bet · H901SoU6 · 2021-11-22 00:00:00 — Vidare föreslår motionärerna i yrkande 10 ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att placerade barn och ungdomar inom Sis verksamhet på ett tryggt och säkert sätt ska ges möjlighet att framföra synpunkter oövervakat till en oberoende part. I yrkande 12 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att förtydliga att barns och ungas åsikter måste få framföras vid tillsynsinspektioner. I kommittémotion 2021/22:1155 av och (båda C) föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur det kan inrättas en klagomålsfunktion som är fristående från och dess ungdomshem. Motionärerna framhåller att ungdomar och klienter som kan behöva framföra klagomål står i ett starkt beroendeförhållande till personalen vid den egna institutionen. I kommittémotion 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning om hur rätten till en oberoende klagorättsmekanism ska säkerställas. Barn och unga i samhällets vård Som nämnts ovan har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över och föreslå åtgärder för öka kvaliteten i vården när barn och unga placeras i samhällsvård (dir 2021:84). Av utredningens direktiv framgår att flera barnrättsorganisationer pekar på att barn och unga inte alltid upplever att de har möjlighet att föra fram klagomål på vården och att det därför finns anledning att se över om det behövs åtgärder som underlättar för placerade barn att klaga på vården. Utredaren ska analysera vad som krävs för att säkerställa att barn och unga kommer till tals i utredningar som berör dem, undersöka om det behövs åtgärder för att barn och unga lättare ska kunna framföra klagomål på vårdens innehåll samt analysera hur barns och ungas synpunkter löpande ska tillvaratas i socialnämndens och Sis systematiska kvalitetsarbete. Barns och ungas egna upplevelser av vården är en viktig informationskälla för att utveckla vården. Barnets rätt att komma till tals i enlighet med artikel 12 i är dessutom en grundprincip i konventionen. Utskottet noterar de olika tillvägagångssätt som regeringen nämner i skrivelsen och som enligt regeringen ger barnen förutsättningar att utkräva denna rätt. konstaterar utskottet att de tillvägagångssätt som tagits fram i syfte att underlätta för placerade barn och unga att vara delaktiga och framföra åsikter inte alltid upplevs som tillräckliga. Utskottet ställer sig därför positivt till att utredningen om barn och unga i samhällsvård har i uppdrag att analysera vad som krävs för att säkerställa att barn och unga kommer till tals när det gäller vårdens innehåll och kvalitet. I detta sammanhang vill utskottet även påminna om den ansvarige socialsekreterarens skyldighet enligt 13 a § LVU att göra regelbundna personliga besök vid institutionen och ha enskilda samtal med den unge. Mot denna bakgrund finner inte utskottet skäl att föreslå ytterligare åtgärder och avstyrker motion 2021/22:411 (V) yrkandena 9, 10 och 12. Inte heller när det gäller motionerna 2021/22:411 (V) yrkande 11 och 2021/22:1155 (C) yrkande 2 om en oberoende klagomålsfunktion finner utskottet skäl att föreslå ytterligare åtgärder. Motionerna bör avslås. Tillsyn, kontroll och säkerhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om intern kontroll och säkerhet samt om tillsynsinspektioner. Jämför reservation 15 (SD, C, L), 16 (V) och 17 (SD, V). Regeringen konstaterar att det finns flera aktörer som utövar tillsyn över Sis verksamhet. Verksamheten granskas bl.a. av och JO, och har en myndighetsövergripande rutin för planering och uppföljning av åtgärder beslutats och införts. Vidare genomförde Skolinspektionen en tematisk kvalitetsgranskning av Sis skolverksamhet . Regeringen anför att den vidtagit åtgärder för att utveckla den statliga tillsynen bl.a. i enlighet med Tillitsdelegationens förslag om en lärande tillsyn (SOU 2018:48). Sis har framfört flera förslag på åtgärder för att utveckla tillsynen i linje med en lärande tillsyn bl.a. genom dialogmöten, egengranskning och inkluderande tillsyn. Vidare har Sis i en begäran till regeringen skrivit att myndighetens bedömning är att det finns behov av att förstärka den interna tillsynen inom Sis. Sis anför att en sådan funktion skulle få i uppgift att löpande och oberoende från verksamheten utföra tillsyn, kontroll och analyser för att identifiera missförhållanden eller andra brister vid de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen. Funktionen skulle ansvara för att utföra intern tillsyn genom inspektioner i form av fysiska besök i kärnverksamheten och där granska ett antal sakområden. Funktionen skulle få i uppgift att uppmärksamma och påtala missförhållanden eller andra brister samt angelägna utvecklingsområden, men även lyfta goda exempel från verksamheten och därmed skapa ett lärande i organisationen. Regeringen anför att den ökat Sis anslag för bl.a. kapacitetsökning som i sin tur innebär ett tillförskaffande av ändamålsenliga lokaler. Regeringen har även gett Sis ett uppdrag om att förstärka säkerhetsarbetet inom Sis som ska leda till en trygg och säker vårdmiljö för såväl ungdomar som personal (S2020/07612). Uppdraget redovisades och har bl.a. resulterat i differentierade avdelningar för LVU respektive ungdomar som placeras enligt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, inrättande av en ny säkerhetsavdelning, förstärkt skal- och perimeterskydd, fler och modernare kameror m.m. För att skapa ytterligare trygghet för de unga och personalen samt mot bakgrund av de rymningar och fritagningar som föregåtts av kontakter med utomstående via mobiltelefon och internet, anser regeringen att användningen av elektroniska kommunikationstjänster och elektronisk övervakning inom bör ses över. Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning som ser över användningen av elektroniska kommunikationstjänster inom Sis ungdomsvård. Vidare ska Sis enligt regleringsbrevet redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att stärka säkerhetsskyddet för personal, ungdomar och klienter. Av redovisningen ska även framgå vilken effekt de vidtagna åtgärderna haft eller förväntas få. Intern kontroll och säkerhet I kommittémotion 2021/22:1155 av och (båda C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med en beskrivning av hur man avser att stärka Statens institutionsstyrelses interna kontroll samt rutiner vid allvarliga händelser. I kommittémotion 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslår motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om att ge i uppdrag att öka omfattningen av kontrollen av Sis verksamhetsstruktur och organisation. Motionärerna anför att antalet inrapporterade händelser om hot och våld riktade mot personal inom ungdomsvården har ökat och att det behövs en genomlysning av de organisatoriska förutsättningarna för att utvärdera verksamheten och vidta ändamålsenliga åtgärder. I kommittémotion 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att öka antalet tillsynsinspektioner av Sis verksamhet . Regeringen anför i budgetpropositionen att det är viktigt med en trygg, rättssäker och ändamålsenlig vård- och behandlingsmiljö för ungdomar och klienter samt en säker arbetsmiljö för personal vid . Hög säkerhet är en förutsättning för såväl god vård och behandling som en trygg och säker miljö. Även att personalen har rätt kompetens bidrar till en rättssäker vård av god kvalitet. Dessutom är många av Sis lokaler i behov av omfattande underhålls- och renoveringsarbete. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget till ökas med och beräknar att anslaget bör ökas med , för att myndigheten långsiktigt ska kunna säkerställa att barn och unga får en säker vård med hög kvalitet. Regeringen anför att det långsiktiga arbetet med att bygga ut kapaciteten, säkerheten och kompetensen i verksamheten därmed kan fullföljas (prop. 2021/22:1, utg.omr. 9, anslag 4:6, s.165) Utskottet kan konstatera att det finns flera externa aktörer som utövar tillsyn över Sis verksamhet, bl.a. och JO. Utskottet noterar vidare att Sis begäran om en förstärkt intern tillsyn bereds i . När det gäller frågan om säkerhet noterar utskottet att regeringen har ökat Sis anslag, vilket enligt regeringen gjort det möjligt att anskaffa ändamålsenliga lokaler. I budgetpropositionen föreslår regeringen en ytterligare ökning av anslaget till Sis för att myndigheten långsiktigt ska kunna säkerställa att barn och unga får en säker vård med hög kvalitet. Utskottet noterar vidare att ett regeringsuppdrag som redovisats av Sis har resulterat i bl.a. differentierade avdelningar för LVU respektive för ungdomar som placeras enligt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård. Regeringen avser vidare att tillsätta en utredning som ser över användningen av elektroniska kommunikationstjänster inom Sis ungdomsvård. Slutligen noterar utskottet uppdraget till Sis att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att stärka säkerhetsskyddet för personal, ungdomar och klienter, liksom vilken effekt som åtgärderna haft eller förväntas få. Utskottet anser sammantaget att det inte finns skäl för att ta något initiativ när det gäller motionerna 2021/22:411 (V) yrkande 3 och 2021/22:1155 (C) yrkande 3. Motionerna bör avslås. Inte heller när det gäller motion 2021/22:411 (V) yrkande 4 bör ta något initiativ. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Extern granskning, punkt 2 (SD, L) av Per Ramhorn (SD), (SD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1010 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:1040 av m.fl. (SD) yrkande 1. Regeringen har redogjort för de insatser och åtgärder som vidtas inom Sis verksamhet för att nå en trygg boendeform med god vård och omsorg. De brister som framkommit är emellertid av så allvarlig karaktär att insatserna och åtgärderna inte är tillräckliga och det behövs en extern granskning av verksamheten. Mot denna bakgrund anser vi att det bör tillsättas en kommission med uppdrag att genomlysa hela Sis verksamhet. Kommissionen bör även redovisa vilka åtgärder som behöver vidtas för att komma till rätta med de allvarliga brister och problem som finns inom Sis verksamhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utbildning och kompetens, punkt 3 (M, V, L) av (M), (M), (M), (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2021/22:1157 av m.fl. (M) yrkande 2. Personalens utbildning och kompetens är av avgörande betydelse för att vården och behandlingen inom Sis ska ha förutsättningar att bli framgångsrik. Det innebär bl.a. att fler medarbetare med relevant utbildning behöver rekryteras, t.ex. medarbetare med psykologisk behandlingskompetens och terapeutisk utbildning, för att tillgodose målgruppens komplexa vårdbehov. Det innebär också att det behöver finnas ett strategiskt tänkande när det gäller såväl grundutbildning som fortbildning och kompetensutveckling. Kraven måste vara högt ställda bl.a. för en grundutbildning där myndighetens gemensamma värdegrund och kultur tydliggörs för samtliga medarbetare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att såväl grundutbildningen som fortbildningen och kompetensutvecklingen för de anställda inom Sis ska ses över samt återkomma med en bedömning av hur Sis utbildnings- och rekryteringssatsningar kommer att förbättra vården för placerade barn och ungdomar. Oberoende granskning av Sis utbildningsprogram, punkt 4 (SD, V) av Per Ramhorn (SD), (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 5. utbildas medarbetarna inom Sis i modellen No No Lose (NPNL) för att förebygga våld och hot inom organisationen. Det finns emellertid flera internationella modeller för att förebygga hot och våld som utgår från helt andra delar än NPNL och som utvärderats i betydligt större utsträckning och . Innehållet i Sis utbildningsprogram bör granskas av oberoende forskare med gedigen kunskap, även internationellt, inom fältet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Omplaceringsrätt, punkt 5 (V, L) av (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 17. Av skrivelsen framgår att Sis anser att det finns fördelar med att ge myndigheten beslutanderätt om placering i de fall ett barn eller en ungdom behöver flyttas till ett annat boende. Detta skulle emellertid få betydande negativa konsekvenser eftersom insyn och delaktighet i placeringen och vården därmed skulle minska avsevärt. Regeringen bör inte låta Sis få egen beslutanderätt för omplacering inom sin egen verksamhet. Alternativa placeringsformer för flickor, punkt 6 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:1157 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi noterar att den tillsatta utredningen om Barn och unga i samhällets vård har i uppdrag att lämna förslag bl.a. på hur kvaliteten i vården av barn och unga som placeras utanför det egna hemmet kan säkerställas. Vi anser därför att det inte behövs något tillkännagivande från . Motionerna bör avslås. Oberoende granskning av Sis behandlingsprogram, punkt 7 (M, C, V, L) av (M), (C), (M), (M), (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 7. För att säkerställa att de behandlingsprogram som används utgår från bästa möjliga kunskap och beprövad erfarenhet behövs insyn och granskning utifrån. Sis behandlingsprogram bör granskas och utvärderas av oberoende forskare med gedigen kunskap inom fältet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kvalitetsuppföljning och samverkan, punkt 8 (M, C, V, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (M), (C), (M), (KD), (M), (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1155 av och (båda C) yrkande 1 och 2021/22:1157 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5. Statskontorets myndighetsanalys (2020:7) visar att det finns stora variationer i Sis-institutionernas rapportering av bl.a. klagomål, synpunkter och avvikelser och att det behövs bättre stödsystem för sammanställning och analys. Den myndighetsgemensamma uppföljningen av innehållet och kvaliteten i vården och behandlingen är begränsad. Ytterligare åtgärder bör övervägas för att säkerställa en likvärdig kvalitetsuppföljning på samtliga Sis-institutioner. Vidare behöver transparensen mellan och Sis förbättras och samarbetet konkretiseras. sker t.ex. ingen återkoppling på den enkät som besvarar i anslutning till en placering och ingen information ges om hur enkäten används. Det bör införas en skyldighet för Sis att återkoppla resultatet på enkäten till för att öka transparensen och öppenheten när det gäller den unges vård och behandling. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Inrättandet av ett oberoende expertråd m.m., punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkandena 20 och 21. Det bör genomföras effektstudier av Sis verksamhet för att få svar på om Sis-institutionerna gör den nytta de förväntas göra. Det bör tillsättas ett objektivt och tvärvetenskapligt expertråd av erfarna forskare med uppdrag att ta fram objektiva fakta om Sis-institutionerna. Vidare bör särskilda forskningsmedel utlysas för effektstudier av Sis ungdomsvård, i kombination med registerstudier. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskiljningar, punkt 10 (SD, C, V, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), Per Ramhorn (SD), (C), (SD), (SD), (KD), (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:1010 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2021/22:1065 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:1155 av och (båda C) yrkande 4. I socialutskottets tillkännagivande finns en tydlig uppmaning till regeringen om att tvångsåtgärden avskiljningar ska upphöra. I skrivelsen redovisas det arbete som pågår inom Sis för att minska behovet av avskiljningar och andra tvångsåtgärder, men det krävs fler insatser inom detta område. De åtgärder som regeringen beskriver i skrivelsen är inte till fyllest i denna del och mer behöver göras för att användningen av tvångsåtgärder ska upphöra. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vård i enskildhet och oberoende observatörer, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 15. Sis får endast använda särskilda befogenheter, t.ex. vård i enskildhet, om åtgärden står i rimlig proposition till dess syfte. Det har emellertid framkommit att beslut om vård i enskildhet inte har dokumenterats i enlighet med gällande rutin och att omprövningar av vård i enskildhet gjorts utan att föregås av någon egentlig bedömning av om behov faktiskt föreligger. Regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att förtydliga reglerna om att vård i enskildhet ska omprövas fortlöpande. Vidare bör regeringen vidta åtgärder för att oberoende observatörer ska tillsättas på samtliga Sis institutioner som ska tillvarata barnens intressen och garantera trygghet och säkerhet. Särskild underrättelse till , punkt 12 (SD, V) av Per Ramhorn (SD), (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 16. ändrades lagen om psykiatrisk tvångsvård (1991:1128) i syfte att förbättra villkoren för barn inom den psykiatriska tvångsvården. Bland annat infördes en bestämmelse om särskild underrättelse till om en patient som är har blivit föremål för upprepade tvångsåtgärder . Det bör utredas om en motsvarande bestämmelse bör införas när det gäller barn och unga som är placerad inom Sis. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolverksamheten inom Sis, punkt 13 (V, L) av (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19. Av Sis årsredovisning framgår att den schemalagda undervisningen minskat och att detta bl.a. beror på bristen på ändamålsenliga skollokaler och svårigheter att planera och organisera undervisningen med beaktande av säkerhetsaspekter. Att barn och unga vårdas inom en verksamhet som inte hittar organisatoriska lösningar för att tillförsäkra dem deras rätt till skolgång är allvarligt. Åtgärder bör vidtas för att säkerställa att barn och unga inom Sis verksamhet får den utbildning de har rätt till enligt svensk lag. Det är även oklart vad som görs för att säkerställa en obruten skolgång för barn och unga när en placering inom Sis innebär ett skolbyte och vilket ansvar som åligger Sis för att rutinerna inom myndighetsuppdraget Sams följs. Det bör tydliggöras vilket ansvar som åligger Sis för att gällande samverkansrutiner om att främja obruten skolgång följs. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Barns rätt att komma till tals, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkandena 9, 10 och 12. Barn och unga som placeras på institution lever ett utsatt liv och det är centralt att de unga har en kontinuerlig och nära kontakt med sin socialsekreterare. En översyn bör genomföras för att säkerställa att fullföljer sin skyldighet att följa upp beslut om placering och att enskilda samtal genomförs med placerade barn och unga. Eftersom barn och unga som är placerade på en Sis-institution står i ett starkt beroendeförhållande till personalen vid den egna institutionen bör åtgärder även vidtas för att de unga på ett tryggt och säkert sätt ska ges möjlighet att framföra synpunkter oövervakat till en oberoende part. Åtgärder bör vidtas för att förtydliga att barns och ungas åsikter måste få framföras vid tillsynsinspektioner. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. En fristående klagomålsfunktion, punkt 15 (C, V, L) av (C), (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2021/22:1155 av och (båda C) yrkande 2. har fått kritik för avsaknaden av en oberoende klagomålsmekanism på institutioner som Sis, och har ställt frågan hur säkerställer att barn har tillgång till en oberoende klagorätt. Även vid Statskontorets översyn av Sis hantering av klagomål inom hälso- och sjukvården rekommenderades Sis att inrätta en klagomålsfunktion som är fristående från institutionerna. Det är rimligt att barn och unga som vistas på institution i en utsatt ställning kan vända sig till en fristående funktion för att framföra klagomål. Det bör tillsättas en utredning om hur rätten till en oberoende klagorättsmekanism, fristående från Sis-institutionerna, kan inrättas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Intern kontroll och säkerhet, punkt 16 (SD, C, L) av Per Ramhorn (SD), (C), (SD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1155 av och (båda C) yrkande 3 och 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 3. framhöll i betänkande 2020/21:SoU33 att såväl den interna som den externa kontrollen av verksamheten behöver stärkas men i regeringens skrivelse aviseras inte några ytterligare åtgärder för att stärka kontrollen av verksamheten. Med tanke på den allvarliga situation som myndigheten befinner sig i är det dessutom olyckligt att regeringen ännu inte följt upp Sis begäran om en förstärkt intern tillsyn. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan samt skyndsamt återkomma till med en beskrivning av hur man avser att stärka Sis interna kontroll och rutiner vid allvarliga händelser. Intern kontroll och säkerhet, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:411 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:1155 av och (båda C) yrkande 3.