bet · H801SoU9 · 2021-02-26 00:00:00 — Ett sådant exempel är, enligt rapporten, det kompetenslyft för äldreomsorgen som regeringen presenterade . Enligt rapporten bygger satsningen på ett förslag från SKR och . Tanken är dels att höja kompetensnivån hos den befintliga personalen, dels att attrahera permitterade och uppsagda personer från andra branscher att ta steget och yrkesväxla till ett arbete inom äldreomsorgen. Satsningen siktar också mot att fler tidsbegränsat anställda ska få relevant utbildning och bli tillsvidareanställda. SKR anför att fler anställda med rätt kompetens i äldreomsorgen, färre tidsbegränsat anställda och fler heltidsanställda kommer att ge tryggare anställningar och därmed bättre villkor. Genom en stabilare bemanning kommer arbetsmiljön att förbättras för den befintliga personalen. Allt detta kommer att bidra till en stärkt kvalitet i äldreomsorgen. I rapporten anförs vidare att SKR tillsammans med har arbetat för att heltidsarbete ska bli norm i kommuner och regioner (Heltidsresan). För detta krävs en grundläggande förändring av verksamhetens organisering. När det gäller språkkompetens arbetar SKR med språkutvecklande arbetsplatser både enskilt och inom ramen för vård- och omsorgscollege. SKR vill också öka möjligheterna för personer i arbetslivet att kombinera jobb och språkundervisning och öka möjligheterna för kombinationsutbildningar, t.ex. att språkundervisning integreras med vård- och omsorgsutbildning. I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, ingick 2019, det s.k. januariavtalet, anger de fyra partierna bl.a. att nyanlända snabbare ska komma in på arbetsmarknaden. Bland annat ska möjligheterna att lära sig yrkessvenska på jobbet förstärkas. Yrkessvenska hos personal inom äldreomsorgen I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16) föreslog regeringen en riktad satsning på för att förbättra yrkessvenskan hos personal inom äldreomsorgen, t.ex. vårdbiträden och undersköterskor. ställde sig utbildningsutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:UbU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:141, prot. 2020/21:55). Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 Som nämnts ovan gav regeringen ett uppdrag åt en kommission att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter (dir. 2020:74). Uppdraget ska slutredovisas . En första delredovisning, som avser deluppdraget om smittspridning inom vård och omsorg om äldre, överlämnades till regeringen . I delbetänkandet Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) pekar kommissionen bl.a. på ett behov av högre bemanning, ökad kompetens och rimliga arbetsförhållanden. Kommissionen gör följande bedömning (s. 250): Äldreomsorgen har strukturella och välkända problem som måste åtgärdas. Det är nödvändigt att höja ambitionsnivån och att höja statusen på och attraktionskraften i omsorgsyrkena för att kunna ge vård och omsorg av god kvalitet under en sådan kris som pandemin. • Riksdag och regering måste se över vad som är en tillräcklig bemanning på särskilda boenden och i , inte minst vad gäller vård och behandling av demenssjuka. • Arbetsgivarna i äldreomsorgen måste förbättra anställningstryggheten och personalkontinuiten samt kraftigt minska andelen personal med timanställning. • Arbetsgivarna måste också förbättra förutsättningarna för ledarskap genom att se över ledningsstrukturer och organisering så att antalet medarbetare som en chef ansvarar för sänks väsentligt. • Den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen bör förstärkas genom exempelvis krav på minimiutbildningar för olika yrkeskategorier. Behovet av statliga utbildningssatsningar behöver i samband med det övervägas. • Sjuksköterskekompetens bör som huvudregel finnas på plats på varje särskilt boende dygnet runt under veckans . • Kommunerna måste genomföra språkutbildningsinsatser för omsorgspersonal som saknar tillfredsställande språkkunskaper. • Den nödvändiga ambitionshöjningen kan kräva stöd av statliga insatser. Stöd till i fråga om äldre med risk- eller missbruk av alkohol gjorde har gjort en förstudie för att identifiera vilket behov av stöd och vägledning det finns hos personalen inom och hemsjukvården när det gäller äldre med missbruk (Förstudie om behov av stöd till om äldre med risk- eller missbruk av alkohol). Enligt förstudien behöver omsorgspersonalen stöd och vägledning när det gäller fakta om missbruk, bemötande och delaktighet, etiska frågor, roller och mandat samt vissa juridiska frågor. Det behövs också stöd riktat till ledningsnivå. Ett sådant stöd skulle kunna bidra till ett lokalt utvecklingsarbete, bl.a. genom att man lokalt tar fram rutiner för att säkra kvalitet, samverka mellan missbruks- och beroendeverksamheten i kommunen och äldreomsorgen samt stödja personalen. Uppdrag att ta fram stöd för god munhälsa för kvinnor och män med demenssjukdom I regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att ta fram en webbutbildning i munvård till vård- och omsorgspersonal (S2020/00603/FS). I uppdraget ska utveckla en webbaserad utbildning i munhälsa och munvård. Utbildningen ska omfatta kunskap för att identifiera ohälsa och problem i munnen samt ge kunskap om hur vård- och omsorgspersonal kan ge munvård till personer med särskilda behov och sjukdomstillstånd. En målgrupp är personalen som arbetar inom vård och omsorg om personer med demenssjukdom. Uppdraget ska redovisas . fick i uppdrag att ta fram och sprida stöd för god munhälsa för kvinnor och män med demenssjukdom (S2020/05411/). ska samtala med Svenskt Demenscentrum samt inom området munhälsa för äldre. Myndigheten ska också ta hänsyn till pågående regeringsuppdrag att utveckla en webbaserad utbildning i munhälsa för vård- och omsorgspersonal. ska redovisa uppdraget till . Svar på interpellationer och skriftliga frågor besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om regeringens äldresatsning (fr. 2019/20:1427). Socialministern anförde bl.a. följande i sitt svar: har frågat mig hur många utbildningsplatser som behövs för att tillgodose det egentliga behovet av behörig och kompetent äldreomsorgspersonal. Kvaliteten och säkerheten i svensk äldreomsorg avgörs bland annat av vilka förutsättningar undersköterskor och vårdbiträden får för att utföra sitt arbete. Utbrottet av det nya coronaviruset har synliggjort det svåra bemanningsläge som äldreomsorgen står inför. För att klara såväl den kortsiktiga som långsiktiga kompetensförsörjningen, är det viktigt att skapa förutsättningar för att behålla befintlig personal, attrahera yrkeserfaren personal samt rekrytera ny personal. Det är också viktigt att den personal som anställs har rätt kompetens för sina arbetsuppgifter och att personalen får goda förutsättningar för att utföra sitt arbete. Mot denna bakgrund presenterade regeringen som ska stärka förutsättningarna till att vidareutbilda sig eller yrkesväxla till vårdbiträde eller undersköterska. Satsningen planeras att omfatta –2021. Arbetsmarknadens parter har kompletterat satsningen med en överenskommelse om tillsvidareanställningar på heltid. Tillsammans bedöms det leda till att cirka 10 000 nya och befintliga medarbetare inom äldreomsorgen får möjlighet till fast tjänst på heltid och att utbilda sig till vårdbiträde eller undersköterska på betald arbetstid. Regeringen bedömer att äldreomsorgslyftet kommer att bidra till att stärka kompetensen inom äldreomsorgen och förhoppningsvis attrahera fler att söka sig till dessa yrken. Det är individens behov och intresse som främst styr hur många utbildningsplatser som behövs och regeringen följer utvecklingen med stort intresse. besvarade socialminister (S) en interpellation om kompetensutveckling inom sjukvården och äldreomsorgen (ip. 2019/20:454, prot. 2020/21:5). Socialministern anförde bl.a. följande i sitt svar (anf. Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag och regeringen avser att satsa på en ökad språk- och kompetensutveckling för undersköterskor inom sjukvård och äldreomsorg. Amineh Kakabaveh har också frågat vad jag och regeringen avser att göra för att de som jobbar inom äldrevården ska få trygga anställningar och en högre yrkesstatus. Slutligen har Amineh Kakabaveh frågat vad jag och regeringen ska göra för att män i större utsträckning ska söka sig till yrket undersköterska. Huvudansvaret för kvaliteten i den svenska äldreomsorgen ligger på kommunerna som huvudmän för verksamheter såväl i egen som i privat regi. Det nya coronaviruset har synliggjort brister när det gäller vård och omsorg om äldre. Det har bland annat blivit tydligt att personalen måste få bättre förutsättningar att utföra sitt arbete på ett säkert sätt och att kompetensen behöver stärkas. Det är grundläggande för kvaliteten i äldreomsorgen att de anställda kan kommunicera med de äldre. Ämnet svenska ingår som ett obligatoriskt ämne på gymnasieskolans vård och omsorgsprogram. Inte minst är undersköterskans kompetens betydelsefull för säkerhet i vård och omsorg om äldre. En särskild utredare tillsattes och lämnade förslag om att införa en skyddad yrkestitel för yrket undersköterska. En sådan reglering, bedömde utredaren, kommer att tydliggöra både vad yrket innebär och vilka kunskaper som behövs för att arbeta som undersköterska. Staten stöder kommunerna genom flera olika initiativ. För att direkt höja kompetensen finansierar regeringen också Äldreomsorgslyftet. Vidare satsar staten på regional yrkesinriktad vuxenutbildning inom vård- och omsorgsutbildningar. Därutöver har folkhögskolan tillförts för en utbyggnad av allmän kurs och yrkesutbildningar, med tyngdpunkt på utbildningar inom vård och omsorg. I den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, de gröna anges att möjligheterna att lära sig yrkessvenska på jobbet ska förstärkas. En annan åtgärd är att regeringen tillsatte en nationell samordnare som ska främja en hållbar kompetensförsörjning inom verksamheterna. Samordnaren ska stödja kommunerna genom att bland annat stimulera förändringsarbete för en attraktivare arbetsmiljö, stärka ledarskapet samt föreslå välfärdstekniska lösningar som kan avlasta personalen. besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om språkkrav för personal inom äldreomsorgen (fr. 2019/20:549). Socialministern anförde bl.a. följande i sitt svar: har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med de bristande språkkunskaperna inom äldreomsorgen. Språkkunskaper och förmåga att kommunicera både muntligt och skriftligt är en grundförutsättning för att personalen ska kunna utföra arbetet inom äldreomsorgen på ett säkert sätt. Det är även centralt att personalen besitter rätt kompetens för sina arbetsuppgifter, för att äldre ska känna sig trygga med den vård och omsorg som ges. Det är också viktigt att anhöriga känner sig trygga med att kommunikationen fungerar. Den största yrkesgruppen inom äldreomsorgen är undersköterskor. Regeringen gav en särskild utredare uppdraget att se över hur yrket kan regleras. I utredningens betänkande Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) föreslogs en skyddad yrkestitel för yrkesgruppen. Utredningen gjorde också en kartläggning av undersköterskans arbetsuppgifter och kompetens. Kartläggningen uppmärksammade bl.a. verksamhetsföreträdarnas uppfattning om en utbredd förekomst av bristande språkkunskaperna hos yrkesgruppen. I betänkandet föreslås att en reformerad gymnasieutbildning ska ligga till grund för reformen. Utredaren anser att en skyddad yrkestitel och en reformerad gymnasieutbildning kommer att bidra till en enhetlig kompetensnivå för undersköterskor, inklusive vad gäller skriftlig och muntlig kommunikation. Därmed bedömer utredningen att ökad kvalitet och säkerhet för den äldre kan uppnås i högre utsträckning . Förslagen bereds inom . besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om delade turer (fr. 2019/20:670). Socialministern anförde följande i sitt svar: har frågat mig när jag och regeringen avser att göra verkstad av löftena och slopa de delade turerna inom äldreomsorgen. En god arbetsmiljö för personal inom äldreomsorgen är en viktig och angelägen fråga för att klara kompetensförsörjningens utmaningar. För att äldre ska få vård och omsorg med kvalitet och säkerhet behöver chefer och medarbetare få goda förutsättningar att utföra sitt arbete. Regeringen tillsatte en nationell samordnare, , som har uppdraget att främja en god arbetsmiljö inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. Samordnaren ska bl.a. sprida goda exempel på arbetssätt, initiera förändringsarbete samt stödja kommunerna i arbetet med en hållbar kompetensförsörjning. Inom ramen för uppdraget finns möjlighet att uppmärksamma frågan om delade turer. Motionsyrkanden om bl.a. kompetens, bemanning och kunskap (bl.a. språkkunskaper) inom äldreomsorgen behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU4 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 26). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:74). Utskottet välkomnar regeringens satsning Äldreomsorgslyftet. Satsningen innebär bl.a. att ny och befintlig personal ges möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning på folkhögskola på betald arbetstid. Personalen ges även möjlighet att fortbilda sig genom kompetenshöjande utbildningar inom vård och omsorg. Inom ramen för Äldreomsorgslyftet avser regeringen också att skapa förutsättningar för att stärka kompetensen hos första linjens chefer. Utskottet noterar vidare att regeringen avser att införa ett statsbidrag för att främja ett hållbart arbetsliv inom hälso- och sjukvården. Det kan ske genom förbättrad arbetsmiljö, nya arbetssätt eller utvecklade arbetstidsmodeller. Det är även positivt att regeringen tillsatte en nationell samordnare som ska främja en hållbar kompetensförsörjning inom verksamheterna. Samordnaren ska stödja kommunerna genom att bl.a. stimulera förändringsarbete för en attraktivare arbetsmiljö, stärka ledarskapet samt föreslå välfärdstekniska lösningar som kan avlasta personalen. Utskottet noterar vidare att utredningen om fast omsorgskontakt i har lämnat sitt betänkande (SOU 2020:70). Förslaget innebär att äldre som har beviljats hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt i syfte att tillgodose deras behov av kontinuitet, trygghet, individanpassad omsorg och samordning. Det är även positivt att regeringen har aviserat propositionen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att regeringen behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:264 (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:654 (SD) yrkande 4, 2020/21:842 (S), 2020/21:856 (S), 2020/21:1623 (SD) yrkandena 21–29, 2020/21:1701 (M) yrkande 2, 2020/21:2027 (SD) yrkandena 53–59, 62 och 68, 2020/21:2696 (MP) yrkande 4 och 2020/21:3203 (KD) yrkandena 23, 24 och 26–28. Motionsyrkandena bör avslås. I första delredovisning Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) görs bl.a. bedömningen att personalkontinuiteten inom äldreomsorgen måste förbättras. Utskottet delar denna uppfattning. Kontinuitet skapar trygghet för vårdtagaren och bidrar till en god arbetsmiljö för personalen. Utskottet anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att förbättra personalkontinuiteten inom äldreomsorgen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2020/21:3136 (M) yrkande 17, 2020/21:3137 (M) yrkande 24 och 2020/21:3203 (KD) yrkande 3 bör bifallas. Motionerna 2020/21:3203 (KD) yrkandena 22 och 25 samt 2020/21:3259 (L) yrkande 12 bör bifallas delvis. Enligt utskottet är det viktigt att äldreomsorgens personal behärskar det svenska språket. Detta är en säkerhetsaspekt så att föreskrifter, dokumentation, vård och omsorgsprogram samt läkemedelsföreskrifter m.m. kan följas. Utskottet anser därför att regeringen bör se över vilka kunskapskrav i det svenska språket som ska gälla för äldreomsorgens personal. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2020/21:3136 (M) yrkande 20, 2020/21:3137 (M) yrkande 22, 2020/21:3227 (L) yrkande 1 och 2020/21:3259 (L) yrkande 13 bör bifallas. Motionerna 2020/21:1623 (SD) yrkande 31 och 2020/21:1701 (M) yrkande 1 bör bifallas delvis. Motionerna 2020/21:1701 (M) yrkande 3 och 2020/21:2027 (SD) yrkandena 63 och 64 bör avslås. Utskottet noterar att har gjort en förstudie för att identifiera vilket behov av stöd och vägledning det finns hos personalen inom och hemsjukvården när det gäller äldre med missbruk. har även i uppdrag att ta fram en webbutbildning i munvård till vård- och omsorgspersonal samt att ta fram och sprida stöd för god munhälsa för kvinnor och män med demenssjukdom. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:3259 (L) yrkande 11 och 2020/21:3276 (L) yrkande 11. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om boendefrågor. Jämför reservation 17 (M), 18 (SD), 19 (C) och 20 (KD). I kommittémotion 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att göra en översyn av utvecklandet av olika boendeformer. Motionärerna föreslår att regeringen ger lämplig myndighet i uppdrag att göra en sådan översyn. I motion 2020/21:2563 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över hur den fysiska utformningen av våra äldreboenden kan förbättra livskvaliteten och säkra en god levnadsstandard. I partimotion 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att införa en äldreboendegaranti. Den som fyllt ska ha en lagstadgad rätt att få flytta till ett anpassat boende som t.ex. särskilt boende eller trygghetsboende när personen själv bedömer att behovet finns (yrkande 13). I yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla möjligheten att bygga mer flexibla särskilda boenden och trygghetsboenden inom samma fastighet. I yrkandena 15–17 och 19 föreslås tillkännagivanden om att fler anpassade boenden ska byggas, om att införa en prestationsbaserad ersättning till kommuner som verkställer beslut om plats på särskilt boende , om att stärka äldres rätt att få tillgång till en anvisad plats på särskilt boende samt om att ekonomiskt kompensera den som inte får plats på boende . I yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om gemenskapsvärdar. I kommittémotion 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att utöka investeringsstöd för byggande av äldreboenden. I motion 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla boendeformerna för äldre. Av 4 kap. 1 § SoL framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. omsorg om äldre ska enligt 5 kap. 4 § SoL inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Enligt 5 kap. 5 § SoL ska socialnämnden verka för att äldre människor får goda bostäder och därutöver ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunen ska inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. Kommunen får även inrätta särskilda boendeformer för äldre människor som främst behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service och som därutöver har behov av att bryta oönskad isolering. Den äldre personen ska, så långt det är möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Av 16 kap. 6 a § SoL framgår att en kommun som inte inom skälig tid tillhandahåller bistånd enligt 4 kap. 1 § som någon är berättigad till enligt ett beslut av socialnämnden ska åläggas att betala en särskild avgift. Detsamma gäller en kommun som inte inom skälig tid på nytt tillhandahåller biståndet efter det att verkställigheten av ett sådant beslut avbrutits. Av 16 kap. 6 b § framgår att den särskilda avgiften fastställs till lägst och högst . Frågor om särskild avgift prövas efter ansökan av Inspektionen för vård och omsorg () av den förvaltningsrätt inom vars domkrets kommunen ligger (16 kap. 6 c §). Förordningen om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer Enligt förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer får stöd lämnas till en fastighetsägare, tomträttshavare eller någon som avser att anordna bostäder på ofri grund. Syftet med stödet är att främja en ökning av antalet bostäder för äldre personer. Enligt 3 § får stöd, i mån av tillgång på medel, lämnas för att stimulera ny- eller ombyggnad av hyresbostäder som utgör sådana särskilda boendeformer som avses i 5 kap. 5 § SoL, ny- eller ombyggnad av hyres-bostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden eller anpassning av gemensamma utrymmen i eller i anslutning till byggnad som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. Bakgrund och pågående arbete Uppdrag att beskriva behovet av och tillgången till särskilda boendeformer för äldre gav regeringen i uppdrag att på nationell nivå beskriva behoven av och tillgången till platser dels i särskilda boenden för äldre, dels i biståndsbedömda trygghetsboenden (S2019/03789/FST). I uppdraget ingår att analysera vad som utmärker de kommuner som har brist på särskilda boendeformer för äldre jämfört med de kommuner som inte har det. Utifrån aktuellt kunskapsläge ska myndigheten också ge förslag på hur utvecklingen av antalet platser kan följas framöver. ska i uppdraget samråda med , , SKR och andra relevanta aktörer. redovisade uppdraget till i rapporten av och tillgång till särskilda boendeformer för äldre. Statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer trädde förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer i kraft. Stöd lämnas för ny- och ombyggnad av särskilda boendeformer för äldre, för ny- och ombyggnad av hyresbostäder för äldre på den ordinarie bostadsmarknaden samt för anpassning av gemensamma utrymmen i befintliga hyres- eller bostadsrättshus. Stöd får även lämnas för biståndsbedömt trygghetsboende. avsattes till ändamålet, och avsattes i investeringsstöd. Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9) framgår att regeringen avser att besluta om investeringsstöd för att stimulera om- och nybyggnad av särskilda boenden samt bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden som riktar sig till personer . ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156, prot. 2020/21:56). infördes en ny biståndsbedömd särskild boendeform för äldre – biståndsbedömt trygghetsboende för äldre. Insatsen syftar till att öka tryggheten för äldre personer som inte är trygga med att bo kvar hemma. Målgruppen behöver inte vård och omsorg dygnet runt, utan insatsen syftar till att bryta isoleringen och öka tryggheten genom bl.a. gemensamma måltider och aktiviteter. Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport Av och omsorg om äldre – Lägesrapport framgår att medianvårdtiden i särskilda boenden varierar mellan kommuner. En längre medianvårdtid innebär i regel att fler platser krävs på särskilda boenden eftersom de äldre bor där . De tre kommunerna som har kortast medianvårdtid har på 150–. I de kommunerna med längst medianvårdtid är den över . Medianvårdtiden för riket är . Vidare framgår det att väntetiden till särskilt boende ökade 2018–2019 och ligger .