlängde och utökade regeringen detta uppdrag (Ju2018/01289/). FOI:s kartläggningar har bidragit till ökad kunskap om den våldsbejakande extremistiska propagandans innehåll och hur den kan appellera till olika mottagare. Vidare genomför och Forum för levande historia viktiga insatser för att utveckla arbetet med att stärka människors förmåga och motståndskraft mot propaganda, bl.a. riktat till barn och ungdomar. Regeringen bedömde i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) att det mest grundläggande är att det finns kunskap om dessa budskap och deras innehåll. Utifrån denna kunskap har myndigheter kunnat samverka och utveckla utbildningsmaterial och andra relevanta insatser. Sammantaget har detta bidragit till att öka kunskapen hos olika aktörer både om våldsförhärligande budskap och våra grundläggande demokratiska värden. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att tillkännagivandet var tillgodosett och slutbehandlat. Regeringen angav i skrivelse 2019/20:75 att tillkännagivandet var slutbehandlat. Beredskap för att hantera avhoppare (punkt 9) När det gäller tillkännagivandet om att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier, eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands (bet. 2015/16:KU4 s. 33 f.) anför regeringen följande i skrivelse 2019/20:75. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att utveckla arbetet med män, kvinnor och barn som är involverade i våldsbejakande extremism och skapa ökad beredskap för att göra insatser. De personer som misstänks för att ha begått grova brott bör enligt regeringen i första hand utredas för detta. När det gäller det förebyggande arbetet i sin helhet har regeringen tagit initiativ till ett åtgärdspaket på ca . Effekterna av dessa åtgärder, framförallt av den nationella samordnarens arbete (Ju 2014:18), har bidragit till att det finns en ökad kunskap om våldsbejakande extremism, vilket framkommer av Statskontorets utvärdering av det förebyggande arbetet (Ku2018/02222/D). När det gäller kommunernas kunskap anger av de kommunala samordnare som tillfrågats i utvärderingen att de har haft nytta av det arbete som utfördes av den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism. Regeringen har även tagit initiativ till att myndigheter har tagit fram specifik vägledning för insatser till individer som är i riskzonen och till individer som är involverade i våldsbejakande extremism. har t.ex. tagit fram stöd för insatser till barn och unga som riskerar att involveras i eller redan är involverade i våldsbejakande extremism. Myndigheten har även tagit fram ett kunskapsstöd till för insatser till män och kvinnor som återvänt från och och deras familjer (/01244/). I skrivelse 2020/21:75 anför regeringen därutöver att Center mot våldsbejakande extremism (CVE) vid (Brå) har uppdraget att samla och sprida kunskap om förebyggande av våldsbejakande extremism baserad på forskning och beprövad erfarenhet samt verka för en kunskapsbaserad praktik. Yrkesverksamma på lokal nivå erbjuds direkt stöd från CVE genom centrets stödtelefon och ett mobilt stödteam kan snabbt erbjuda kommuner stöd på plats. fördelar Brå statsbidrag enligt förordningen (2019:1282) om statsbidrag för förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism. Statsbidraget kan sökas av kommuner, regioner och det civila samhällets organisationer för att bl.a. utveckla insatser till individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska miljöer. MUCF har som stöd i detta arbete tagit fram en vägledning för hur kommuner kan samverka med det civila samhällets aktörer (Ku2018/00456). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7) angav regeringen att de genomförda insatserna har bidragit till ökad beredskap att hantera individer som är involverade i våldsbejakande extremism. I och med detta ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. Regeringen anger att tillkännagivandet är slutbehandlat. Tillkännagivanden i betänkande 2016/17:KU23 Säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (punkt 5) När det gäller tillkännagivandet om att regeringen ska utarbeta en strategi för säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (bet. 2016/17:KU23 s. 36 f.) anför regeringen följande i skrivelse 2019/20:75. överlämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Betänkandet har varit på remiss och bereds i . I skrivelse 2020/21:75 redovisar regeringen därutöver följande åtgärder. Utredningen om en översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) till regeringen. Betänkandet har varit på remiss och bereds i . överlämnade arvsfondsutredning betänkandet En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70). I betänkandet föreslås bl.a. att det ska införas ett demokrativillkor i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden som föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism, eller i övrigt inte respekterar mänskliga rättigheter. Betänkandet har varit på remiss och bereds i . Regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor för statens bidragsgivning till det civila samhället och för det statliga stödet till trossamfunden. Myndigheten för stöd till trossamfund ska enligt regleringsbreven respektive 2021 utifrån vad som framkommit under dialogen med de bidragsberättigade trossamfunden om förutsättningarna för stödet, redovisa hur dessa trossamfund arbetar för att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. MUCF ska vidare enligt regleringsbrevet redovisa hur den säkerställer att de statsbidrag myndigheten betalar ut går till verksamheter som uppfyller demokrativillkoren i statsbidragsförordningarna. Regeringen anger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder (punkt 8) När det gäller tillkännagivandet om behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet samt om behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer och tillkännager detta för regeringen (bet. 2016/17:KU23. s. 50 f.) anför regeringen följande i skrivelse 2019/20:75. I syfte att förbättra stödet till individer i riskzonen och till dem som redan är involverade i våldsbejakande extremism har utvecklat utbildningsmaterial och samtalsstöd för den personal som arbetar inom de särskilda ungdomshemmen och missbruksvården (Ju2018/02957/). Kriminalvården har utvecklat vägledning, utbildning och stöd för sina personalgrupper i deras arbete med klienter samt ett särskilt stöd för anlitande av trosföreträdare vid själavård. Myndigheten har också fått i uppdrag att långsiktigt förankra det förebyggande arbetet inom myndigheten (Ju2016/06988/, Ju2017/08663/). I syfte att ytterligare förstärka olika myndigheters insatser inom detta område beslutade regeringen om att ge Kriminalvården, , och i uppdrag att ta fram ett gemensamt nationellt avhopparprogram som ska bidra till att förstärka samhällets stöd till individer som vill lämna kriminella och våldsbejakande extremistiska miljöer och grupperingar (Ju2019/02027/). När det gäller kunskapshöjande åtgärder har Center mot våldsbejakande extremism vid bl.a. som uppgift att ge behovsanpassat stöd till kommuner, myndigheter och andra aktörer som i sin verksamhet hanterar frågor om våldsbejakande extremism. Stödet ska bygga på forskning och beprövad erfarenhet och centret ska verka för en kunskapsbaserad praktik. Centret har en stödtelefon dit yrkesverksamma kan ringa för att få råd och stöd. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har intervjuat ungdomar om deras erfarenheter (Ku2016/02190/D) och har pratat med barn om direkta och indirekta erfarenheter av våldsbejakande islamistisk extremism samt sammanställt befintlig forskning om barns erfarenheter (Ku2018/00061/D). Även har tagit fram kunskapsstöd för skolans personal i hur de ska hantera frågor som rör våldsbejakande extremism (U2018/04061/S). I skrivelse 2020/21:75 anför regeringen därutöver att har tagit fram ett kunskapsstöd till för insatser till män och kvinnor och deras familjer som återvänt från och (Ju2018/01244). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.4) redogjorde regeringen för att effekterna av insatserna har bidragit till att det finns ökad kunskap om våldsbejakande extremism, vilket framkommer i Statskontorets utvärdering av regeringens insatser (Ku2018/02222). Regeringen bedömde att tillkännagivandet i den delen som avser kunskapshöjande åtgärder riktade till kommunerna, skolan och andra aktörer. Den del av tillkännagivandet som avser statlig avhopparverksamhet är inte slutbehandlad. Ensamagerande våldsverkare (punkt 10) När det gäller tillkännagivande om ensamagerande terrorister och forskning om mekanismerna bakom självradikalisering (bet. 2016/17:KU23 s. 71 f.) anför regeringen bl.a. följande i skrivelse 2019/20:75. redovisade den nationella samordnaren betänkandet Våldsbejakande extremism – en forskarantologi (SOU 2017:67) som innehåller en översikt av relevant forskning, inklusive riskfaktorer för självradikalisering. FOI har ett pågående uppdrag att öka kunskapen om vilken roll våldsbejakande extremistisk propaganda spelar vid självradikalisering med särskilt fokus på ensamagerande personer (Ju2018/01289/). redovisade FOI rapporten – Profiler, riskbedömningar och digitala spår (FOI, 2019). FOI har också utvecklat ett nytt textanalysverktyg – – som kan användas som komplement i riskbedömningar av potentiella ensamagerande gärningspersoner. I skrivelse 2020/21:75 anför regeringen att de kartläggningar och analyser som FOI genomför om våldsbejakande extremistisk propaganda i digitala miljöer, samt den metodutveckling som myndigheten har initierat, spelar en mycket viktig roll i det förebyggande arbetet. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 4 avsnitt 2.7) behandlade regeringen tillkännagivandet. Regeringen angav att tillkännagivandet anses slutbehandlat och hänvisade till de åtgärder som vidtagits. Värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism (punkt 11) När det gäller tillkännagivande om ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism (bet. 2016/17:KU23 s.74 f.) anför regeringen bl.a. följande i skrivelse 2019/20:75. har i uppdrag att främja utvecklingen av förebyggande insatser mot bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har gett Forum för levande historia i uppdrag att –2019 genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och (Ku2016/02633/DISK). I skrivelse 2020/21:75 anför regeringen bl.a. att Forum för levande historia även –2021 ska erbjuda fortbildning och kunskapshöjande insatser om olika former av rasism och intolerans i historien och till skolans personal och andra relevanta yrkesgrupper, vilket framgår av myndighetens regleringsbrev för budgetåren 2020 och 2021 (Ku2019/01643 och Ku2020/02624). Regeringen anger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Tillkännagivandet i betänkande 2017/18:KU34 När det gäller tillkännagivandet om nationell samordning och en nationell kommunikationsstrategi (bet. 2017/18:KU34 s. 93 f.) anför regeringen följande i skrivelse 2019/20:75. inrättade regeringen mot våldsbejakande extremism vid . En av centrets uppgifter är att verka för en hög grad av effektivitet och samordning i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Utöver denna insats har regeringen tillsatt en kommitté som –2021 ska planera, samordna och genomföra en samling av insatser och aktiviteter för en stark demokrati (dir. 2018:53). Insatserna ska bidra till ökad delaktighet, förankring och motståndskraft i demokratin. Regeringen har dessutom initierat en nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. En särskild utredare har fått uppdraget att i samarbete med relevanta aktörer arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat, t.ex. genom medie- och informationskunnighet (dir. 2018:88). Med dessa insatser har regeringen vidtagit relevanta åtgärder för att stärka den nationella samordningen mot våldsbejakande extremism och för att relevanta aktörer ska sprida kunskap om demokratiska värderingar. Regeringen redogjorde i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) för de åtgärder som hade vidtagits och gjorde mot den bakgrunden bedömningen att tillkännagivandet var tillgodosett och att tillkännagivandet därmed kunde anses slutbehandlat. Regeringen anger att tillkännagivandet är slutbehandlat. Förebyggande åtgärder mot radikalisering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förebyggande arbete mot radikalisering. Jämför reservation 10 (C) och 11 (KD).