bet · H801NU13 · 2021-02-12 00:00:00 — Handelshinder som tullar och exportsubventioner ska därför motverkas. Genom att EU har en gemensam ekonomi med tullunion är en av dess största styrkor förmågan att teckna handelsavtal med omvärlden. Handel är exempelvis unionens främsta verktyg för att ställa krav på miljöåtgärder och på att mänskliga rättigheter respekteras runt om i världen. Regeringen bör därför verka inom EU för fler handelsavtal med omvärlden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen Hållbarhetskrav i handelsavtalen, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 16. I samband med att EU ingår fler frihandelsavtal bör EU också så långt det är möjligt vara noggrann med att det ställs krav på ländernas arbete med miljö, demokrati och jämställdhet. På det sättet kan unionen stärka både handel och demokratisering, som biståndsarbetet kan begränsas i motsvarande grad. Vi menar också att EU bör ställa krav på att stater ska ta emot sina egna medborgare i förekommande fall genom att det införs återtagsklausuler i handelsavtalen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hållbarhetskrav i handelsavtalen, punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10, 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2020/21:2764 av m.fl. (MP) yrkande 5. antog 2010 en resolution om mänskliga rättigheter samt sociala och miljömässiga standarder i internationella handelsavtal. Det har haft en stor påverkan på hur EU därefter arbetat in dessa politikområden i handelsavtal. Det första handelsavtalet som på allvar inkluderade hållbarhet blev avtalet mellan och som har ett särskilt hållbarhetskapitel som innehåller åtaganden om såväl miljö som arbetsrätt. EU har dock inte velat koppla sanktioner till åtaganden i hållbarhetskapitlen. Vi menar att det finns utrymme att förbättra uppföljningen för att säkerställa att de löften länderna ställer ut också infrias, för att frihandeln även fortsättningsvis ska uppfattas som legitim och vinna människors acceptans. Vi anser därför att ska arbeta för att EU gör hållbarhetskapitlen i handelsavtal bindande. Det skulle vara möjligt att göra på flera sätt, t.ex. genom att inkludera möjligheten att suspendera ett avtal om en motpart bryter mot hållbarhetskapitlets åtaganden, att ställa krav på att motparten ska ratificera internationella konventioner innan handelsavtalet träder i kraft eller i form av ett tilläggsprotokoll. Vi vill framhålla att det är viktigt att komma ihåg att det går att arbeta med värdedriven handel också utan bindande hållbarhetskapitel även om dessa kan vara ett sätt att bistå det land man sluter avtal med att faktiskt genomföra viktiga reformer, inte minst när det gäller kapacitetsuppbyggnad och tidsplaner för att åstadkomma hållbarhetskapitlens mål. Vi menar att frihandel i slutändan alltid kommer att gynna tillväxt, ekonomiskt välstånd och möjligheten till egenförsörjning hos fler och att det finns ett tydligt egenvärde i det. Regeringen bör därför arbeta för att EU gör hållbarhetskapitlen i sina handelsavtal bindande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Den framtida handelsrelationen mellan och EU, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 14. Att lämnar EU är problematiskt för av flera skäl, inte minst för att det finns omfattande band mellan länderna. Många företag, som t.ex. läkemedelsbolaget och transportföretaget , verkar i båda länderna. Därtill arbetar många britter i och tvärtom. Sammantaget kommer dessa relationer att bli sämre och krångligare efter utträdet. Vi menar att det ligger i svenskt intresse att relationerna med efter utträdet blir så goda som möjligt. Det handlar t.ex. om att säkerställa tillgång till marknader och rörlighet för medborgare. Regeringen bör därför verka för att säkerställa nödvändiga frihandelsavtal och liknande villkor med efter brexit. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Den framtida handelsrelationen mellan och EU, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 8. är en av mest betydande handelspartner, både gällande export och import. förändrades synsättet på det europeiska samarbetet i sin helhet då med klar demokratisk majoritet röstade för ett utträde ur EU. suveräna beslut att gå ur EU ska respekteras. Med det sagt kommer utträde ur EU att få mer långtgående effekter för unionens medlemsstater än man velat diskutera. Det handlar inte bara om ekonomi, den fria rörligheten och handel utan det kommer också att handla om folkrättsliga relationer med andra stater utanför det tidigare samarbetet. Vi anser att ska vara en drivande kraft inom EU för att ett handelsavtal mellan och kommer till stånd. Vi kan konstatera att parterna har nått en principöverenskommelse, men avtalet är ännu inte formellt godkänt. Vi kan inte nog understryka betydelsen av en välfungerande handelsrelation med och anser att regeringen måste verka för detta oaktat relation till EU. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Den framtida handelsrelationen mellan och EU, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 13, 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 14. Utan ett långtgående handelsavtal mellan och EU som möjliggör en fortsatt smidig handel och som förutsätter fortsatt fri rörlighet för personer, tjänster, kapital och varor blir konsekvenserna av brexit ytterst allvarliga, framför allt för men även för EU:s länder. Jag menar att EU måste fortsätta verka för ett handelsavtal som gynnar både EU och . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gränshinder i handeln med nordiska länder, punkt 7 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2020/21:771 av och (båda C) och 2020/21:3556 av (M). De nordiska länderna är nära sammankopplade. Många norska invånare arbetar i och tvärtom. gränshandel mot omsätter miljardbelopp. I knyts och ihop på ett naturligt sätt och i har bron blivit till en naturlig länk mellan länderna. görs informella regionala indelningar inom län eller mellan län och även mellan länder, som t.ex. i handelsområden mellan och i , eller och mellan och i eller . Hela med samarbeten inom näringslivet i storstadsregionerna och är ytterligare ett exempel. I sådana områden är det viktigt att ta hänsyn till en regional tillväxtlogik. Vi menar att det finns stora möjligheter att utveckla handeln och annat utbyte mellan , , och . utnyttjas dessvärre inte den potential som finns med en gemensam strategi för nordiska produkter och tjänster internationellt eller för att fullt ut få genomslag i arbetsmarknadsregionerna. Vi anser att regeringen bör driva och utveckla ett arbete för ökad handel, både bilateralt och inom . Att identifiera och undanröja gränshinderproblem bör vidare vara prioriterat så att utvecklingskraften i gränsregionerna kan stärkas. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av hur fler gränshinder mellan de nordiska länderna kan rivas i syfte att öka handeln mellan länderna och verka för att undanröja gränshinder. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Handeln mellan och , punkt 8 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 38. Handeln med har stor betydelse för tillväxt och framväxten av nya jobb i . har det förhandlats om ett handelsavtal mellan och . Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) syftade till att lyfta handeln ytterligare och ge EU:s medlemsländer en puff framåt i ekonomin. TTIP hade potential att möjliggöra ökad export till , vilket skulle behövas av lägre siffror. TTIP-förhandlingarna ligger dock på is. Hinder för att komma i mål har funnits på båda sidor av . Problemen med att föra förhandlingarna framåt ska självklart inte underskattas. är det viktigt att betona att ett avtal mellan och skulle betyda väldigt mycket för ekonomin och jobben för båda parter. Vi beklagar inslagna väg under den gångna presidentperioden med fler tullar och mindre frihandel som utöver de ekonomiska implikationerna även undergräver internationella regelverk. För som är ett litet och exportberoende land är det av yttersta vikt att handelskonflikter undviks och att avtal som för en utveckling bort från den rådande protektionistiska riktningen och mot ytterligare frihandel kan nås. Om TTIP-förhandlingarna inte kan återupptas där de slutade menar vi att parterna ändå bör sträva efter att nå fram till delavtal eller ett mindre avtal för att undanröja hinder och främja handel. Vi menar att fler handelsavtal per definition är bra för , precis som färre handelsavtal och fler gränshinder kan vara direkt skadligt för svenska företag och svenska jobb. Ett avtal mellan och skulle stärka den svenska ekonomin genom att både tariffära och icke-tariffära handelshinder togs bort, och även genom att förebygga tillkomsten av nya handelshinder. En övervägande majoritet () av företagen i som handlar med är små och medelstora företag. Ett handelsavtal med skulle kunna gynna deras verksamheter och minska problemen med olika standarder för produkter, certifieringar eller utformning av tariffer som gör det dyrt och svårt. Vi menar att det därför är av stor vikt att även behoven hos små och medelstora företag täcks upp i handelsförhandlingar som de med . Ett avtal mellan och skulle dessutom kunna vara agendasättande globalt för exempelvis standarder. Därtill skulle en axel inom handeln mellan och kunna vara ett avgörande verktyg för att hålla tillbaka baksidan av kinesiskt inflytande i världen. Vi ser positivt på uttalade indikationer om transparens, deltagande och ansvarstagande, och förhoppningen är att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga handelsmekanismer i WTO:s avtal. Vi anser att förhandlingarna i första hand bör fokusera på de områden där det finns störst möjlighet till regelsamarbete, snarare än att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom menar vi att det behövs en förståelse för att vissa regelverk är svåra att samköra på grund av skillnader i myndighetsstrukturer och olika produktregelverk. Vi ser ett till en början grundläggande handelsavtal som innehåller de lägst hängande frukterna på området som önskvärt. Därefter kan avtalet utökas allteftersom och inkludera fler områden och detaljer. Sammantaget anser vi att på olika sätt bör försöka bidra till att ett handelsavtal mellan och ska kunna slutas. bör därför uppmana regeringen att intensifiera ett sådant arbete. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om internationell handel, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:58 av (KD) yrkande 2, 2020/21:151 av (KD), 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 7, 8, 12 och 13, 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:836 av (S), 2020/21:952 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 30–32, 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2020/21:2946 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 39 och 42 samt 2020/21:3639 av m.fl. (MP) yrkande 2. Handeln med omvärlden utgör grunden för välstånd. Vi anser att därför alltid ska värna marknadsekonomi, äganderätten och det regelbaserade handelssystemet. Regelbaserat är rättvist och det måste också få kosta. Producentansvar är en självklarhet som måste kunna följas upp och efterlevas. Rättvis handel är också fri handel, men det behövs regelverk. Allt för grava snedvridningar av globala handelsförutsättningar är en av de aspekter som vi menar att det gemensamma arbetet inom WTO har att hantera. Inte minst måste all koppling till statlig inblandning av handelspremisser vara transparenta. I diskussionen som råder kring den bristfälliga efterlevnaden av WTO:s regelsystem framförs röster för att organisationens regelverk måste förändras. Vi menar att det primära problemet dock inte alltid är brister i regelverket utan viljan att följa detsamma. Den regelstyrda internationella handelsordningen är viktig att värna om. WTO är till sin konstruktion rätt organisation för att hantera de globala handelsstrukturerna. Grunden för att WTO ska kunna fungera baseras dock på att medlemsländerna respekterar och följer de överenskomna riktlinjerna. Tyvärr brister denna följsamhet eftersom länder, t.ex. , på olika sätt agerar i strid med . Vidare menar vi att det i efterhand går att konstatera att det var ett misstag att släppa in i WTO, särskilt eftersom inte fullt ut omfamnar marknadsekonomin. politik mot omvärlden ställer avgörande frågor om , EU:s och hela den fria världens förhållningssätt till inom en rad områden varav ett är det regelbaserade handelssystemet. Sammantaget anser vi att det är angeläget med en efterlevnadskodex inom WTO och att och EU ska vara drivande för regelefterlevnad i WTO och värna den regelbaserade ordningen för internationell handel. Vidare anser vi att det är angeläget att regeringen säkerställer att befintliga och eventuella tillkommande regler när det gäller s.k. geografiska ursprungsbeteckningar inte innebär ökad protektionism. Vi medger att det i flera delar är rimligt att en leverantör är tydlig med en varas ursprung eller egenskaper. Det gäller inte minst jordbruksprodukter. pågår en utveckling där värdekedjorna inom allt fler områden blir alltmer komplexa. Vi anser att tydliga regler bör kunna användas som upplysning och argument i en försäljning, utan att sådana regler landar i en ökad protektionism. Regleringen bör finnas samlat och vara rimlig. bör därför uppmana regeringen att överväga olika initiativ i frågan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om internationell handel, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 7, 8, 12 och 13, 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 36 och 2020/21:58 av (KD) yrkande 2, 2020/21:151 av (KD), 2020/21:836 av (S), 2020/21:952 av (M), 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 30–32, 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2020/21:2946 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 13, 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 39 och 42 samt 2020/21:3639 av m.fl. (MP) yrkande 2. Vi menar att som nation måste utveckla rätt förutsättningar för att vara ett attraktivt land för företag. bör därför uppmana regeringen att verka för sund konkurrens och därmed icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. I ett nationellt perspektiv menar vi att det kan handla om att säkerställa att det inte finns onödiga skatter, regler eller avgifter som i en omotiverad utsträckning, sett till de faktiska positiva effekterna, hämmar svensk konkurrenskraft globalt. Detta kräver utförliga konsekvensutredningar vid ny lagstiftning, ett effektivt regelförenklingsarbete, en grundprincip om att eftersträva miniminivå vid genomförande av EU-direktiv och en generell översyn av övriga skatter, avgifter och byråkrati. I ett globalt perspektiv är det vår mening att stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer inte ska agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner exempelvis till sin egen industri. I de fall det uppmärksammas bör regeringen påtala vilka problem det leder till för att alltid eftersträva en rättvis global handel. Vi anser vidare att bör uppmana regeringen att utreda vilka konkurrenssnedvridningar som uppstått med särskilda tullättnader med koppling till EU och andra marknader och hur dessa påverkar svenskt näringsliv negativt samt föreslå åtgärder för förbättring. I regel talas det ofta om frihandel som om det vore en global marknad med rättvisa och fria villkor för handel. I verkligheten är det mer komplicerat än så. Det innebär att det finns vissa villkor som gäller för den EU-baserade marknaden och andra villkor när det gäller andra handelsutbyten. Vi menar att det i en sådan struktur finns en överhängande risk att handeln bygger upp snedvridna konkurrensvillkor mellan den europeiska inre marknaden och andra handelspartner för . Vi ser handel och utbyte med andra länder som viktigt. är en liten och öppen ekonomi som är beroende av omvärlden. I de allra flesta fall gynnas av handel och handelsavtal men vi menar att det finns ett behov av att se över att tull- och handelsvillkoren upprätthålls på ett sätt som gynnar . Det kan vara så att i vissa avseende missgynnas i förhållande till andra länder. Vi vill därför att systemet med hur tullättnader kan påverka den svenska ekonomin negativt ses över i syfte att presentera åtgärder för hur regelverket kan förbättras. Även om frihandel gagnar på det stora hela bör alltid verka för att i största möjliga utsträckning värna svenska intressen. Detta menar vi kan göras genom att man t.ex. försöker införa sådant som stärker svenska komparativa fördelar i avtalen. bör vidare aktivt ta ställning för de många sektorer där är världsledande. För att ytterligare värde ska skapas som en följd av framtida frihandelsavtal anser vi att tillväxtländer och större ekonomier bör prioriteras. ska vara en tydlig röst inom EU för det fortsatta arbetet med ytterligare bilaterala och multilaterala frihandelsavtal. Utöver frihandelsavtalens konventionella ekonomiska fördelar innebär de även en försäkring i händelse av ett fullskaligt handelskrig. bör vidare förtydliga vikten av att fokus vid framtida förhandlingar bör ligga på att motverka icke-tariffära handelshinder eftersom det är mer än tullavgifter och skatter som avgör de potentiella fördelarna med ett frihandelsavtal. Extra viktigt blir detta när EU förhandlar om frihandelsavtal med avancerade länder där tullarna ofta redan är låga genom WTO. När det gäller handeln med särskilda marknader kan vi konstatera att genom sin tullunion och dess associerade medlemmar utgör ett av världens största handelsblock. Trots att denna marknad är förknippad med diverse tariffära och icke-tariffära handelshinder är ändå en viktig handelspartner för och EU. Genom det s.k. menar vi att det kan skapas förutsättningar för att den gemensamma handeln ska nå nya nivåer och bidra till att skapa utökat välstånd inom båda regionerna. Avtalsförhandlingarna har dock varit kantade av kritik och avtalet är ännu inte ratificerat. Den bör verka för en skyndsam ratificering av avtalet. Regeringen bör också verka för att EU upprättar ett frihandelsavtal med . Vi menar att trots att det är en välmående demokrati som delar en lång rad centrala värderingar med och västvärlden återkommande åsidosätts inom det internationella samfundet. EU utgör en viktig handelspartner för , och ett frihandelsavtal skulle möjliggöra ytterligare tillväxt i båda regionerna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om internationell handel, punkt 9 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2946 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10 samt 2020/21:58 av (KD) yrkande 2, 2020/21:151 av (KD), 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 7, 8, 12 och 13, 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:836 av (S), 2020/21:952 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 30–32, 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 13, 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 39 och 42 samt 2020/21:3639 av m.fl. (MP) yrkande 2. Förutom handelsavtal har EU en rad ekonomiska partnerskap med utvecklingsländer. De minst utvecklade länderna har dessutom tullfri tillgång till EU:s marknad för alla varor utom vapen. Rikare länder som t.ex. och handlar också med vissa tullättnader, undantaget jordbruksprodukter. Kommissionen har aviserat ett särskilt initiativ för att stärka relationerna mellan och genom att stimulera privata investeringar. Den långsiktiga visionen är att skapa ett frihandelsområde mellan EU och den instiftade afrikanska Free Trade Area () som omfattar 44 . Vi anser att regeringen bör arbeta för att EU tilldelar samma preferenser när det gäller ursprungsregler och tullfrihet, inklusive jordbruksprodukter. Det skulle vara av betydelse för att främja integrationen mellan de afrikanska länderna, vilket är ett uttalat mål för EU:s biståndspolitik. Vidare bör regeringen arbeta för att EU börjar förhandla om ett ekonomiskt partnerskap med . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om internationell handel, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkandena 39 och 42 samt 2020/21:58 av (KD) yrkande 2, 2020/21:151 av (KD), 2020/21:661 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 7, 8, 12 och 13, 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:836 av (S), 2020/21:952 av (M), 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkandena 30–32, 2020/21:2946 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 13, 2020/21:3487 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:3639 av m.fl. (MP) yrkande 2. Internationell handel är en förutsättning för ekonomisk tillväxt inte bara i utan även i utvecklingsländer. Därför menar jag att handels- och biståndspolitiken måste gå hand i hand.