bet · H801SoU28 · 2021-02-24 00:00:00 — Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen (s. 8–9). Utskottet lägger på eget initiativ fram förslaget till tillkännagivande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (SD), (MP), (KD), (S), (M), (L) och (M). Ledamöterna från Socialdemokraterna lämnade ett förslag till utskottsinitiativ om uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen (prot. 2020/21:24). informerade statssekreterare , , och företrädare för Kommuner och Regioner utskottet om uppföljning och utvärdering av satsningar inom äldreomsorgen (prot. 2020/21:32). Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9) anför regeringen att utbrottet av covid-19 har synliggjort det svåra bemanningsläge som vård och omsorg står inför och inte minst vården och omsorgen om äldre. Regeringen bedömer att det finns behov av att stödja kommunerna i syfte att höja kompetensen hos såväl personal som chefer inom vård och omsorg om äldre. Regeringen presenterade satsningen Äldreomsorgslyftet (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:131). Satsningen innebär att ny och befintlig personal ges möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning på folkhögskola på betald arbetstid. Staten finansierar kostnaden för den tid som den anställde är frånvarande på grund av studier till vårdbiträde eller undersköterska . Utöver att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde ges personalen även möjlighet att fortbilda sig genom kompetenshöjande utbildningar inom vård och omsorg. Satsningen bedöms även bidra till förbättrade möjligheter att utbilda sig till undersköterska inför den planerade regleringen av yrket. Äldreomsorgslyftet föreslås fortsätta . Inom ramen för Äldreomsorgslyftet avser regeringen även att skapa förutsättningar för att stärka kompetensen hos första linjens chefer. får första linjens chefer som arbetar inom vård och omsorg om äldre möjlighet att utbilda sig på arbetstid. Regeringen har föreslagit att sammanlagt 3 ska avsättas för detta ändamål 2021. I budgetpropositionen föreslår regeringen även att kommunerna ska ges ett resurstillskott med 4 . Det handlar om ett bidrag som fördelas med en fördelningsnyckel och där hänsyn tas till andelen äldre i respektive kommun. Regeringen anför även att arbetssituationen för de anställda inom hälso- och sjukvården behöver bli bättre. Regeringen avser därför att införa ett statsbidrag för att främja ett hållbart arbetsliv inom hälso- och sjukvården. Det kan ske genom förbättrad arbetsmiljö, nya arbetssätt eller utveckling av nya arbetstidsmodeller. föreslår regeringen att avsätts som ska användas inom omsorgen. Regeringen föreslår att sammanlagt 9 anvisas till anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet . ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156, prot. 2020/21:56). Uppdrag till att betala ut statsbidrag till kommuner för kostnader till följd av satsningen Äldreomsorgslyftet fick i uppdrag att betala ut statsbidrag till kommuner som ersättning för att anställda inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre ska kunna utbilda sig till vårdbiträde eller undersköterska på arbetstid till följd av satsningen Äldreomsorgslyftet (S2020/05025/[delvis]). Myndigheten ska administrera och följa upp hur medel använts enligt myndighetens anvisningar och i vilken utsträckning privata utförare har fått tillgång till stimulansmedlen. ska informera kommunerna om hur Äldreomsorgslyftet ska genomföras. Kommunerna ansvarar för att informera de privata utförare som bedriver verksamhet på uppdrag av kommunen och verksamheter som drivs av kommunen om möjligheten att ta del av medlen. Kommunerna ansvarar för att såväl egen verksamhet som privata utförare har möjlighet att ta del av stimulansmedlen. I information till kommunerna ska det framgå att det är yrkespaket till vårdbiträde (800 poäng) och undersköterska (1 500 poäng) som ger rätt till stöd. Även motsvarande utbildningar på folkhögskolorna berättigar till stöd. Av information ska det också framgå vilka villkor, t.ex. krav på redovisning av använda medel samt återbetalning av outnyttjade eller felaktigt använda medel, som är förenade med Äldreomsorgslyftet. ska betala ut medel till kommunerna. Kommunen rekvirerar i egenskap av huvudman för sin egen verksamhet och för privata utförares verksamhet. Användningen av statsbidraget ska redovisas till det datum som myndigheten anger. Redovisningen ska innehålla en inventering av hur många som påbörjat utbildning och avslutat utbildning med godkänt betyg, hur många som är ny respektive befintlig personal samt om personalen är anställd i egen eller privat regi. får för uppdragets genomförande använda . Av dessa medel får använda för eget arbete kopplat till uppdraget. ska redovisa uppdraget till () . Uppdrag till att betala ut medel för ett vidgat Äldreomsorgslyft fick i uppdrag att betala ut statsbidrag till kommuner som ersättning för att anställda inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre ska kunna utbilda sig till vårdbiträde eller undersköterska inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning på folkhögskola på arbetstid inom ramen för satsningen Äldreomsorgslyftet (S2021/00338 [delvis]). Personalen ska även ges möjlighet att fortbilda sig genom andra kompetenshöjande utbildningar inom vård och omsorg om äldre. För dessa utbildningar ska allmänna råd (SOSFS 2011:12) om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg hos äldre samt myndighetens förslag till nationella kompetenskrav för yrket undersköterska vara vägledande. Målgruppen vidgas vidare från tidigare beslut till att även omfatta första linjens chefer inom vård och omsorg om äldre. Inom ramen för uppdraget får sätta villkor för användning av statsbidraget. ska administrera och följa upp hur medel använts enligt myndighetens anvisningar och i vilken utsträckning privata utförare har fått tillgång till stimulansmedlen. får för uppdragets genomförande använda 3 . Av dessa medel får använda för eget arbete kopplat till uppdraget. ska redovisa uppdraget till () . Av redovisningen ska det framgå vilka grupper som tagit del av satsningen, uppdelat efter kön. Övriga villkor för satsningen följer av regeringsbeslut S2020/05025. Uppdrag till att fördela statsbidrag till kommuner i syfte att säkerställa en god vård och omsorg om äldre personer Av regleringsbrev för framgår att myndigheten har fått i uppdrag att fördela statsbidrag till kommuner i syfte att säkerställa en god vård och omsorg om äldre personer och får använda 4 för ändamålet (S2019/04465, S2020/09593 [delvis]). Medlen får användas utifrån lokala behov i syfte att möjliggöra förbättringar och utveckling av verksamheten. Exempel på utvecklingsområden kan vara förbättrad arbetsmiljö och förbättrade arbetsvillkor, arbete för personcentrerad vård och omsorg om personer med demenssjukdom, motverkande av ensamhet bland äldre, ökad personalkontinuitet, förbättrad samverkan mellan socialtjänst och den kommunala och regionala hälso- och sjukvården, förebyggande av smittspridning, utveckling av stöd till anhörigvårdare samt utveckling av informationssäkerheten och välfärdstekniken inom äldreomsorgen. Om bidraget används inom verksamhetsområden där kommunen har avtal med fristående aktörer ska dessa ha möjlighet att ta del av bidraget. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Av redovisningen ska det framgå hur medlen har använts, hur tillskottet har påverkat kommunens egen tilldelning av medel till äldreomsorgen och i vilken utsträckning fristående aktörer har fått tillgång till medlen. Delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin överlämnade delbetänkandet Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) . Kommissionen gör följande övergripande bedömning: • Den allmänna smittspridningen i samhället är högst sannolikt den enskilt viktigaste faktorn bakom den stora smittspridningen i äldreboendena. • När pandemin slog till stod den svenska äldreomsorgen oförberedd. Äldreomsorgens institutionella struktur var inte för en pandemi och anställda i äldreomsorgen lämnades i stor utsträckning ensamma att hantera denna krissituation. • De åtgärder som regeringen och statliga myndigheter satte in för att minska riskerna för smittspridning i äldreomsorgen var sena och i flera avseenden även otillräckliga. Kommissionen presenterar vidare sin bedömning i fråga om äldreomsorgens beredskap, enskilda beslut och åtgärder samt andra uppmärksammade brister. Avslutningsvis gör kommissionen bedömningen att ansvaret för att de strukturella problemen tillåtits kvarstå utan att tillräckliga åtgärder vidtagits delas av flera, men det yttersta ansvaret för äldreomsorgen i vilar likväl på regeringen och de tidigare regeringar som haft kunskap om bristerna. Enligt uppgift från är ärendet under beredning. Äldre som bor i särskilda boenden eller har hemtjänst har drabbats särskilt hårt under den pågående covid-19-pandemin. Enligt Coronakommissionen stod den svenska äldreomsorgen oförberedd när pandemin slog till. Äldreomsorgens institutionella struktur var inte för en pandemi och anställda i äldreomsorgen lämnades i stor utsträckning ensamma att hantera denna krissituation. Kommissionen gör vidare bedömningen att ansvaret för att de strukturella problemen tillåtits kvarstå utan att tillräckliga åtgärder vidtagits delas av flera, men det yttersta ansvaret för äldreomsorgen i vilar likväl på regeringen och de tidigare regeringar som haft kunskap om bristerna. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens satsningar på äldreomsorgen. I detta sammanhang kan särskilt nämnas Äldreomsorgslyftet som innebär att ny och befintlig personal ges möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning på folkhögskola på betald arbetstid. Vidare kan nämnas det årliga resurstillskott på 4 som kommunerna kommer att tilldelas för att skapa ökade förutsättningar att stärka äldreomsorgen. Enligt utskottet är det mycket viktigt att säkerställa att medel som är avsedda för äldreomsorgen går till den verksamheten. Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet därför att tillkännager för regeringen att den ska göra en noggrann uppföljning och utvärdering av Äldreomsorgslyftet samt det årliga resurstillskott på 4 som kommunerna kommer att tilldelas för att skapa ökade förutsättningar att stärka äldreomsorgen. I de fall medlen inte har använts till äldreomsorgen ska de återbetalas.