bet · H801SoU7 · 2021-01-21 00:00:00 — Utskottet ser mycket positivt på att regeringen har tillsatt utredningar om ekonomisk brottslighet mot välfärden, liksom de uppdrag som bl.a. , och har redovisat. Utskottet anser att kraftfulla åtgärder mot ett brottsligt utnyttjande av välfärdssystemet är mycket angelägna. Mot bakgrund av pågående beredningsarbete är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd, och motionerna 2020/21:2032 (SD) yrkandena 57–60, 2020/21:2996 (KD) yrkandena 12, 13 och 15 samt 2020/21:3500 (KD) yrkande 21 avstyrks. När det gäller frågor om tillståndsprövning kan utskottet konstatera att reglerna i vissa fall ser olika ut för privata och offentliga utförare eftersom de har olika ansvar. utövar tillsyn över både offentlig och enskild verksamhet. Den statliga tillsynen innebär en granskning av att verksamheten uppfyller de krav och mål som formulerats i lagar och andra föreskrifter, och utskottet förutsätter att kvalitetskraven är desamma oavsett regi. Utskottet vill också påminna om att avgiften inte tas ut för tillståndet som sådant utan för kostnader som uppkommer med anledning av ansökan. Utskottet vill även påminna om att de två tillkännagivanden som har riktat till regeringen om att återkomma med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet bereds inom . Motion 2020/21:3500 (KD) yrkande 20 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hjälpmedel, om stöd till fritidsaktiviteter, om en handlingsplan för fysisk aktivitet samt om funktionshinderorganisationer. Jämför reservation 26 (SD), 27 (KD), 28 (SD), 29 (C, L), 30 (V), 31 (KD), 32 (KD) och 33 (C). I motion 2020/21:422 av Per Lodenius (C) föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur personer med funktionsnedsättning ska få möjlighet att själva välja hjälpmedel. Motionären anser att den möjligheten inte ska vara beroende av ålder eller var man bor. I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att systemet för hjälpmedel måste ses över och att ett fritt val av hjälpmedel ska införas. Motionärerna framhåller att med ökad valfrihet underlättas vardagen för alla som har behov av olika hjälpmedel. I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om en nationell sammanställning av godkända hjälpmedel och medicintekniska produkter. Motionärerna framhåller att det är viktigt för att utbudet ska vara så brett som möjligt. I yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om ett nationellt ramverk för patientavgifter kopplade till hjälpmedel och medicintekniska produkter. I yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om ökad valfrihet av hjälpmedel och medicintekniska produkter. Motionärerna framhåller att en ökad valfrihet kan leda till bättre livskvalitet. Motionärerna pekar också på att detta ska åstadkommas utan ökade kostnader för det offentliga. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 58 föreslås ett tillkännagivande om tillgång till hjälpmedel. Motionärerna framhåller vikten av att det är smidigt och enkelt att få hjälpmedel. I yrkande 59 föreslås ett tillkännagivande om olika regler för hjälpmedel vid sjukdomstillstånd. I motionen konstateras att tillgång till hjälpmedel måste ses som lika självklart som tillgång till vård i övrigt. I kommittémotion 2020/21:167 av m.fl. (V) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att kartlägga hur tillgången till fritidshjälpmedel, färdtjänst, kontaktpersoner, ledsagare och personlig assistans påverkar möjligheten att delta i kulturliv och fysiska aktiviteter. Motionärerna framhåller vikten av hjälpmedel, på lika villkor runt om i landet, för att öka delaktigheten och den fysiska aktiviteten bland barn, unga och vuxna med funktionsnedsättning. I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att rätten till hjälpmedel även ska avse fritiden. I yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att personer med funktionsnedsättning ska kunna kompenseras för merkostnader i samband med idrottsutövande. Motionärerna framhåller att hälsovinsterna med fysisk aktivitet är stora för personer med någon form av funktionsnedsättning. Motionärerna pekar vidare på att många idrotter kräver olika former av hjälpmedel eller redskap vilket kan innebära höga kostnader för den enskilde. I kommittémotion 2020/21:3432 av m.fl. (L) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att regelverken för funktionshinderspolitiska insatser ska förtydligas så att människor kan få det stöd de behöver för att kunna ha ett aktivt liv. I motionen konstateras att ett aktivt liv också är en självklar del av ett värdigt liv och ofta nödvändigt för att kunna behålla hälsan. Handlingsplan för fysisk aktivitet I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om betydelsen av en handlingsplan för fysisk aktivitet efter rehabilitering. Motionärerna pekar på vikten av att stimulera fortsatt fysisk aktivitet för de personer som varit inskrivna på barn- eller vuxenhabilitering. I motion 2020/21:2017 av (S) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om ett mer jämlikt ekonomiskt stöd till funktionshindersorganisationer som inte passar in i den rådande strukturen för bidrag till föreningsverksamhet. I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 60 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa civilsamhällets inflytande och ledarskap i offentligt finansierad funktionsstödsverksamhet. Motionärerna pekar på vikten av att motverka en utveckling där expertorganisationer i civilsamhället fråntas inflytande och ansvar. Hälso- och sjukvårdslagen och patientlagen I hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) (HSL) föreskrivs det grundläggande ansvar som sjukvårdshuvudmännen har för hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. Enligt 8 kap. 7 § HSL ska regionen erbjuda habilitering och rehabilitering, hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning och tolktjänst för vardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. Detta gäller dem som är bosatta inom regionen eller som är kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas där (8 kap. 1 § HSL). Kommunen ska i vissa fall erbjuda habilitering, rehabilitering och hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning (12 kap. 5 § första stycket HSL). Av 10 kap. 2 § HSL framgår att regionen ska ge patienten möjlighet att välja hjälpmedel enligt vad som anges i 7 kap. 2 § patientlagen (2014:821). Även kommunen ska enligt 13 kap. 2 § HSL ge den enskilde möjlighet att välja hjälpmedel enligt vad som anges i 7 kap. 2 § patientlagen. Av 7 kap. 2 § patientlagen framgår att när det finns olika hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning tillgängliga ska patienten ges möjlighet att välja det alternativ som han eller hon föredrar. Patienten ska få det valda hjälpmedlet om det med hänsyn till hans eller hennes behov och till kostnaderna för hjälpmedlet framstår som befogat. Patienten ska enligt 3 kap. 1 § patientlagen få information om bl.a. de hjälpmedel som finns för personer med funktionsnedsättning. Enligt 6 kap. 7 § patientsäkerhetslagen (2010:659) ska den som har ansvaret för hälso- och sjukvården av en patient medverka till att patienten ges möjlighet att välja behandlingsalternativ respektive hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning enligt vad som anges i 7 kap. 1 och 2 §§ patientlagen. Av 4 kap. 1 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453) framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Vidare framgår av fjärde stycket att den enskilde genom biståndet ska tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. tar fram föreskrifter inom hjälpmedelsområdet. De reglerar bl.a. förskrivningen av medicintekniska produkter inom hälso- och sjukvården. Det finns ingen definition av begreppet hjälpmedel i HSL. I förarbetena som togs fram vid införande av regleringen om hjälpmedel i HSL (prop. 1992/93:159) framgår att med hjälpmedel avses dels hjälpmedel för vård och behandling, dels hjälpmedel för den dagliga livsföringen. Till hjälpmedel för vård och behandling räknas bl.a. vissa medicintekniska produkter och hjälpmedel som kompenserar för förlust av en kroppsdel eller en kroppsfunktion eller hjälpmedel som kan behövas efter en medicinsk behandling. Hjälpmedel för den dagliga livsföringen är hjälpmedel som krävs för att den enskilda själv eller med hjälp av någon annan ska kunna tillgodose grundläggande personliga behov såsom att klä sig, äta och sköta sin hygien men även kunna förflytta sig, kommunicera med omvärlden, fungera i hemmet och i närmiljön, orientera sig, sköta vardagslivets rutiner i hemmet, gå i skolan,- samt delta i sysselsättning och normala fritids- och rekreationsaktiviteter. Bakgrund och pågående arbete (S 2015:08) överlämnade sitt betänkande På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen (SOU 2017:43). Enligt direktiven skulle utredningen lämna förslag i syfte att öka likvärdigheten i fråga om hjälpmedel och minska skillnaderna över landet. Vidare har utredningens uppdrag varit att bl.a. kartlägga tillgången till hjälpmedel för enskilda och analysera ansvarsfördelningen och samordningen mellan huvudmännen. Betänkandet har remissbehandlats. MFD lämnade redovisningen Aktiv fritid – Redovisning av ett regeringsuppdrag om att kartlägga lokala och regionala satsningar samt tillgången till fritidshjälpmedel till regeringen. MFD har kartlagt vad som görs lokalt och regionalt för att främja möjligheten för personer med funktionsnedsättning att ha en aktiv fritid. Kartläggningen omfattar också den enskildes tillgång till hjälpmedel för fritidsaktiviteter. Några av MFD:s slutsatser är följande: • Personer med funktionsnedsättning har inte samma möjligheter att ha en aktiv och meningsfull fritid jämfört med befolkningen i övrigt, bl.a. på grund av dålig ekonomi, otillgängliga transporter och bristande tillgänglighet. • Det finns många lokala fritidsaktiviteter där personer med funktionsnedsättning kan delta, men skillnaderna är stora över landet. Det gäller både tillgängliga generella aktiviteter och riktade aktiviteter till personer med funktionsnedsättning. Skillnader finns även mellan olika grupper av personer med funktionsnedsättning. • Med små ansträngningar går det att förbättra förutsättningar för personer med funktionsnedsättning att ha en aktiv fritid. • Den som behöver fritidshjälpmedel behöver köpa dessa på egen hand. Det kräver både god ekonomi, kunskap och ett driv, vilket inte alla har och därför blir tillgången till fritidshjälpmedel inte jämlik. Regeringen har därefter gett Statskontoret i uppdrag att analysera hur relevanta befintliga statsbidrag till kultur- och fritidsområdet på ett bättre sätt kan bidra till att skapa förutsättningar för en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. Statskontoret ska också vid behov lämna förslag på hur mottagande av statsbidrag ytterligare skulle kunna främja ökad tillgänglighet och delaktighet för personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska redovisas . Vidare har regeringen gett MFD i uppdrag att ta fram ett stödmaterial till kommuner och andra aktörer i syfte att främja en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. Regeringen framhåller att stödmaterialet ska ge exempel på hur kommuner och andra aktörer, inom tillgängliga medel, kan främja ett fritidsutbud som är tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Stödmaterialet bör också innehålla goda exempel på arbete i kommuner och regioner. Uppdraget ska redovisas senaste . lämnade sin redovisning Samordning av hjälpmedel till barn och elever med funktionsnedsättning – förslag till utformning av överenskommelse mellan sjukvårds- och skolhuvudmän till regeringen. Syftet med uppdraget har varit att kartlägga de överenskommelser som finns mellan sjukvårdshuvudmän och skolhuvudmän om hjälpmedel till barn och elever och att studera innehållet i dessa. Målet med projektet är ytterst att pojkar och flickor som har behov av hjälpmedel snabbt får tillgång till fungerande lösningar. Rapporten bereds inom . har även fått i uppdrag att kontinuerligt samla in och publicera data och statistik i syfte att långsiktigt följa upp hjälpmedelsområdet. I uppdraget beskriver regeringen att tillgången till nationell statistik på hjälpmedelsområdet är låg och möjligheten att på nationell nivå följa utvecklingen inom hjälpmedelsområdet är begränsad. Statistiken bör visa regionala skillnader mellan hjälpmedelsverksamheterna, men även skillnader i kostnader för den enskilde i samband med att ett hjälpmedel tillhandahålls samt skillnader mellan flickor, pojkar, kvinnor och män i hjälpmedelsförskrivning. Statistiken bör vara uppdelad på åldersgrupper och typer av hjälpmedel, så långt bedömer att det är rimligt. Uppdraget ska redovisas . arbetar för en jämlik hjälpmedelsförsörjning bl.a. genom att • tillhandahålla kunskapsstöd och utbildning om förskrivningsprocessen • stödja och följa utvecklingen mot ökat inflytande vid val av hjälpmedel • öka kunskapen om skillnader i tillgång till och användning av hjälpmedel • följa upp och utvärdera hjälpmedelsområdet på nationell nivå. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys fick Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) i uppdrag av regeringen att kartlägga förskrivningen av icke medicintekniska produkter som hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning ur ett patient-, brukar- och samhällsperspektiv. Myndigheten redovisade sitt uppdrag i rapporten Med varierande funktion – Förskrivning av konsumentprodukter som hjälpmedel vid funktionsnedsättning (rapport 2020:6). I rapporten lämnar Vårdanalys bl.a. rekommendationer om att regeringen bör se till att det finns gemensamma kriterier för att konsumentprodukter som hjälpmedel ska förskrivas jämlikt över landet och att regionerna och kommunerna bör säkerställa att anpassade råd och stöd för konsumentprodukter som hjälpmedel erbjuds i linje med nationell kunskapsstyrning. Rapporten bereds inom . Riksorganisationer som arbetar för att förbättra livsvillkoren för personer med funktionsnedsättning och som bevakar deras intressen kan söka statsbidrag med stöd av förordning (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Medlemmarna i organisationen ska vara personer som på grund av varaktig funktionsnedsättning möter stora svårigheter i det dagliga livet. Syftet med statsbidraget är att stödja handikapporganisationernas arbete för full delaktighet och jämlikhet i samhället för personer med funktionsnedsättning. Organisationerna ska även: • verka för förändringar inom ett flertal samhällsområden av betydelse för personer med funktionsnedsättning, • vara demokratiskt uppbyggda, • vara partipolitiskt och religiöst obundna, • ha en riksomfattande organisation med ett lokalt eller regionalt förankrat föreningsliv i minst tio län, • ha bedrivit verksamhet under samt ha minst 500 medlemmar. fördelar statsbidrag till ett antal handikapporganisationer. Villkoren för fördelningen av medel styrs av den ovan nämnda förordningen om stöd till handikapporganisationer och föreskriften Ansökan om och beräkning av statsbidrag till handikapporganisationer (SOSFS 2009:8). Motionsyrkanden om hjälpmedel behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU12 Stöd till personer med funktionsnedsättning. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 44–45). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:68, rskr. 2018/19:156). Utskottet vill understryka att tillgången till hjälpmedel är avgörande för att personer som på grund av ålder, skada eller sjukdom har fått en funktionsnedsättning ska kunna leva ett aktivt och självständigt liv och vara delaktiga i samhället. Utskottet konstaterar att lämnade sitt betänkande På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen (SOU 2017:43). Enligt direktiven skulle utredningen bl.a. lämna förslag i syfte att öka likvärdigheten och minska skillnaderna över landet när det gäller hjälpmedel. Betänkandet bereds inom . Utskottet välkomnar att har fått i uppdrag att kontinuerligt samla in och publicera data och statistik i syfte att långsiktigt följa upp hjälpmedelsområdet. Utskottet har också noterat de övriga utredningar som har genomförts av bl.a. Vårdanalys och när det gäller frågan om hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. Utskottet ser positivt på det arbete som bedrivs inom och vid myndigheterna när det gäller hjälpmedel till personer med funktionsnedsättning. I avvaktan på resultatet av beredningen anser utskottet att motionsyrkandena om hjälpmedel bör lämnas utan vidare åtgärd. Motionerna 2020/21:422 (C), 2020/21:2032 (SD) yrkande 29, 2020/21:2996 (KD) yrkandena 21–23 och 2020/21:3637 (MP) yrkandena 58 och 59 avstyrks. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionsförslagen om att aktiviteter bidrar till fysisk aktivitet och gemenskap. Enligt utskottets mening är det grundläggande att personer med funktionsnedsättning har samma möjligheter till en aktiv fritid som övriga befolkningen. Utskottet välkomnar därför att regeringen har gett MFD i uppdrag att kartlägga vad som görs lokalt och regionalt för att främja möjligheten för personer med funktionsnedsättning att ha en aktiv fritid. Regeringen har även gett Statskontoret i uppdrag att analysera hur relevanta befintliga statsbidrag till kultur- och fritidsområdet på ett bättre sätt kan bidra till att skapa förutsättningar för en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. I avvaktan på beredningen av uppdragen anser utskottet att motionsyrkandena om stöd till fritidsaktiviteter bör lämnas utan vidare åtgärd. Motionerna 2020/21:167 (V) yrkande 15, 2020/21:2032 (SD) yrkandena 30 och 32 samt 2020/21:3432 (L) yrkande 15 avstyrks. Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan om betydelsen av fysisk aktivitet finner utskottet inte skäl att föreslå något initiativ med anledning av motion 2020/21:2996 (KD) yrkande 28. Utskottet vill påminna om att riksorganisationer som arbetar för att förbättra livsvillkoren för personer med funktionsnedsättning och som bevakar deras intressen kan söka statsbidrag. Det är som fördelar bidraget utifrån de villkor som ställs upp i förordningen om statsbidrag till handikapporganisationer. Enligt utskottets uppfattning finns det inte skäl att ifrågasätta att myndigheten också är väl skickad att fördela statsbidrag till organisationerna. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att förfaringssättet att låta myndigheter, organisationer och andra yttra sig innan regeringen fattar beslut är ett betydelsefullt inslag i den svenska politiska beslutsprocessen. Regeringen kan således via remisser be exempelvis berörda funktionshindersorganisationer att lämna synpunkter på ett förslag. Utskottet finner inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionerna 2020/21:2017 (S) yrkande 3 och 2020/21:2953 (C) yrkande 60. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (SD), 2 (C), 3 (V), 4 (KD) och 5 (L). Motionsyrkandena i bilaga 2 tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade i betänkandena /19:SoU12 Stöd till personer med funktionsnedsättning, 2019/20:SoU8 Stöd till personer med funktionsnedsättning, 2019/20:SoU12 Kompetensförsörjning och prioriteringar inom hälso- och sjukvården m.m., 2019/20:SoU17 Förbättrade möjligheter till bilstöd samt 2020/21:SoU10 Huvudmannaskap för personlig assistans. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till detta. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 57. Jag påminner om att det i stor utsträckning är kommuner och regioner som ansvarar för samhandlingen mellan medborgaren och samhället när det gäller FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Jag anser därför att regeringen bör se över hur staten kan stärka förutsättningarna för kommunerna och regionerna att bidra till att i praktiken efterlever konventionen. Delaktighet, punkt 2 (SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), Per Ramhorn (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 42 och 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 56. Vi vill framhålla att det utifrån ett demokratiperspektiv är det viktigt att personer med funktionsnedsättning får tillgång även till den media som har vuxit fram , t.ex. webb-TV. Vi anser att det är problematiskt om exempelvis en partiledardebatt i en valrörelse inte är tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Vi anser därför att man i takt med att medielandskapet förändras bör se över medieutbudet för personer med funktionsnedsättning. Det bör också tas fram en förteckning över samhällsviktig information som bör vara tillgänglig för så stor del av befolkningen som möjligt. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Delaktighet, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 56 och 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 42. Samhället ska vara tillgängligt för alla, och en funktionsnedsättning ska inte vara ett hinder för människor i vardagen. Jag menar därför att samtliga politiska områden måste genomsyras av ett perspektiv som främjar individens möjlighet att styra över sin vardag. Det är en förutsättning för demokratisk delaktighet på lika villkor för alla. Jag anser därför att regeringen bör se till att funktionshindersperspektivet integreras inom alla politikområden. Våld mot personer med funktionsnedsättning, punkt 3 (SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), Per Ramhorn (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2032 av m.fl. (SD) yrkande 62 och 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkande 19. Vi är tyvärr medvetna om att personer med funktionsnedsättning är särskilt utsatta för våld. Det framgår även av – Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning – som visar att personer med funktionsnedsättning är mer utsatta för våld än andra. Vi har också noterat att forskningen om våld mot personer med funktionsnedsättning är begränsad. Många kommuner saknar dessvärre även rutiner för hur de ska agera om det finns indikation på att en person är våldsutsatt. Det är av stor vikt att kunskapen om frågan ökar, inte minst bland personer som arbetar inom vård och omsorg. Vi anser därför att regeringen ska se till att det genomförs en nationell uppföljning för att säkerställa att kommunerna fullföljer sina skyldigheter att dels arbeta förebyggande, dels vidta åtgärder när en person med funktionsnedsättning är utsatt för våld. Bemötande av personer med funktionsnedsättning, punkt 4 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2996 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18. Vi vill framhålla att en grundförutsättning för kvalitet i all verksamhet som berör personer med funktionsnedsättning är kompetent personal.