bet · H901MJU8 · 2021-12-07 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande Kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi Utskottet har granskat kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi och föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. Utskottet välkomnar att kommissionen nu antagit en ny EU-skogsstrategi. Det behövs ett strategiskt ramverk som, med respekt för medlemsstaternas nationella kompetens i de skogliga frågorna, syftar till att förbättra samordningen på EU-nivå. Enligt utskottets mening är det dock mycket bekymrande att vissa av initiativen i strategin går i en riktning som innebär ökad detaljreglering, ökad centralisering och ökade överstatliga inslag, vilket strider mot det nationella självbestämmandet. Någon gemensam skogspolitik nämns inte i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Utskottet delar kommissionens åsikt att skogen har en central roll i klimatarbetet och att resurserna från skogen ska användas effektivt. Utskottet välkomnar att kommissionen lyfter fram ökat träbyggande i strategin och håller även med kommissionen om att utmaningarna med förlust av biologisk mångfald och ekosystemtjänster måste adresseras. Vidare anser utskottet att det är olämpligt att kommissionen försöker styra olika skogsproduktionsmetoder. En mångfald av brukningsmetoder utifrån medlemsstaternas olika förutsättningar behöver främjas. Utskottet delar inte kommissionens bedömning att den strategiska planeringen kring skogarna brister i EU:s medlemsstater. Utskottet ifrågasätter även att EU ska bygga upp en omfattande struktur för datainsamling när existerande strukturer kan nyttjas i stället. Utskottet välkomnar att kommissionen lyfter fram betydelsen av forskning och innovation i strategin. Det är enligt utskottets mening viktigt med en stark skoglig forskning. I utlåtandet finns tre särskilda yttranden (SD, V, MP). Kommissionens meddelande Ny EU-skogsstrategi (COM(2021) 572). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi 1.Kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi (SD) 2.Kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi (V) 3.Kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi (MP) Bilaga Förteckning över granskade dokument Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi lägger utlåtande /22:MJU8 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (S), Kopparklint (M), (SD), (KD) och (C). Ärendet och dess beredning Kommissionen presenterade sitt meddelande Ny EU-skogsstrategi (COM(2021) 572). Talmannen beslutade efter samråd med gruppledarna i enlighet med 9 kap. 20 § riksdagsordningen att kommissionens meddelande skulle hänvisas till miljö- och jordbruksutskottet för granskning. Utskotten ska enligt 10 kap. 3 § andra stycket riksdagsordningen lämna utlåtanden till kammaren över de EU-dokument som har hänvisats till dem. Syftet med ett utlåtande är att skapa debatt och redovisa opinionen inom i en viss fråga för dess behandling. Ett utlåtande debatteras och beslutas i kammaren. Beslutet består i att utlåtandet läggs till handlingarna. Ett utlåtande är inte bindande för eller regeringens senare ställningstaganden. Efter beslutet i kammaren skickar utlåtandet för kännedom till och till . överlämnade en faktapromemoria (2020/21:FPM145) om meddelandet till . Utskottet överlade med företrädare för regeringen om den svenska ståndpunkten om meddelandet (prot. 2021/22:3). träffade utskottet EU-kommissionär , ansvarig kommissionär för miljö, hav och fiske, som bl.a. informerade om den kommande skogsstrategin. I proposition 1992/93:226 om en ny skogspolitik fastställdes två jämställda mål för skogspolitiken i : ett produktionsmål och ett miljömål. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma där ska ges förutsättningar att fortleva i livskraftiga bestånd. Hotade arter och ekosystem ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas (prop. 1992/93:226 s. 27). Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att de ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar (prop. 1992/93:226 s. 32). beslutade att det skulle finnas 15 nationella miljökvalitetsmål. beslutade om ett 16:e miljökvalitetsmål. Det som särskilt berör skogsbruket är målet Levande skogar. Avsikten med Levande skogar är att förstärka miljöhänsynen inom svenskt skogsbruk. Definitionen av miljömålet är: Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Varje miljökvalitetsmål har preciseringar. Preciseringarna förtydligar målet och används i det löpande uppföljningsarbetet av målet. Preciseringarna av miljömålet Levande skogar är • Skogsmarkens egenskaper och processer – Skogsmarkens fysikaliska, kemiska, hydrologiska och biologiska egenskaper och processer är bibehållna. • Ekosystemtjänster – Skogens ekosystemtjänster är vidmakthållna. • Grön infrastruktur – Skogens biologiska mångfald är bevarad i samtliga naturgeografiska regioner och arter har möjlighet att sprida sig inom sina naturliga utbredningsområden som en del i en grön infrastruktur. • Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation – Naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till skogslandskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer. • Hotade arter och återställda livsmiljöer – Hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla skogar. • Främmande arter och genotyper – Främmande arter och genotyper hotar inte skogens biologiska mångfald. • Genetiskt modifierade organismer – Genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade. • Bevarade natur- och kulturmiljövärden – Natur- och kulturmiljövärden i skogen är bevarade och förutsättningarna för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns. • Friluftsliv – skogens värden för friluftslivet är värnade och bibehållna. I proposition 2007/08:108 En skogspolitik i takt med tiden tydliggör regeringen att de jämställda produktions- och miljömålen fortsättningsvis ska vara oförändrade. Regeringen framhåller skogens roll för klimatet, behovet av en ökad tillväxt i skogen, en förbättrad generell hänsyn och vikten av att behålla en stark skoglig myndighet. Regeringen föreslår vissa ändringar i skogsvårdslagen (1979:429) och i lagens portalparagraf betonas att skogen är en förnybar resurs: 1 § Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Den svenska skogspolitiken bygger till stor del på frihet under ansvar, med begränsade sanktionsmöjligheter. Exempelvis är skogsvårdslagen en s.k. minimilag. För att de skogspolitiska målen ska nås förväntas skogsägare göra insatser utöver vad lagen kräver. Detta är en del av skogsbrukets s.k. sektorsansvar, vilket innebär att åtgärder som krävs för att bevara skogslandskapets natur- och kulturmiljövärden är ett gemensamt ansvar för myndigheterna och skogsbruket. Relationen mellan skogsvårdslagstiftningens miniminivå och sektorsansvaret förtydligas i propositionen En skogspolitik i takt med tiden (se prop. 2007/08:108 s. 15 och 46, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). Skogsbrukets sektorsansvar lades fast 1988. Den generella principen om sektorsansvaret för naturmiljön preciserades genom miljöpolitiska beslut. Av detta framgår att bland annat skogsbruket måste bygga på principen om en god och långsiktig hushållning med naturresurserna. Bevarandet av arter bör vara en angelägenhet för skogssektorn och inte ses som en separat naturvårdsfråga. I strategin för biologisk mångfald lades det fast att kärnan i sektorsansvaret är skogsnäringens ansvar för att medverka till en ekologisk anpassning av sin verksamhet i syfte att uppfylla miljömålen. Sektorsmyndigheternas roll i naturvårdsarbetet är att ta initiativ till insatser och åtgärder, utarbeta sektorsplaner för genomförandet av åtgärder, genomföra åtgärder tillsammans med näringen, följa upp resultaten och avge återkommande miljörapporter samt att sprida kunskap och utbildning inom näringen om åtgärder och mål. Bestämmelser om skötsel av skog finns i skogsvårdslagen (1979:429). Enligt 5 § ska ny skog anläggas på produktiv skogsmark om markens virkesproducerande förmåga efter avverkning eller på grund av skada på skogen inte tas till vara på ett godtagbart sätt, om marken ligger outnyttjad eller om skogens tillstånd är uppenbart otillfredsställande. Skogsmarkens ägare är ansvarig för återplantering och vård av ny skog. I 6 § finns bestämmelser om föryngringsåtgärder. I 10 § föreskrivs att avverkning av skog på produktiv skogsmark ska vara ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller främja skogens utveckling. Bestämmelsen innehåller vidare, liksom 11 §, bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avverkning. Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt innehåller ingen specifik rättslig grund för en gemensam skogsbrukspolitik, utan dessa frågor tillhör den nationella beslutanderätten. Det finns dock lagstiftning och initiativ inom en rad olika politikområden som har en direkt eller indirekt påverkan på skog, skogsbruk och skogsnäring. Det handlar bl.a. om politik på klimat-, energi- och naturvårdsområdet. EU har haft en icke-bindande skogsbruksstrategi, rådets resolution av om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen. Genom denna inrättades en ram för skogsrelaterade åtgärder till stöd för en hållbar skogsförvaltning. gav jordbruks- och fiskerådet kommissionen mandat att inom ramen för den icke-bindande skogsstrategin utarbeta en EU-handlingsplan för skog. presenterade kommissionen meddelandet Handlingsplan för skog (COM(2006) 302). Handlingsplanen löpte och inriktades på fyra mål, nämligen konkurrenskraft, miljö, livskvalitet samt samordning och kommunikation. Enligt kommissionens efterhandsutvärdering av handlingsplanen för skog behövdes det en ny skogsstrategi för att utforma och genomföra en gemensam vision för en mångsidig och hållbar skogsförvaltning i EU. presenterade kommissionen en ny strategi för unionen, En ny EU-skogsstrategi – för skogarna och den skogsbaserade sektorn (COM(2013) 659). Strategin hade två huvudsyften: att säkerställa att de europeiska skogarna förvaltas på ett hållbart sätt och att förstärka unionens bidrag till främjandet av en hållbar förvaltning av skogarna och kampen mot avskogning i världen för att på så vis – bidra till att balansera olika funktioner hos skogen, tillgodose efterfrågan och tillhandahålla viktiga ekosystemtjänster – skapa en grund för skogsbruk och skogens hela värdekedja, så att skogen blir ett konkurrenskraftigt och livskraftigt bidrag till den biobaserade ekonomin. Rådet har vid olika tillfällen uppmanat kommissionen att lägga fram en ny skogsbruksstrategi för . Kommissionen aviserade i meddelandet Den europeiska gröna given (COM(2019) 640) att den avsåg att utarbeta en ny EU-skogsstrategi för hela skogscykeln som ska främja de många tjänster som skogarna tillhandahåller. Strategin ska ha sin utgångspunkt i strategin för biologisk mångfald. I meddelandet identifierades skogarna som ett av de viktigaste områdena för åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna. presenterade kommissionen meddelandet för biologisk mångfald – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020) 380). I strategin framhåller kommissionen bl.a. att det är avgörande att definiera, kartlägga och strikt skydda alla återstående urskogar och naturskogar i EU. Vidare aviserar kommissionen att skogsstrategin kommer att omfatta en färdplan för planteringen av minst 3 miljarder ytterligare träd i EU . I kommissionens meddelande 55 %-paketet (”Fit for 55”) – nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet (COM(2021) 550), som lades fram som EU:s nya skogsstrategi, framhålls att den nya skogsstrategin tillsammans med ett antal andra förslag och strategier ska stärka EU:s naturliga kolsänkor ytterligare, ge den biologiska mångfalden en central plats i den övergripande strategin och stödja skogsbrukets och skogssektorns avgörande sociala och ekonomiska funktioner. antog kommissionen en ny EU-skogsstrategi . Vid jordbruks- och fiskerådet den 11–hölls en riktlinjedebatt om strategin. Skogsstrategin diskuterades även vid miljörådet . På jordbruks- och fiskerådet antog rådet rådsslutsatser om strategin. Slutsatserna innehåller en rad synpunkter på övergripande nivå om kommissionens förhållningssätt till skogliga frågor och skogssektorn i strategin. Rådsslutsatserna innehåller även vägledning till kommissionen inför fortsatt arbete med några av de initiativ som kommissionen lyfter fram i strategin. Slutsatserna betonar bl.a. det nationella självbestämmandet i skogliga frågor, vikten av subsidiaritet och proportionalitet, strategins bristande balans i förhållande till de olika hållbarhetsdimensionerna, skogens mångsidighet och hänsynstagande till och respekt för existerande arbete i medlemsstaterna såväl som internationellt. presenterade Europeiska revisionsrätten rapporten ekonomiska stöd till den biologiska mångfalden och kampen mot klimatförändringar i EU:s skogar – positiva men begränsade resultat (särskild rapport 21/2021). I rapporten som handlar om –2020 och EU:s centrala politiska åtgärder på området påpekar revisorerna att kommissionen kunde ha vidtagit kraftfullare åtgärder för att skydda EU:s skogar på områden där EU har full behörighet att agera. Till exempel hade kommissionen kunnat göra mer för att bekämpa olaglig avverkning och inrikta skogsbruksåtgärder för landsbygdsutveckling bättre på den biologiska mångfalden och klimatförändringarna. Internationella åtaganden som påverkar skogen Internationella åtaganden som påverkar skogspolitiken utgörs bl.a. av FN:s konvention om biologisk mångfald och Agenda 2030 för hållbar utveckling, särskilt hållbarhetsmål 15. De mål i FN:s konvention om biologisk mångfald som direkt berör skogen är följande: – Mål 5: Till 2020 ska förlusttakten för alla naturliga livsmiljöer, inklusive skogar, minst ha halverats och där så är möjligt ha sänkts till nära noll, och förstörelsen och fragmenteringen ska ha minskat avsevärt. – Mål 7: ska områden som används för jordbruk, vattenbruk och skogsbruk förvaltas på ett hållbart sätt så att biologisk mångfald bevaras. Hållbarhetsmål 15 i Agenda handlar om ekosystemen och biologisk mångfald. Delmål 15.2 handlar om att främja hållbart skogsbruk, stoppa avskogningen och återställa utarmade skogar. Till 2020 ska genomförandet av hållbart brukande av alla typer av skogar främjas, avskogningen stoppas, utarmade skogar återställas och nybeskogningen och återbeskogningen i hela världen kraftigt öka. Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and (Ipbes) är en internationell plattform för biologisk mångfald som tar fram kunskapsrapporter och relevanta verktyg och metoder för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Huvuduppgiften för Ipbes är att göra helhetsbedömningar av tillståndet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. presenterade Ipbes den första övergripande rapporten om tillståndet för världens biologiska mångfald och ekosystemtjänster: The Global Assessment Report on Biodiversity and . Rapporten beskriver situationen som allvarlig där fler arter än någonsin i mänsklighetens historia hotas av utrotning och många ekosystem förändras i snabb takt. I rapporten framhålls att det behövs grundläggande förändringar i samhället för att vända den negativa trenden med ökad förlust av biologisk mångfald. Även om klimatförändringar (Framework Convention on Climate Change, UNFCCC) berör skogsområdet. Klimatkonventionen är ett globalt ramverk för att begränsa klimatförändringarna. Skogen är en viktig del av de frågor som klimatkonventionen behandlar, t.ex. när det gäller beräkningar av upptag och utsläpp av växthusgaser som kopplar till skogsbruk. Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) är FN:s mellanstatliga klimatpanel som sammanställer det rådande vetenskapliga kunskapsläget om klimatförändringar, konsekvenser, sårbarhet och möjliga lösningar. publicerade IPCC rapporten Den naturvetenskapliga grunden, som är en del av IPCC:s sjätte stora kunskapsutvärdering. Det är en omfattande sammanställning av det rådande vetenskapliga kunskapsläget kring klimatmätningar, klimatsystemet, klimatmodeller och scenarier. Rapporten anger att klimatförändringarna kommer att påverka jordens alla regioner under de kommande decennierna. Även global uppvärmning kan vi förvänta oss fler värmeböljor, längre varma årstider och kortare kalla årstider, enligt rapporten. I rapporten anges att redan uppvärmning kommer extremvärmen oftare att nå kritiska gränser för jordbruk och hälsa. och () har tagit fram rapporten och biologisk mångfald – Slutsatser från IPCC och Ipbes i ett svenskt perspektiv (Klimatologi nr 56, ) med fördjupande genomlysningar om klimatet och biologisk mångfald i svenska miljöer. I rapporten framhålls att klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald är tätt sammanlänkade, vilket skapar både utmaningar och möjligheter. Det anförs att markanvändningen har en central roll både för klimatet och för den biologiska mångfalden. Det finns även enligt rapporten en stor potential i att skapa synergier för att stärka naturvården och klimatarbetet. om skydd av skogarna i (Ministerial Conference on ), även känd som , är ett samarbete mellan europeiska länder i syfte att diskutera gemensamma problem och möjligheter relaterade till skog och skogsbruk. Den tar fram gemensamma strategier för sina 47 signatärer (46 länder och EU) så att de kan skydda sina skogar och bruka dem på ett hållbart sätt. Ett exempel är den gemensamma definitionen av hållbart skogsbruk under europeiska förhållanden. Kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna. Jämför särskilt yttrande 1 (SD), 2 (V) och 3 (MP). Kommissionen anför att strategin syftar till att komma till rätta med utmaningar såsom klimatförändringar och att frigöra skogens potential för framtiden. Skogen har länge haft en mycket viktig roll att spela i ekonomin och samhället, då den skapar arbetstillfällen och tillhandahåller livsmedel, läkemedel, rent vatten och annat. Kommissionen framhåller att nästa årtionde är avgörande och att strategin därför innehåller en konkret plan som kombinerar lagstiftningsåtgärder, finansiella åtgärder och frivilliga åtgärder. Kommissionen framhåller att strategin är förankrad i den europeiska gröna given och för biologisk mångfald 2030. Vidare anför kommissionen att strategin beaktar skogens centrala och mångfunktionella roll och insatserna från yrkesverksamma inom skogsbruket och hela den skogsbaserade värdekedjan för att uppnå en hållbar och klimatneutral ekonomi, som man ser till att alla ekosystem återställs, är motståndskraftiga och skyddas på lämpligt sätt. Vidare anför kommissionen att de åtaganden och åtgärder som föreslås i strategin kommer att bidra till att uppnå EU:s mål om att minska växthusgasutsläppen med . Enligt kommissionen kommer det att behövas större, friskare och mer varierande skogar än vad som finns för att lyckas med omställningen. Negativa trender måste vändas, övervakningen för att bättre kunna bedöma tillståndet i skogarna måste förbättras och ansträngningarna måste öka för att skydda och återställa skogarnas biologiska mångfald för att därigenom säkerställa skogens motståndskraft. Kommissionen anser att den mängd trä som används måste hålla sig inom hållbarhetsgränserna och nyttjas optimalt i enlighet med kaskadprincipen, dvs. prioritetsordningen för användning av råvaror, och strategin för en cirkulär ekonomi. Vidare anför kommissionen att även om strategin endast är inriktad på EU:s skogar och syftar till att utgöra ett viktigt bidrag från EU till FN:s mål för hållbar utveckling är skogsrelaterade utmaningar globala och kommissionen avser att leva upp till sitt åtagande i meddelandet om att skydda och återställa världens skogar. Skogsstrategin är indelad i följande sex områden: Stöd till skogarnas socioekonomiska roll för en levande landsbygd och främjande av en skogsbaserad bioekonomi inom hållbarhetsgränserna Skydda, återställa och utvidga EU:s skogar för att bekämpa klimatförändringar, vända förlusten av biologisk mångfald och säkerställa motståndskraftiga och mångfunktionella skogsekosystem Strategisk skoglig övervakning, rapportering och datainsamling En stark forsknings- och innovationsagenda för bättre kunskap om skogar En inkluderande och samstämmig EU-skogsstyrningsram Stärkt genomförande och efterlevnad av EU:s befintliga regelverk. Under de olika områdena gör kommissionen olika bedömningar och föreslår olika åtaganden och åtgärder för hur den och medlemsstaterna ska arbeta för att komma till rätta med de utmaningar skogen står inför, såsom klimatförändringar, skogsbränder, förlust av värdefulla områden och biologisk mångfald etc. I följande avsnitt återges en sammanfattning av de olika bedömningar, åtaganden och åtgärder kommissionen föreslår inom vart och ett av de sex områdena. Stöd till skogarnas socioekonomiska roll för en levande landsbygd och främjande av en skogsbaserad bioekonomi inom hållbarhetsgränserna Kommissionen anför att skogen och den skogsbaserade sektorn tillhandahåller många socioekonomiska funktioner och fördelar som t.ex. arbetstillfällen och tillväxtmöjligheter i landsbygdsområden samt rekreationsmöjligheter. Kommissionen framhåller att hållbara råmaterial och produkter av trä och andra material är viktiga för EU:s omställning till en hållbar klimatneutral ekonomi. Hållbart producerade och långlivade träbaserade produkter kan bidra till att uppnå klimatneutralitet genom koldioxidlagring och ersättning av fossilbaserade material. Kommissionen menar dock att kolinlagring i träprodukter och substitution troligen inte kan kompensera för den minskning av kolsänkan som de ökade avverkningarna förknippas med. I samband med skapandet av en hållbar och klimatneutral ekonomi är det enligt kommissionen viktigt att användningen av trä optimeras i enlighet med kaskadprincipen. Detta innebär att trä i så stor utsträckning som möjligt bör användas till långlivade material och produkter för att ersätta deras koldioxidintensiva och fossilbaserade motsvarigheter som man är medveten om att inte allt trä är lämpligt för sådana ändamål. Enligt kommissionen har även kortlivade träbaserade produkter en roll att spela, framför allt som substitut för fossilbaserade motsvarigheter. Kommissionen betonar att det är mycket viktigt att principerna för den cirkulära ekonomin respekteras. Vidare anser kommissionen att försörjningen av träprodukter bör ske i synergi med en förbättring av bevarandestatusen för europeiska och globala skogar och med bevarandet och återställandet av den biologiska mångfalden när det gäller motståndskraft i skogarna, klimatanpassning och skogarnas mångfunktionalitet. Kommissionen framhåller att trä av högt ekologiskt värde inte bör användas och att den träbaserade bioekonomin bör ligga inom hållbarhetens gränser och vara förenlig med EU:s klimatmål och mål för biologisk mångfald . Främjande av en hållbar skogsbioekonomi för långlivade träprodukter Kommissionen anser att den skogsbaserade sektorn har en betydande ekonomisk potential att förbättra sin produktion av hållbart och lagligt avverkat trä för cirkulära och långlivade material och produkter.