bet · H901FiU4 · 2021-12-14 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., som uppgår till ca . Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statens budget inom utgiftsområde 26 Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens anslagsförslag Tabell 1 Utgiftsmässiga statsskuldsräntor 2020–2024 Tabell 2 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 2020–2024 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 26 anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 26 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M), (KD) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns regeringens förslag till anslagsfördelning. har bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner till ett gemensamt förslag. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till (prop. 2021/22:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är samma belopp som regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet ingår inte i utgifterna under utgiftstaket för staten. I detta betänkande föreslår finansutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Regeringens resultatredovisning av utgiftsområde 26 sker genom utvärderingar av statsskuldspolitiken och redovisas i en skrivelse. Åren däremellan redovisar regeringen sin preliminära syn på den genomförda statsskuldspolitiken i budgetpropositionen. Den senaste utvärderingen av statsskuldspolitiken –2019 behandlades av utskottet (skr. 2019/20:104, bet. 2019/20:FiU46, rskr. 2019/20:344). Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen som gäller statens budget inom utgiftsområde 26. Statens budget inom utgiftsområde 26 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt regeringens förslag. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattar tre anslag: räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet ingår inte i utgifterna under utgiftstaket för staten. I budgetpropositionen föreslås att utgiftsområdet ökas med , jämfört med vad som anvisades , till . Utgifterna under utgiftsområdet beräknas 2023 uppgå till , och till . Utgifterna för utgiftsområdet beräknas bli lägre 2021 än enligt den beslutade budgeten. Den lägre prognosen beror delvis på att beräknas emittera en större volym av obligationer till s.k. överkurs. Det gör att räntebetalningarna minskar initialt och att staten i stället betalar en högre årlig ränta under obligationernas återstående löptid. Den nedjusterade prognosen beror även på förväntade valutavinster . Även i kostnadstermer beräknas statsskuldsräntorna 2021 bli något lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . beräknas statsskuldsräntorna sammantaget uppgå till . I likhet med 2021 beräknas kassamässiga effekter uppstå till följd av överkurser vid nyemissioner, men de är betydligt lägre än under föregående år. beräknas utbetalningarna för inhemska räntor öka jämfört med . beräknas utgifterna för inhemska räntor åter minska. Lägre kurs- och valutaförluster utgör ytterligare en förklaring till att utgifterna för statsskuldsräntor beräknas bli betydligt lägre jämfört med . Den förväntade utvecklingen för de tre anslagen som ingår i utgiftsområdet redovisas nedan. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden Regeringen föreslår att anvisar under anslaget 1:1 Räntor på statsskulden . Förslaget innebär att utgiftsområdet ökas med , jämfört med vad som anvisades . Utgifterna för utgiftsområdet beräknas bli lägre 2021 än enligt den beslutade budgeten. Den lägre prognosen beror delvis på att beräknas emittera en större volym av obligationer till s.k. överkurs. Det gör att räntebetalningarna minskar initialt och att staten i stället betalar en högre årlig ränta under obligationernas återstående löptid. Den nedjusterade prognosen beror även på förväntade valutavinster . Även i kostnadstermer beräknas statsskuldsräntorna 2021 bli något lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Faktorer som påverkar ränteutgifterna Ränteutgifterna påverkas av storleken på statsskulden, svenska och utländska räntenivåer samt den svenska kronans växelkurs mot andra valutor. Även upplåningsteknik har stor betydelse för utgifterna för räntor på statsskulden. Statsskuldens storlek förändras i takt med statens budgetsaldo och ändrade skulddispositioner m.m. En skulddisposition kan exempelvis bestå av en omvärdering av valutaskulden till aktuella valutakurser. Statens lånebehov har ökat 2020 och 2021 med anledning av beslutade eller föreslagna åtgärder för att motverka konsekvenserna av spridningen av sjukdomen covid-19, vilka ger upphov till ett negativt budgetsaldo. beräknas dock statsskulden och statsskuldskvoten åter minska, som en följd av att budgetsaldot beräknas bli positivt och att BNP beräknas växa. Utgiftsmässiga räntor på statsskulden Den upplåningsteknik som väljer kan på kort sikt få betydande effekter på ränteutgifterna, främst genom att utgifterna omfördelas , t.ex. genom över- eller underkurser i samband med emissioner av statsobligationer. Överkurser uppstår om marknadsräntan understiger obligationens kupongränta vid emissionstillfället. Köparen av obligationen är då beredd att betala ett högre pris eftersom detta kompenseras av en högre löpande avkastning fram till dess att obligationen förfaller. På motsvarande sätt uppstår underkurser om marknadsräntan överstiger obligationens kupongränta vid emissionstillfället. De utgiftsmässiga statsskuldsräntorna –2024 redovisas närmare i tabell 1. Utgifterna för statsskuldsräntor bedöms variera mellan 19,4 och . Tabell 1 Utgiftsmässiga statsskuldsräntor 2020–2024 Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta -0,7 -0,5 -0,5 -0,5 Över-/underkurser vid emission -10,4 -14,5 -8,0 -2,0 -1,0 -4,5 Räntor på in- och utlåning -0,8 -0,5 -1,5 -2,0 -2,5 -1,5 -2,0 Källa: och egna beräkningar. Kostnadsmässiga räntor på statsskulden Tabell 2 visar att de kostnadsmässiga räntorna på statsskulden varierar mellan 8,0 och 2020-2024. Kostnadsmässiga räntor används vid beräkningen av statens finansiella sparande och innebär att räntorna periodiseras över lånens löptid, dvs. bokförs till det år som de har uppstått, i stället för till när de faktiska betalningarna har genomförts. Det betyder att realiserade valutakurs- och kursförluster, som påverkar ränteutgifterna, inte räknas med och att det därmed går att följa den underliggande utvecklingen av ränteutgifterna. De kostnadsmässiga statsskuldsräntorna har en jämnare utveckling än de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna. Tabell 2 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 2020–2024 Summa räntor enligt tabell 3.3 -4,5 -8,6 Källa: och egna beräkningar. Anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter , vilket är i nivå med vad som anvisades . Anslaget får användas för oförutsedda utgifter inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt en dom som fått lagakraft eller efter uppgörelse samt för utgifter för skador inom landet som uppkommit under tidigare krigsförhållanden. Medel från anslaget tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Regeringen bedömer att det även fortsättningsvis behövs ett anslag för oförutsedda utgifter och för vissa speciella ändamål om andra medel inte står till förfogande (jfr prop. 1997/98:1 utg.omr. 26 avsnitt 4). Kammarkollegiet bör därför efter beslut av regeringen även fortsättningsvis få betala ut ersättningar av detta slag. Regeringen kommer i efterhand att redovisa för vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom indrag från annat anslag. Användningen av anslaget och beslutade indrag med anledning av detta redovisas i årsredovisningen för staten. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:3 provisionsutgifter , vilket även anvisades . Anslaget omfattas av ett särskilt bemyndigande som är beloppsmässigt obegränsat för att säkerställa att regeringen alltid ska kunna fullgöra sina åtaganden gentemot långivarna. Det beror på att volymerna för upplåning via olika instrument och metoder skiljer sig åt mellan åren. Provisionsutgifterna styrs till största delen av vilka upplåningskanaler som används. Vissa upplåningsinstrument ger inte upphov till rörliga kostnader, medan andra gör det. För de största upplåningsvolymerna är försäljningsprovisionerna fasta. En upplåning via syndikering, dvs. genom att anlitar en grupp av banker som genomför försäljningen, leder till höga provisioner, som är beroende av volymen. Avvägningen mellan vilka instrument som ska användas görs av inom de ramar som regeringen gett genom riktlinjerna för statsskuldens förvaltning. Avvägningen inkluderar alla kostnader som är förknippade med upplåningen, inklusive räntekostnaden och eventuella provisioner. Sammantaget beräknas provisionsutgifterna för de lån hanterar bli 2021, 2022, 2023 och 2024. Målet för statsskuldsförvaltningen är att statens skuld ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer (5 kap. 5 § budgetlagen [2011:203]). Utifrån målet för statsskuldsförvaltningen beslutar regeringen i årliga riktlinjebeslut om den övergripande styrningen och därigenom om avvägningen mellan förväntad kostnad och risk i statsskulden. ansvarar för att upplåning och förvaltning görs i enlighet med målet och inom ramen för de riktlinjer som regeringen beslutat. Regeringens riktlinjebeslut fattas . Till grund för beslutet ligger bl.a. förslag till riktlinjer som ska lämnas . I samband med beredningen av förslag ges möjlighet att yttra sig. Målet för statsskuldsförvaltningen innebär att regeringens riktlinjebeslut ska baseras på en avvägning mellan långsiktig kostnad och risk. görs främst genom valet av löptid. I riktlinjerna beslutas även statsskuldens sammansättning i termer av skuldslag. Regeringens styrning tar även sin utgångspunkt från statsskuldens storlek och förväntade utveckling. Regeringens riktlinjebeslut för statsskuldsförvaltningen 2022 Regeringen fattade beslut om riktlinjer för hur statsskulden ska förvaltas 2022. Statsskulden har minskat som andel av BNP (bruttonationalprodukten) efter att ha ökat tillfälligt . Återhämtningen av ekonomin väntas ske snabbare än vad som tidigare prognostiserats och utvecklingen förväntas innebära en återgång till den tidigare trenden med en minskande statsskuld och lånebehov. Även återbetalning av valutalån påverkar lånebehovet negativt. statsskulden fortsätta att minska. I riktlinjebeslutet sker inga förändringar i styrningen jämfört med föregående år. Statsskuldens sammansättning ska styras mot: • Valutaskulden – valutaexponeringen ska vara oförändrad. • Den reala kronskulden – den ska långsiktigt vara av • Den nominella kronskulden – den ska utgöra resterande andel av statsskulden. Löptiden (i termer av duration) för statsskulden ska styras mot 3,5–. Valutaexponeringen ska, i likhet med föregående år, vara oförändrad i avvaktan på analys av statsskuldens strategiska valutaexponering. En anledning till detta är att analysen kan visa att det finns skäl för att ompröva den tidigare inriktningen om att exponeringen ska minska. Regeringen anser att det är av stor vikt att analysen slutredovisas i förslag till riktlinjer . De statliga gröna obligationerna, som har emitterat, omfattas av de övergripande riktlinjerna för statsskulden. För att ska ha möjlighet att emittera ytterligare gröna obligationer inom ramen för statsskuldsförvaltningen behövs regeringens beslut om vilka gröna utgifter som ska anses berättigade i statsbudgeten. En förteckning över sådana utgifter kan sedan utgöra det maximala emissionsbeloppet för en statlig grön obligation. Regeringen avser att fatta beslut om en sådan förteckning över utgifter . Utskottet behandlade regeringens utvärdering av statens upplåning och statsskuldsförvaltning 2015-2019 (bet. 2019/20:FiU45, rskr. 2019/20:344). I samband med det konstaterade utskottet att regeringens riktlinjer legat i linje med det övergripande statsskuldspolitiska målet och att bedrivit sin verksamhet i enlighet med målet och regeringens riktlinjer. har i enlighet med finansutskottets förslag ställt sig bakom budgetpropositionens förslag till ram för utgiftsområdet (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Utskottet ser inget skäl att avvika från budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 26 och tillstyrker således regeringens förslag till statens budget inom utgiftsområde 26. Det innebär att utskottet ställer sig bakom regeringens förslag. Utskottet föreslår att anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt regeringens förslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 26: 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor enligt tabell 1.1. Anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till anslag.