bet · H801UU15 · 2021-04-16 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande motioner om länder i . Betänkandet fokuserar framför allt på motioner som rör länderna , , , , och . Utskottet föreslår att avslår alla motionsyrkanden. I betänkandet finns 8 reservationer (M, SD, V, KD). Drygt 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19, 2019/20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Minoriteter och frågor om , , och Fredsprocessen i , och Motioner för förenklad beredning 1.Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (M) 2.Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (SD) 3.Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (V) 4.Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (KD) 5.Fredsprocessen i , och , punkt 2 (M) 6.Fredsprocessen i , och , punkt 2 (SD) 7.Fredsprocessen i , och , punkt 2 (V) 8.Fredsprocessen i , och , punkt 2 (KD) 1.Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (V) 2.Minoriteter och frågor om , , och , punkt 1 (L) 3.Fredsprocessen i , och , punkt 2 (C) 4.Fredsprocessen i , och , punkt 2 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Minoriteter och frågor om , , och 2018/19:1380 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1384 av m.fl. (SD), 2019/20:755 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2019/20:756 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 13, 2019/20:758 av m.fl. (SD), 2019/20:762 av m.fl. (SD), 2019/20:774 av m.fl. (SD), 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 29–31, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 12 i denna del, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:648 av m.fl. (SD), 2020/21:652 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:669 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:676 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:689 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 32–34 och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Fredsprocessen i , och 2018/19:1367 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkandena 2–20 och 22, 2019/20:768 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 6, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 38 och 39, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkandena 12 i denna del och 13, 2020/21:691 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5, 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 43–45 och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 19 i denna del och 20. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 12. Motioner för förenklad beredning avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD), (MP), (C), (S), (L) och (S). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande motioner som rör länder i från den allmänna motionstiden under riksmötena /19, 2019/20 och 2020/21. Utskottet har valt att fokusera på motioner som rör frågor relaterade till länderna , , , , och . Av motionsyrkandena behandlas ett trettiotal i förenklad ordning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottets senaste betänkande med fokus på var betänkande 2017/18:UU14. Utskottet följer löpande utvecklingen i regionen och har regelbundet fått information av tidigare kabinettssekreterare och nuvarande kabinettssekreterare , båda från , om frågor som rör på EU:s utrikesministermöten. Under de senaste tre riksmötena har utskottet tagit emot flera högnivåbesök med bäring på regionen. tog utskottet emot , FN:s vice särskilda koordinator för fredsprocessen i samt koordinator för de ockuperade palestinska områdena. tog utrikesutskottet tillsammans med ledamöter från emot ett besök av EU:s särskilda representant för fredsprocessen i ambassadör . Ledamöter från utskottet deltog i den irakiske talmannen besök hos talmannen Utskottet har även tagit del av föredragningar relaterade till regionen. fick utskottet information om situationen för barn med koppling till i f.d. Daesh-kontrollerade områden från kabinettssekreterare m.fl. från . informerade kabinettssekreterare m.fl. utskottet om utvecklingen i . Utskottet hade en överläggning med utrikesminister om regeringens ståndpunkt om inför . Den 18–besökte en delegation från utskottet och och besökte då bl.a. vid . Minoriteter och frågor om , , och Utskottets förslag i korthet avslår motioner om minoriteter och om frågor om , , och . Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD) samt särskilt yttrande 1 (V) och 2 (L). Minoriteters situation i , , och I kommittémotionerna 2018/19:1380 yrkande 1, 2019/20:755 yrkande 1 och 2020/21:669 yrkande 1, alla tre av m.fl. (SD), anförs att regeringen ska erkänna ett självständigt i norra . I kommittémotionerna 2019/20:755 yrkande 2 och 2020/21:669 yrkande 2, båda av m.fl. (SD), anförs att regeringen ska verka för mer självstyre i kurddominerade områden i , och . Vidare anför motionärerna i samma motioner yrkande 3 att regeringen ska verka för att grundläggande mänskliga rättigheter för kurder i , och respekteras. I kommittémotion 2019/20:756 yrkande 13 av m.fl. (SD) anförs att regeringen ska vidta åtgärder för att arbeta för en säker zon för kristna minoriteter i och . I kommittémotion 2019/20:2818 yrkande 31 av m.fl. (KD) anförs att en säker zon bör upprättas i . I kommittémotionerna 2019/20:762 och 2020/21:689 yrkande 2, båda av m.fl. (SD), anförs att regeringen med anledning av resolution bör erkänna Islamiska statens terrorkampanj i och som folkmord. I kommittémotion 2020/21:2776 yrkande 32 av m.fl. (KD) anförs att regeringen bör verka för ett erkännande av folkmordet på kristna folkgrupper och yazidier i . Även i kommittémotion 2019/20:2818 yrkande 29 av m.fl. (KD) anförs att regeringen bör erkänna händelserna 2014 som ett folkmord med hänvisning till att har gjort så. I kommittémotionerna 2018/19:1384, 2019/20:774 och 2020/21:689 yrkande 1, alla tre av m.fl. (SD), och i kommittémotion 2020/21:2776 yrkande 33 av m.fl. (KD) anförs att regeringen formellt bör erkänna folkmordet på olika minoriteter i 1915. Lagföring av brott som folkmord, brott mot mänskligheten och/eller krigsbrott I kommittémotionerna 2019/20:758 och 2020/21:648, båda av m.fl. (SD), yrkas att regeringen ska ta initiativ till en internationell koalition med syftet att granska ledare som bistått Islamiska staten. I kommittémotionerna 2019/20:2818 yrkande 30 och 2020/21:2776 yrkande 34, båda av m.fl. (KD), anförs att en internationell ad hoc-domstol bör upprättas för Islamiska statens brott. I partimotion 2019/20:3357 yrkande 14 av m.fl. (V) anförs att ska verka för att de krigsförbrytelser som har begåtts under kriget i utreds av (), eller genom någon annan lämplig rättsskipningsprocess, oavsett vilken gruppering som misstänks ha begått övergreppen. I partimotion 2019/20:2830 yrkande 12 i denna del av m.fl. (M) och i kommittémotion 2020/21:3204 yrkande 19 i denna del av m.fl. (M) anförs att bör bidra till en fredlig lösning av pågående konflikter i genom multilaterala organisationer, i första hand genom EU, men även genom FN. bör aktivt stötta de fredsprocesser, förhandlingsförsök och medlingar som pågår i regionen. I motion 2020/21:3204 anför motionärerna även i yrkande 19 denna del att EU i likhet med saknar ett gemensamt förhållningssätt i Iranpolitiken, inklusive sanktionspolitiken. I kommittémotion 2020/21:676 yrkande 1 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör ta fram en tydligare strategi för Syrien-krisen, där fokus ligger på att erbjuda stöd till civila inne i och att det inte ska beviljas stöd till parter som riskerar att förvärra läget i landet eller försvåra fredsprocessen. I kommittémotionerna 2019/20:755 yrkande 4 och 2020/21:669 yrkande 4, båda av m.fl. (SD), anförs att regeringen ska ge ett utökat stöd till kurddominerade områden i . I samma motioner yrkande 5 anförs att regeringen ska stödja bevarandet av identiteten för invånare. I kommittémotion 2019/20:756 yrkande 11 och 2020/21:652 yrkande 11, båda av m.fl. (SD), anförs att regeringen i ett internationellt sammanhang bör intensifiera sina insatser och verka för att uppmärksamma humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och . Minoriteters situation i , , och Befolkningen i utgörs av en mångfasetterad mosaik med ett antal etniska och religiösa minoriteter. har konflikter med etniska och religiösa skiljelinjer intensifierats i flera länder och den geopolitiska rivaliteten i regionen har förstärkts. Minoriteter är och har varit bland de mest utsatta grupperna för konflikternas konsekvenser och efterverkningar. Likaså när respekten för mänskliga rättigheter inte upprätthålls av stater som är svaga eller repressiva slår det hårdast mot utsatta grupper som t.ex. minoriteter. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen i förra årets utrikespolitiska deklaration (prot. 2019/20:73) uttalade att kurder, kristna och andra minoriteter i måste skyddas. Situationen i de fyra aktuella länderna skiljer sig åt, men utskottet konstaterar att det är en nyckel till ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt samhälle att alla grupper, inte minst minoriteter, känner sig inkluderade och delaktiga i ett lands styre. För att uppnå fred och försoning krävs breda och inkluderande politiska processer och långsiktigt hållbara politiska lösningar på de konflikter som har destabiliserat denna del av . Utskottet vill uttrycka sitt stöd för bevarandet av ländernas multietniska och multireligiösa samhällen. Utskottet konstaterar vidare i likhet med i sitt senaste betänkande om 2017/18:UU14 att frågor som rör självstyre för olika grupper måste lösas genom demokratiska processer inom respektive land och i linje med ländernas författningar. När det gäller konstaterar utskottet att inrikespolitiken i fortfarande präglas av motsättningar mellan olika etniska och sekteristiska grupper. Det säkerhetspolitiska läget förblir skört och risken för nya konflikter kvarstår. Det är betydelsefullt för framtida stabilitet hur relationen utvecklas mellan det kurdiska styret i norr och centralregeringen i . EU har i flera rådsslutsatser, senast , upprepat sitt stöd för enighet, suveränitet och territoriella integritet och betydelsen av att har ägarskap över sitt lands interna politiska processer och reformprocesser. Vidare anges i nämnda rådsslutsatser att det fulla deltagandet av alla delar av det irakiska samhället, inklusive etniska minoriteter, måste säkras på nationell, regionala och lokal nivå. I rådsslutsatserna uppmanas både den irakiska regimen och det kurdiska regionala styret att upprätthålla en dialog baserad på konstitution. EU har fördömt övergreppen i mot religiösa och etniska minoriteter. Den syriska regimens ovilja att nå en långsiktig politisk lösning på konflikten, i kombination med dess ökade förtryck av och övergrepp mot befolkningen, riskerar att försvåra förutsättningarna för hållbar fred i . Instabiliteten i landet kan förväntas bestå . I ett uttalande från uppmanar EU:s utrikesministrar den syriska regimen att återgå till förhandlingsbordet och upprepar att en hållbar lösning på konflikten förutsätter en trovärdig politisk övergång som förhandlas av de syriska parterna inom den FN-ledda Genève-processen i linje med 2254 och Genève-kommunikén . EU fortsätter att stödja den syriska statens enighet, suveränitet och territoriella integritet. När det gäller kurdernas ställning i framhåller utskottet i likhet med i betänkande 2018/19:UU8 att en viktig förutsättning för att nå en politisk lösning är en så bred oppositionsplattform som möjligt som kan tala med en röst, formulera en vision för landet och ge tillräckliga försäkringar till minoriteter att de har en plats i framtid. När det gäller har EU senast i rådsslutsatserna med hänvisning till etniska och religiösa minoriteters rättigheter uppmanat att följa de internationella konventioner som landet anslutit sig till och att fullt ut respektera mänskliga rättigheter. Utskottet ser med oro på att relationer med kurdiska grupper har försämrats. Utskottet har tidigare uttalat sig om mänskliga rättigheter för personer som tillhör minoriteter i (t.ex. i bet. 2019/20:UU15). Såväl som EU har fördömt den turkiska militära offensiven på syriskt territorium som ett brott mot våldsförbud och ett brott mot folkrätten. Utskottet konstaterar att EU-närmande helt har avstannat. I EU:s rådsslutsatser konstaterades återigen att rör sig allt längre bort från EU, och att förhandlingar om EU-medlemskap därför inte är aktuella. När det gäller frågan i två motionsyrkanden om att inrätta en ”säker zon” för att skydda etniska och religiösa minoriteter i och/eller konstaterar utskottet att det inte finns förutsättningar för ett sådant beslut av . Det krävs en samsyn inom för att uppnå ett trovärdigt beslut om att inrätta och med vapenmakt upprätthålla en säker zon och att länderna i fråga efterfrågar det. erfarenheter av säkra zoner visar att det är svårt att upprätthålla sådana zoner för utsatta minoriteter och att det finns en risk att sådana zoner kan bli en dödsfälla för redan utsatta människor. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrks motionerna 2018/19:1380 yrkande 1, 2019/20:755 yrkandena 1–3, 2019/20:756 yrkande 13 2019/20:2818 yrkande 31 och 2020/21:669 yrkandena 1–3. När det gäller frågan om erkännande av folkmord i fråga om händelserna i och 2014 konstaterar utskottet att denna fråga bl.a. har behandlats i utskottets förra betänkande om , betänkande 2017/18:UU14. Utskottet konstaterade då att i resolution (2017) uttalade sig om att vissa av de handlingar som begicks i kan röra sig om krigsbrott eller brott mot mänskligheten. I en rapport från en oberoende utsedd av för mänskliga rättigheter () för beskrevs de omfattande övergreppen på yazidier som folkmord. har därefter i flera resolutioner uttalat att brott mot mänskligheten och krigsbrott sannolikt har begåtts i , t.ex. i resolution 36/20 (2017). Såväl som antog resolutioner som slår fast att Daeshs systematiska övergrepp mot personer som tillhör minoriteter ska klassas som krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord. I för anges att de kränkningar av lokalbefolkningars och minoriteters mänskliga rättigheter som har skett under konflikten sannolikt rör sig om brott mot mänskligheten. Utskottet påminner slutligen om sitt tidigare ställningstagande när det gäller erkännande av folkmord (bl.a. uttryckt i ovan nämnda betänkande), nämligen att det i princip inte ankommer på som ett representativt organ att göra folkrättsliga ställningstaganden. Utskottets principiella uppfattning är alltjämt att det är genom forskning, fri debatt och rättsliga prövningar som det avgörs hur historiska händelser och förlopp ska definieras. När det gäller yrkanden om att regeringen formellt bör erkänna folkmordet på olika minoriteteter i 1915 konstaterar utskottet att denna fråga har behandlats av utskottet , och dess ståndpunkt har kommit till uttryck i betänkande 2009/10:UU9. Utskottet uttalade då att det är viktigt att de massakrer som har drabbat armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker kan diskuteras öppet, och att det för detta krävs öppenhet och förutsättningslös historisk forskning. Utskottet underströk vikten av att det internationella forskarsamfundet ges bästa möjliga förutsättningar för oberoende studier och diskussion om etniska och religiösa minoriteter vid upplösningen av det osmanska imperiet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena i frågan. Vid voteringen i kammaren vann den reservation som lades fram av ledamöter från S, MP och V, där det yrkades att borde tillkännage för regeringen som sin mening att ska erkänna förföljelse av kristna i som folkmord (skr. 2009/10:206). Regeringen meddelade i skrivelse 2013/14:75 att frågan var slutbehandlad. Även i detta fall påminner utskottet om sitt tidigare ställningstagande om att det i princip inte ankommer på som ett representativt organ att göra folkrättsliga ställningstaganden. Utskottets principiella uppfattning är alltjämt att historiska händelser ska definieras genom forskning, fri debatt och rättsliga prövningar. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrks motionerna 2018/19:1384, 2019/20:762, 2019/20:774, 2019/20:2818 yrkande 29, 2020/21:689 yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2776 yrkandena 32 och 33. Lagföring av brott som folkmord, brott mot mänskligheten och/eller krigsbrott Utskottet anser att det är mycket angeläget att få till stånd ansvarsutkrävande och lagföring för de terrorhandlingar och allvarliga brott som har begåtts inom ramen för de väpnade konflikterna i och . Personer som har medverkat till allvarliga brott ska ställas till svars och dömas för sina handlingar. Det är en grundläggande förutsättning för att ge rättvisa och upprättelse till alla dem som fallit offer för Daeshs övergrepp i och men också för att förebygga så att dessa brott inte begås igen och för att skapa förutsättningar för en hållbar fred i regionen. I första hand bör lagföring ske där brotten har begåtts eftersom det är där förövare, brottsoffer och vittnen finns. Utskottet konstaterar att () enligt sin stadga har behörighet att utreda brott som kan utgöra folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott. En stat kan ansluta sig till stadgan eller ge en särskild förklaring som ger ICC behörighet över dess territorium eller av dess medborgare. kan ge ICC behörighet även utan den berörda statens samtycke. Utskottet välkomnar att EU och konsekvent har uppmanat säkerhetsrådet att hänskjuta situationen i till ICC, i de delar som faller under ICC:s jurisdiktion, och aktivt uppmanar att ansluta sig till Romstadgan. Utskottet beklagar att är blockerat när det gäller frågan om att hänskjuta händelserna i och 2014 till ICC. Utskottet noterar att regeringen arbetar med likasinnade länder och andra partners om möjligheterna till ett alternativt tillvägagångssätt, inklusive möjligheten att inrätta en internationell tribunal eller liknande som komplement till nationell lagföring. I sådana diskussioner vill utskottet understryka vikten av att parterna säkerställer att rättssäkerheten i sådana lagföringsprocesser kan garanteras. stödjer FN:s bevisinsamlingsmekanismer för brott begångna i (IIIM) och för brott begångna av Daesh i (Unitad). bidrar finansiellt till IIIM och med personal bestående av utredare från till Unitad. Det finns även planer från regeringens sida att ingå ett samarbetsavtal med Unitad för att underlätta för våra brottsbekämpande myndigheter att ta del av den bevisning Unitad samlar in. I sammanhanget kan också nämnas engagemang i den globala koalitionen mot Daesh, vars övergripande mål är att bekämpa terrororganisationen. deltagande i koalitionens militära insats i , OIR, syftar till att stödja för att bättre kunna bekämpa Daesh samt skapa förutsättningar och strukturer för att landet självt ska kunna stå för sin långsiktiga säkerhet. Utskottet har senast behandlat denna insats i betänkande 2020/21:UFöU2. Genom svenskt utvecklingsbistånd som förmedlas inom strategi för utvecklingssamarbetet med 2017–2021 och genom Syrienkrisstrategin, som förlängdes till 2023 ger också stöd till ansvarsutkrävande för brott begångna av Daesh i och ansvarsutkrävande och försoning i . I sammanhanget vill utskottet också nämna att svensk domstol har en vidsträckt behörighet att döma över såväl brott som folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, oavsett var brotten har begåtts och vem som har begått dem. Eftersom flera av brotten inte heller preskriberas är det också möjligt att utreda och lagföra dem även om förflutit. eller Säkerhetspolisen utreder tillsammans med brottslig verksamhet om sådan misstänks föreligga, till exempel folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsbrott. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrks motionerna 2019/20:758, 2019/20:2818 yrkande 30, 2019/20:3357 yrkande 14, 2020/21:648 och 2020/21:2776 yrkande 34. I likhet med vad utskottet har konstaterat i betänkande 2017/18:UU14 och som konstaterats återkommande i resolutioner av , i EU:s rådsslutsatser och av är lösningen på konflikten i politisk. Utskottet betonar vikten av att det internationella samfundet agerar samfällt för en lösning på Syrienkrisen. Utskottet betonar på samma vis som i betänkande 2017/18:UU14 att de regionala aktörerna måste bidra positivt till att nå en fredlig lösning på konflikten i . Utskottet har betonat vikten av att tar sitt ansvar för en fredlig lösning i och konstaterar att säkerhetsrådet – framför allt till följd av inställning – har förhållit sig alltför passivt . Mot denna bakgrund är det enligt utskottet fortfarande centralt att genomföra 2254 (2015). I resolutionen uttrycks stöd för en syriskledd och syriskägd politisk transition som bygger på den s.k. Genèvekommunikén . I resolutionen uttrycker säkerhetsrådet vidare stöd för en politisk process som underlättas av FN och som utmynnar i ett trovärdigt och inkluderande övergångsstyre i , antagande av en ny konstitution och genomförande av fria och demokratiska val. När det gäller har våldsnivåerna minskat efter att Daesh tryckts tillbaka. Som utskottet tidigare konstaterat i betänkandet är det betydelsefullt för framtida stabilitet hur relationen mellan det kurdiska styret i norr och centralregeringen i utvecklas. Efter upptrappningen har riskerna för ytterligare destabilisering av ökat. deltagande i koalitionens militära insats i , OIR, syftar till att stödja för att bättre kunna bekämpa Daesh samt att skapa förutsättningar och strukturer för att landet självt ska kunna stå för sin långsiktiga säkerhet. Som tidigare nämnts har EU i flera rådsslutsatser, senast , upprepat sitt stöd för enighet, suveränitet och territoriella integritet och betydelsen av att har ägarskap över sitt lands interna politiska processer och reformprocesser. Vidare har EU uttalat sig om vikten av att kvinnor, ungdomar, civilsamhället och alla delar av det irakiska samhället till fullo deltar på nationell, regional och lokal nivå. I rådsslutsatserna uppmanas både den irakiska regimen och det kurdiska regionala styret att upprätthålla en dialog baserad på konstitution. Utskottet konstaterar att är inblandat i flera av konflikter och därmed har ett ansvar för den regionala utvecklingen. De politiska spänningarna mellan och påverkar hela regionen negativt. Utskottet anser att det är essentiellt för den säkerhetspolitiska situationen i att den kärntekniska överenskommelsen med bevaras. måste återgå till full efterlevnad, som återansluter sig. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrks motionerna 2019/20:2830 yrkande 12 i denna del och 2020/21:3204 yrkande 19 i denna del. Kriget i har pågått och resulterat i en av världens värsta och mest utdragna humanitära katastrofer. Den syriska regimens hänsynslösa krigföring mot sin egen befolkning och Daeshs fruktansvärda härjningar, har krävt hundratusentals dödsoffer och tvingat över 14 miljoner människor på flykt. Regeringens regionala strategi för Syrienkrisen är ett viktigt verktyg för att bidra till att lindra konsekvenserna av konflikten i för den syriska civilbefolkningen. har genom strategin kunnat bidra till att stärka motståndskraften för människor på flykt, t.ex. genom yrkesutbildning och skapande av arbetstillfällen, såväl i som i grannländerna. Utgångspunkten är att människor som vill och kan vara kvar i ska få stöd att leva ett så värdigt liv som möjligt. sköt regeringen till för att särskilt stödja återhämtningen i nordöstra . fattade regeringen beslut om att ändra och förlänga strategin för Syrienkrisen , med en totalvolym för perioden –2023 om ca .