bet · H801UU10 · 2021-07-02 00:00:00 — I yttrandet välkomnar även regeringens arbete med öppenhets- och insynsfrågor inom EU, bl.a. genom att bevaka mål i och tribunalen. I likhet med vad har anfört tidigare framhålls vikten av ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, och att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. noterar att EU-institutionerna har kommit överens om ett obligatoriskt öppenhetsregister som syftar till ökad insyn i deras lagstiftnings- och beslutsprocesser. Efter att ha noterat att regeringens skrivelse inte ger någon information om öppenhetsregistret ger i yttrandet en beskrivning av registrets syften och rättsliga struktur. Huvudprincipen är att intresseföreträdare som utför lobbyaktiviteter ska vara registrerade för att få samverka med institutionerna på olika sätt. Registret ska vara tillgängligt för allmänheten. Med lobbyaktiviteter avses aktiviteter som syftar till att påverka utformningen av eller genomförandet av politik eller lagstiftning, eller institutionernas beslutsprocesser. Vissa grupper och aktiviteter undantas från förslaget, t.ex. rättsliga rådgivare, politiska partier, religiösa samfund och medlemsstaternas myndigheter. Paketet består av ett interinstitutionellt avtal som inkluderar en uppförandekod för registrerade intresseföreträdare. Vidare ingår ett politiskt uttalande av de tre institutionerna som anger för vilka typer av aktiviteter det typiskt sett ska anses vara förenligt med det interinstitutionella avtalet att kräva registrering. Uttalandet hänvisar i sin tur till respektive institutions individuella åtaganden. I paketet ingår också ett rådsbeslut som anger vilka kontakter med rådets generalsekretariat som förutsätter att intresseföreträdare är registrerade i registret. De olika delarna förutses kunna beslutas och träda i kraft . Mot bakgrund av detta anser att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2020/21:3910 yrkande 31. förordar även avslag på motionens yrkande 32, som utrikesutskottet bereder förenklat i betänkandet. Sist i yttrandet förutsätter att regeringen stöder alla strävanden efter att avsluta den kostsamma flytten av mellan två städer. Med hänvisning till det föreslår att utrikesutskottet avstyrker motionens yrkande 33, som även det bereds förenklat i betänkandet. delar regeringens uppfattning att året som gick präglades av pandemin. Såväl globalt som i EU och nationellt vidtogs kraftfulla åtgärder för att hindra spridningen av covid-19 och hantera de sociala och ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Utvecklingen har tydliggjort vikten av ett väl fungerande EU-samarbete, bedömer finansutskottet som vid överläggningar med regeringen ställt sig bakom linjen att EU:s ekonomiska åtgärder till följd av covid-19, inklusive för att stödja återhämtningen, bör vara temporära, välriktade, proportionerliga och budgetrestriktiva. Stöd bör så långt som möjligt bygga på befintliga instrument och finansieringsformer, och inte nya egna medel, samt inriktas på de delar av EU som har störst behov. Vidare bör det finnas gränser för hur mycket stöd enskilda medlemsstater kan få, och medlemsstaternas risktagande bör begränsas. I yttrandet framförs också att åtgärderna förutom att vara miljömässigt och socialt hållbara också ska vara förenliga med ambitionen att driva på den gröna omställningen och att en central del i återhämtningen bör vara att fullt ut återställa den inre marknaden. konstaterar att den svenska restriktiva grundhållningen när det gäller EU:s budgetpolitik är fast förankrad i . ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, vilket innebär en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin. beskriver att regeringen vid överläggningar i utskottet liksom vid samråd i har stämt av sina prioriteringar i förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram –2027. godkände rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt (prop. 2020/21:87, bet. 2020/21:FiU35, rskr. 2020/21:232). En viktig målsättning har varit att den svenska EU-avgiften ska hållas nere. Det är enligt finansutskottet välkommet att enligt överenskommelsen även under nästa budgetperiod kommer att få reduktioner på avgiften. En rättvis fördelning av finansieringsbördan, i synnerhet i fråga om den stora skillnaden mellan medlemsstaternas nettobidrag till unionens budget samt avgiftsförändringar, är en central fråga för EU-budgetens legitimitet. Utan reduktionerna hade vissa medlemsstater, däribland , fått betala oproportionerligt höga brutto- och nettoavgifter till EU:s budget, anser finansutskottet som konstaterar att reduktionernas storlek innebär att den svenska avgiften till EU –2027 kommer att uppgå till en andel av BNI som ungefär motsvarar dagens. stöder arbetet inom den europeiska planeringsterminen och ser positivt på att planeringsterminen beaktar ekonomiska konsekvenser av covid-19-pandemin. Det är viktigt att EU:s medlemsstater för en nationell ekonomisk politik med respekt för de finanspolitiska reglerna och med nationellt ägarskap för genomförande av strukturreformer. Den europeiska planeringsterminen stärker incitamenten för EU:s medlemsstater att föra en ansvarsfull finanspolitik. Enligt finansutskottet är det centralt att rådet och kommissionen i tillämpningen av regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken fullt ut respekterar de nationella parlamentens roll. Som en liten öppen ekonomi är det för del av stor betydelse att EU:s inre marknad utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare, konstaterar finansutskottet, som välkomnar det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen, med ett fullgott konsument- och investerarskydd och utan att äventyra den finansiella stabiliteten. Avslutningsvis betonar finansutskottet vikten av att frågor som har betydelse för hela EU ska diskuteras och beslutas av samtliga medlemsstater och att det därför är bra att kan delta i diskussionerna om att reformera EMU. välkomnar åtgärder för att stärka den finansiella stabiliteten i bankunionen men betonar att det är viktigt att åtgärderna tar hänsyn till konsekvenser för hela EU:s inre marknad och att utformningen möjliggör likvärdig behandling av de länder som inte har euron som valuta. Med det anförda anser finansutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2020/21:3909 yrkande 2 liksom ett antal andra yrkanden som utrikesutskottet bereder förenklat i betänkandet. konstaterar att covid-19-pandemin har föranlett åtgärder på EU-nivå som får konsekvenser för medlemsstaternas hälso- och sjukvård. Det har främst rört sig om åtgärder för att främja samordning mellan medlemsstaterna, men även exempelvis EU-gemensamma förköpsavtal med vaccinproducenter inom ramen för för vacciner mot covid-19. Med anledning av ett motionsyrkande som utrikesutskottet bereder förenklat i betänkandet konstaterar socialutskottet att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna på det sociala området fastställs i och att det finns skäl till samordning mellan medlemsstaterna när det gäller sociala trygghetssystem när EU-medborgare utnyttjar den fria rörligheten inom EU. anser också att samarbete inom EU kan stödja arbetet mot antimikrobiell resistens eftersom frågan har en gränsöverskridande karaktär, med förbehåll för att fördragens befogenhetsfördelning respekteras. konstaterar att spridningen av covid-19 medförde en extraordinär situation i samhället och att det märkbart påverkade verksamhet, bl.a. genom att rutiner och arbetssätt anpassades efter de förutsättningar som gavs. hölls nämndens sammanträden i största möjliga mån digitalt. Även med de nya arbetssätten har kontakterna mellan och regeringen fungerat väl såväl på politisk nivå som på tjänstemannanivå. ledamöter fick information av regeringen om EU:s åtgärder för att hantera coronavirusets spridning och dess effekter. Med anledning av coronapandemin ersattes de ordinarie ministerrådsmötena fr.o.m. av videomöten mellan ministrar, och ett flertal extra videomöten mellan ministrar ägde också rum. Det formella beslutsförfarandet på rådsmöten ersattes till stor del av skriftliga beslutsförfaranden. Av detta skäl antogs inte A-punktslistor formellt av rådet, utan frågorna hanterades separat genom beslut via en skriftlig procedur. Mot bakgrund av detta har hanterat ett mycket stort antal skriftliga samråd. En fråga som överlag präglat EU-arbetet är förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för perioden –2027 (MFF-paketet) som behandlats av inför bl.a. , allmänna rådet och . Inför samrådde regeringen med nämnden om det slutliga godkännandet av MFF-paketet. Nämnden lyfte i det sammanhanget fram vikten av konditionalitet och medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatens principer för att tilldelas lån och bidrag. Regeringen fick stöd för sin ståndpunkt. Tre partier avstod från att delta i samrådet om egna medel, två partier avstod från att delta i samrådet om storleken på bidragsdelen av återhämtningsfonden och två partier anmälde avvikande ståndpunkter. Uppgörelsen innefattade också återhämtningsinstrumentet med anledning av coronapandemin. Därutöver har även rättsstatsfrågorna stått i fokus. Regeringen har när det gäller dessa fått stöd i position när det gäller dels den horisontella diskussionen om kommissionens första årliga rapport om rättsstatssituationen i EU, dels de landspecifika diskussionerna. Rättsstatsfrågorna behandlades av nämnden även inför där förhandlingar om MFF-paketet och förordningen om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten diskuterades. har också behandlat och gett stöd för regeringens ståndpunkt om den överenskommelse om ett handels- och samarbetsavtal som EU och nådde . I yttrandet uppmärksammas att EU och inte lyckades lösa ut alla frågor på fiskeområdet i avtalet. Preliminära kvoter fastställdes därför för fiskbestånd som delades med i rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheterna i och . En bred majoritet i kunde ställa sig bakom regeringens ståndpunkt om att stödja förslaget till förordning men med en avvikande ståndpunkt i fråga om ål. har också diskuterat handelsaspekter med anledning av utbrottet av covid-19, t.ex. exportrestriktioner och begreppet strategisk autonomi, där nämnden har kunnat lämna ett enhälligt stöd för regeringens inriktning om en frihandelslinje för fortsatt konkurrenskraft, välstånd och öppenhet. Med anledning av pandemin har regeringen även skriftligen samrått med nämnden om en rådsrekommendation om tillfälliga restriktioner för icke nödvändiga resor till EU. Det fanns stöd i nämnden först efter att vissa kompletteringar gjorts till regeringens ståndpunkt. Ett parti anmälde en avvikande ståndpunkt. Vidare har regeringen samrått med nämnden om återhämtningspaketet och grön och digital omställning som drivkrafter för återhämtningen och stärkande av europeiska värdekedjor. Regeringen har då understrukit att är nyckeln till EU:s konkurrenskraft och att diskussionen om strategiska autonomi inte får leda till protektionism. En enhällig kunde ställa sig bakom den ståndpunkten. EU:s kort- och långsiktiga prioriteringar Redogörelsen för verksamheten i EU präglas i hög grad av covid-19-pandemin. För EU har det handlat om att stödja och samordna medlemsstaternas ansträngningar för att begränsa smittspridningen, säkra sjukvårdens kapacitet och lindra de negativa effekterna på samhällsekonomin. Åtgärderna har kretsat kring att hitta lösningar för att upprätthålla den fria rörligheten på den inre marknaden, öka handlingsutrymmet för medlemsstaterna genom flexiblare statsstöds- och budgetregler, frigöra stödpengar och främja arbetet med att ta fram vaccin. Som regeringen konstaterar i skrivelsen har utvecklingen tydliggjort vikten av ett väl fungerande EU-samarbete. I utskottets bedömning av utvecklingslinjerna i detta samarbete det gångna året är det förutom pandemin tre andra frågor som utskottet önskar framhålla. Dessa gäller utmaningen att säkerställa respekten för demokratin och rättsstaten inom EU, ansträngningarna att hitta former för det fortsatta samarbetet med efter landets utträde ur unionen och slutligen hur EU förhåller sig till i ljuset av utvecklingen i bl.a. . De två första av dessa frågor utvecklar utskottet i detta avsnitt. Relationen till tas upp i avsnittet om EU:s bilaterala och regionala förbindelser. Inledningsvis vill emellertid utskottet återknyta till granskning av kommissionens arbetsprogram för det innevarande året (utl. 2020/21:UU5). Utskottet välkomnade då att verksamheten inom EU intar ett dubbelt fokus på att hantera pandemins omedelbara konsekvenser och blicka framåt genom att använda de offentliga investeringarna för återhämtningen till en grön och digital samhällsomställning. Utskottet noterar att denna dubbla inriktning även återspeglas i , rådets och kommissionens gemensamma slutsatser om de politiska målen och prioriteringarna –2024, vilka antogs (EUT 2021/C 18 I/02). I denna första interinstitutionella fleråriga programplanering framhålls uppgiften att säkerställa en fullständig återhämtning från covid-19-pandemin där ingen lämnas utanför, som arbetet med att bygga morgondagens union ska intensifieras genom satsningar på forskning och innovationskapacitet, särskilt på viktiga områden som energisektorn, högpresterande datorsystem och artificiell intelligens. I de gemensamma slutsatserna bekräftas också att EU:s globala ledarskap i kampen mot klimatförändringarna är en central prioritering. Vidare framhålls vikten av att säkerställa fri rörlighet genom ett väl fungerande Schengenområde och en fördjupad inre marknad, att försvara unionens gemensamma värden, inklusive rättsstatsprincipen och respekten för grundläggande rättigheter och icke-diskriminering, att slutföra reformen av migrations- och asylsystemet samt att stärka EU:s roll som global aktör genom att bl.a. främja och reformera den regelbaserade multilaterala världsordningen. som de tre institutionerna undertecknade de gemensamma slutsatserna undertecknade de också en gemensam förklaring om EU:s lagstiftningsprioriteringar (EUT 2021/C 18 I/01). I förklaringen bekräftas de strategiska prioriteringarna om ett rättvisare, sundare, grönare, mer digitalt och socialt där ingen lämnas på efterkälken. De förslag som institutionerna enats om att prioritera grupperas inom områdena den gröna given, digitala decennium, en ekonomi för människor, ett starkare i världen, ett fritt och säkert samt demokrati och gemensamma europeiska värden. Utskottet välkomnar hänvisningarna i de gemensamma slutsatserna och i den gemensamma förklaringen till principerna om europeiskt mervärde, subsidiaritet och proportionalitet som vägledande för arbetet och att institutionerna fäster vikt vid att befintlig lagstiftning ska genomföras korrekt och efterlevas. Utskottet konstaterar att covid-19-pandemin i sig innebär en påfrestning för EU-samarbetet och att den också medför nya aspekter på de redan komplexa politiska utmaningar som EU behöver hantera, som tilltagande klimatförändringar, säkerhetspolitiska spänningar i , terrorism och gränsöverskridande organiserad brottslighet, internationell migration och ökade sociala och ekonomiska skillnader såväl inom EU som globalt. Utskottet står fast vid att EU är det bästa verktyget för att hantera dessa gränsöverskridande utmaningar och för att garantera fred, demokrati, säkerhet och tillväxt. Ett starkt och enigt EU är avgörande i ett osäkert omvärldsläge, och det svenska EU-medlemskapet ger en större möjlighet att vara med och utforma politiken på europeisk och global nivå. Utskottet ger sitt entydiga stöd till arbetet med att fördjupa EU:s inre marknad. Denna har varit och kommer att vara en motor för tillväxt och utveckling i . För att bibehålla EU:s konkurrenskraft bör EU fortsätta att undanröja handelshinder, bejaka nya affärsmodeller och sektorer samt dra nytta av den inre marknadens fulla potential. Som utskottet framhöll i utlåtandet om kommissionens arbetsprogram är en viktig faktor för EU:s långsiktiga konkurrenskraft även satsningar på utbildning och forskning som en grund för ett dynamiskt näringsliv och internationellt konkurrenskraftiga företag. Vidare är en omfattande fri och rättvis utrikeshandel enligt utskottet en viktig nyckel till världsekonomins, och inte minst och EU:s, återhämtning efter coronapandemin och för en hållbar tillväxt. Det är också centralt för EU:s långsiktiga konkurrenskraft och som instrument för att uppnå unionens klimatambitioner. Det är därför viktigt att EU fortsätter att driva en ambitiös frihandelsagenda inom WTO och bilateralt genom fler frihandelsavtal mellan EU och omvärlden. Utskottet noterar att kommissionen inledde en översyn av den gemensamma handelspolitiken, inklusive ett program för reformering av WTO, och att regeringen för enskilt och i samarbete med andra likasinnade medlemsstater lämnat ett flertal bidrag i översynen, som kommissionen sammanfattade i ett meddelande , COM(2021) 66. För närmare överväganden i denna fråga hänvisar utskottet till näringsutskottets utlåtande /21:NU28 om granskningen av kommissionens meddelande. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3367 (M) yrkande 4 i denna del, 2020/21:3909 (SD) yrkande 1 och 2020/21:3925 (C) yrkande 1. Utskottet ser mycket positivt på att såväl de gemensamma slutsatserna om prioriteringar 2020–2024 som den gemensamma förklaringen om prioriteringar innehåller tydliga åtaganden om att upprätthålla och värna rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna och friheterna. Utskottet noterar att kommissionen presenterade en första årsrapport inom ramen för den nya europeiska rättsstatsmekanismen, och i likhet med vad framfört i sin granskning av årsrapporten om rättsstatsprincipen (utl. 2020/21:KU14) vill utskottet understryka vikten av respekten för grundläggande rättigheter och rättsstaten, vilka är fundament i en demokrati och centrala för samarbetet inom unionen. Utskottet delar bedömning att en årlig granskning och fortlöpande diskussion nationellt och inom EU kan bidra till att stärka respekten för rättsstaten. Utskottet noterar redogörelsen i skrivelsen om de s.k. artikel 7-förfarandena mot och som inleddes respektive samt de överträdelseförfaranden som kommissionen initierat mot och till skydd för unionens gemensamma värden och rättsstatsprincipen. I likhet med vad framför i sitt yttrande välkomnar utskottet att regeringen, vilket beskrivs i skrivelsen, intervenerar till stöd för kommissionen i dessa mål och också yttrar sig i mål om förhandsavgöranden där regeringen anser det behövligt för att bevaka respekten för rättsstatsprincipen. I skrivelsens bilaga 1 redovisas nio avslutade eller pågående domstolsmål av svenskt intresse som rör rättsstatsfrågor, bl.a. kravet på oberoende domstolar. har tidigare fått skriftlig information om de svenska inlagorna i dessa mål. Att vissa medlemsstater uppvisar ett mönster av bristande respekt för EU:s grundläggande värden är enligt utskottet en av unionens främsta utmaningar eftersom det påverkar unionens förmåga att agera såväl internt som externt. Utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsvis ger kommissionen stöd i dess arbete med att föra dialog med de berörda medlemsstaterna och att väcka talan mot medlemsstater i domstolen när det är motiverat. Vidare välkomnar utskottet att och rådet i anslutning till förhandlingarna om den nya fleråriga budgetramen –2027 och unionens återhämtningsinstrument enades om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten vid överträdelser av rättsstatens principer i medlemsstaterna (förordning (EU, Euratom) 2020/2092). I skälen till förordningen erkänns dels att medlemsstaternas lagstiftning och praxis bör fortsätta att överensstämma med de grundläggande värden som varje land måste uppfylla för att bli medlem i EU, dels att det finns en inneboende koppling mellan respekten för rättsstaten och respekten för demokrati och grundläggande rättigheter. Även om utskottet kan beklaga att det uppstått ett behov av det så är det bra att dessa självklarheter nu tydligt anges i EU:s lagstiftning och att det ges en möjlighet att ställa in utbetalningar av EU-medel till medlemsstater som inte lever upp till de grundläggande värdena. konstaterar utskottet att möjligheten att vidta åtgärder enligt förordningen är begränsad till överträdelser som på ett tillräckligt direkt sätt kan påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. Även om detta innebär en begränsning får det ses som en framgång att förordningen kunde antas, och utskottet anser liksom att den är ett viktigt nytt instrument för att tillsammans med den nya rättsstatsmekanismen stärka respekten för rättsstaten och därmed för alla unionens grundläggande värden i medlemsstaterna. Utskottet noterar att kommissionen ska rapportera om förordningens tillämpning, i synnerhet när det gäller effektiviteten hos de åtgärder som antagits, senast och att kommissionen i ett uttalande till protokollet från antagandet av förordningen åtagit sig att överväga att vid behov låta rapporten åtföljas av lämpliga förslag. Villkorlighetsordningen var den sista pusselbiten som föll på plats i den budgetöverenskommelse som enades om vid ett långt möte och som sedan kunde slutföras vid , efter förhandlingar med och genom ett förklarande uttalande som innebar att och kunde acceptera villkorlighetsordningen. Utskottet noterar att Europeiska rådets förklarande uttalande om villkorlighetsordningen inte innebär någon ändring av förordningen som inrättar den, att och har väckt talan i om ogiltigförklaring av förordningen (mål C-156/21 och C-157/21) och att i en resolution med hot om att väcka en underlåtenhetstalan vid uppmanade kommissionen att fullt ut utnyttja sina undersökningsbefogenheter i varje fall där en medlemsstat eventuellt överträder rättsstatens principer och att undvika alla ytterligare förseningar av förordningens tillämpning (resolution P9_TA(2021)0103). Som ett komplement till den generella villkorlighetsordningen noterar utskottet att förordningen med gemensamma bestämmelser för EU:s struktur- och investeringsfonder –2027, enligt den överenskommelse som nåtts i förhandlingarna mellan Europarlamentet och rådet, innehåller ett åtagande för medlemsstaterna och kommissionen att säkerställa respekten för de grundläggande rättigheterna och efterlevnaden av unionens stadga för de grundläggande rättigheterna i genomförandet av fonderna (rådets ståndpunkt 6674/1/21). Särskilt framhålls att respekten för jämställdhet mellan kvinnor och män ska främjas samt att all diskriminering på grund av bl.a. kön och sexuell läggning ska motverkas när programmen förbereds, genomförs, övervakas och utvärderas. Avslutningsvis betonar utskottet än en gång vikten av de gemensamma grundläggande värdena om frihet, demokrati, jämställdhet och rättsstaten som EU-samarbetet bygger på. Respekten för dessa värden är en av unionens främsta tillgångar som måste garanteras. Det är en grund för ett fungerande samarbete och ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och också gentemot resten av världen. EU har ett stort ansvar att axla även fortsättningsvis som en central aktör i det globala arbetet för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Med hänvisning till vad som framförts om det pågående arbetet inom EU för att värna rättsstatsprincipen avstyrker utskottet motionerna 2020/21:170 (V) yrkande 14 och 2020/21:3925 (C) yrkande 3. Den fleråriga budgetramen och återhämtningsinstrumentet Den budgetöverenskommelse som den generella villkorlighetsordningen ingår i omfattar i övrigt den fleråriga budgetramen för perioden –2027 (förordning (EU, Euratom) 2020/2093) om och återhämtningsinstrumentet (förordning (EU) 2020/2094) som ska finansieras med priser genom lån på kapitalmarknaderna, vilka kommissionen bemyndigas att ta upp i beslutet om unionens egna medel (beslut (EU, Euratom) 2020/2053).