bet · H801SoU15 · 2021-02-02 00:00:00 — Överenskommelsen innehåller sju olika delar, varav en del är En nollvision för suicid – suicidprevention. Länen har tilldelats till denna del av överenskommelsen. har regeringen bl.a. föreslagit att 1 avsätts för att främja psykisk hälsa, förebygga psykisk ohälsa, stärka psykiatrin samt för suicidprevention. Medlen ska bl.a. användas till att stärka tillgängligheten och kvaliteten i vård, omsorg och andra stödinsatser för personer med psykisk ohälsa. Vidare föreslog regeringen att ska avsättas för att bidra till en förstärkning av barn- och ungdomspsykiatrin och insatser för barn och unga med psykisk ohälsa (prop. 2020/21:1 utg.omr. ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156, prot. 2020/21:56). träffade staten och SKR en överenskommelse om insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention 2021–2022 (S2020/09779). Av överenskommelsen framgår att regeringen och SKR är överens om att staten inom ramen överenskommelse avsätter totalt till kommuner och regioner gemensamt för att stärka det suicidpreventiva arbetet på lokal och regional nivå. Medlen fördelas efter befolkningsmängd. Utvärdering av statens insatser inom området psykisk hälsa Regeringen har gett och i uppdrag att i nära samverkan följa, utvärdera och stödja genomförandet av statens insatser inom området psykisk hälsa 2020–2023 (S2020/01044/FS). Myndigheterna ska följa utvecklingen och utvärdera resultaten av insatserna i kommuner och regioner i förhållande till de syften och den inriktning som anges i överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Regioner 2020, om insatser för att stärka psykisk hälsa och motverka psykisk ohälsa 2020. Vidare ska myndigheterna stödja kommuner och regioner i deras arbete med att genomföra insatserna. Lägesrapporter ska lämnas till . En första delredovisning lämnades i rapporten att följa, utvärdera och stödja genomförandet av statens insatser inom området psykisk hälsa 2020–2023 inom överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Regioner. Samordning av det nationella arbetet inom områdena psykisk hälsa och suicidprevention gav regeringen i uppdrag att samordna det suicidförebyggande arbetet på nationell nivå (S2015/3986/FS). I regleringsbrevet fick i uppdrag att bygga upp och utveckla samordningen av det nationella arbetet inom området psykisk hälsa (S2017/07302/RS). Uppdraget sammanfördes med det tidigare uppdraget att samordna det nationella suicidförebyggande arbetet, i enlighet med regeringsbeslutet . Myndigheten ska utveckla samordningen och samverkan mellan berörda myndigheter och aktörer, utveckla kunskapssammanställning, genomföra utvecklingsarbete samt utveckla uppföljningen inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Närliggande områden med bäring på det främjande och förebyggande arbetet ska beaktas. Uppdraget ska slutredovisas till . Informations- och kunskapshöjande insats inom området psykisk hälsa och suicidprevention fick i uppdrag av regeringen att förbereda en informations- och kunskapshöjande insats inom området psykisk hälsa och suicidprevention, med syftet att bidra till att minska stigmat kring psykisk ohälsa och suicid (S2018/03915/FS). Insatsen är enligt uppdraget tänkt att pågå –2020. Som ett första steg skulle myndigheten utreda och redovisa en plan för hur en insats kan utformas och genomföras, inklusive kostnadsberäkning av genomförandet. lämnade sin redovisning i denna del (dnr 02319-2018-1-1-1). Av regleringsbrev framgår att uppdraget ändras såtillvida att ska genomföra kunskapshöjande insatser inom psykisk hälsa och suicidprevention, med syftet att bidra till att minska stigmat kring psykisk ohälsa och suicid (S2020/07611/FS). Uppdraget ska genomföras 2019–2021. Delredovisning ska lämnas . Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har även gett i uppdrag att lämna förslag på hur en särskild funktion kan inrättas vid myndigheten i syfte att sprida kunskap om psykisk hälsa och suicid till allmänheten (S2020/00438/FS). Regeringen har i uppdraget angett att funktionen ska inleda sitt arbete . I budgetpropositionen föreslog regeringen att ska tillföras förvaltningsanslag för arbetet med funktionen för psykisk hälsa och suicidprevention 2021 (prop. 2020/21:1 utg.omr. ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156, prot. 2020/21:56). Förordningen om statsbidrag till ideella organisationer inom området för psykisk hälsa och suicidprevention handlägger ansökningar om statsbidrag enligt förordningen (2020:429) om statsbidrag till ideella organisationer inom området för psykisk hälsa och suicidprevention. fick att fördela i verksamhets- och projektbidrag till ideella organisationer inom området psykisk hälsa och suicidprevention, inklusive till barn i migration. Av regleringsbrevet för avseende anslag 1:8 Bidrag till psykiatri framgår att får fördela . Myndigheten har beslutat att fördela medlen till 50 organisationer (). ger ut nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. Riktlinjerna innehåller bl.a. rekommendationer inom områdena självmord, självmordsnära tillstånd och självmordsriskbedömning. gav regeringen i uppdrag att ta fram och sprida kunskap som kan stödja hälso- och sjukvårdens samt arbete med att förebygga suicid. Uppdraget ska redovisas . Våga tala om psykisk ohälsa! publicerades broschyren Våga tala om psykisk ohälsa! – Till dig som är äldre eller är närstående till en äldre person (). Broschyren har tagits fram i samarbete mellan , , , , social utvärdering, för Psykisk Hälsa samt . Primärvården kan förebygga suicid bland äldre publicerade en systematisk litteraturöversikt sammanfattad i . Litteraturöversikten visar att primärvården är en viktig arena för att förebygga suicidalt beteende (suicid, suicidförsök och självskadebeteende) bland äldre. Effektiva insatser är t.ex. att utbilda personal inom primärvården i att känna igen riskfaktorer för suicid hos äldre. Det kan också vara effektivt med andra insatser såsom läkemedels- och psykoterapibehandling, telefonrådgivning för äldre i riskzon och breda samhällsbaserade insatser i områden där suicidtalen för äldre är höga. Att fånga upp psykisk ohälsa hos äldre i handläggningsprocessen SKR har bl.a. publicerat skriften upp psykisk ohälsa hos äldre i handläggningsprocessen (2016). Skriften är tänkt som ett stöd så att de som arbetar inom på ett lättöverskådligt sätt ska få tips och idéer om hur psykisk ohälsa kan fångas upp i mötet med en äldre person. Stödlista för psykisk hälsa i kristid Med anledning av coronapandemin och den ökade risk för psykisk ohälsa som den för med sig, har SKR sammanställt en stödlista med information, råd och tips för äldre. Stödlistan kan även användas av dem som i tjänsten möter personer med oro och ångest (). Nationellt Prevention (NASP) är Region och statens expertorgan för suicidprevention. Verksamheten vid NASP kan delas in i fyra huvudområden: forskning och metodutveckling, analys och uppföljning av epidemiologiska data, information och utbildning. Utifrån data om dödsorsaker i för , publicerade av , har NASP bearbetat statistik om självmord. infaller den suicidpreventiva dagen världen över med syfte att öka kunskapen om att självmord kan förhindras. I arrangeras olika aktiviteter som ljusmanifestationer och kunskapsseminarier. anordnade tillsammans med NASP, Suicide Zero, Mind och och efterlevandes stöd (SPES) ett webbinarium under temat Suicidprevention – en fråga för hela samhället. På den suicidpreventiva dagen 2019 anordnade tillsammans med NASP, Suicide Zero, Mind och SPES ett seminarium med temat Att vilja leva länge – suicidprevention med fokus på psykiskt välbefinnande sent i livet. Motionsyrkanden om suicidprevention behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU5 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 20–21). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:81, rskr. 2019/20:173). Utskottet välkomnar att bl.a. och har fått i uppdrag att inkomma med underlag inför en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention (S2020/06171/FS). Målsättningen är att stärka den statliga styrningen, att skapa bättre förutsättningar för samordning och samverkan samt att öka kvaliteten, effektiviteten och långsiktigheten i de insatser som genomförs inom området. Utskottet noterar att uppdraget ska redovisas och ser fram emot att ta del av det fortsatta arbetet med strategin. Motionerna 2020/21:3135 (M) yrkande 4, 2020/21:3139 (M) yrkande 22 och 2020/21:3369 (M) yrkande 14 bör avslås. Utskottet ser också positivt på att ideella organisationer via förordningen om statsbidrag till ideella organisationer inom området för psykisk hälsa och suicidprevention tilldelas verksamhets- och projektbidrag. Utskottet noterar vidare att har regeringens uppdrag att ta fram och sprida kunskap som kan stödja hälso- och sjukvårdens samt arbete med att förebygga suicid. Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnar även att bl.a. på olika sätt arbetar med suicidprevention bland äldre. Mot bakgrund av pågående arbete anser utskottet inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:1359 (M) yrkande 3, 2020/21:2325 (SD) yrkande 8, 2020/21:3259 (L) yrkande 7 och 2020/21:3260 (L) yrkandena 12 och 13. Motionsyrkandena bör avslås. Skydd mot smittsamma sjukdomar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utvärdering av regelverket för nationella vaccinationsprogram, vaccination av barn och uppföljning av HPV-vaccination. Jämför reservation 10 (L), 11 (SD, L), 12 (SD) och 13 (M, KD). I kommittémotion 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att kräva vaccination av medarbetare. Motionärerna anser att smittskyddslagen bör skärpas, så att offentliga arbetsgivare kan kräva av medarbetare som kommer i kontakt med sköra personer, att de vaccineras mot vissa riskfyllda eller säsongsförekommande infektioner. Ett likadant förslag finns i kommittémotion 2020/21:3260 yrkande 27 av samma motionärer. Utvärdering av regelverket för nationella vaccinationsprogram I kommittémotion 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om nationella vaccinationsprogram. Motionärerna anser att det är rimligt att regeringen har det yttersta ansvaret för vaccinationsprogrammen. Men har ordningen försenat införandet av viktiga vaccinationer och bidragit till lägre täckningsgrad. Motionärerna anser därför att regelverket för nationella vaccinationsprogram bör utvärderas. I kommittémotion 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att informera vårdnadshavare till placerade barn om vikten av vaccination. I motion 2020/21:1756 av (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till de lagändringar som krävs för att möjliggöra vaccination av barn då endast en av vårdnadshavarna godkänner detta, även för andra vaccinationer än de som ingår i det allmänna vaccinationsprogrammet. I kommittémotion 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att regelbundet följa upp och utvärdera så att flickor och pojkar får den HPV-vaccination som de har rätt till för att förebygga cancersjukdomar. I motion 2020/21:125 av (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur legionellasmitta från kyltornsanläggningar bäst motverkas. Enligt motionären är det av synnerlig vikt att åtgärder vidtas för att underlätta smittspårning efter ett eventuellt legionellautbrott. Av 1 kap. 7 § smittskyddslagen (2004:168), förkortad SmL, framgår att ansvarar för samordning av smittskyddet på nationell nivå och ska ta de initiativ som krävs för att upprätthålla ett effektivt smittskydd. ska följa och analysera det epidemio-logiska läget nationellt och internationellt. Enligt 2 kap. 2 a § SmL är det regionen och huvudmannen för elevhälsa, med undantag för huvudmän för elevhälsa i förskoleklass, som ansvarar för att erbjuda vaccinationer mot smittsamma sjukdomar. Enligt 2 kap. 3 a § ska regionerna erbjuda vaccinationer mot smittsamma sjukdomar i syfte att förhindra spridning av dessa sjukdomar i befolkningen. Skyldigheten enligt 3 a § gäller för nationella vaccinationsprogram (2 kap. 3 b §). Enligt 2 kap. 3 c § SmL delas nationella vaccinationsprogram in i allmänna vaccinationsprogram och särskilda vaccinationsprogram för personer som ingår i riskgrupper. En förutsättning för att en smittsam sjukdom ska kunna omfattas av ett nationellt vaccinationsprogram är att det finns ett vaccin mot sjukdomen som kan ges utan föregående diagnos av sjukdomen och som kan ge mer än kortvarig immunitet mot sjukdomen i hela eller delar av befolkningen (2 kap. 3 d § SmL). Enligt 2 kap. 3 e § SmL ska en smittsam sjukdom omfattas av ett nationellt vaccinationsprogram, om vaccination med det vaccin mot sjukdomen som avses i 3 d § kan förväntas effektivt förhindra spridning av smittsamma sjukdomar i befolkningen vara hållbart från etiska och humanitära utgångspunkter. Av 9 kap 3 § framgår att regeringen får meddela föreskrifter om vilka andra smittsamma sjukdomar än allmänfarliga som ska vara anmälningspliktiga. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka andra smittsamma sjukdomar än allmänfarliga som ska vara smittspårningspliktiga. I smittskyddsförordningen (2004:255) finns bestämmelser om vilka aspekter ska analysera när det gäller förslag om ändringar i de nationella vaccinationsprogrammen (7 d §). Det följer vidare av smittskyddsförordningen att även ska följa utvecklingen inom vaccinområdet och lämna en lägesrapport till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen (7 b §). Lägesrapporten ska bl.a. omfatta en uppföljning av det nuvarande programmet samt utvecklingen av nya vacciner. I bilaga 3 anges de smittsamma sjukdomar som omfattas av nationella vaccinationsprogram (7 a §). får utfärda de ytterligare föreskrifter som krävs för ett ändamålsenligt smittskydd samt till skydd för enskilda (12 §). Bakgrund och pågående arbete regleras nationella vaccinationsprogram genom smittskyddslagen (jfr. 2011/12:123, bet. 2011/12:SoU20, rskr. 2011/12:260). Nationella vaccinationsprogram delas in i allmänna vaccinationsprogram för hela befolkningen och särskilda vaccinationsprogram för definierade riskgrupper. Regeringen fattar beslut om vilka vaccinationer som ska ingå i nationella vaccinationsprogram baserat på underlag som tar fram. Processen involverar även andra myndigheter, externa experter och ett öppet remissförfarande för allmänheten. För tillfället finns endast ett allmänt vaccinationsprogram, det allmänna vaccinationsprogrammet för barn. Regeringen har inte beslutat om några särskilda vaccinationsprogram riktade till definierade riskgrupper. har lämnat förslag på att införa särskilda program mot fyra sjukdomar: hepatit B, influensa, allvarlig pneumokocksjukdom och tuberkulos. Utöver de nationella vaccinationsprogrammen kan ge ut rekommendationer om vaccinationer. Dessa rekommendationer är inte bindande, utan regionerna beslutar om huruvida rekommendationerna ska införas. De har också ansvar för att erbjuda vaccinationer till riskgrupper. Det svenska barnvaccinationsprogrammet erbjuder alla barn skydd mot elva sjukdomar: difteri, haemophilus influenzae typ b (Hib)-infektion, humant papillomvirus (HPV)-infektion, kikhosta, mässling, pneumokockinfektion, polio, påssjuka, rotavirusinfektion, röda hund och stelkramp. rekommenderar dessutom vaccination mot hepatit B av alla spädbarn. erbjuds vaccination mot hepatit B inom regionala vaccinationsprogram i hela landet. Alla vaccinationer som ges inom vaccinationsprogrammet registreras i ett nationellt vaccinationsregister hos . Registret gör det möjligt att följa upp att vaccinationsprogrammet fungerar som det ska. har tagit fram ett faktablad till föräldrar som kort beskriver sjukdomarna som ingår i vaccinationsprogrammet för barn och ger en överblick av vilka vaccinationer som ges vid vilken ålder inom BVC och elevhälsan (Bra att veta om vaccinationer). Förbättra barns skydd mot smittsamma sjukdomar 2018–2020 gav regeringen i uppdrag att –2020 genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla arbetet med information och kommunikation om vaccinationer (S2018/03919/FS). Åtgärderna ska stärka det arbete med vaccinationer som regionerna och kommunerna bedriver och som i första hand riktas mot barn. Med anledning av covid-19 har regeringen beslutat att förlänga uppdraget till (S2020/07611/FS). Lägesrapport till regeringen om de nationella vaccinationsprogram-men 2020 I till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen 2020 skriver myndigheten att det är låg förekomst av sjukdomarna som omfattas av vaccinationsprogrammet för barn. Vaccinationstäckningen bland 2-åringarna är , och andelen flickor som är vaccinerade mot HPV har ökat till . Den höga vaccinationstäckningen visar enligt myndigheten att de allra flesta föräldrar i känner förtroende för vaccinationsprogrammet. Beslutet att vaccinera sitt barn påverkas av en mängd faktorer som det är viktigt att följa för att kunna arbeta proaktivt och förebygga framtida sjukdomsfall. följer löpande olika aspekter av vaccinationsprogrammet för att säkerställa att det fungerar optimalt och för att se om programmet behöver utvecklas. I samband med att vaccination mot HPV för pojkar infördes i vaccinationsprogrammet, tog myndigheten fram ett stöd för kommunikation och utbildning om HPV för elevhälsan. Utöver materialet om HPV-vaccination har i samarbete med barnhälsovården i utarbetat en metod för samtal med vårdnadshavare om vaccinationer, som testats och vidareutvecklas . inledde en pilotstudie för att kartlägga och analysera föräldrars och ungdomars frågor om HPV-vaccination i medier och sociala medier. På grund av pandemin pausades pilotstudien. kommer en enkätundersökning att genomföras bland föräldrar som en del av den löpande uppföljningen av kunskap, attityder och kommunikationsbehov i relation till vaccinationsprogrammet. Legionellainfektion är en anmälningspliktig sjukdom med smittspårningsplikt. ansvarar för tillsynsvägledning till kommunerna för objektburen smitta enligt , där legionella är dominerande som miljösmitta. har tagit fram en kunskapssammanställning om legionella i miljön. Den är inriktad på både förebyggande arbete och hur miljöutredningar görs för att identifiera och hantera smittrisker. Motionsyrkanden om bl.a. vaccinationsregister, obligatoriskt vaccinationsprogram för barn och vaccinationsprogram för äldre personer behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU5 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 39–40). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:81, rskr. 2019/20:173). I utskottets betänkande 2020/21:SoU11 Avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att den ska vidta åtgärder så att samtliga regioner kan erbjuda personer som är samt personer i medicinska riskgrupper avgiftsfri vaccination mot pneumokocker (rskr. 2020/21:81, prot. 2020/21:45). I finns ingen allmän skyldighet att låta sig vaccineras. Däremot ska regionerna erbjuda vaccinationer mot smittsamma sjukdomar i syfte att förhindra spridning av dessa sjukdomar i befolkningen. Utöver de nationella vaccinationsprogrammen ger även ut rekommendationer om vaccinationer. I motionerna 2020/21:3227 (L) yrkande 31 och 2020/21:3260 (L) yrkande 27 föreslås att smittskyddslagen ska ändras så att offentliga arbetsgivare kan kräva att medarbetare som kommer i kontakt med sköra personer vaccineras mot vissa riskfyllda eller säsongsförekommande infektioner. Utskottet har förståelse för motionärernas åsikt men anser att vaccinering även i fortsättningen ska ske på frivillig väg. Motionsyrkandena bör avslås. regleras nationella vaccinationsprogram genom smittskyddslagen. Regeringen fattar beslut om vilka vaccinationer som ska omfattas av nationella vaccinationsprogram, baserat på underlag från . Vidare ska följa utvecklingen inom vaccinområdet och lämna en lägesrapport till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen. Utskottet anser inte att bör ta initiativ med anledning av motion 2020/21:3260 (L) yrkande 26. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet ser positivt på uppdrag att genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla arbetet med information och kommunikation om vaccinationer som i första hand riktas mot barn. Utskottet anser inte att behöver vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2020/21:1756 (M) yrkande 4 och 2020/21:2035 (SD) yrkande 11. Motionsyrkandena bör avslås. Som framgår ovan följer löpande olika aspekter av vaccinationsprogrammet för att säkerställa att det fungerar optimalt och för att se om programmet behöver utvecklas. Det gäller bl.a. HPV-vaccination av flickor och pojkar. Utskottet ser positivt på att myndigheten bl.a. har tagit fram ett stöd för kommunikation och utbildning om HPV för elevhälsan samt att myndigheten har inlett en pilotstudie för att kartlägga och analysera föräldrars och ungdomars frågor om HPV-vaccination i medier och sociala medier. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:3140 (M) yrkande 24. Motionsyrkandet bör avslås. Slutligen anser utskottet inte att bör vidta någon åtgärd med anledning av motion 2020/21:125 (SD) yrkande 1. Motionsyrkandet bör avslås. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. I motion 2020/21:1109 av och (båda M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om en statlig utredning (SOU) om huruvida pornografins lättillgänglighet för barn har skadlig inverkan på barns välmående och sexuella hälsa. Motionärerna konstaterar att har fått i uppdrag att kartlägga befintlig kunskap från såväl forskning som bland aktörer som möter barn och unga om hur och var barn konsumerar, eller exponeras för, pornografi och hur det påverkar barns och ungas hälsa och relationer. Motionärerna anser att en halvtidsrapport bör avkrävas för att se om underlaget är tillräckligt för en SOU. Bakgrund och pågående arbete gav regeringen i uppdrag att utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter kartlägga befintlig kunskap från såväl forskning som bland aktörer som möter barn och unga om hur och var barn konsumerar, eller exponeras för, pornografi och hur det påverkar barns och ungas hälsa och relationer (A2020/00346/JÄM). Kartläggningen ska omfatta eventuella samband mellan konsumtion av, eller exponering för, pornografi och negativa effekter hos barn och unga, t.ex. ett våldsamt beteende i ungas intima relationer. ska också inventera metoder och arbetssätt för att stärka barns och ungas motståndskraft och skydda dem mot en negativ inverkan av pornografi samt metoder för att begränsa barns tillgång till pornografi. Inventeringen ska omfatta såväl internationella som svenska metoder och arbetssätt. ska vidare identifiera kunskapsluckor och ett eventuellt behov av vidare forskning inom området för att kunna skydda barn mot information och material som är till skada för barnets välmående. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Utskottet noterar att uppdrag att kartlägga befintlig kunskap från såväl forskning som bland aktörer som möter barn och unga om hur och var barn konsumerar, eller exponeras för, pornografi och hur det påverkar barns och ungas hälsa och relationer ska redovisas till regeringen . Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:1109 (M) yrkande 2. Motionsyrkandet bör avslås. Matvanor och fysisk aktivitet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. hälsosamma levnadsvanor, matvanor och fysisk aktivitet. Jämför reservation 14 (SD), 15 (C), 16 (M, KD, L), 17 (M, KD), 18 (L), 19 (KD) och 20 (C).