bet · H801SfU28 · 2021-06-21 00:00:00 — Mot bakgrund av möjligheten till permanent uppehållstillstånd där barn är undantagna de särskilda kraven för ett sådant tillstånd anser regeringen att en ordning med tidsbegränsade uppehållstillstånd vid första beslutstillfället respekterar . Regeringen anser att gällande ordning bör fortsätta att gälla för kvotflyktingar och föreslår därför att en utlänning som tagits emot i inom ramen för ett beslut som regeringen har meddelat om överföring av skyddsbehövande till (vidarebosättning) beviljas permanent uppehållstillstånd vid det första beslutstillfället. Även i en ordning där tidsbegränsade uppehållstillstånd utgör huvudregel anser regeringen att det måste vara möjligt för en person att beviljas ett permanent uppehållstillstånd. Regeringen föreslår därför att en ansökan om permanent uppehållstillstånd ska, när giltighetstiden för ett uppehållstillstånd löper ut, beviljas om flyktingen eller den alternativt skyddsbehövande har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd och uppfyller förutsättningarna för uppehållstillstånd och de särskilda kraven för permanent uppehållstillstånd. Eftersom ett permanent uppehållstillstånd endast ska kunna beviljas efter att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd löper ut kommer en ansökan av naturliga skäl att behöva göras i samband med en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Detta behöver enligt regeringen inte regleras särskilt. Regeringen anser att det uttryckligen bör framgå av lagtexten att även förutsättningarna för uppehållstillstånd i 5 kap. 1 § ska vara uppfyllda för att ett permanent uppehållstillstånd ska beviljas. En ansökan om permanent uppehållstillstånd kommer därmed att hanteras inom ramen för ärendet om uppehållstillstånd där rättstillämparen först måste ta ställning till om kraven för uppehållstillstånd är uppfyllda och därefter vilken giltighetstid som ska gälla för uppehållstillståndet, dvs. om det ska vara permanent eller tidsbegränsat. För det fall en skyddsbehövande, som har ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen, ansöker om permanent uppehållstillstånd både enligt utlänningslagen och enligt lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå konstaterar regeringen att kraven för att kunna beviljas permanent uppehållstillstånd enligt dessa regelverk skiljer sig åt. Enligt regeringen bör i de fall en utlänning omfattas av båda bestämmelserna en ansökan om permanent uppehållstillstånd i första hand prövas enligt bestämmelserna i utlänningslagen. Enligt huvudregeln i 5 kap. 18 § första stycket UtlL ska en utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får enligt den regeln inte bifallas efter inresan. Eftersom ett permanent uppehållstillstånd förutsätter att utlänningen har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd och att det fortsatt finns en grund för uppehållstillstånd bedömer regeringen att det inte finns behov av ändringar i denna del för att en ansökan om permanent uppehållstillstånd ska kunna bifallas efter inresa. Mot bakgrund av förslaget om att tidsbegränsade uppehållstillstånd ska vara huvudregel efterfrågar vissa remissinstanser en översyn av kraven på pass. Regeringen framhåller att personer med tidsbegränsade uppehålls-tillstånd enligt den tillfälliga lagen undantogs från passkravet i 2 kap. 1 § UtlL genom ändringar som gjordes i utlänningsförordningen i samband med att den tillfälliga lagen infördes. Regeringen anser att undantag från passkravet även fortsättningsvis bör regleras på förordningsnivå och ser inte heller något behov av lagändringar i denna del. Längden på uppehållstillstånd för skyddsbehövande m.fl. När det gäller längden på uppehållstillstånd för skyddsbehövande föreslås att den ordning som redan gäller med olika tillståndstider för flyktingar respektive alternativt skyddsbehövande ska fortsätta att gälla. Bakgrunden är att detta motsvarar det omarbetade skyddsgrundsdirektivet och att flera medlemsländer beviljar alternativt skyddsbehövande ett kortare tillstånd än flyktingar vid det första beslutstillfället. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljas en flykting ska således gälla och ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljas en alternativt skyddsbehövande ska gälla . Även ett uppehållstillstånd som beviljas på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter ska vara tidsbegränsat och gälla . Varje nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd som därefter beviljas ska gälla . Vid en ansökan om förlängning kvarstår en giltighetstid för både flyktingar och alternativt skyddsbehövande. Därutöver föreslås att om tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver det kan en kortare giltighetstid bestämmas för både en flykting och en alternativt skyddsbehövande. Giltighetstiden får dock inte vara kortare än . Tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel I partimotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att avskaffa permanenta uppehållstillstånd. Motionärerna anför att permanenta uppehållstillstånd helt bör utmönstras ur utlänningsrätten mot bakgrund av samhällskonsekvenserna av att bevilja permanent uppehållstillstånd och de bristande möjligheterna att vägra eller återkalla ett tillstånd på grund av t.ex. vandel. I partimotion 2020/21:1620 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om tidsbegränsade uppehållstillstånd med tydlig koppling till beviljandegrund. Ett uppehållstillstånd bör enligt motionärerna alltid vara tidsbegränsat. Kopplingen till grunden för tillståndet bör vara tydlig och det bör finnas proportionalitet när det gäller tillståndets längd. Vidare bör ett tydligt och enkelt system för förlängning finnas. I kommittémotion 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 31 ett tillkännagivande om tidsbegränsade uppehållstillstånd för skyddsbehövande. Enligt motionärerna bör det inte göras undantag för s.k. kvotflyktingar från huvudregeln om tidsbegränsade uppehållstillstånd. I kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om att tidsbegränsade uppehållstillstånd ska vara huvudregel för den som har beviljats asyl. Enligt motionärerna överensstämmer det med hur det ser ut i de andra nordiska länderna och i EU. Att ha en annan regel riskerar att skapa incitament för fler att söka sig till . ska det vara möjligt för en person att ansöka om permanent uppehållstillstånd. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att kvotflyktingar ska beviljas permanenta uppehållstillstånd vid första besluts-tillfället. Det är enligt motionärerna de enda skyddsbehövande som ska beviljas permanenta uppehållstillstånd vid första beslutstillfället. I kommittémotion 2020/21:2701 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om vikten av permanenta uppehållstillstånd och möjligheter till familjeåterförening för en framgångsrik etablering. Motionärerna anger att ovissheten om framtiden och hur länge man kommer att få stanna, oron för familjemedlemmar som man inte kan återförenas med och en försämrad psykisk hälsa gör det svårt för många nyanlända med tidsbegränsade uppehållstillstånd att fokusera på studier och jobb. Permanenta uppehållstillstånd bör åter vara huvudregeln. I kommittémotion 2020/21:2702 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om möjlighet till permanenta uppehållstillstånd. Motionärerna anger att tidsbegränsade uppehållstillstånd skapar ökad psykisk ohälsa, försvårar möjligheterna att bearbeta och behandla trauman samt leder till en sämre etableringsprocess. Uppehållstillstånd bör som utgångspunkt vara permanenta. Längden på uppehållstillstånd för skyddsbehövande m.fl. m.fl. begär i kommittémotion 2020/21:4063 (M) yrkande 1 ett tillkännagivande om att det första uppehållstillstånd som beviljas en alternativt skyddsbehövande ska gälla . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att uppehållstillståndstidens längd ska vara när uppehållstillstånd beviljas på grund av humanitära skäl. Även i kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att det i en permanent migrationslagstiftning ska ingå tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel, såsom i bl.a. , , , , och . regelverk bör ligga i nivå med EU:s miniminivå, enligt vilken uppehållstillstånd ska beviljas och för flyktingar . I partimotion 2020/21:4073 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om längden på uppehållstillstånd för alternativt skyddsbehövande. Motionärerna anför att det första uppehållstillståndet som beviljas alternativt skyddsbehövande ska vara i enlighet med den miniminivå som fastställer. Särskilda regler om etablering ska gälla för nyanlända i stället för att de folkbokförs och därigenom får tillgång till välfärden. I yrkande 7 i denna del begärs ett tillkännagivande om en säkerhetsventil på absolut miniminivå enligt folkrätten på ett sätt som motsvarar tillfälliga lagen. Tillståndstiden bör i dessa fall vara . I kommittémotion 2020/21:4070 av m.fl. (C) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att alternativt skyddsbehövande och flyktingar ska ha samma tillståndslängd, dvs. , vid en första prövning. Motionärerna menar att skyddsbehovet hos alternativt skyddsbehövande oftast är långvarigt precis som för flyktingar. I kommittémotion 2020/21:4075 av m.fl. (KD) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om de tidsbegränsade uppehållstillståndens längd. Enligt motionärerna skapar en ordning med tretton månaders uppehållstillstånd för alternativt skyddsbehövande enbart en ökad arbetsbörda för mot bakgrund av att 98–av de med uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl som ansökte om förlängt uppehållstillstånd fick bifall. Detta tar resurser från t.ex. förstagångs-bedömningar, avvisningsärenden och identitetskontroller. I stället bör giltighetstiden när det gäller de tidsbegränsade uppehållstillstånden för alternativt skyddsbehövande vara för att också skapa vissa förutsättningar för att uppfylla försörjningskravet vid anhöriginvandring. Tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel Utskottet framhåller att flyktingar och alternativt skyddsbehövande fortfarande ska beviljas skydd i . Varken eller internationella konventioner kräver dock att permanent uppehållstillstånd ges till en skyddsbehövande. Utskottet anser att regeringens förslag om att tidsbegränsa uppehållstillstånd för flyktingar och alternativt skyddsbehövande vid det första beslutstillfället är väl avvägda även med beaktande av eventuella negativa effekter för en enskild utlännings etablering. Detta i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart, rättssäkert och effektivt regelverk som inte väsentligen avviker från regelverket i andra EU-länder. Utskottet kan också notera att regeringen bedömer att förslagen kommer att bidra till att antalet asylsökande i minskar jämfört med vad som skulle vara fallet vid återgång till de regler i utlänningslagen som gällde innan den tillfälliga lagen trädde i kraft. Utskottet vill också härvid peka på möjligheten att beviljas permanent uppehållstillstånd efter att ha haft tidsbegränsat uppehållstillstånd . När det gäller vidarebosättning av flyktingar enligt den s.k. kvoten beslutar hur mycket medel som ska avsättas. Regeringen ger därefter i uppdrag att i samarbete med , , ta ut och överföra flyktingarna till . Antalet personer som vidarebosätts till är 5 000. Med hänsyn till utformningen av systemet för kvotflyktingar anser utskottet att det är rimligt att dessa beviljas permanenta uppehållstillstånd. Detta kan inte antas påverka antalet personer som väljer att söka asyl i på samma sätt som om permanent uppehållstillstånd skulle beviljas utlänningar som får uppehållstillstånd som flyktingar eller alternativt skyddsbehövande när de söker asyl efter inresa i . Utskottet finner därför inte skäl att göra tillkännagivanden om tidsbegränsade uppehållstillstånd för skyddsbehövande eller att avskaffa permanenta uppehållstillstånd. Inte heller finner utskottet skäl att göra tillkännagivanden om vikten av och möjlighet till permanenta uppehållstillstånd. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:4073 (SD) yrkande 1, 2020/21:1619 (SD) yrkande 31, 2020/21:1620 (SD) yrkande 6, 2020/21:2701 (MP) yrkande 1 och 2020/21:2702 (MP) yrkande 3. Motion 2020/21:3663 (KD) yrkandena 14 och 20 får anses tillgodosedda genom regeringens förslag om att uppehållstillstånd för flyktingar och alternativt skyddsbehövande ska tidsbegränsas medan kvotflyktingar alltjämt ska beviljas permanent uppehållstillstånd. Motionsyrkandena avstyrks därför. Längden på uppehållstillstånd för skyddsbehövande m.fl. I ett antal motioner föreslås att giltighetstiden för uppehållstillstånd som beviljas alternativt skyddsbehövande vid det första beslutstillfället ska förkortas alternativt förlängas till respektive . Utskottet noterar att regeringens förslag om en ordning som redan gäller med olika tillståndstider för flyktingar respektive alternativt skyddsbehövande motsvarar det omarbetade skyddsgrundsdirektivet. Vidare kan utskottet konstatera att flera medlemsländer beviljar alternativt skyddsbehövande ett kortare tillstånd än flyktingar vid det första beslutstillfället. När det gäller giltighetstiden för uppehållstillstånd för alternativt skyddsbehövande noterar utskottet att medlemsstaterna enligt artikel 24.2 i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet ska utfärda ett förnybart uppehållstillstånd som ska gälla och, om det förnyas, , om inte tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver något annat. De föreslagna giltighetstiderna är i linje med bestämmelserna i både det omarbetade skyddsgrundsdirektivet och kommissionens förslag till skyddsgrundsförordning. Utskottet noterar att det vid införandet av den tillfälliga lagen bedömdes att alternativt skyddsbehövande skulle beviljas uppehållstillstånd med en giltighetstid uppgående bl.a. för att undvika risken att de inte skulle omfattas av de bosättningsbaserade socialförsäkringsförmånerna (prop. 2015/16:174 s. 31). För att uppnå syftet att få till stånd ett långsiktigt hållbart regelverk som inte väsentligen avviker från övriga EU-länders lagstiftning anser utskottet att de av regeringen föreslagna giltighetstiderna när det gäller uppehållstillstånd för flyktingar respektive alternativt skyddsbehövande är väl avvägda. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 1, 2020/21:3524 (M) yrkande 4, 2020/21:4073 (SD) yrkande 6, 2020/21:4070 (C) yrkande 1 och 2020/21:4075 (KD) yrkande 10. När det gäller giltighetstiden för uppehållstillstånd som beviljas på grund av s.k. humanitära skäl föreslår regeringen att denna ska vara vid första beslutstillfället. Därefter ska varje nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd gälla . Utskottet noterar att regeringens förslag om giltighetstid för uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl följer vad som gäller för alternativt skyddsbehövande. Utskottet anser att regeringens förslag om giltighetstid för uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl är väl avvägda och finner inte skäl för att göra tillkännagivanden om en kortare giltighetstid i dessa fall. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 2 och 2020/21:4073 (SD) yrkande 7 i denna del. Krav för att beviljas permanent uppehållstillstånd och undantag från kraven Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om identitetskrav för permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag om att kraven för permanent uppehållstillstånd inte ska gälla om det finns synnerliga skäl och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller ett antal motionsyrkanden. avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. försörjning och vandel. Jämför reservation 24 (M), 25 (KD), 26 (S, C, MP), 27 (S, MP), 28 (C), 29 (S, C, MP) och 30 (SD) samt särskilt yttrande 5 (SD). Jämför även särskilt yttrande 7 (V). Krav för att beviljas permanent uppehållstillstånd Flera andra medlemsländer i EU uppställer krav för permanent uppehållstillstånd och regeringen anser att regelverk framöver bör vara i linje med regelverken i övriga länder i EU. Som regeringen har konstaterat har sannolikt möjligheten att beviljas permanent uppehållstillstånd vid första beslutstillfället varit en faktor som har bidragit till att har ansetts vara ett land som är mer attraktivt för asylsökande jämfört med andra länder i EU (jfr prop. 2015/16:174 s. 29). Regeringen anser därför att det bör uppställas särskilda krav för att ett permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas. Regeringen anser att kraven inte bara bör gälla skyddsbehövande utan även andra utlänningar som ansöker om permanent uppehållstillstånd, t.ex. studerande och arbetskraftsinvandrare. För att underlätta för tillämparen och allmänheten bör det i de relevanta bestämmelserna införas upplysningsbestämmelser om att det finns bestämmelser om särskilda krav för permanent uppehållstillstånd. Regeringen föreslår att ett permanent uppehållstillstånd endast ska få beviljas om utlänningen kan försörja sig och det med hänsyn till utlänningens förväntade levnadssätt inte råder tveksamhet om att ett permanent uppehållstillstånd bör beviljas. De gällande kraven på försörjning och vandel för att en utlänning ska beviljas ställning som varaktigt bosatt i och därmed få ett permanent uppehållstillstånd bör inte ändras. Vad gäller försörjningskravet anges i propositionen att för att en skyddsbehövande ska kunna beviljas ett permanent uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen krävs som huvudregel en anställning som gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig och att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Även en utlänning som kan försörja sig genom inkomster från näringsverksamhet kan beviljas permanent uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen (17 §). I propositionen anges vad gäller det föreslagna försörjningskravet att inkomsterna ska komma från anställning eller näringsverksamhet eller en kombination av dessa. Det bör enligt regeringen vara möjligt att inkomsterna kommer från en kombination av flera anställningar och inkomsterna kan komma från egen verksamhet eller verksamhet som bedrivs i en juridisk person. Kravet på att kunna försörja sig bör kunna uppfyllas oavsett hur inkomsterna beskattas. Den närmare regleringen om t.ex. inkomsternas nivå bör finnas i förordning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför bemyndigas att meddela föreskrifter om försörjningsförmågan. Ett vandelskrav för permanent uppehållstillstånd utgör enligt regeringens mening en viktig del i en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Ett permanent uppehållstillstånd innebär flera fördelar jämfört med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och kan bara återkallas i vissa fall. Det är inte rimligt att en person som i landet med tidsbegränsat uppehållstillstånd har gjort sig skyldig till brottslighet eller brottslighet i förening med annan misskötsamhet, i anslutning till detta ska kunna beviljas ett permanent uppehållstillstånd utan att någon prövning av lämpligheten i detta görs. Ett vandelskrav syftar även till att undvika att en person som kan antas komma att begå brott i landet ska beviljas permanent uppehållstillstånd. Regeringen anser att det inte är lämpligt att i lag eller genom förarbetsuttalanden mer detaljerat reglera vilka brottsrubriceringar eller strafftider som bör utgöra hinder för att beviljas ett permanent uppehållstillstånd. Detsamma gäller vilka överväganden som ska göras vid prövningen av vandelskravet. En sådan detaljeringsgrad skulle motverka syftet med att åstadkomma en flexibel reglering som är hållbar , där hänsyn kan tas till omständigheterna i varje enskilt fall och där utvecklingen i rättspraxis kan beaktas. I propositionen anförs att vandelskravet enligt 5 kap. 7 § UtlL i dess nuvarande lydelse ankommer på rättstillämparen att tolka och tillämpa rekvisiten i bestämmelserna och att göra en bedömning i det enskilda fallet. De omständigheter som kan beaktas vid en prövning enligt den bestämmelsen har därmed i stor utsträckning avgjorts genom praxis. Vad gäller krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för att beviljas ett permanent uppehållstillstånd avser regeringen att återkomma till med författningsförslag. Regeringen gör bedömningen att det bör införas krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för att ett permanent uppehållstillstånd ska få beviljas. Det bör även finnas möjligheter att göra undantag från dessa krav. Frågan om hur språk- och samhällskunskapskraven ska utformas och hur kontrollen av dessa ska genomföras innefattar komplicerade frågeställningar som kräver ytterligare analys och överväganden. Den är också beroende av och bör samordnas med de förslag om krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för förvärv av svenskt medborgarskap som lämnas i utredningsbetänkandet Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap (SOU 2021:2). Att samordna dessa förslag är både kostnadseffektivt och långsiktigt hållbart och gynnar både myndigheterna och de enskilda. Förslagen om språk- och samhällskunskapskrav för medborgarskap bereds inom och regeringen avser därför att återkomma till med författningsförslag om språk- och samhällskunskapskrav för permanent uppehållstillstånd. Undantag från vandelskravet, kravet på försörjning och vid särskilda skäl Regeringen föreslår att undantag från vandelskravet för permanent uppehållstillstånd inte ska gälla om utlänningen är . Kravet på att en utlänning ska kunna försörja sig för att beviljas ett permanent uppehållstillstånd ska inte gälla om utlänningen är ett barn eller har rätt att uppbära inkomstgrundad ålderspension, garantipension eller äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken eller om det finns särskilda skäl. Vidare bör kraven på försörjning och vandel inte gälla en kvotflykting eller en utlänning som har ställning som varaktigt bosatt och som ska beviljas ett permanent uppehållstillstånd. Kraven bör inte heller gälla när en ansökan om permanent uppehållstillstånd ska göras av någon annan än utlänningen. Regeringen anger att när barn undantas från kravet på försörjning för permanent uppehållstillstånd kan det medföra att familjemedlemmar kan vistas i med stöd av uppehållstillstånd som har olika giltighetstid. Detta är dock inte något nytt utan förekommer även enligt utlänningslagen och tillfälliga lagen. Regeringen anser vidare att det bör vara de förhållanden som råder för prövningen som ska vara avgörande för om en person ska betraktas som barn eller vuxen. Regeringen anser vidare att det är lämpligt att sätta upp en övre gräns för vilka som ska omfattas av försörjningskravet. En sådan övre gräns kopplas till rätten att uppbära inkomstgrundad pension, garantipension eller äldreförsörjningsstöd. Undantaget bör knytas till de begrepp som används i socialförsäkringsbalken. När det gäller vandelskravet bör barn som är undantas. Enligt regeringens mening skulle det vara stötande om en person som begått ett allvarligt brott som 17-åring ska beviljas permanent uppehållstillstånd medan en person som är några månader äldre och som begått samma brott får avslag på sin ansökan. Båda kan straffrättsligt hållas ansvariga för sina handlingar och följden av ett avslag på en ansökan om permanent uppehållstillstånd är att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas. Den bedömning som ska göras i varje enskilt fall ska vara framåtsyftande och inom ramen för den finns utrymme att beakta bl.a. sökandens ålder och brottets svårighetsgrad.