bet · H901MJU1 · 2021-12-08 00:00:00 — bidrar aktivt till att utveckla bl.a. genom program för internationella klimatinvesteringar. Inom ramen för detta program engagerar sig både bilateralt och multilateralt i arbetet med att utveckla nya internationella samarbetsformer under . Konkreta investeringar i samarbetsländerna genom anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar förväntas minska utsläppen med motsvarande koldioxidekvivalenter. Fler insatser genomförs för klimatanpassning Nuvarande åtgärder för klimatanpassning är enligt regeringen otillräckliga, men arbetet utvecklas fortfarande. Myndigheternas insatser bidrar till anpassningsåtgärder inom olika verksamhetsområden i enlighet med målsättningen i den nationella strategin för klimatanpassning. [19] Många myndigheter lyfter behovet av ytterligare underlag som bidrar till arbetet, såsom geologisk information och klimatinformation. 4.3 Utskottets tidigare bedömningar 4.3.1 bedömningar av redovisningens struktur Utskottet lämnade inga bedömningar av redovisningens struktur . 4.3.2 bedömningar om resultat Utskottet saknade kommentarer om effekter på andra områden. Därför önskade utskottet att regeringen såg över möjligheten att kommentera effekter på andra områden, eftersom sådana kommentarer är i enlighet med önskemål. Utskottet noterade att regeringen hade publicerat en miljöbilaga, som bilaga till finansplanen, i syfte att belysa perspektiv som inte behandlas mer utförligt i resultatredovisningen inom utgiftsområde 20. Bilagan fokuserade på hur klimatförändringarna kan påverka makroekonomin. Utskottet konstaterade att regeringen hade reducerat redovisningen av klimatpåverkan från svensk konsumtion under miljökvalitetsmålet, och i stället hänvisade regeringen till bilagan med klimatredovisningen för en mer detaljerad redovisning av bl.a. utsläppsutveckling, scenarier och mål. I bilagan redovisade regeringen styrmedel för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen i andra länder i ett avsnitt under det kapitel som handlar om Klimatpolitiska rådets rapport . Dessutom redovisades i bilagan en lista med några av de klimatåtgärder som föreslås i budgetpropositionen med exempel från flera utgiftsområden. Utskottet ansåg att det vore värdefullt om regeringen på ett tydligare sätt kunde hänvisa till dessa avsnitt i bilagan. 4.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 4.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Redovisning av resultat fortsatt viktigt Gruppen påminner om att det i kommande budgetpropositioner är viktigt att regeringen fortsätter att redovisa resultat för samtliga insatser. Om det inte finns någon resultatredovisning för en viss insats blir det enligt gruppen svårt att bedöma om och i så fall hur insatsen har bidragit till att uppfylla målen. 4.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Effekter på andra områden saknas i årets redovisning Gruppen saknar även kommentarer om effekter på andra områden. Därför önskar gruppen att regeringen ser över möjligheten att kommentera effekter på andra områden, eftersom sådana kommentarer är i enlighet med önskemål. Ingen redovisning av konsumtionsbaserade utsläpp i andra länder Gruppen konstaterar att regeringen har utelämnat redovisningen av klimatpåverkan från svensk konsumtion under miljökvalitetsmålet. Ingen hänvisning finns heller till bilagan med klimatredovisningen. I bilagan redovisar regeringen flera indikatorer för konsumtionsbaserade utsläpp i ett eget avsnitt. Därtill redovisar regeringen vad den gör för att främja de beteendeförändringar som stärker möjligheterna att nå miljömålen i ett avsnitt under kapitlet som handlar om Klimatpolitiska rådets rapport . Dessutom redovisas i bilagan en lista med några av de klimatåtgärder som föreslås i budgetpropositionen med exempel från flera utgiftsområden. Gruppen anser att det vore värdefullt om regeringen på ett tydligare sätt kunde hänvisa till dessa avsnitt i bilagan. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att – förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden – halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar – halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. De bedömningsgrunder som används utgörs av preciseringarna[20] av målet, vilka är – den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen – användningen av särskilt farliga ämnen – oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper – kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsofarliga egenskaper – information om farliga ämnen i material, kemiska material, produkter och varor. En särskild strategi[21] för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet antogs av . Syftet var att ge tydlig prioritet åt insatser inom områden där det fanns ett stort behov av åtgärder för att öka takten så att målen nås. Strategin bestod av åtta etappmål för farliga ämnen, varav följande tre etappmål med målår 2020 är aktuella:[22] – Information om farliga ämnen i varor – Utveckling och tillämpning av – Ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning. Regeringen beslutade om två nya etappmål med målår 2030 som ska bidra till en giftfri miljö genom att väsentligt minska användningen av växtskyddsmedel och biocidprodukter med särskilt farliga egenskaper. Etappmålen ska även bidra till flera andra miljökvalitetsmål. Kopplingar som finns mellan miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och Agenda 2030-målen återfinns i en tabell i början av avsnittet Miljöpolitik. Som komplement till bedömningsgrunderna redovisar regeringen dels indikatorn Miljögifter i modersmjölk och blod i ett diagram, dels kommenteras indikatorn för efterbehandlingsåtgärder i text utan diagram. På miljömålsportalen redovisas förutom dessa två indikatorer ytterligare tre indikatorer[24] för att följa upp miljökvalitetsmålet. Regeringen redovisar vad handlingsplanen för en giftfri vardag som avslutades har bidragit till och lämnar en bedömning av etappmålen med slutår . Regeringen beskriver i resultatredovisningsavsnittet även vilka insatser och åtgärder som har genomförts samt i flera fall även vilka resultat dessa har lett till. 5.2.2 Redovisade resultat och bedömningar Regeringen bedömer att det inte går att avgöra om trenden är positiv eller negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. De etappmål om farliga ämnen som främst skulle bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö med slutår har inte nåtts inom uppsatt tid, även om förutsättningarna blivit bättre. Arbete inom EU med utvecklad lagstiftning bedöms t.ex. vara viktigt för att kunna nå etappmålen. De nya etappmål som regeringen har beslutat om inom området är viktiga steg framåt. har arbetat för att minska exponering av kemiska ämnen och användning av särskilt farliga ämnen Långlivade miljögifter har fått en omfattande spridning i miljön och återfinns bl.a. i modersmjölk och blod från människor. Halterna av hårt reglerade miljögifter, som PCB, dioxiner och PFOS, minskar. Den långsamma minskningen beror på att flera ämnen är långlivade i miljön och finns kvar under en mycket i människor och djur. De åtgärder som vidtagits genom t.ex. begränsningar och förbud har enligt regeringen effekt och bidrar till att nå miljökvalitetsmålet. är det enligt regeringen tydligt att de skadliga ämnen som inte är reglerade eller tillräckligt uppmärksammade eller skadliga ämnen som redan finns i varor, byggnader och miljön påverkar möjligheterna att nå målet. Sammantaget bedömer regeringen att satsningen på handlingsplanen för giftfri vardag –2020 har bidragit positivt till måluppfyllelsen, särskilt vad gäller arbetet inom EU. Regeringens nya satsning på Giftfritt från början –2022 förväntas också bidra till bättre förutsättningar för en säker omställning till en giftfri cirkulär ekonomi, genom t.ex. arbete för att byta ut skadliga ämnen och säkerställa en design som är fri från skadliga ämnen från början. Fler förorenade områden åtgärdas bedöms ca 1 160 av totalt ca 26 000 riskklassade förorenade områden utgöra mycket stor risk för miljö och människors hälsa, dvs. de är i riskklass 1. Ytterligare ca 7 900 områden bedöms utgöra stor miljö- och hälsorisk (riskklass 2). pågick totalt 663 efterbehandlingsinsatser i (för båda riskklasserna) och det totala antalet åtgärdade områden uppgår nu till 748 områden (2019 var 642 områden åtgärdade). var av objekten i riskklass 1 och 2 åtgärdade, vilket innebär att återstår för att uppnå preciseringen om förorenade områden. Detta är en liten ökning av andelen åtgärdade objekt jämfört med då var åtgärdade och 2018 då var åtgärdade. har det också tillkommit fler riskklassade objekt. Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden används för att kunna åtgärda förorenade områden där ingen kan hållas ansvarig. Antalet helt eller delvis statligt finansierade åtgärder har ökat successivt från totalt 145 avslutade åtgärder 2019 till totalt 157 avslutade åtgärder 2020. av anslaget avsattes särskilt för sanering av miljögifter för att minska spridning till havs- och vattenmiljö, särskilt av förorenade sediment. Det bidrar även till de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. utnyttjades anslaget endast till , framför allt på grund av att covid-19-pandemin fick konsekvenser i form av försenade projekt och att kommuner och länsstyrelser inte kunnat prioritera arbetet med ansökningar. Regeringen uppger att den har gjort flera satsningar som bidrar till Giftfri miljö men också till miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård för att få bort eller minska mängden miljögifter i miljön. Regeringens satsning på att minska mängden läkemedel i miljön, t.ex. genom avancerad rening av avloppsvatten, har enligt regeringen bidragit till att öka takten i installationen av avancerad rening och därmed minska utsläppen av läkemedel till miljön och det möjliggör också återanvändning av avloppsvatten. Regeringens satsningar på förorenade områden har bidragit till att öka takten i saneringsarbetet, vilket bidrar till en giftfri miljö och har möjliggjort att mark frigjorts för t.ex. bostadsbyggande. Det återstår enligt regeringen arbete för att förorenade områden ska vara åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön. Kunskap och information om skadliga ämnen minskar exponering och risker för människors hälsa och miljön Ett krav har införts i EU-direktivet om avfall om att inrätta en databas som ett EU-gemensamt verktyg för att samla kunskap om varors innehåll av särskilt farliga ämnen (SCIP-databasen). behöver de företag som sätter varor som innehåller särskilt farliga ämnen på marknaden rapportera detta. Enligt regeringen ökar kunskapen successivt i och med genomförandet av EU-lagstiftningen, men inte i samma takt som nya ämnen sätts på marknaden, och kunskapen om den sammanlagda exponeringen är fortfarande begränsad. lanserade ett elektroniskt avfallsregister för rapportering av uppgifter om farligt avfall. Arbetet för att förbättra statistiken om och spårbarheten av farligt avfall har enligt regeringen ökat förutsättningarna för en korrekt hantering av avfallet och därmed en minskad risk för utsläpp av skadliga ämnen i miljön. 5.3 Utskottets tidigare bedömningar 5.3.1 bedömningar om redovisningens struktur Utskottet såg positivt på att regeringen kommenterade indikatorn Efterbehandlingsåtgärder som pågår eller är avslutade. Utskottet konstaterade vidare att regeringen hade valt att inte redovisa indikatorn Miljögifter i modersmjölk och blod, eftersom den inte hade uppdaterats sedan senaste redovisningen. Utskottet ansåg att det var önskvärt att indikatorn åtminstone kommenterades kortfattat i nästa års resultatredovisning oavsett om den är uppdaterad eller inte, eftersom den utgör en grund för regeringens bedömning av miljökvalitetsmålet. Utskottet noterade att regeringen kommenterade att satsningen på avancerad rening av avloppsvatten hade bidragit till att minska utsläppen av läkemedel till miljön. Tillkännagivandet om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta var fortfarande inte slutbehandlat enligt regeringens skrivelse 2019/20:75. Vidare noterade utskottet att utredningen kemikaliekontroll hade presenterats och att den nu bereddes inom . Tillkännagivandet om hantering av grupper av kemiska ämnen var således inte heller slutbehandlat, vilket framgick av samma skrivelse från regeringen. Utskottet såg därför fram emot att ta del av regeringens förslag till åtgärder med anledning av utredningen. Utskottet konstaterade att regeringen bedömde utvecklingen av de tre återstående etappmålen, som ingick i den särskilda strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som antagit. Utöver regeringens bedömning skulle det enligt utskottet vara önskvärt om regeringen även förtydligade vilka ytterligare åtgärder den anser behöver vidtas för att uppnå etappmålen. 5.3.2 bedömningar om resultat Utskottet lämnade inga bedömningar om redovisningens resultat . 5.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 5.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Tydligare redovisning med kommentarer Regeringen redovisar på ett tydligare sätt vilka resultat som hänför sig till miljökvalitetsmålets olika preciseringar, vilket underlättar för läsaren. Gruppen välkomnar detta förtydligande. Gruppen ser också positivt på att regeringen i resultatredovisningen kommenterar indikatorn Efterbehandlingsåtgärder som pågår eller är avslutade och att den redovisar indikatorn Miljögifter i modersmjölk och blod som diagram med kommentarer i text. Åtgärder till följd av tillkännagivanden Gruppen noterar att regeringen kommenterar att satsningen på minskad mängd läkemedel i miljön bidragit till att öka takten i installationen av avancerad rening och därmed minska utsläppen av läkemedel till miljön och det möjliggör också återanvändning av avloppsvatten. Gruppen noterar att tillkännagivandet om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på en sådan rening vid reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta[25] fortfarande inte är slutbehandlat enligt regeringens skrivelse 2020/21:75. Vidare noterar gruppen att utredningen kemikaliekontroll[26] är under beredning inom . Tillkännagivandet om hantering av grupper av kemiska ämnen[27] är således inte heller slutbehandlat, vilket framgår av samma skrivelse från regeringen. [28] Gruppen ser därför fram emot att ta del av regeringens förslag till åtgärder med anledning av utredningen. 5.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Positivt att effekter på andra miljökvalitetsmål kommenteras Gruppen noterar att regeringen i årets resultatredovisning har kommenterat vilka andra miljökvalitetsmål som också påverkas positivt av åtgärder som genomförs för att uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Gruppen ser positivt på denna utveckling och välkomnar en fortsatt utveckling av konsekvensanalyser på andra områden. EU-arbetet även i fortsättningen betydelsefullt Gruppen anser fortfarande att EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade miljökvalitetsmål Giftfri miljö. Gruppen ser även positivt på att är aktivt i arbetet med åtgärder för att reglera av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. 6 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. De bedömningsgrunder som används utgörs av preciseringarna[29] av målet, vilka är – åkermarkens egenskaper och processer – halter av föroreningar i jordbruksmarken – odlingslandskapets livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur – gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet – bevarande av husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser – hotade arter och naturmiljöer – främmande arter och genotyper – genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade – odlingslandskapets biologiska värden och kulturmiljövärden – odlingslandskapets kultur- och bebyggelsemiljöer – odlingslandskapets värden för friluftslivet. Kopplingar som finns mellan miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap och Agenda 2030-målen återfinns i en tabell i början av avsnittet om Miljöpolitik. Det saknas liksom underrubriker i årets resultatredovisning. Som komplement till bedömningsgrunderna redovisar regeringen indikatorn Populationsutvecklingen för 15 vanligt förekommande fågelarter i odlingslandskapet 1975–2019, i ett diagram. På Miljömålsportalen redovisas förutom indikatorn Fåglar och fjärilar fyra andra indikatorer[31] för att följa upp miljökvalitetsmålet. Inom utgiftsområde 23 redovisar regeringen bl.a. indikatorer för jordbrukets utveckling och för en hållbar livsmedelskedja som har koppling till miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Regeringen lämnar en bedömning av preciseringarna av miljökvalitetsmålet i avsnittet om regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Regeringen beskriver i resultatredovisningsavsnittet även vilka insatser och åtgärder som har genomförts samt i flera fall även vilka resultat dessa har lett till. 6.2.2 Redovisade resultat och bedömningar Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. För åtta av de tolv preciseringarna av odlingslandskapet bedöms tillståndet utifrån dagens kunskap vara godtagbart. För preciseringarna av gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet, hotade arter och naturtyper, odlingslandskapets biologiska värden och kulturmiljövärden samt kultur- och bebyggelsemiljöer är tillståndet inte godtagbart, vilket drar ned den övergripande bedömningen. Regeringen bedömer att tillståndet för den biologiska mångfalden i odlingslandskapet är den största utmaningen för att kunna nå miljökvalitetsmålet. Arealen blommande träda ökade med och omfattade totalt ca . bedömer dock att den potentiella arealen för blommande träda är betydligt större. Arealen brukad fortsätter att minska även om minskningen bromsade något . Antalet betande djur fortsätter att minska. Nötkreatur minskade med 13 000 djur där mjölkkor stod för den största nedgången. Antalet får minskar också. Länsstyrelserna anger att det finns brist på betande djur i flera regioner, vilket försämrar förutsättningarna för att hävda ängs- och betesmarker. betalades miljöersättningar ut via landsbygdsprogrammet för ängs- och betesmark, varav nästan utgörs av fäbodbete. Av dessa är ca marker med höga naturvärden. har arealen slåtterängar med särskilda värden ökat med , vilket framför allt beror på att stora arealer med myrslåtter åter tagits i bruk i . Flera länsstyrelser anger att det finns ett ökat intresse bland markägare och andra för att ansöka om stöd för restaurering av betesmarker och slåtterängar. redovisar att andelen med ekologisk produktion i slättbygd ökade från –2019. har inventerat förekomsten av fåglar. Den negativa utvecklingstrend för fåglar som är vanliga i odlingslandskapet som pågått har bromsats och möjligen vänt . Orsakerna är inte kända och behöver analyseras vidare. Förekomsten av gräsmarksfjärilar och utvecklingstrenden för dessa har varit negativ . Arbetet med växtgenetiska resurser har fortsatt under programmet för odlad mångfald, men mycket av den utåtriktade verksamheten har fått ställas in på grund av den pågående pandemin. Antalet lokala klonarkiv har ökat till 15 för frukt och 21 för köks- och prydnadsväxter. Antalet äldre växtsorter som marknadsförs under varumärket kulturarv omfattar nu 101 sorter. Intresset för kulturarvsgrödor ökar också i mer storskalig odling. På har t.ex. arealen med gotlandslinser ökat 2016 till 2020. Regeringen bedömer att för att nå en gynnsam utveckling för de arter som är knutna till odlingslandskapet är det viktigt att arbetet inriktas på fortsatt hävd och restaurering av ängs- och betesmarker, en grön infrastruktur med variationsrika inslag av småbiotoper och andra livsmiljöer. Ett rikt odlingslandskap är beroende av att det finns ett aktivt och livskraftigt jordbruk i hela landet som bedrivs på ett sätt där odlingslandskapets natur- och kulturmiljöer kan stärkas. Enligt regeringen förutsätter det dels att jordbruksföretag är lönsamma, dels att det finns möjligheter att bo, leva och verka på landsbygden. 6.3 Utskottets tidigare bedömningar 6.3.1 bedömningar av redovisningens struktur Utskottet noterade att det inte fanns några hänvisningar till exempelvis jordbrukets utveckling inom utgiftsområde 23 i avsnitten med resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet. Utskottet ansåg därför att det var önskvärt att regeringen hänvisar till de indikatorer och/eller avsnitt som har kopplingar till utgiftsområde 23 där det är relevant. 6.3.2 bedömningar om resultat Mot bakgrund av de förtydligade riktlinjer som tagits fram för resultatredovisningen ansåg utskottet att det var angeläget att regeringen utökade jämförelserna över en längre tidsperiod, t.ex. med minst tioåriga tidsserier. Utvecklingen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är beroende av jordbrukets utveckling och möjligheterna att bo och leva på landsbygden, vilket regeringen hade kommenterat. Dock redovisade regeringen inga konsekvensanalyser på andra områden för insatser och åtgärder som vidtas inom miljökvalitetsmålet. Utskottet ansåg därför att det vore önskvärt om regeringen kunde utveckla sådana analyser i kommande resultatredovisningar, t.ex. vilka effekter åtgärder inom området har på livsmedelsproduktionen. 6.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 6.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Positivt att texten följer preciseringarna Uppföljnings- och utvärderingsgruppen noterar att regeringen i årets redovisning fortfarande inte har några underrubriker men att texten följer preciseringarnas ordning. Gruppen välkomnar denna förändring men ser gärna att kopplingarna mellan resultaten och preciseringarna blir ännu tydligare, t.ex. genom underrubriker eller kursiveringar. Hänvisningar till utgiftsområde 23 önskas fortfarande Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har många kopplingar till resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Gruppen noterar att det fortfarande inte finns några hänvisningar till exempelvis jordbrukets utveckling inom utgiftsområde 23 i avsnitten med resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet. Gruppen upprepar därför sitt önskemål om att regeringen hänvisar till de indikatorer och/eller avsnitt som har kopplingar till utgiftsområde 23 där det är relevant. 6.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Fler jämförelser över önskas återigen Gruppen noterar att regeringen liksom redovisar längre tidsserier , och resultat jämfört med , t.ex. när det gäller antalet nötkreatur. Mot bakgrund av de förtydligade riktlinjer som tagits fram för resultatredovisningen anser gruppen att det är angeläget att regeringen utökar jämförelserna till , t.ex. minst tioåriga tidsserier. Utvecklingen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är beroende av jordbrukets utveckling och möjligheterna att bo och leva på landsbygden, vilket regeringen kommenterar. Dock redovisar regeringen fortfarande inga konsekvensanalyser på andra områden för insatser och åtgärder som vidtas inom miljökvalitetsmålet.