bet · H801CU7 · 2021-02-05 00:00:00 — Samma motionärer föreslår i kommittémotion 2020/21:307 yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om spekulationsstopp enligt dansk modell med innebörden att den som köper en fastighet och renoverar den inte ska få höja hyran förrän . I motion 2020/21:833 av (S) föreslås ett tillkännagivande om ökat hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbeten. En fastighetsägare får enligt hyreslagen endast under vissa förutsättningar utföra sådana standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde eller utföra åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. För att sådana åtgärder ska få vidtas krävs att de har godkänts av berörda bostadshyresgäster eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Om åtgärderna avser gemensamma utrymmen gäller särskilda regler. Ett godkännande eller tillstånd behövs inte, om åtgärderna vidtas för att en bostadslägenhet ska uppnå lägsta godtagbara standard (18 d § hyreslagen). Om en berörd hyresgäst inte godkänner en åtgärd får hyresvärden ansöka hos hyresnämnden om tillstånd att utföra den. Ansökan ska bifallas, om hyresvärden har ett beaktansvärt intresse av att åtgärden genomförs och det inte är oskäligt mot hyresgästen att den genomförs. Vid prövningen ska hyresvärdens intresse av att åtgärden genomförs vägas mot de skilda intressen som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas. Om det finns särskilda skäl får även omständigheter som hänför sig endast till den enskilda hyresgästen beaktas (18 f § hyreslagen). Bestämmelserna om hyresgästinflytande tillämpas inte i fråga om vissa typer av hyresbostäder, bl.a. lägenheter i ett en- eller tvåfamiljshus eller inom en ägarlägenhetsfastighet, när upplåtelsen inte ingår i en affärsmässigt bedriven uthyrningsverksamhet. En hyresgäst i en bostadsrättslägenhet kan inte heller stödja sig på reglerna eftersom dessa endast gäller mot en fastighetsägare som är part i ett hyresförhållande (§ hyreslagen, jfr 18 d §). Om en förbättrings- eller ändringsåtgärd av det aktuella slaget påbörjas eller av någon särskild anledning kan antas bli påbörjad utan godkännande eller tillstånd, ska hyresnämnden förbjuda hyresvärden att utföra åtgärden. Förbudet får förenas med vite. En fråga om förbud prövas på ansökan av en berörd bostadshyresgäst (18 h § hyreslagen). Vid prövning av hyran ska en sådan åtgärd som avses och som har höjt lägenhetens bruksvärde inte beaktas, om ett godkännande eller tillstånd krävdes för att åtgärden skulle få vidtas och ett sådant godkännande eller tillstånd inte har lämnats. Detta gäller under förutsättning att lägenheten är upplåten till den hyresgäst som skulle ha godkänt åtgärden eller till en hyresgäst som har övertagit hyresrätten genom t.ex. byte och det för ändringen av hyran har gått högst åtgärden slutfördes (55 a § hyreslagen). Åtgärder som godkänts av hyresgästen eller tillåtits av hyresnämnden och som leder till en väsentlig hyreshöjning kan vara skäl för hyresnämnden att låta hyreshöjningen slå igenom , dvs. utan att den s.k. skyddsregeln mot stora hyreshöjningar tillämpas (se det inledande avsnittet om Det grundläggande hyressättningssystemet). har haft regeringens uppdrag att kartlägga och analysera flyttmönster för hushåll i olika boende- och upplåtelseformer i samband med omfattande renoveringar. Uppdraget redovisas i rapporten till följd av omfattande renoveringar (rapport 2014:34). konstaterar sammanfattningsvis i rapporten att omfattande renoveringar leder till ökade flyttningar, att de som har lägst inkomst flyttar i högre omfattning, att höjningen av boendekostnaden till viss del kompenseras av ett ökat ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag och att flyttningarna som uppstår till följd av renoveringar bidrar till segregationen. I rapporten ges även förslag på hur situationen ska kunna förbättras för och hanteras av utsatta grupper i samband med omfattande renoveringar. påpekar bl.a. att det är viktigt att de boende involveras mer i renoveringen med löpande information och möjligheter att ställa frågor och kanske påverka. Även information om vad hyran kan komma att bli är viktig, och de boende behöver även förberedas på renoveringar som leder till damm, buller och oordning. I uppdrag ingick bl.a. att undersöka hur reglerna om hyresgästers inflytande över förbättrings- och ändringsarbeten tillämpas och ta ställning till om hyresgästernas inflytande bör stärkas. Uppdraget redovisas i betänkandet Stärkt ställning för hyresgäster (2017:33). Utredningen har funnit att dagens regler om hyresgästinflytande inte är tillräckliga för att säkra tryggheten i boendet för en bred grupp av hyresgäster. De hyreshöjningar som medges blir så stora att många behöver flytta av ekonomiska skäl. Processerna blir långa. En fastighetsägare måste numera räkna med att en process tar upp till från det att hyresgästerna informeras om den planerade renoveringen till dess att alla beslut som möjliggör byggstart är fattade. Utredningen lämnar därför förslag för att stärka hyresgästinflytandet och besittningsskyddet vid renovering och ombyggnad. De lagändringar som utredningen föreslår för att stärka hyresgästinflytandet vid renovering och ombyggnad är i huvudsak följande: – Ett krav på innehållet i meddelandet om ombyggnad införs. Bland annat ska det lämnas uppgift om vilka olägenheter som kan uppstå för hyresgästen, hyra efter åtgärderna om denna är överenskommen och vad som gäller om hyresgästen inte godkänner åtgärderna. – Tidpunkten för när en hyresvärd får ansöka om tillstånd hos hyresnämnden flyttas fram från . – Tillstånd till ansökan ska lämnas om hyresvärden har ett beaktansvärt intresse av att åtgärden genomförs och det är skäligt mot hyresgästen att den genomförs. – har en möjlighet att bestämma att hyran ska betalas med lägre belopp , om den höjda hyran är väsentligt högre än den tidigare hyran i hyresförhållandet. Tiden när hyran ska betalas med lägre belopp ska regleras och bestämmas med hänsyn till hyreshöjningens storlek, med en yttersta gräns . Utredningen tar även ställning i vissa frågor som inte leder till lagändringar. Den anser att samrådsprocessen vid förbättrings- och ändringsarbeten inte bör regleras i lag samt att det finns starka skäl för att hyresgästerna – inte en hyresgästorganisation – ska utöva inflytandet enskilt över den egna lägenheten och gemensamt i fråga om gemensamma utrymmen. Betänkandet bereds inom . Utskottet har behandlat motioner om hyresgästinflytandet vid förbättrings- och ändringsarbeten. avstyrkte utskottet motionsyrkanden om ökat hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbeten. Utskottet hänvisade till det pågående arbetet med beredningen av betänkande (bet. 2018/19:CU8). Förslagen i motionerna syftar till att stärka hyresgästernas ställning på olika sätt i samband med förbättrings- och ändringsarbeten. Enligt utskottet kan det framöver finnas anledning att överväga lagändringar som stärker hyresgästinflytandet vid renovering och ombyggnad. har lämnat flera förslag med detta syfte. Utredningens betänkande bereds fortfarande inom , och utskottet har inte ändrat sitt tidigare ställningstagande om att detta arbete bör avvaktas. Motionsyrkandena bör därför avslås. Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 6 (M, C, L) och 7 (V). I kommittémotion 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad bör avskaffas. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3102 ett tillkännagivande om att uthyrning av en bostadsrätt som utgångspunkt alltid ska godkännas av bostadsrättsföreningen utan tidsbegränsning, om inget annat anges i föreningens stadgar (yrkande 42). Motionärerna föreslår också att ska få i uppdrag att sammanställa enkel information om villkoren för uthyrning av privatbostäder (yrkande 39) och att ta fram en vägledning för hur man kan anpassa sitt boende för uthyrning (yrkande 45). I kommittémotion 2020/21:3585 av m.fl. (L) begärs tillkännagivanden om friare hyressättning vid uthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter (yrkande 16) och förbättringar av bostadsrättshavares rätt gentemot föreningen att hyra ut sin lägenhet i andra hand (yrkande 17). I kommittémotion 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 7 finns ett liknande förslag om bättre möjligheter för bostadsrättshavare att fritt hyra ut sin lägenhet . Liknande förslag om uthyrning av bostadsrätter i andra hand finns även i motionerna 2020/21:2310 och 2020/21:2312, båda av (M), och motion 2020/21:3452 av och (båda SD) yrkande 6. Lagen om uthyrning av egen bostad Lagen om uthyrning av egen bostad (privatuthyrningslagen) gäller när en privatperson hyr ut en egen bostadsrättslägenhet, ett en- eller tvåfamiljshus, en ägarlägenhet eller ett annat ägt boende. Lagen gäller alltså inte vid en andrahandsupplåtelse av en hyresrätt. Vid upplåtelse enligt lagen tillåts en friare hyressättning än vid upplåtelse enligt hyreslagen. Hyresvärden har rätt att genom hyran få ersättning för sina kostnader för bostaden. På ansökan av hyresgästen ska hyresnämnden pröva om en avtalad hyra är för hög, men någon bestämmelse om att hyresgästen ska ha rätt att få en retroaktiv ändring av hyran finns inte, utan en ändring kommer att gälla för ansökan. Hyran ska fastställas till ett belopp som inte påtagligt överstiger kapitalkostnaden och driftskostnaderna för bostaden. Kapitalkostnaden beräknas som en skälig avkastningsränta på bostadens marknadsvärde utan koppling till bostadsägarens faktiska räntekostnader. har funnit att hyran anses påtagligt högre än kostnaderna för bostaden om hyran överstiger kostnaderna eller mer (RH 2017:34). gäller för obestämd tid om parterna inte avtalar om en bestämd hyrestid. Någon möjlighet för hyresgästen att framtvinga en förlängning av hyresavtalet finns inte, inte heller vid långvariga hyresförhållanden. I de fall en person hyr ut flera bostäder gäller hyreslagen fr.o.m. den andra upplåtelsen, vilket innebär att andra bestämmelser om bl.a. hyressättning och hyresgästens besittningsskydd blir tillämpliga. Lagen syftar till att stimulera privatpersoner att hyra ut bostäder som de inte behöver, vilket ska förbättra utbudet och mångfalden på bostadsmarknaden. Närmare om uthyrning av bostadsrättslägenheter En bostadsrättshavare får upplåta sin lägenhet i andra hand till någon annan för självständigt brukande endast om styrelsen ger sitt samtycke. Om styrelsen vägrar ge sitt samtycke till en andrahandsupplåtelse får bostadsrättshavaren ändå upplåta sin lägenhet i andra hand om hyresnämnden lämnar tillstånd till upplåtelsen. Tillstånd ska lämnas om bostadsrättshavaren har skäl för upplåtelsen och föreningen inte har någon befogad anledning att vägra samtycke. Tillståndet ska begränsas till (7 kap. 10 och 11 §§ bostadsrättslagen [1991:614]). I fråga om en bostadslägenhet som innehas av en juridisk person krävs det för tillstånd endast att föreningen inte har någon befogad anledning att vägra samtycke. Tillståndet kan begränsas till . krävdes att bostadsrättshavaren hade ”beaktansvärda skäl” för upplåtelsen. infördes en lagändring som innebar att bedömningen av en bostadsrättshavares skäl för att upplåta lägenheten i andra hand blev mer generös än tidigare, t.ex. när det gäller att erbjuda en närstående en bostad och när bostadsrätten är svårsåld på grund av rådande marknadsförutsättningar. Ett större utrymme för bostadsrättshavare att upplåta i andra hand avsågs bidra till att de befintliga bostäderna skulle komma till användning i större utsträckning. Någon ändring av hur man bör se på föreningens anledning att motsätta sig upplåtelsen för att skydda föreningens intressen infördes inte i samband med den nya regleringen 2014, men det ansågs att det låg i sakens natur att föreningens intresse kan få betydelse i fler situationer när det som utgångspunkt krävs mindre vägande skäl från bostadsrättshavaren. I lagstiftningsärendet uppmärksammades också att tidsfaktorn kan få särskild betydelse i mindre föreningar. En upplåtelse riskerar i sådana föreningar att leda till att andra bostadsrättshavare under den tiden inte har möjlighet att hyra ut sin lägenhet (prop. 2013/14:142, bet. 2013/14:CU29, rskr. 2013/14:236). Utgångspunkten för den nya regleringen är att bostadsrättshavaren ska ha större frihet att välja hur lägenheten ska disponeras . När bostadsrättshavaren vill hyra ut lägenheten för att bo någon annanstans bör de åberopade skälen utan vidare kunna godtas, så länge de innefattar ett rimligt behov av att behålla lägenheten. Det kan t.ex. handla om studier eller anställning på annan ort, vistelse utomlands eller på annan ort i landet eller vård av anhörig. När det för upplåtelsen står klart att bostadsrättshavaren inte avser att använda lägenheten mer bör bostadsrättshavarens skäl normalt väga lättare. Rent spekulativa förvärv eller innehav av bostadsrättslägenheter ska inte gynnas av regelverket om upplåtelse av lägenheter i andra hand. Enbart en vilja att tillgodogöra sig en hyra för lägenheten ska därför inte kunna motivera en upplåtelse. En annan utgångspunkt vid tillståndsgivningen är att bostadsrättshavarens skäl för upplåtelsen ska anses väga lättare ju går. ska väga bostadsrättshavarens skäl mot hänsynen till föreningens intressen, bl.a. vad gäller möjligheterna att förvalta dess egendom och i övrigt sköta dess angelägenheter. Närmare om uthyrning av ägarlägenheter Regeringen delade i sin proposition om ägarlägenheter ägarlägenhetsutrednings bedömning att hyreslagens särbestämmelser om uthyrning av en- eller tvåfamiljshus bör gälla även för uthyrning av ägarlägenheter (prop. 2008/09:91). Alla de bestämmelser som gäller för annan jämförbar uthyrning är därför tillämpliga på uthyrning av ägarlägenheter. Detta innebär bl.a. att den s.k. bruksvärdesregeln i 55 § hyreslagen (se avsnittet Det grundläggande hyressättningssystemet) är tillämplig också vid bestämmandet av hyrans storlek i dessa situationer. Under de förutsättningar som anges i privatuthyrningslagen kan dock avsteg göras från hyreslagens bestämmelse om bruksvärdeshyra när en ägarlägenhet hyrs ut. överlämnade till regeringen sin , utbud och institutioner (rapport 2015:39). Rapporten redovisar en uppföljning av lagen om uthyrning av egen bostad. har vidare i rapporten att följa utvecklingen på andrahandsmarknaden (rapport 2018:29) till regeringen redovisat sitt uppdrag att följa upp utvecklingen på andrahandsmarknaden avseende bl.a. marknadens omfattning och hyresnivåer. Resultatet skulle analyseras och ställas i relation till kvinnors och mäns disponibla inkomster och utvecklingen på övriga bostadsmarknaden. I rapporten konstaterar bl.a. att omfattningen av marknaden för andrahandsuthyrning är svår att uppskatta då det inte finns någon heltäckande statistik, och att de uppskattningar som har gjorts präglas av stor osäkerhet. En rimlig uppskattning av omfattningen torde ligga över 200 000 uthyrningar . Antalet hushåll som bor i andra hand är lägre och torde ligga runt 150 000 hushåll. redogör vidare för att det finns regionala skillnader vad gäller hyresnivån och att hyrorna på andrahandsmarknaden ökat kraftigt jämfört med hyrorna på förstahandsmarknaden, särskilt . Hyrorna på andrahandsmarknaden har enligt ökat i en betydligt snabbare takt än de disponibla inkomsterna och hyresnivåerna i hyresbostadsbeståndet. har i betänkandet Stärkt ställning för hyresgäster (2017:33) bl.a. utrett frågor om privatpersoners uthyrning av bostäder och bedömt hur en lämplig avvägning mellan parternas intressen bör göras när privatpersoner hyr ut bostäder. I detta ingick att överväga om hyresgästernas ställning bör stärkas. Utredningen har identifierat vissa problem i fråga om privatpersoners uthyrning av bostäder, bl.a. att det dubbla regelverket på området ibland gör det svårt för de inblandade att se vilket regelverk som är tillämpligt på vissa hyresavtal – privatuthyrningslagen eller hyreslagen. Utredningen föreslår att privatuthyrningslagen upphävs och att särbestämmelsen om hyressättning behålls oförändrad men förs in i hyreslagen. Vidare föreslås att fysiska personer ges möjlighet att hyra ut upp till två ägda bostäder till en kostnadsbaserad hyra och att hyresgästen ges möjlighet att vid all privatuthyrning begära återbetalning av hyra för den del som överstigit ett belopp fastställt av hyresnämnden. Återbetalningen föreslås få avse högst före dagen för ansökan hos hyresnämnden. Förslagen bedöms enligt utredningen vara positiva både mot hyresgäster och mot hyresvärdar som hyr ut privata bostäder i andra hand. Det blir en samlad lagstiftning att förhålla sig till. Reglerna blir marginellt mer generösa för privathyresvärden, i det att man får en möjlighet att välja hyressättningsmodell samt att hyra ut ytterligare en lägenhet med den generösare hyressättningen. Dessutom förlängs hyresgästens uppsägningstid . Men reglerna blir också tryggare för hyresgästen eftersom det blir möjligt att vända sig till hyresnämnden om hyran varit för hög och kunna få ersättning retroaktiv hyra. Även besittningsskyddet påverkas och infaller efter en uthyrningstid som är längre än . Det är dock fritt för parterna att avtala bort ett besittningsskydd. Betänkandet bereds inom . Utskottet har behandlat och avstyrkt liknande motionsyrkanden om andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m. hänvisade utskottet till det pågående arbetet med beredningen av betänkande (bet. 2018/19:CU8). Utskottet konstaterar att har identifierat vissa problem i fråga om privatpersoners uthyrning av bostäder. Exempelvis medför det dubbla regelverket på området att det kan vara svårt för parterna att avgöra om det är hyreslagen eller privatuthyrningslagen som ska tillämpas på hyresavtalet. har lämnat flera förslag, bl.a. att privatuthyrningslagen ska upphävas som särbestämmelsen om hyressättning tas in i hyreslagen och att hyresgästen ska få möjlighet att vända sig till begära återbetalning av hyra. Utredningens betänkande bereds inom . Utskottet anser fortfarande att det inte finns skäl att föregripa det pågående arbetet genom att föreslå något tillkännagivande i de frågor som aktualiseras genom motionsförslagen. Mot denna bakgrund bör motionsyrkandena avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa en definition av begreppet studentbostad i hyreslagen och att möjliggöra nya former av hyreskontrakt för studenter. Utskottet anser inte att det finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av förslagen. Jämför reservation 8 (KD, L). I kommittémotion 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att bygga bort studentbostadsbristen genom att möjliggöra nya former av hyreskontrakt. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:3408 yrkande 35 ett tillkännagivande om att det ska införas en definition av studentbostäder i hyreslagen. Enligt motionärerna skulle en definition undanröja tydliga problem på bostadsmarknaden och öppna för specialregler som skulle ge en bättre funktion på studentbostadsmarknaden. Begreppet studentbostad eller studentlägenhet återfinns inte i hyreslagen, och därmed finns inte heller några särskilda bestämmelser om uthyrningen av sådana bostäder. I byggregler[1] finns en definition av begreppet studentbostad med innebörden att det är bostäder avsedda för studerande vid universitet eller högskola. För studentbostäder gäller vissa lättnader i byggreglerna. Enligt branschorganisationen är studentbostaden en hyresbostad som är till för studenter vid studiemedelsberättigande eftergymnasial utbildning, där besittningsrätten är begränsad och kopplad till studierna. behandlade och avstyrkte utskottet i betänkande 2019/20:CU9 ett likadant motionsyrkande om att införa en definition av begreppet studentbostad i hyreslagen. Utskottet ansåg inte att det fanns något behov av en definition av begreppet studentbostad i hyreslagen. Utskottet konstaterar att det inte finns några bestämmelser i hyreslagen som gäller specifikt för studentbostäder. Utskottet anser därför fortfarande att det inte finns något behov av en definition av begreppet studentbostad i hyreslagen. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslaget om att införa nya former av hyreskontrakt för studenter. Mot denna bakgrund bör motionsyrkandena avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa offentlig hyresstatistik och hyresrättsregister. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 9 (M, C, KD, L). I kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 53 begärs ett tillkännagivande om att den offentliga hyresstatistiken ska förbättras. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3102 yrkande 40 ett tillkännagivande om att ska få i uppdrag att tillhandahålla tillförlitlig statistik om marknaden för privatuthyrning. och (båda SD) föreslår i motion 2020/21:3452 att det ska upprättas ett nationellt register för hyresrätter (yrkande 1) och ett register med hyresstatistik (yrkande 2). har i rapporten för en fördjupad hyresstatistik (rapport 2013:36) för regeringen redovisat sitt uppdrag att undersöka förutsättningarna för en fördjupad hyresstatistik när det gäller såväl förstahandshyror som hyror för privatbostäder som helt eller delvis hyrs av enskilda som inte är näringsidkare. I rapporten anför sammanfattningsvis att hyresstatistiken ur ett konsumentperspektiv blir betydelsefull först när uppgifterna om hyresnivå kopplas till lägenhetens standard. Därför bör hyresstatistiken innehålla såväl uppgifter om hyran som relevanta jämförbara bruksvärdesfaktorer. Konsumenten behöver veta vad som ingår i hyran och vilka värden hyran representerar. Bostädernas egenskaper behöver normeras eller standardiseras så att det blir meningsfullt att jämföra lägenheternas hyresnivåer. Först då blir det intressant för konsumenten att jämföra olika hyresobjekt. En hyresstatistik som ger ökad pristransparens och förbättrad information som är av betydelse såväl för marknadsaktörerna som för befintliga och blivande hyresgäster leder naturligtvis till en högre kostnad än en statistik vars syfte begränsas till att enbart redovisa hyresnivåer. I fråga om förstahandshyror i hyresrätt innehåller rapporten nedanstående förslag och slutsatser. Rapporten innehåller också förslag och slutsatser i fråga om hyror i privatbostäder. – Det bör utredas i vilken utsträckning bostadssökande saknar betydelsefull konsumentinformation. – Hyresstatistiken kan avgränsas till att redovisa enbart hyresnivåer eller breddas till att bättre svara mot de bostadssökandes informationsbehov ur ett konsumentperspektiv. – Ur ett konsumentperspektiv blir hyresstatistiken mer betydelsefull när uppgifter om hyresnivån kopplas till lägenhetens standard, vilket möjliggör en meningsfull jämförelse av olika lägenheter eller lägenhetstyper med varandra. – Lägenhets- och boendespecifika egenskaper behöver normeras eller standardiseras för att det ska bli möjligt för de bostadssökande att jämföra olika lägenheter. Antalet redovisade bruksvärdesfaktorer bör begränsas så att informationen blir hanterbar. – En förbättrad statistik med god konsumentinformation är en komplex fråga eftersom det handlar om vilka bruksvärdesfaktorer som ska ingå och värdet av respektive bruksvärdesfaktor. Dessa frågor hanteras inom ramen för det kollektiva förhandlingssystemet av bostadsmarknadens parter. Det pågår i många kommuner ett utvecklingsarbete kring systematisk hyressättning. – Regeringen bör överväga att involvera hyresmarknadens parter i att undersöka behovet av en konsumentinriktad hyresstatistik liksom förutsättningarna och möjligheten att använda parternas regionala databaser.