bet · H801UU10 · 2021-07-02 00:00:00 — Utskottet har vid en genomgång och beredning noterat att de motioner som finns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott dessa motioner. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2020/21:115 om EU – Verksamheten i Europeiska unionen till handlingarna. Yttranden från andra utskott och välkomnar regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen 2020, som utskottet anser är ett viktigt instrument för att följa verksamheten inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. I yttrandet ges vidare en utförlig beskrivning av de frågor som faller inom finansutskottet beredningsområde och som väl belyser den vikt som fästs inom EU vid frågor om fördjupning av den ekonomiska och monetära unionen, ekonomiskpolitisk samordning, finansiell stabilitet och fri rörlighet för kapital och finansiella tjänster på den inre marknaden. anser att regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen är ett viktigt underlag för att ska kunna följa utvecklingen inom EU, och att regeringen har lämnat en god redogörelse för de ärenden som berör socialutskottets beredningsområde. ser positivt på att regeringen redogör för EU:s ärenden om covid-19-pandemin inom arbetet med hälsofrågor i ett särskilt avsnitt (skrivelsens avsnitt 34.7). uttrycker sin uppskattning över regeringens skrivelse, som nämnden anser ger en bra översikt över verksamheten i EU . I yttrandet beskrivs en rad frågor som har varit av särskilt intresse i verksamhet det gångna året och som återspeglar att nämndens verksamhetsfält täcker regeringens inriktning och ståndpunkt i alla de frågor som rådet och hanterar. Utskottet delar de yttrande utskottens och uppskattning av regeringens skrivelse. Som utskottet tidigare framfört i betänkande 2015/16:UU10 utgör skrivelsen ett värdefullt instrument för att ska kunna följa utvecklingen inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Skrivelsen fyller en viktig funktion i kontrollmakt, som komplement till den löpande informationen till genom regeringens skriftliga återrapporter från rådsmöten och informella ministermöten liksom statsministerns information i kammare efter EU-toppmöten. Skrivelsen har enligt utskottet också ett stort värde för den offentliga debatten och för möjligheterna att i efterhand följa hur olika frågor har behandlats inom EU. Utskottet uppmärksammar att det nu finns en lång serie av redogörelser för verksamheten i EU som sammantagna bildar en översiktlig dokumentation av EU-medlemskap. Utskottet utgår från att regeringen även i fortsättningen strävar efter att upprätthålla balansen mellan fullödighet och tillgänglighet vid utformningen av skrivelsen så att den lever upp till de olika ändamål som utskottet pekat på ovan. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. EU:s övergripande utveckling, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del och 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 i denna del, 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 31 och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. förmåga att värna svenska intressen och värderingar i en föränderlig värld är avgörande för vårt lands välstånd och säkerhet. I av nya mångfasetterade och komplexa utmaningar blir det än viktigare att det svenska engagemanget för utveckling, samarbete och säkerhet, såväl i vårt närområde som globalt, präglas av en sammanhållen linje där handels-, utrikes-, säkerhets-, bistånds- och försvarsvarspolitiken hänger samman. Den pandemi som har drabbat de flesta samhällen i världen tydliggör hur påverkas av utvecklingen i vår omvärld. Betydelsen av beredskap här hemma såväl som förmågan till samarbete med andra länder blir särskilt påtaglig. Som en del av den fria världen blir och förmåga att driva ett aktivt engagemang i EU-samarbetet av särskild vikt. Samarbetet mellan EU:s medlemsstater har ställts inför hårda prövningar under coronakrisen, som har inneburit stängda gränser och sociala och ekonomiska utmaningar. har EU:s förmåga att säkerställa den inre marknadens funktionssätt och att upprätthålla fria varuflöden under krisen varit avgörande för svensk handel med omvärlden. Handeln med omvärlden utgör grunden för välstånd. Svensk utrikespolitik ska således alltid värna marknadsekonomin, äganderätten och det regelbaserade handelssystemet. En aktiv frihandelsagenda, som värnar svenska säkerhetsintressen, utgör en viktig grund för vårt lands engagemang i EU. Den inre marknaden är en ovärderlig tillgång i en alltmer oförutsägbar värld. Vi vill vidare understryka att rättsstatsprincipen är en central del av EU-samarbetets värden, identitet och funktion. Detta inbegriper bl.a. att yttrandefrihet och fria medier ska värnas, liksom att korruption ska bekämpas på ett resolut sätt. I ett tryggt ska det vara en självklarhet att alla människors fri- och rättigheter respekteras. Alla medlemsstater har genom sitt EU-medlemskap förbundit sig att leva upp till bestämmelser, vilka inkluderar respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. EU-samarbetet förutsätter ömsesidig respekt och ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna, bl.a. för att medlemsstaterna delar lagstiftning och har ett långtgående samarbete på t.ex. det brottsbekämpande området. Det handlar även om att svenska medborgare och företag ska kunna räkna med att grundläggande fri- och rättigheter kan tillgodoses i hela EU. Medlemsstater med regeringar som försöker urholka demokratin och rättsstaten ska mötas av tydliga konsekvenser, antingen genom rättsliga påföljder, suspenderad rösträtt i ministerrådet eller genom att EU-medel inte betalas ut. ska fortsätta att fullt ut stödja de pågående s.k. artikel 7-förfarandena som kan leda till att rösträtten i EU dras in för de aktuella länderna om inte situationen förändras till det bättre. EU är ett samarbete för demokratier. ska vara en tydlig och stark röst för att rättsstatens principer respekteras i hela EU. Det är avgörande för att stärka säkerheten och undvika allvarliga konflikter på den europeiska kontinenten och även i omvärlden, eftersom EU i utrikespolitiken på ett trovärdigt sätt måste kunna driva på för mänskliga fri- och rättigheter. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s övergripande utveckling, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 i denna del och 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del, 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 31 och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. präglades av covid-19-pandemin, och till följd av detta har EU tillskansat sig mer makt och ekonomiska medel. Vi är kritiska mot överenskommelsen om den fleråriga budgetramen och återhämtningsfonden i flera avseenden och vi anser att EU nu håller på att utvecklas till en skuldunion och en skatteunion för att kunna finansiera alltmer skenande utgifter till följd av utträde ur unionen och EU:s ambition att bekosta medlemsstaternas återhämtning. Pandemin har inte bara satt medlemsstaternas ekonomier på prov. Den har även utmanat kärnan i det europeiska samarbetet, dvs. handeln och den fria rörligheten. I början av pandemin införde flera medlemsstater förbud mot export av skyddsutrustning, även inom EU, och den fria rörligheten begränsades genom ett temporärt inreseförbud. Vidare har EU:s gemensamma upphandling av vacciner mot covid-19 misslyckats. Leveranser har brustit och medlemsstaterna som inte hade egna avtal har då inte kunnat uppnå tillräcklig kapacitet och vidd i vaccinationen av sina medborgare. Vid sidan av detta ser vi att det nationella självbestämmandet är på väg att minskas ytterligare på en rad politiska områden genom olika lagstiftningsförslag, där de som kommer att göra störst avtryck på framtid är förslaget om lagstadgade minimilöner och förslagen i den nya migrationspakten. För oss är det uppenbart att EU saknar nationalstatens sammanhållning, intressegemenskap och kraft för att på ett effektivt sätt lösa kriser. Det visar sig tydligt genom covid-19-pandemin och också genom de territoriella provokationerna från . Vi vill verka för ett reformerat EU med ett nytt där medlemsstaterna återfår självbestämmande och EU:s formella makt begränsas till det mest grundläggande. En förutsättning för att återbygga folkligt förtroende för unionen och den fria rörligheten är också att sätta medborgarnas trygghet högst på agendan, före andra politiska prioriteringar. EU:s utveckling ska nu diskuteras i konferensen om EU:s framtid, inom vilken kommissionen och regeringen lägger stor vikt vid medborgardialoger. Vi anser att konferensens upplägg är inkonsekvent. Man måste välja om konferensen ska baseras på medborgardialogerna eller på det som redan beslutats inom ramen för Europeiska rådets strategiska agenda. Att använda medborgardialoger för att skapa demokratisk förankring för en redan fastställd agenda anser vi kommer att leda till besvikelse och i värsta fall till att medborgarna slutar lyssna på unionens företrädare. Vi instämmer i problemformuleringen att unionen behöver stärka sitt demokratiska mandat och anser att en konferens om unionens framtid skulle kunna vara ett ändamålsenligt verktyg för detta. För oss är det emellertid uppenbart att lagförslag som grundas på medborgardialoger aldrig kan ha samma demokratiska legitimitet som lagförslag som grundas på förankring i de nationella parlamenten eller . Därför anser vi att en lämplig första åtgärd för att öka unionens demokratiska legitimitet vore att ge dessa församlingar en större initiativrätt. För att uppnå sitt syfte anser vi alltså att framtidskonferensen inte bör begränsas till den strategiska agendan och att fokus på det institutionella området bör inriktas på att återföra befogenheter till medlemsstaterna där de utövas så nära medborgarna som möjligt. Slutligen vill vi också understryka vikten av att behålla professionalism och motverka rent populistiska arbetsmetoder. Det är direkt olämpligt att försöka sprida unionens budskap genom sportevenemang och festivaler samt att låta unionens myndigheter producera utbildande information om politiska frågor. Detta anser vi att bör tillkännage för regeringen. EU:s övergripande utveckling, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3 samt 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 i denna del och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 31. Covid-19-pandemin präglade 2020 och den har påverkat EU i grunden, inte minst på grund av att den fria rörligheten och den inre marknaden inte kunde upprätthållas, vare sig för varor eller för personer. De stängda gränserna i pandemins inledning när det rådde global brist på skyddsutrustning har påverkat förtroendet för den inre marknaden. Det är allvarligt även om det har fungerat bättre under senare delen av pandemin. Den svaga viljan hos medlemsstaterna att därefter ha samma regler för gränspassage för människor har i praktiken också underminerat den fria rörligheten. Vi beklagar att pandemin har haft så stora effekter på den fria rörligheten inom EU. Vi hade önskat bättre samordning för att kunna hålla gränserna öppna på ett sätt som skulle undvika oproportionerliga risker för ökad smittspridning. Genom en förbättrad samordning och gemensamma krav för exempelvis in- och utresor i medlemsstaterna hade medlemsstaterna kunnat undvika de fragmenterade nationella regelverk som i stället uppstod och upprätthålla en högre grad av fri rörlighet. Här har regeringen olyckligtvis bidragit till de fragmenterade regelverken, vilket har försvårat för vanliga människor i deras vardag, inte minst för arbetspendlarna och för gränshandeln. Vi anser att bör arbeta för att EU återupprättar förtroendet för den fria rörligheten och den inre marknaden. I ljuset av pandemin ser vi också att vissa medlemsstater har gjort långtgående och obegränsade inskränkningar i de demokratiska beslutsprocesserna och i människors vardag. Detta är något som vi måste vara vaksamma på framöver. Åtgärder och inskränkningar kan vara motiverade under en pandemi men de behöver vara både tillfälliga och proportionerliga. Alla inskränkningar i människors fri- och rättigheter och demokratiska principer är emellertid inte kopplade till pandemin. Det är tyvärr en utveckling vi sett i och . Vi anser att EU måste göra mer för att se till att alla medlemsstater är demokratiska och rättssäkra. Det är inte acceptabelt att vissa medlemsstater kan få EU-medel när de bryter mot unionens gemensamma demokratiska principer. Detta är anledningen till att vi har varit drivande för att sätta ett demokratilås på EU:s budget. En överenskommelse om ett sådant demokratilås och en rättsstatsmekanism kopplad till EU-budgeten nåddes . Det innebär att EU nu kan hålla tillbaka utbetalningar av stöd till medlemsstater som inte lever upp till de grundläggande kraven om demokratiska principer och rättsstatlighet som är fastställda i fördragen. Vi anser att regeringen bör arbeta för att kommissionen nu också ska tillämpa detta demokratilås och denna rättsstatsmekanism. Den bedömning som ska ligga till grund för tillämpningen ska vara kommissionens årliga oberoende rapport om läget för demokratin och rättsstaten i varje EU-land. Detta anser vi att bör tillkännage för regeringen. EU:s övergripande utveckling, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 31 och 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 i denna del och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. EU har antagit en policy för samstämmighet i utvecklingspolitiken som motsvarar politiken för global utveckling i svensk utvecklingspolitik. finns det dock grundläggande brister i samstämmigheten mellan EU:s olika verksamheter. En av de stora utmaningarna i EU:s utvecklingspolitik är att ett mindre antal medlemsstater med , och i spetsen har kunnat blockera mycket av arbetet med SRHR i unionens bistånd. Kvinnors grundläggande rättigheter är en förutsättning för demokrati. Att det finns länder inom EU som arbetar i motsatt riktning och förnekar kvinnor rätten att själva bestämma över sitt eget liv och sin egen kropp är allvarligt. EU bör markera starkt mot en sådan utveckling. Därför anser jag att ska arbeta för att EU ska hålla inne budgetmedel till medlemsstater som inte skyddar demokrati och kvinnors rättigheter, s.k. konditionalitet. Jag är i grunden för samarbete och solidaritet mellan medlemsstaterna men jag är kritisk till resultatet av förhandlingarna om och den nya långtidsbudgeten –2027. Kritiken handlar bl.a. om att kommissionen får en ökad makt över medlemsstaterna eftersom kommissionen fattar besluten om hur pengarna ska användas. Flera EU-länder kommer att fastna i skuldsättning med krav på åtstramningspolitik. Under eurokrisen gavs flera exempel på hur EU bl.a. tvingade länder att privatisera, försämra arbetsrätten och använda skattepengar till att rädda banker i stället för att satsa på välfärden. Redan hårt skuldsatta länder bör inte skuldsättas ytterligare. Skuldnedskrivningar är enligt mig ett bättre alternativ än en återhämtningsfond för att underlätta för medlemsstater att återhämta sina ekonomier efter covid-19-pandemin. bör därför verka inom EU för skuldnedskrivningar i stället för ökade lån. Vilka beslut som fattas ska avgöras av hur människor röstar, inte av EU-byråkrater och storföretagens lobbyister. När folkstyret urholkas innebär det inte bara sämre beslut. Det gröper också ur tilltron till demokratin. Det pågår en politisk kris i , och tilltron till regeringar, institutioner och medier sjunker. Allt färre upplever att samhället är byggt för dem. Under ett stort antal år har makt och beslutsfattande medvetet förts bort från folkligt inflytande och demokratiska organ till opåverkbara EU-institutioner. EU har använts som ett instrument för att sprida idén om att politik bör styras av experter och byråkrater, som inte ska kunna påverkas av folkliga opinioner. Jag vill demokratisera EU genom att ge mindre makt till EU:s byråkrater, kommissionärer och domare och mer makt till de nationella parlamenten. Jag vill begränsa lobbyisternas närvaro i EU samt öka insynen i EU:s institutioner. Regeringen bör därför verka för att lobbyism begränsas i EU till förmån för de nationella parlamentens inflytande. Detta bör tillkännage för regeringen. , punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:690 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 9. Den snabba utvidgningen av EU till ekonomiskt svagare länder har ökat den finansiella bördan för medlemsstater med välskötta ekonomier, som . Genom strukturfonderna får ekonomiskt välutvecklade länder finansiera de alltmer långtgående EU-reformerna, vilket bidrar till EU:s nu skenande kostnader. Utvidgningen har också inneburit påfrestningar i andra avseenden. Social turism, lönedumpning, eskalerande gränsöverskridande brottslighet och en urholkning av den svenska modellen går direkt att koppla till en alltför oenhetlig utvidgningsprocess. Vi anser att anslutningsprocessen bör vara mer strikt och vi står bakom den reform av anslutningsprocessen som genomfördes . En grundregel för att ett land ska kunna påbörja anslutningsförhandlingar bör enligt oss vara att ingen från detta land ska behöva söka skydd i EU. Vi anser att det ökade fokuset på rättsstatlighet är absolut nödvändigt i den pågående processen kring att inleda anslutningsförhandlingar med och Nordmakedonien, bl.a. eftersom unionens ekonomiska stöd framför allt åtnjuts av nya medlemsstater. Vidare anser vi att det är viktigt att lära av tidigare erfarenheter. Unionen är inte kapabel att ta in fler medlemmar. För att stärka utvecklingen i länder i EU:s närhet bör EU i stället verka för ett förbättrat handelsutbyte. bör också verka för att s.k. föranslutningsstöd inte ska ges till kandidatländer. Det är viktigt att kandidatländer klarar av att nå upp till EU:s samtliga medlemsskapskriterier av egen förmåga. är en instabil och auktoritär stat som fängslar flest journalister i världen, förtrycker den inhemska demokratiska oppositionen och leds av en uttalad islamist. fortsatte med provokationer mot EU:s yttre gränser, i synnerhet gentemot . Mot bakgrund av den politiska utvecklingen har EU:s medlemskapsförhandlingar med i praktiken avstannat. Statsministern uttalade i att det är rimligt att förmedlemskapsstödet till påverkas när medlemskapsförhandlingarna de facto har avstannat, som det är viktigt att dialogen med fortsätter, inte minst med oppositionen. Vi håller i stort med statsministern men konstaterar att anslutningsstödet fortsätter att flöda. Totalt har stödet till genom föranslutningsinstrumentet uppgått till nära , varav är avsatta för åren 2018–2020. Inget annat anslutningsland har fått så mycket stöd genom IPA II. Vi anser att bör markera när den turkiska oppositionens kontor sprängs, deras företrädare sätts i fängelse och val ogiltigförklaras. Därför anser vi att regeringen inom rådet bör driva på för att förmedlemskapsstödet till inte ska förnyas efter 2020 och att medlemskapsförhandlingarna formellt ska avslutas. Det stöd och bistånd som riktas till som stat eller dess myndigheter, både för svensk del och sådant som förmedlas via EU eller dess medlemsstater, bör omgående upphöra. I stället bör dessa medel riktas om till att motverka effekterna av agerande, t.ex. genom Frontex eller nationella skyddsåtgärder som vidtas vid gränsen till . Detta bör tillkännage för regeringen. , punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2020/21:690 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del och 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del. Utvecklingen i har under president styre tydligt gått i fel riktning. Sedan det misslyckade kuppförsöket har inskränkningarna av demokratiska fri- och rättigheter ökat ytterligare. Massarresteringar och begränsningar av yttrandefriheten har varit återkommande. Genom en ändring av konstitution har ännu mer makt samlats hos president och diskussioner har inletts om att återinföra dödsstraffet. Tusentals människor riskerar att bli arresterade och åtalade för vad de publicerar i sociala medier. Omkring 100 journalister blev frihetsberövade eller avtjänar domar för terroristbrott på grund av sitt journalistiska arbete. fängslades över 45 kvinnorättsaktivister. Nästan alla medier ägs av företag nära Erdoğan och undviker därför att kritiskt granska regimen. Även den politiska oppositionen förtrycks. frihetsberövades 19 borgmästare och många fler har blivit avsatta. Det handlar framför allt om borgmästare i städer i östra och borgmästare som tillhör eller dess systerparti . Politiska företrädare för utsätts för omfattande gripanden. Bara greps 82 personer tillhörande HDP på fabricerade grunder. Dessutom fick två parlamentariker för HDP sina platser i parlamentet upphävda och en av dem, , dömdes till fängelse. är det uppenbart att inte uppfyller de krav på demokratiska och mänskliga rättigheter som ställs på de länder som vill bli medlemmar i . Regeringen bör därför verka för att förhandlingarna med om ett medlemskap ska frysas och att alla de förmåner som förmedlemskapsprogrammet ger ska dras in. Detta bör tillkännage för regeringen. , punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2020/21:690 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 9. Ett nära samarbete med ett demokratiskt, framåtblickande och rättssäkert hade varit eftersträvansvärt för EU. Dessvärre har medlemskapsförhandlingarna drabbats av kraftiga bakslag sedan de inleddes . Den turkiska reformviljan har uteblivit, inte minst när det gäller de mänskliga fri- och rättigheterna. Det är en realitet som enligt mig innebär att EU:s medlemskapsförhandlingar med bör betraktas som avbrutna och avslutade. Därutöver behöver EU markera mot alltmer aggressiva utrikespolitik och landets maktanspråk i och . Gasreserverna som upptäckts i havet utanför har lett till en oroväckande dispyt om territorialvatten mellan och . Turkisk prospektering i , uppbackad av krigsfartyg, hotar europeisk säkerhet.