bet · H801CU13 · 2021-04-23 00:00:00 — är det vanligt att detaljplaner anpassas till ett pågående projekt, och denna typ av detaljplan innehåller ofta så detaljerade planbestämmelser att planen riskerar att bli oanvändbar om projektet förändras. Eftersom detaljplaner gäller även efter att genomförandetiden gått ut – tills de ersätts, ändras eller upphävs – bör de inte innehålla för detaljerade och projektanpassade planbestämmelser. Mot denna bakgrund finns det ett behov av en bred översyn av regelverket för bostadsbyggande i syfte att skapa snabbare beslutsprocesser, öka flexibiliteten och minska produktionskostnaderna. En viktig aspekt att titta på är hur det går att stävja utvecklingen av alltmer detaljerade detaljplaner. Som ett led i denna översyn föreslår vi också att benämningen detaljplan ersätts med byggplan, eftersom detta enligt vår mening skulle tydliggöra syftet med planen. Kommunerna har stora möjligheter att påverka utbudet av byggbar mark och därigenom markpriserna. Kommunerna kan i de fall då de äger mark styra utbudet genom att anvisa mer eller mindre mark. Dessutom kan kommunerna alltid påverka byggandet genom att detaljplanelägga mer eller mindre mark. Det är viktigt att mark säljs till marknadspris. Kommunerna bör inte hindra bostadsbyggande genom att underlåta att sälja mark men bör också hantera invånarnas gemensamma resurser med respekt. Dessutom är det väldigt viktigt att tillräckligt med planer initieras och att resurserna för att möjliggöra detta avsätts. Vi föreslår därför att en utredning tillsätts för att undersöka hur det kan säkerställas att kommuner har tillräckligt mycket attraktiv mark detaljplanelagd. Regeringen bör vidta de åtgärder som krävs och återkomma med nödvändiga förslag till lagändringar i de avseenden vi förespråkar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reglering med detaljplan, punkt 7 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 34 och 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1060 av (M) yrkande 1, 2020/21:1068 av (M), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 27, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 28 samt 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 36. Vi anser att detaljplaner inte i onödan bör försvåra förändringar inom ett befintligt detaljplanelagt område. Byggnader som har byggts enligt tidigare gällande detaljplaner ska inte kunna klassas som planstridiga även om regelverket eller detaljplanen ändras efter uppförandet. Det är regeringens uppgift att vidta nödvändiga åtgärder i detta avseende. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reglering med detaljplan, punkt 7 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:1060 av (M) yrkande 1, 2020/21:1068 av (M), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 27, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 28, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 34. Kommunerna har en viktig roll när det gäller att öka bostadsbyggandet, men deras nuvarande markpolitiska verktyg räcker inte till för att nå ett högt bostadsbyggande. Dagens bostadsbrist driver upp priserna på mark, vilket har fått till följd att byggherrar – som har fått tillgång till planlagd mark av kommunen i syfte att bygga på den – låter bli att bygga eftersom de förväntar sig fortsatt stigande markpriser och högre avkastning på sin investering längre fram. Att hålla på mark på det här sättet innebär att byggbar mark inte bebyggs trots att det finns ett stort behov. Denna ordning är inte acceptabel och problemet behöver åtgärdas. betänkande Ett snabbare bostadsbyggande (SOU 2018:67) innehåller ett antal konkreta förslag som syftar till att kommunerna i högre utsträckning ska kunna säkerställa att byggrätter tas i anspråk utan onödigt dröjsmål. Betänkandet har remitterats, men regeringen har inte återkommit med några förslag till . Jag anser att utredningens förslag bör genomföras i syfte att ge kommunerna fler verktyg för att kunna öka byggtakten. Det är regeringens uppgift att utarbeta dessa lagförslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reglering med detaljplan, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1060 av (M) yrkande 1, 2020/21:1068 av (M), 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 27, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 28 samt 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 34. I samband med att en kommun vill rusta upp eller uppgradera en gata eller allmän plats finns möjligheten att efter samråd med villaägare vars tomter angränsar till gatan belasta dessa med kostnaderna för upprustningen. Kostnaderna i dessa fall kan bli väldigt höga. I många fall undviker kommuner att belasta enskilda eller väljer att minimera kostnaderna, genom att exempelvis inte asfaltera vägar med låg trafikbelastning. kan det finnas situationer när det är försvarbart att fastighetsägare får stå för hela eller delar av gatukostnaderna, exempelvis i samband med nya exploateringar när sambandet mellan kostnaden och den nytta fastighetsägaren får av vägen är tydlig. I flera kommuner har det dock etablerats en praxis där enskilda återkommande belastas med gatukostnader som får mycket stora konsekvenser för privatekonomin. Jag anser att reglerna för gatukostnadsersättning behöver ändras så att betalningsskyldighet inte infaller förrän bygglov har beviljats för kommande byggrätter. Det bör även införas en möjlighet för enskilda att få en tioårig betalningsplan för gatukostnader. Det är regeringens uppgift att ta fram och återkomma med nödvändiga förslag till ändringar i PBL. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionplanering, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 40, 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 9 och 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 5. För att staten, regionerna och kommunerna gemensamt ska kunna planera för bostadsbyggande, infrastruktur och kollektivtrafik behövs en regional planering. Regionen kan bidra med kompetens som framför allt mindre kommuner, varifrån arbetspendling sker, har behov av. Regional planering ska nu ske i och län. I propositionen En ny regional planering (prop. 2017/18:266) tar regeringen upp att regional planering ska införas i ytterligare län när behov av och förutsättningar för sådan planering finns. Det är enligt vår mening uppenbart att det behövs enhetliga regler om regional planering i hela landet. Vi anser därför att regeringen bör verka för att utvidga lagstiftningen om regional planering till att gälla i hela landet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionplanering, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 9 och 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 40 och 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 5. En ökad regional samordning i planarbetet syftar till att peka ut de grunddrag för användningen av mark- och vattenområden och de riktlinjer för lokaliseringen av bebyggelse och byggnadsverk som har betydelse för länet. Regional fysisk planering ska ske i och län. Regionerna ansvarar för denna planering och för samordningen i de fall då den fysiska miljön i två eller flera kommuner berörs. Jag anser att arbetet i de båda regionerna bör utvärderas och att regional fysisk planering ska tillämpas i andra län och kommunalförbund. Det får bli regeringens uppgift att vidta nödvändiga åtgärder. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionplanering, punkt 8 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 40 och 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 5. Att ha ett regionalt perspektiv i planeringen är i många delar av landet av yttersta vikt för att skapa balans i bostadsbyggandet. En regions näringslivsutveckling och infrastruktur hänger ofta ihop, och i takt med att arbetsmarknadsregioner utökas och kommunikationer förbättras följer inte heller bostadsmarknaden nödvändigtvis kommungränserna. Det är inte bara i storstadsregionerna som det kan vara viktigt att ta hänsyn till ett mellankommunalt eller regionalt perspektiv i bostadsförsörjningen, utan detta behov kan även finnas i kommuner med vikande befolkningsunderlag. Trots detta har ett mycket decentraliserat planeringssystem som bygger på kommunernas självstyre. Jag är positiv till de lagändringar som genomfördes genom propositionen En ny regional planering (prop. 2017/18:266). Redan då framhöll dock mitt parti att den regionala planeringen bör ges större möjligheter att påverka kommunernas bostadsbyggande och att regional fysisk planering bör införas i fler län än och län. Bostadsförsörjningen är en regional fråga, och alla kommuner i ett län måste bidra till att bygga bort bostadsbristen. För att få fler kommuner att ta sitt ansvar för bostadsförsörjningen krävs enligt min mening en tydligare statlig och regional styrning. Jag anser därför att det behövs en regional fysisk planeringsnivå som har en mer styrande och bindande påverkan på den kommunala planläggningen. Den regionala nivån bör kunna styra hur många bostäder varje kommun ska uppföra, antingen själv eller genom en annan markägare eller bostadsexploatör. Mot denna bakgrund föreslår jag att regional fysisk planering införs i fler län än och län. Det är regeringens uppgift att vidta de åtgärder som krävs. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Krav vid ny- eller ombyggnation av bostäder, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2020/21:1147 av (M), 2020/21:1295 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1298 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1344 av (M), 2020/21:2724 av (MP) yrkande 4, 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 6, 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkandena 27–29. Av Statskontorets rapport för att öka uthyrningen av privatbostäder (2017:11) framgår att många personer väljer att inte hyra ut en del av bostaden för att den i så fall skulle behöva anpassas och göras mer lämplig för uthyrning. En sådan anpassning kan kräva en relativt stor arbetsinsats, och kostnaderna för att bygga om kan bli stora som regelverket för att renovera är komplicerat, vilket gör det svårt att bedöma vad som är genomförbart. Vi anser därför att plan- och bygglagstiftningen bör ses över i syfte att underlätta anpassning av privatbostäder för uthyrning, men också för att stimulera nyproduktion av bostäder med uthyrningsdel. Översynen bör bl.a. inriktas på att det inte ska krävas att uthyrningsdelen utgör en egen brandcell. Det är regeringens uppgift att vidta nödvändiga åtgärder och återkomma till med lagförslag i denna fråga. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Krav vid ny- eller ombyggnation av bostäder, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 6 samt 2020/21:1147 av (M), 2020/21:1295 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1298 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1344 av (M), 2020/21:2724 av (MP) yrkande 4, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 43, 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkandena 27–29. För att råda bot på bostadsbristen och öka antalet tillgängliga bostäder behövs ett fortsatt arbete med att undanröja hindren för nybyggnation. byggregler presenterade sina slutsatser i slutbetänkandet Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68). Kommittén har lämnat en lång rad förslag som på olika sätt kan underlätta byggandet. Utredningen har i stora delar mottagits positivt och jag anser att det är viktigt att regeringen, med beaktande av de remissvar som kommit in, aktivt arbetar vidare med förslagen och återkommer till med lagförslag på nödvändiga reformer. För att skapa ytterligare förenklingar och effektiviseringar av byggandet är det viktigt att det finns utrymme för innovationer. Jag anser därför att det bör finnas möjlighet att på vissa platser, eller i samband med exempelvis bomässor eller liknande, peka ut innovationsytor där avsteg från gällande byggregler tillåts. Detta kan skapa fler möjligheter för bostadsbolag, byggare och arkitekter att tänka nytt och pröva nya lösningar. De lösningar som presenteras måste också vara tillåtna att bo i så att bostäder kan prövas fullt ut för att avgöra om de möter verkliga behov. Det är regeringens uppgift att vidta nödvändiga åtgärder för att tillgodose förslaget. Vi behöver en mer effektiv vattenförbrukning. Ett sätt att synliggöra vattenförbrukningen är att i större grad mäta varje hushålls förbrukning, likt hur elförbrukning mäts . Detta sker redan på många platser, vilket är väldigt positivt. kan det vara tekniskt komplicerat eller orimligt dyrt att installera individuell mätning i redan befintliga byggnader. Därför vill jag att det ska införas ett krav på individuell mätning för de som utnyttjar allmänna vattentjänster i all nybyggnation och vid större renoveringar av flerfamiljshus. Det är regeringens uppgift att utreda och återkomma med nödvändiga lagförslag för att införa ett sådant krav. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Krav vid ny- eller ombyggnation av bostäder, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2020/21:1147 av (M), 2020/21:1295 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1298 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1344 av (M), 2020/21:2724 av (MP) yrkande 4, 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 6, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 43, 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkandena 27–29. Trädgårdsstäder var ett koncept som växte fram i städer för att bekämpa den svåra bostadsbrist som rådde . Jag anser att framväxten av nya trädgårdsstäder behöver främjas. En satsning på nya områden, präglade av en egnahemstanke, kräver flera åtgärder. En åtgärd är att utreda om staten genom kan upphandla delar av det tänkta beståndet av småhustillverkare och erbjuda småhus till ett fast pris. Det bör också ställas enklare utformningskrav på nämnda småhus så att priserna kan hållas låga. Det är regeringens uppgift att tillsätta en sådan utredning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Krav vid ny- eller ombyggnation av bostäder, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3245 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkandena 27–29, 2020/21:1147 av (M) och 2020/21:1295 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1298 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:1344 av (M), 2020/21:2724 av (MP) yrkande 4, 2020/21:2920 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 6, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 25. Enligt min mening är det mest effektiva sättet att få fram fler bostäder till rimliga priser att förändra regelverket så att det blir möjligt att bygga bostäder billigare. Jag anser därför att det finns anledning att genomföra ytterligare förenklingar av bl.a. bostäders utformningskrav så att både produktionen och processerna blir effektivare och kostnadseffektivare. Jag vill att regeringen utreder om det är möjligt att införa ett typgodkännande av hus. Genom att pröva om vissa hustyper kan förhandsgodkännas genom ett typgodkännande kan byggkostnaderna pressas ned på ett effektivt sätt. Det kan även få positiva effekter för handläggningen av bygglovsärenden genom att bidra till kortare handläggningstider. Det behövs även regelförenklingar som gör det möjligt att i större utsträckning bygga s.k. mikrobostäder, dvs. mycket små bostäder med kompakt planlösning. Dessutom bör utformningskraven ändras så att det är nödvändigt att bygga sådana bostäder med förrådsutrymmen. Det är upp till regeringen att överväga och återkomma med nödvändiga lagförslag. Jag anser vidare att byggreglerna behöver skärpas vad gäller laddinfrastruktur vid ny- och ombyggnation. De nuvarande kraven på laddinfrastruktur i plan- och bygglagstiftningen är ett resultat av att valde att göra en minimiimplementering av kraven i EU:s energiprestandadirektiv. bör dock ha betydligt högre ambitioner vad gäller elektrifieringen av transportsektorn. Enligt min mening bör byggreglerna ändras i följande avseenden. – Vid ny- och ombyggnation av byggnader som inte är bostäder och som har fler än tio parkeringsplatser (i eller intill byggnaden) bör det ställas krav på att av parkeringsplatserna ska ha laddningspunkter. Om parkeringsplatserna är avsedda för parkering längre än , t.ex. vid arbetsplatser, ska samtliga platser antingen vara försedda med laddningspunkter eller vara förberedda med ledningsinfrastruktur. – Vid ny- eller ombyggnation av flerbostadshus bör det ställas krav på att ledningsinfrastruktur ska installeras vid varje parkeringsplats för att i ett senare skede möjliggöra installation av laddningspunkter. – bör det ställas krav på ett lägsta antal laddningspunkter för alla byggnader som inte är avsedda som bostäder och som har fler än 20 parkeringsplatser. För parkeringsplatser avsedda för parkering längre än ska kravet vara att av platserna ska vara försedda med laddningspunkter. – Byggnader huvudsakligen avsedda för parkering, t.ex. parkeringshus, ska omfattas av de tre kraven ovan även om de inte är uppvärmda. Det är regeringens uppgift att vidta nödvändiga åtgärder för att skärpa byggreglerna i fråga om laddinfrastruktur. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 5, 32, 33 och 35. För mig och mitt parti är det en självklarhet att ska vara världsledande när det gäller klimatsmart byggande. Som ett led i detta arbete måste avfallet från byggnation, rivning och anläggning – dvs. metaller, glas, plast och trä – tas om hand på ett bättre sätt. Det finns en omfattande handel med begagnat byggmaterial och olika komponenter. bör återvunnet material som inte håller en hög kvalitet inte återanvändas. Jag anser därför att det behöver vidtas åtgärder för att öka kunskapen om återbruk och återvinning av material. Det behöver också utvecklas byggmetoder och konstruktioner som underlättar återvinning. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för att tillgodose detta förslag. Energideklarationer för byggnader har visat sig skapa en oproportionerlig administrativ börda i förhållande till det mervärde som de förväntades generera. Jag vill därför att regeringen ger i uppdrag att utvärdera hur energideklarationerna kan utformas för att göra bättre nytta, bidra till verklig energieffektivisering och skapa ett mervärde för fastighetsägaren. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Radonmätning, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 37. I delar av landet är radon ett problem när det gäller att skapa hälsosamma boendemiljöer. Jag anser att det är positivt att bidraget för radonsanering återinförts. Det är dock även viktigt att radonhalter kontrolleras i samband med renoveringar, i synnerhet i områden med mycket radon. Detta skulle exempelvis kunna ske i samband med obligatorisk ventilationskontroll. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Studentbostäder, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 19. Byggnormerna behöver förenklas för att möjliggöra nya byggnader med lägre produktionskostnad. En anledning till de höga kostnaderna i nyproduktion är den befintliga hissnormen. Vi anser därför att hissnormen behöver avskaffas för studentbostäder. Ett avskaffande av hissnormen skulle medföra lägre priser för nyproduktion av studentbostäder, vilket i sin tur ökar incitamenten att bygga fler sådana bostäder som hyrorna kan sänkas. Detta är nödvändigt för studenternas ekonomiska möjlighet att efterfråga en studentbostad och för att öka utbudet av studentbostäder. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och återkomma till . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Frågor om buller och andra störningar, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 21, 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 11, 2020/21:1237 av (M) yrkandena 1 och 3–5, 2020/21:1294 av (M) och 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2020/21:414 av (C), 2020/21:1237 av (M) yrkandena 2 och 6, 2020/21:1287 av (M), 2020/21:1948 av Boriana (M), 2020/21:2889 av och (båda SD) yrkande 4, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 41, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 28, 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2020/21:3629 av (M). Regelverket för buller är både omfattande och komplicerat. Vi anser att detaljstyrningen har gått för långt och att regelverket i alltför stor utsträckning hindrar bostadsbyggandet. Bullernivåer mäts på utsidan av fasaden, trots att såväl isolering som ventilation möjliggör en god inomhusmiljö när fönstren är stängda.