bet · H801SfU16 · 2021-03-12 00:00:00 — Som angetts ovan har också flera lagändringar som har bäring på flera av de aktuella motionerna, bl.a. avseende pensionsåldern och om en ny förmån för att öka det s.k. respektavståndet, trätt i kraft . Mot bakgrund av det som anförts ovan anser utskottet att det saknas skäl för att göra tillkännagivanden med anledning av motionerna 2020/21:998 (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1307 (V) yrkandena 1–8, 2020/21:1832 (SD) yrkande 28, 2020/21:1834 (SD) yrkandena 5–7, 2020/21:2026 (SD) yrkande 28, 2020/21:2156 (S), 2020/21:2633 (KD) yrkandena 1, 5, 8, 10 och 11, 2020/21:2647 (M), 2020/21:2774 (KD) yrkandena 13 och 14 samt 2020/21:2980 (C) yrkandena 1–3. En central uppgift för är att verka för att samtliga pensionssparare och pensionärer, såväl kvinnor som män, ska få en samlad bild av hela sin pension. Uppgiften inkluderar således även tjänstepensionens betydelse för pensionsutfallet. Enligt utskottets mening ger informationsgivning pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. När det gäller insatser för att bidra till att individen fattar medvetna val om sin pension har myndigheten framhållit vikten av ett tydligare och mer konsekvent informationsarbete (se rapporten av informationsinsatser för ett längre arbetsliv, 2020). Utskottet kan konstatera att arbetet i denna riktning och för att öka kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen pågår och behöver fortsätta. Utskottet noterar vidare att Kommissionen för jämställda livsinkomster har presenterat en översyn bl.a. av hur ger information och vägledning till kvinnor och män ur ett jämställdhetsperspektiv (Kommissionen för jämställda livsinkomsters promemoria Komm2021/00077/A 2020:01-1). Mot denna bakgrund ser utskottet inte några skäl att föreslå ett tillkännagivande om ytterligare informationsinsatser angående pensionssystemet och vad som påverkar pensionsutfallet. Den framtida pensionens storlek beror i hög grad på tjänstepensionen. De som saknar tjänstepension har i medeltal lägre pension i jämförelse med de som har en tjänstepension (promemoria Avsaknad av tjänstepension, ). Tjänstepensionsavtalens utformning gynnar i regel personer med högre inkomster och därmed företrädesvis män. Skälet till att tjänstepensionerna inte kommit att omfattas av pensionslagstiftningens s.k. delnings- eller överföringsregler är att pensionsrättigheterna bygger på avtal mellan arbetsmarknadens parter och endast undantagsvis bör ändras lagstiftningsvägen (prop. 1993/94:250 s. 136 och Ds 2016:19 s. 201). Även om det är angeläget att pensionerna blir mer jämställda och tjänstepensionerna är en viktig del i detta arbete finner utskottet inte skäl att frångå nämnda ordning. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2020/21:738 (S), 2020/21:1710 (M) yrkande 2, 2020/21:2633 (KD) yrkande 12, 2020/21:2559 (M) och 2020/21:2980 (C) yrkande 4. Pensionsutfallet är beroende av de villkor och förhållanden som råder på arbetsmarknaden. För att pensionssystemet ska vara förutsebart och långsiktigt hållbart är det enligt utskottets mening angeläget att undantag inte görs från livsinkomstprincipen utan starka skäl. Konstnärspolitiska utredningen tillsattes av regeringen och redovisade sitt uppdrag . I betänkandet Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23) lämnades bl.a. förslag om konstnärers pensioner. Förslagen bereds i . Regeringen aviserade vidare i regeringsförklaringen en skrivelse om konstnärernas villkor. Därmed avstyrks motion 2020/21:302 (V) yrkande 4. Garantipension, bostadstillägg och efterlevandestöd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör bl.a. garantipensionens nivå och beräkningen av bostadstillägget. Jämför reservation 6 (SD), 7 (V) och 8 (KD) samt det särskilda yttrandet (C). Garantipension får lämnas till en försäkrad som är född eller senare om han eller hon har en försäkringstid om (55 kap. 10 § och 67 kap. 2 § SFB). För den som är ogift och helt saknar inkomstgrundad ålderspension eller endast har en låg sådan ges garantipension med maximalt 2,181 prisbasbelopp. För den som är gift är motsvarande högstanivå 1,951 prisbasbelopp. Garantipension till den som är född eller tidigare ges som kompensation för bortfall av folkpension i form av ålderspension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag (55 kap. 9 § och 66 kap. 2 § SFB). För den som är ensamstående ges garantipension med högst och för den som är gift med högst . Garantipension kan tas ut tidigast fr.o.m. den månad då den försäkrade fyller (67 kap. 4 § SFB). Garantipensionen är bosättningsbaserad. För att få full sådan pension krävs bosättning i . Enligt en tillfällig reglering som gäller till utgången av 2021 kan garantipension och garantipension till omställningspension betalas ut till personer inom EES samt i och i (5 kap. 17 a § SFB). Den som beviljats uppehållstillstånd bl.a. som flykting eller annan skyddsbehövande ska som försäkringstid för garantipension även tillgodoräknas tid under vilken han eller hon varit bosatt i sitt tidigare hemland fr.o.m. det kalenderår då den pensionssökande fyllde till tidpunkten då han eller hon först ankom till . Vid beräkningen ska bortses från tid för vilken personen, vid bosättningen i , har rätt till pension från hemlandet (67 kap. 7 och 8 §§ SFB). Bostadstillägg till pensionärer är ett skattefritt tillägg till den allmänna pensionen. Om den försäkrade har rätt till bostadstillägg beror på hans eller hennes bostadskostnad, inkomster och eventuella tillgångar. Till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Den överskjutande delen av bostadskostnaden beaktas till respektive (102 kap. 22 § SFB). Från och med den månad en försäkrad fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg hela bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Den överskjutande delen av bostadskostnaden beaktas till respektive . Därutöver beaktas av bostadskostnaden mellan och respektive och . Ett belopp om för den som är ogift och för den som är gift ska läggas till bostadskostnaden (102 kap. 22 a § SFB). Storleken av bostadstillägget är beroende av den bidragsgrundande inkomsten och av reduceringsinkomsten (102 kap. 2 § SFB). Bidragsgrundande inkomst är t.ex. inkomst av tjänst minskat med inkomstpensionstillägg, näringsverksamhet, kapital och förmögenhet efter att inkomsten reducerats (102 kap. 3, 5 och 7 §§ SFB). Av 102 kap. 11 § SFB framgår att tillägg till den bidragsgrundande inkomsten ska göras för förmögenhet av den sammanlagda förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Enligt 102 kap. 16 § SFB tas i reduceringsinkomsten t.ex. allmän inkomstgrundad pension med i sin helhet medan tjänstepension och privat pension tas med till . Arbetsinkomster tas med till . Från och med den månad när en försäkrad som har hel allmän ålderspension fyller ska arbetsinkomsterna dock bara beaktas om de överstiger (102 kap. 16 a § SFB). Vidare ska bl.a. allmän inkomstgrundad pension och arbetsinkomster beaktas , medan garantipension, änkepension och vissa andra inkomster tas upp . Från den reducerade inkomsten dras ett fribelopp av som motsvarar oreducerad basnivå av garantipension för ålderspension (102 kap. 17 § SFB). Vid beräkningen ska den framräknade inkomsten minskas med ett belopp som uppgår till av reduceringsinkomsten upp t.o.m. ett prisbasbelopp och av reduceringsinkomsten därutöver (102 kap. 21 och 25 §§ SFB). Efterlevandestöd kan betalas ut till ett barn som är bosatt i om den ena eller båda föräldrarna har avlidit. Efterlevandestödet är ett grundskydd för barn som får låg eller ingen barnpension. (M) begär i motion 2020/21:999 ett tillkännagivande om att utreda om bostadstillägget för pensionärer kan följa bostadskostnadernas utveckling på ett bättre sätt än . Motionären anger som skäl att pensionerna legat i det närmaste still i förhållande till köpkraftsutvecklingen, som snitthyrorna har ökat med och hyrorna i nyproduktion – där tillgängliga bostäder ofta finns – med . I motion 2020/21:1000 begär (M) ett tillkännagivande om en översyn av möjligheten till en förändring av reglerna för förmögenhet i bostadstillägget till pensionärer. Motionären anger att vissa pensionärer inte får bostadstillägg trots låg pension. Det kan bero på att de har sparat till en buffert för oförutsedda utgifter. Enligt motionären bör en pensionär med låg eller medelhög pension inte bestraffas för att han eller hon har en mindre ekonomisk buffert. I kommittémotion 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt återkomma med förslag i enlighet med tidigare tillkännagivande om efterlevandestöd för barn som har försörjning tillgodosedd av kommunen. Ett likalydande tillkännagivande begärs i kommittémotion 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkande 31. I motion 2020/21:51 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att höja gränsen för tillgångar vid förmögenhetsprövningen gällande bostadstillägg för pensionärer till för ensamstående och för sammanboende. Enligt motionärerna är en ekonomisk buffert motsvarande en genomsnittlig årslön nödvändig med hänsyn till den berättigade oro som många har över låga ersättningsnivåer i pensionssystemet. I kommittémotion 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att se över beräkningsgrunderna för utlandsföddas pensioner. Motionärerna anför att det inte är rimligt att en flykting som kommer till som 60-åring utifrån gällande regelverk kan tillgodoräkna sig full garantipension. I kommittémotion 2020/21:1307 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om inkomstindexering av garantipensionen. Motionärerna anför att förvärvsarbetande har fått en real inkomstökning sedan pensionssystemet infördes. Motsvarande siffra för pensionärer med garantipension är . Enligt motionärerna bör garantipensionen inkomstindexeras så att pensionärer med garantipension inte ytterligare halkar efter den övriga befolkningen. I kommittémotion 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att vidta åtgärder för att fler av de pensionärer som har rätt till bostadstillägg också ska söka det. Motionärerna framhåller att enligt var det ca 129 000 pensionärer som 2016 hade rätt till bostadstillägg men inte sökte det. Av dessa var ungefär dubbelt så många kvinnor som män. Åtgärder måste vidtas skyndsamt för att minska detta mörkertal. I motion 2020/21:1892 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över reglerna för beräkning av bostadstillägg. Motionärerna pekar på möjligheten att låta beräkningen av bostadstillägg grunda sig på sökandens ekonomiska förutsättningar vid ansökningstillfället snarare än senast fastställda taxering. I kommittémotion 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att prioritera dem med lägst pensioner. trädde en lagändring i kraft som bl.a. innebar att nivån på garantipensionen och bostadskostnadstaket i bostadstillägget för pensionärer höjdes. Höjningen gynnar äldre ensamstående – ofta kvinnor – eftersom de tar del av grundskyddets olika delar i störst utsträckning. Huvudprincipen i det allmänna pensionssystemet är att pensionen grundar sig på individens förvärvsinkomster under hela livet, den s.k. livsinkomstprincipen. Grundskyddet för pensionärer är ett avsteg från denna princip. Grundskyddet är nödvändigt för att även äldre som inte har haft möjlighet att tjäna in en tillräcklig egen pension ska få en rimlig ekonomisk standard. För att kunna behålla drivkrafterna till arbete och pensionssystemets legitimitet bör det emellertid alltid löna sig att ha arbetat. Pensionen för den som har arbetat ett helt arbetsliv bör därför vara högre än nivån för grundskyddet så att det s.k. respektavståndet upprätthålls. Utskottet anser att den höjning som gjordes innebär ett tillräckligt skydd mot ekonomisk utsatthet som det värnar pensionssystemets livsinkomstprincip. Eter att en dom från förändrade förutsättningarna för den svenska garantipensionen tillsatte regeringen en utredning som senare tog namnet . överlämnade den särskilde utredaren delbetänkandet Grundpension (SOU 2019:53). Huvuddragen i de förslag som presenteras i betänkandet är att garantipensionen ska ersättas av en ny förmån kallad grundpension. Grundpensionen ska tjänas in av den försäkrade och beräknas utifrån den tid som personen har arbetat eller varit bosatt i . Den nya förmånens belopp ska motsvara garantipensionens nuvarande nivå och trappas av mot den inkomstgrundade allmänna pensionen. Utredningens slutbetänkande Grundpension – några anslutande frågor (SOU 2020:32) lämnades . I betänkandet föreslås att två särregler för tillgodoräknande av försäkringstid avskaffas. Det handlar bl.a. om den regel som gör det möjligt för vissa försäkrade att tillgodoräkna sig bosättningstid i sitt tidigare hemland som försäkringstid. När det gäller beräkningen av garantipension och bostadstillägg till pensionärer noterar utskottet följande. Garantipensionen syftar till att täcka grundläggande konsumtionskostnader. Som utskottet har framhållit är det därför logiskt att nivån är kopplad till prisindex och på så sätt garanterar köpkraften. Inkomstindex kan sjunka eller realt minska. I sådana perioder innebär prisindexering en värdesäkring av garantipensionen. I fråga om bostadstillägg till pensionärer anser utskottet inte att det finns skäl för att undanta ytterligare förmögenhet från beräkningsunderlaget eller att frångå principen om att inkomsterna i huvudsak ska fastställas utifrån skatterättsliga regler. Beträffande pensionärer som har rätt till bostadstillägg men inte ansöker om förmånen konstaterar utskottet att regeringen i regleringsbrevet för gav i uppdrag att bedöma utvecklingen av mörkertalet för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd samt redogöra för de åtgärder myndigheten vidtar för att minska mörkertalet. Mot bakgrund av det anförda ser utskottet inte något skäl för att göra något tillkännagivande om ytterligare höjning, utredning eller översyn av garantipensionen eller bostadstillägget. Därmed avstyrks motionerna 2020/21:51 (SD), 2020/21:999 (M), 2020/21:1000 (M), 2020/21:1307 (V) yrkande 10, 2020/21:1892 (S), 2020/21:2633 (KD) yrkande 3, 2020/21:2696 (MP) yrkande 6 och 2020/21:3094 (M). Även motion 2020/21:2980 (C) yrkande 7, som får anses tillgodosett, avstyrks med det anförda. I frågan om efterlevandestöd kan utskottet konstatera att det i promemorian Efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna (Ds 2020:27) har lagts fram ett förslag om att efterlevandestöd inte ska lämnas för barn eller unga som får vård eller boende som bekostas av det allmänna enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade eller som får vård eller boende inom . En proposition är enligt regeringen avsedd att lämnas . Motionerna 2020/21:1832 (SD) yrkande 31 och 2020/21:2026 (SD) yrkande 31 får följaktligen anses tillgodosedda och avstyrks därmed. Pensionssystemet, punkt 1 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7 och 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2020/21:302 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:738 av (S), 2020/21:998 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1307 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–8, 2020/21:1710 av (M) yrkande 2, 2020/21:2156 av (S), 2020/21:2559 av (M), 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 5, 11 och 12, 2020/21:2647 av och (båda M), 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4. Valfriheten inom premiepensionen bör värnas. Förslagen om ett nytt fondtorg och en ny ansvarig myndighet riskerar att leda till att framtidens pensionärer får en försämrad pension och en drastiskt begränsad valfrihet när det gäller det egna pensionssparandet. Regeringen bör inte gå vidare med premiepensionsreformen utan i stället följa upp och utvärdera resultaten av de skärpta krav som infördes på fonder 2018. Införandet av en generell riktålder för pension tar inte hänsyn till att det inte finns en enda gemensam pensionsålder som lämpar sig för alla individer och alla yrkesgrupper. Arbete längre upp i åldrarna bör åstadkommas genom en betydligt högre grad av flexibilitet och med riktade incitament snarare än med tvång. Reformen om att införa en ny och högre riktålder för pension bör således rivas upp. Föräldraledighet och deltidsarbete för att ge barnen en drägligare tillvaro under småbarnsåren är något som ska värderas högre och ge minsta möjliga negativa effekt på pensionen. Regeringen bör därför få i uppdrag att på allvar verka för jämställda pensioner genom att skapa mer jämställda förutsättningar för den som tar större ansvar för familj och hem. Genom att utöka barnårsrätten till kompenseras pensionsbortfallet i högre utsträckning för de föräldrar som väljer att arbeta deltid. Pensionssystemet, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:302 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:738 av (S), 2020/21:998 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1307 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–8, 2020/21:1710 av (M) yrkande 2, 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:2156 av (S), 2020/21:2559 av (M), 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 5, 11 och 12, 2020/21:2647 av och (båda M) och 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 14. I för studier och barnår och hur de bidrar till jämställda pensioner föreslås att andelen pensionsrätter för studier minskas och omfördelas till barnår (Ds 2016:19). En sådan omfördelning skulle vara till fördel för kvinnor och minska det s.k. pensionsgapet något. Var och en ska få välja själv, men för att kunna göra ett bra val behövs tillgång till information om hur föräldraledighet, deltidsarbete och pensionssparande påverkar den framtida ekonomin. bör i samverkan med berörda parter – t.ex. mödravård, , , skola och banker – ges ett informationsuppdrag om livsinkomst som riktar sig till föräldrar. Information behöver även riktas till arbetslösa och till företagare. Pensionssystemet, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:302 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:1307 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–8 och 2020/21:738 av (S), 2020/21:998 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1710 av (M) yrkande 2, 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:2156 av (S), 2020/21:2559 av (M), 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 5, 11 och 12, 2020/21:2647 av och (båda M), 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdraget att skapa ett mer förutsebart, jämlikt och jämställt pensionssystem. Det nya systemet bör bygga på en inkomstprincip men även ha en mer omfördelande roll. En av de viktigaste orsakerna till skillnaden mellan kvinnors och mäns pensioner är att kvinnor tar större ansvar för barn och hem, vilket i sin tur leder till inkomstbortfall. Även löneskillnader i sig är en orsak. Inkomstbortfall är i princip omöjligt att ta igen för den som inte har vistats i för att kvalificera sig för full pension, även om personen har arbetat . Lösningen med en pensionsgrupp som står över partipolitiken hindrar nödvändiga reformer och bör därför ändras. Medellivslängden skiljer sig kraftigt mellan olika grupper i samhället och klyftorna i arbetslivet ökar. För korttidsutbildade kvinnor förväntas medellivslängden rentav bli kortare och för korttidsutbildade män stå stilla. Regeringen bör återkomma med förslag om att dra tillbaka höjningen av pensionsåldern och om att möjliggöra en lägre pensionsålder med tillräckliga pensionsnivåer för den som har arbetat ett långt arbetsliv. Huvudorsaken till att pensionssystemet ger låga pensioner är att det är underfinansierat. Regeringen bör därför återkomma med förslag på höjda inbetalningar till pensionssystemet. En höjning av inbetalningarna bör göras retroaktivt så att pensionsrätterna för dagens pensionärer räknas upp på samma sätt som för de som förvärvsarbetar . De fördelningspolitiska konsekvenserna av en sådan höjning bör utredas så att de med lägst pensioner inte missgynnas. Pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning. Dagens ordning innebär att exempelvis föräldraledighet och sjukskrivning leder till lägre pension. Avgiften till premiepensionssystemet bör tillföras inkomstpensionssystemet. Med en sådan ändring hade minskningen av pensionerna kunnat undvikas. Det är också orimligt att ge finansiella institut tillgång till miljarder kronor som de kan ta ut vinst från i sin förvaltning. Regelverket för arvsvinster och delningstal bör ses över utifrån ambitionen att antalet år i arbetslivet ska spela större roll än ålder vid pension. Syftet bör vara att minska de negativa konsekvenserna för dem som har börjat arbeta tidigt och därför går i pension tidigare. Det bör även utredas hur systemet med en inbyggd broms kan ersättas med ett system där beslut om sänkta pensioner endast kan tas av . Vid lanseringen av det nuvarande systemet försäkrades att den automatiska balanseringen endast skulle slå till i extremfall, men har den aktiverats . Konstnärer har i mindre grad en kollektivavtalad tjänstepension än befolkningen som helhet, vilket i kombination med låga inkomster medför risker för mycket låga pensioner. Regeringen bör därför få i uppdrag att bevaka och se över kulturskapares pensioner. Det är särskilt viktigt med anledning av utfasningen av ATP och de statliga inkomstgarantierna från . Pensionssystemet, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 5, 11 och 12 samt 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2020/21:302 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:738 av (S), 2020/21:998 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1307 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–8, 2020/21:1710 av (M) yrkande 2, 2020/21:1832 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2020/21:2026 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:2156 av (S), 2020/21:2559 av (M), 2020/21:2647 av och (båda M) och 2020/21:2980 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4. En sammanhållen politik med inriktning mot de äldre i samhället får inte och kan inte bara handla om vård och omsorg. Det friska åldrandet, att se äldre som en resurs och ett väl fungerande samspel mellan generationer är lika viktiga beståndsdelar. Det offentligas insatser måste utformas så att de medverkar till detta. Inkomstpensionstillägget som börjar betalas ut är ett viktigt tillskott för de pensionärer som har de lägsta marginalerna. bör tillägget dock ingå i det avgiftsfinansierade pensionssystemet och helt frikopplas från statsbudgeten. När det gäller tjänstepensionen behöver frågor om flexibelt uttag, förval och förbättrad information lyftas fram mer och åtgärdas , eftersom dessa faktorer har stor inverkan på den enskildes ekonomi. För att uppmuntra till överföring av premiepension bör det avdrag som görs vid överföringen slopas. Överföring av premiepensionsrätt, punkt 2 (C, KD) av (C) och (KD).