bet · H901UbU1 · 2021-12-08 00:00:00 — Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS). Regeringen anför följande skäl för förslaget. Konstruktionen av ESS påbörjades . Enligt vad som presenterades i tidigare forskningspropositioner (prop. 2008/09:50 och prop. 2012/13:30) anvisades och ytterligare för att finansiera ESS. Vidare överfördes och ytterligare till forskningsanslag för finansieringen av ESS. I enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 anvisades tillfälliga medel 2021 om till ESS. har betalat ca för konstruktion och initial drift, varav ca från forskningsanslag, ca från Lunds universitets forskningsanslag samt från läns landsting (). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om medlemsavgift till det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (Euro-HPC) på högst . Regeringen anger som skäl bl.a. att högpresterande datorer behövs för att klara stora vetenskapliga och samhälleliga utmaningar som kräver stor beräkningskapacitet, såsom tidig upptäckt och behandling av sjukdomar och prognoser om klimatutvecklingen. Vidare framhålls att eftersom nu har blivit medlem i Euro-HPC behövs ett bemyndigande för att betala medlemsavgiften på högst . Anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för avgifter till internationella forskningsorganisationer. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Ingen ändring av anslagsnivån föreslås i förhållande till 2021. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023–2032. Som skäl anger regeringen att svarar för långsiktiga internationella åtaganden gentemot forskningsorganisationer. Anslaget 3:3 : Förvaltning Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att finansiera samordning av ESS. Vidare föreslås att anslaget ökas med i syfte att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att kunna genomföra den del av återhämtningsplan (Fi2020/03864) som avser forskning inom digitalisering. Anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning och utveckling inklusive industriutvecklingsprojekt och fjärranalys inom nationella och internationella samarbeten. Anslaget får även användas för utgifter för information om rymdforskning och rymdverksamhet samt utgifter för deltagande i internationella rymdsamarbeten. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för verksamhet vid och till utgifter för ersättning till vissa samebyar samt till Samefonden med anledning av verksamheten vid . Regeringen föreslår att anslaget anvisas 1 . Regeringen föreslår att anslaget höjs med för att finansiera en ökning till rymd- och klimatforskning och för att kunna höja det svenska bidraget till den europeiska rymdorganisationen (), som har minskat i relation till andra länder. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2023–2034. Skälet för förslaget är att den verksamhet som finansieras från anslaget för rymdforskning och rymdverksamhet vanligen bedrivs i form av fleråriga projekt. Anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning Regeringen anger att anslaget får användas för Rymdstyrelsens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att finansiera ökade kostnader till följd av utökade åtaganden för myndigheten. Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att finansiera en satsning på rymdforskning. Anslaget 3:7 Kungl. Regeringen anger att anslaget får användas för Kungl. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för att organisera och genomföra forskningsexpeditioner. utgifter varierar mellan åren beroende på om större expeditioner genomförs eller inte. För att klara år med stora utgifter måste hela anslagssparandet tas i anspråk och anslaget är beräknat utifrån dessa förutsättningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget föreslås ökas med för att finansiera användning av isbrytaren för polarforskningsexpeditioner. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för (Sunet), ett datanätverk för överföring av digital information mellan universitet och högskolor samt vissa andra organisationer. Anslaget får även användas för utgifter för grundanslutning till Sunet för de konstnärliga högskolorna, statliga kulturarvsinstitutioner och Kungl. samt för de specifika kostnader Sunet har för anslutning till internationella forskningsnät. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Ingen ändring av anslagsnivån föreslås i förhållande till 2021. Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter för . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget föreslås ökas med för att finansiera utveckling av antalet avdelningar vid myndigheten. Anslaget 3:12 oredlighet i forskning Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter för oredlighet i forskning. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för tull och mervärdesskatt som har betalats av . Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom forsknings- och utvecklingsområdet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Ingen ändring av anslagsnivån föreslås i förhållande till 2021. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Till och med redovisades anslaget 1:9 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. I kommittémotion 2021/22:4179 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag att anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation höjs med . Innebörden av motionärernas anslagsförslag framgår ytterligare av vad som behandlas i yrkande 12, i vilket motionärerna föreslår att det ovan nämnda anslaget höjs med 2022–2024 för en satsning på för fri och forskarinitierad forskning. I kommittémotion 2021/22:3892 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag att anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet höjs med för en satsning på svensk rymdforskning och rymdverksamhet för internationell konkurrenskraft och möjlighet att delta i olika forskningsprojekt. Motionärerna föreslår också att ett nytt anslag, 99:8 Strategiskt forskningsanslag kärnenergiforskning, tillförs för en satsning på ett nytt strategiskt forskningsområde inom kärnenergi och fjärde generationens kärnkraftverk. Vidare föreslås en sänkning av anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med i syfte att öka basanslagen med motsvarande belopp (se avsnittet Universitet och högskolor). I kommittémotion 2021/22:4126 av m.fl. (C) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en sänkning av ett antal anslag på forskningsområdet till följd av en föreslagen reducering av pris- och löneomräkningen. Se bilaga 2 för föreslaget sänkt belopp per anslag. Motionärerna föreslår även en ökning av anslaget 3:8 med . I partimotion 2021/22:3272 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med för ett utökat stöd till djurfria forskningsmetoder. Vidare föreslås en ytterligare höjning av anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med i syfte att öka medlen till virusforskning. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens föreslag en sänkning av anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med . Motionärerna föreslår i yrkande 129 att ett forskningsprogram för att stärka kvinnors hälsa inrättas inom och tilldelas 2022–2024 inom det nämnda anslaget. Motionärerna föreslår även att medlen till regeringens forskningssatsning sänks med motsvarande belopp. I kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 8 framförs ett likalydande förslag. I kommittémotion 2021/22:4163 yrkande 130 föreslår motionärerna att ett nationellt forskningsprogram om äldres hälsa tilldelas 2022–2024, varav från det ovannämnda anslaget. Motionärerna anger även att medlen till regeringens forskningssatsning sänks med motsvarande belopp, dvs. I partimotion 2021/22:4170 av m.fl. (KD) yrkande 19 och partimotion 2021/22:4172 av m.fl. (KD) yrkande 15 framförs likalydande förslag. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 106 i denna del föreslår motionärerna att ges i uppdrag att stimulera utbildning och praktiknära forskning inom utbildningsområdet (se avsnitt 3 ovan). Motionärerna avvisar hälften av regeringens föreslagna höjning av anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet och föreslår därmed att anslaget sänks med . Motionärerna avvisar även de höjningar som regeringen föreslår för anslagen 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning och 3:6 och föreslår därmed att respektive anslag sänks med . I kommittémotion 2021/22:3994 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en sänkning av ett antal anslag på forskningsområdet till följd av en föreslagen reducering av pris- och löneomräkningen . Förslaget syftar till att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen. Se bilaga 2 för föreslaget sänkt belopp per anslag. Utskottets ställningstagande i avsnitt 2 (s. 15) innebär att utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som rör forskning. 7 Anslag för gemensamma ändamål Regeringen föreslår fyra anslag för gemensamma ändamål om sammanlagt och ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för gemensamma ändamål (avsnitt 8.1 i propositionen). I propositionen återfinns under varje anslag anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslagen . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå . Av tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning och beslutade, föreslagna och aviserade reformer, överföring till eller från andra anslag samt övrigt. Anslaget 4:1 Internationella program Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för stipendier till s.k. tredjelandsstudenter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att främja internationella kontakter inom EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet. Anslaget får även användas för att medfinansiera EU-medel inom Universitets- och högskolerådets ansvarsområde och genomföra stödåtgärder inom ramen för EU:s utbildningsprogram. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Universitets- och högskolerådet kommer att bevilja stipendier för senare läsår. Anslaget 4:2 Avgift till och Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till . Anslaget får även användas för utgifter för Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (Iccrom) samt utgifter för de Unescokonventioner som har ratificerat. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Till följd av ökade avgifter till beräknas anslaget ökas med . Anslaget 4:3 Kostnader för Svenska Regeringen anger att anslaget får användas för Svenska förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bevakning och genomförande av verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Till följd av ökade hyreskostnader beräknas anslaget ökas med . Anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning. Anslaget får även användas för utgifter för statistik, analyser och prognoser inom dessa områden. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Till följd av pandemin beräknas en ny kostnadsbild för genomförande av Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC) . Till följd av genomförande av de internationella studierna Adult Education Survey (AES) och Continuing Vocational Training Survey (CVTS) beräknas anslaget ökas med och . I kommittémotion 2021/22:4126 av m.fl. (C) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna att anslag 4:3 Kostnader för Svenska minskas med 2022. I kommittémotion 2021/22:4163 m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna att anslag 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning minskas med 2022. Neddragningen avser de internationella studierna . I kommittémotion 2021/22:3994 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en sänkning av anslaget Kostnader för Svenska Unescoområdet till följd av en föreslagen reducering av pris- och löneomräkningen . Förslaget syftar till att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen. Se bilaga 2 för föreslaget sänkt belopp per anslag. Utskottets ställningstagande i avsnitt 2 (s. 15) innebär att utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som rör anslag för gemensamma ändamål. Statens budget inom utgiftsområde 16 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Som framhålls i regeringens budgetproposition är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Genom reformer ska takten i klimatomställningen öka, fler ska komma i arbete, köerna i sjukvården ska kortas och gängkriminaliteten ska övervinnas. ska bli världens första fossilfria välfärdsland och ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. För att nå dit krävs stora offentliga och privata investeringar både i klimatsmart teknik och i utbildningsplatser för omställning. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag när världsekonomin kraftigt försämrats till följd av pandemin. Det är viktigt att inte strama åt ekonomin för tidigt utan att skapa jobb genom att investera i det som bygger starkt och hållbart. Dit hör i allra högsta grad möjligheterna till utbildning. S och MP-regeringen har prioriterat att bygga ut med utbildningsplatser i alla delar av utbildningssystemet. Det är en förutsättning för fler vägar in på arbetsmarknaden men också för möjligheten till bildning. Därför bör ett nytt system för omställning införas, fortsätta att byggas ut och antalet extratjänster, introduktionsjobb, praktikplatser och matchningstjänster utökas. Målet ska vara att alla som kan ska vara med och jobba ur krisen. Pandemin har visat på styrkan i och behovet av en generell och gemensamt finansierad välfärd, men den har också synliggjort allvarliga brister. Ökade resurser bör tillföras kommuner och regioner för att förstärka och utveckla välfärden. ska ha en jämlik kunskapsskola som ger varje elev möjlighet att nå sin fulla potential. För att mildra pandemins effekter och för att stötta fler gymnasieelever i att slutföra sin utbildning ska skolväsendet ges ett tillfälligt stöd. Resurser ska också tillföras för att skapa förutsättningar för ett mer jämlikt och rättvist skolval. skiljer sig förutsättningarna åt alldeles för mycket mellan skolor, och barnens familjebakgrund spelar en avgörande roll för hur det går i skolan. Det är oacceptabelt. Vi vet också att andelen legitimerade lärare skiljer sig åt mellan skolorna och att skolorna med de största utmaningarna kommer sämst ut trots att de har störst behov. Vi noterar att , nu erkänner föräldrars behov av att kunna vara hemma med barn i skolåldern. Men de vill bara göra det till en reell möjlighet för dem som har råd att avstå lön under ledigheten – detta då familjeveckan avvisas för att det i stället ska införas en rätt till obetald föräldraledighet. Det skapar bara ytterligare ojämlikhet. För att alla barn ska få en god utbildning behövs mer fokus på kunskapsuppdraget och fler utbildade lärare. Att i en handvändning utöka undervisningstiden, som , nu avsätter resurser till, är ett illa planerat ekonomiskt tillskott som riskerar att leda till ökad lärarbrist och minskad jämlikhet snarare än mer tid för lärande. Vi menar att regeringens budget på ett tydligt sätt prioriterar och också fördelar resurser rättvist samt bidrar till att minska skillnader mellan olika grupper. De justeringar som , gör i regeringens budgetproposition riskerar därmed att öka både lärarbristen och ojämlikheten. Det är fel väg att gå. ser vi också hur skolpengen överkompenserar friskolekoncerner för ansvar som bara kommunen har. När kostnaden per elev ökar i kommunala skolor till följd av friskoleetableringar och förändrade elevunderlag genererar det både underskott och ytterligare utbetalningar till friskolor. Skolan ska inte vara en marknad. Våra barns behov och samhällets intresse ska vara styrande, inte enskilda företags vinstintresse. Därför är det också orimligt att vinstuttag tillåts i skolan. Om alla barn i ska kunna få goda möjligheter i skolan och vidare i livet, oavsett familjebakgrund, krävs det förändring. Samhället måste ta tillbaka kontrollen över skolan från marknaden. Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar än de som regeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. Statens budget inom utgiftsområde 16 (C) (C) anför: förslag när det gäller statens budget finns i partimotionen budgetmotion 2022 (mot. 2021/22:4121). I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Motionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 6 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning läggs fram i motion 2021/22:4126. Eftersom genom sitt beslut i det första steget i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller statens budget inom utgiftsområde 16. I stället lägger jag fram ett särskilt yttrande om vår politik inom utgiftsområdet. budgetalternativ för utgiftsområde 16 innebär följande. Den långvariga satsning på att bredda möjligheterna till utbildning och vidareutbildning som bidragit till att stärka under pandemin måste nu fortsätta. Det måste ske genom långsiktigt utbyggda plaster på och yrkesvux, genom starkare sfi kombinerad med yrkesutbildning och genom att fortsätta kvalitetsarbetet i skolan och förbättra skolvalet. Skolan ska, förutom att utgå från läroplanens och kursplanernas mål, lägga en stabil grund för elevernas kommande etablering på arbetsmarknaden och det livslånga lärandet. En förutsättning för det är att elever går ut med fullständiga betyg. De svenska yrkesutbildningarna på gymnasiet har lockat för få elever och är underdimensionerade i förhållande till växande behov. För att utbildningen ska leda till jobb behöver skolans koppling till arbetsmarknaden stärkas och förbättras. har här en avgörande roll. Läraren är den enskilt viktigaste faktorn för elevens framgång i klassrummet. Det finns ett fortsatt behov av att höja läraryrkets status. För en uppvärdering av läraryrket behöver det skapas förutsättningar för fristående lärarutbildningar, kontinuerlig och systematisk kompetensutveckling, kollegialt lärande samt minskad detaljstyrning. Lärarlegitimationen är ett sätt att kvalitetssäkra läraryrket, så att alla elever får möjlighet till en högkvalitativ och likvärdig utbildning. Lärarutbildningen är i grunden en statlig angelägenhet och staten behöver medverka till att stötta lärarna i deras fortbildning. Det behövs ett tydligt och transparent karriärsystem för förskollärare, lärare och skolledare. De barn som gynnas mest av en god förskola är de barn som har de svåraste förutsättningarna. Den långsiktiga målsättningen bör vara en utbyggd förskola och att fler barn ska få möjlighet att delta i förskoleverksamheten. För att stärka barnskötarrollen ytterligare behövs ett barnskötarlyft. Ett bra sätt att nå barn till nyanlända föräldrar är att erbjuda integrationsförskola, där förskoleverksamheten bedrivs parallellt med sfi-undervisning för föräldrarna. Integrationsförskolan bör utvidgas till fler delar av landet. Regeringens satsning på 2022 för att minska de negativa effekterna av elevernas kunskapsutveckling, hälsa och välmående till följd av covid-19-pandemin bör avvisas. Vad skolan och kommunerna behöver är långsiktiga förutsättningar, inte ettåriga symbolåtgärder. Elevhälsan bör värderas upp och byggas ut med fler skolsköterskor, kuratorer och psykologer. För att förbättra elevhälsan behöver kuratorer få en större roll att arbeta förebyggande och elevhälsan tillföras mer medel för hälsosamtal i syfte att fånga upp elevers mående efter pandemin. Mer pulshöjande aktiviteter behövs under skoldagen för att möjliggöra att fler barn når målet om minst en timmes fysisk aktivitet . satsning på elevhälsa innebär att anslaget för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet föreslås öka med 2022 och 2023. Förslaget innebär vidare att regeringens förslag om elevhälsa avvisas och att anslaget för behöver minskas med 2022, med 2023 och med 2024, att anslaget för Specialpedagogiska skolmyndigheten minskas med 2022 och med 2023, att anslaget för minskas med 2022 och 2023 och att anslaget för statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling minskas med 2024. Det behövs en informationskampanj om trygghet på nätet och för det ändamålet föreslås en satsning på med 2022 och med 2023 och 2024. Regeringens förslag om grundläggande behörighet avvisas varför anslaget för föreslås minska med 2022 och med 2023. Även regeringens förslag om gemensamt skolval avvisas, varför anslaget föreslås minska med 2022 och med 2023 och 2024. Anslaget till föreslås sammantaget minska med 2022, med 2023 och med 2024. Anslaget för Skolinspektionen behöver minska med 2022 och 2023 och 2024. Anslaget för Specialpedagogiska myndigheten behöver sammantaget minska med 2022 och med 2023 och 2024. Anslaget för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör sammantaget minskas med 2022 och beräknas höjas med 2023. Anslaget för bör minskas med 2022 och 2023. Regeringens förslag om likvärdighetsbidrag bör avvisas och anslaget till statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling föreslås därför minska med 2022, med 2023 och med 2024. Detta medför följdändringar på utgiftsområde 25, anslaget till kommunalekonomisk utjämning. Anslaget för statligt stöd till vuxenutbildning föreslås öka med 2022–2024. Det behövs en förstärkt satsning på lärcentrum. Det är viktigt att dessa verksamheter ges långsiktiga förutsättningar och att det skapas en strukturerad samverkan så att högre utbildning av god kvalitet kan komma hela landet till del.