bet · H901FöU1 · 2021-12-02 00:00:00 — Utskottet välkomnar att regeringen lämnar en resultatredovisning för försvarsbeslutsperioden –2020 till . När det gäller totalförsvaret konstaterar utskottet att totalförsvarsplaneringen har återupptagits och att en del positiva resultat uppnåddes –2020. Förmågan att stödja Försvarsmakten vid höjd beredskap och ytterst i krig har utvecklats, liksom olika aktörers förmåga att samverka utifrån krav på sekretess och robusthet. Utskottet noterar att regeringen bedömer att totalförsvarets förmåga inför ett väpnat angrepp sammantaget stärktes –2020. I likhet med regeringen anser utskottet att ett omfattande arbete kvarstår med att utveckla totalförsvarets förmåga men att arbetet har varit viktigt för att skapa grundläggande förutsättningar för att kunna utveckla totalförsvaret under nästa försvarsbeslutsperiod. Utskottet vill i detta sammanhang upprepa vad utskottet har uttryckt om vikten av att stärka uppföljningen och utvärderingen av verksamheten i totalförsvaret, vilket också är i linje med Försvarsberedningens förslag. För försvarsbeslutsperioden –2025 har beslutat om omfattande satsningar på totalförsvaret som berör elva olika utgiftsområden. Utskottet förutsätter att regeringen inleder ett arbete för att utveckla resultatredovisningen som skapar förutsättningar att utvärdera hur förmågan har utvecklats inom totalförsvarets olika områden, så att kan följa utvecklingen –2025 och få en samlad bedömning av resultaten efter försvarsbeslutsperiodens slut. När det gäller mål för det militära försvaret, konstaterar utskottet att regeringen bedömer att det militära försvarets förmåga att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet ökade –2020. Försvarsmakten har upprätthållit beredskap och bidragit till att hävda suveränitet och nationella intressen. Av redovisningen framgår att internationella försvarssamarbeten bedöms ha bidragit till stärkt säkerhet och ökad stabilitet i närområde liksom till ökad nationell förmåga, samt att genom sitt deltagande i internationella militära insatser har bidragit till att öka säkerheten i konfliktdrabbade områden. När det gäller skyddet av samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter, bedömer regeringen att Försvarsmakten har en god förmåga. Utskottet konstaterar att ett antal angelägna åtgärder vidtagits för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet välkomnar att försvar utvecklades från ett insatsförsvar till ett försvar som är inriktat på nationella uppgifter, i enlighet med den försvarspolitiska inriktningen för perioden. Det är positivt att den operativa förmågan bedöms ha ökat inom armén, marinen och flygvapnet, bl.a. till följd av ökad övningsverksamhet och materieltillförsel, och att Försvarsmaktens förmåga att verka tillsammans med andra länder och organisationer har ökat. Utvecklingen inom personalförsörjningen går i rätt riktning, och har i stort uppnått ökad stabilitet och långsiktighet. har också försvarsunderrättelseverksamheten stärkts och en aktiv cyberförsvarsförmåga utvecklats, vilket utskottet välkomnar. Utskottet anser liksom regeringen att en cyberförsvarsförmåga bidrar till att försvåra och höja tröskeln för en aktör som överväger att angripa eller utöva påtryckningar mot och svenska intressen. Större reformer har gjorts inom materielförsörjningen. Utskottet noterar att trots att den operativa förmågan ökade –2020 hade den vid utgången av 2020 fortfarande begränsningar, vilka innefattar begränsningar i krigsorganisationens samlade förmåga och i enskilda krigsförbands förmåga. Utskottet noterar också att obalansen kvarstår mellan verkansförband och stödfunktioner i krigsorganisationen, som identifierades inför perioden –2020, liksom att regeringen redovisar brister i armén. Det senare konstateras också av som i sin granskning av statens arbete med att stärka arméstridskrafterna (RiR 2021:23) fann att arméförbanden inte utvecklats på ett ändamålsenligt sätt och att det fortfarande råder oklarheter kring hur de ska utformas med personal och materiel för att möta en kvalificerad motståndare. Utskottet betonar vikten av att stärka arméns förmåga och utgår från att regeringen vidtar åtgärder som möjliggör att inriktningen för försvarsbeslutsperioden –2025 kan uppfyllas. Utskottet kommer att återkomma till denna fråga i samband med beredningen av skrivelsen med anledning av granskning. Utskottet har tidigare framhållit vikten av att fullt ut bemanna och utrusta krigsförbanden i den organisation som godkände i försvarsbeslutet . Det är därför positivt att regeringen redovisar att krigsorganisationen efter avslutad försvarsbeslutsperiod i huvudsak är uppfylld med personal och att organisationen har utvecklats enligt beslutad inriktning. När det gäller materieltillförsel till försvarsgrenarna, redovisar regeringen exempel på materielobjekt som levererats till Försvarsmakten . Utskottet noterar att det inte framgår av redovisningen hur materieluppfyllnaden utvecklades –2020 och om krigsförbanden förfogar över den materiel som krävs för att de ska kunna lösa sina uppgifter. Resultatredovisningen skulle kunna bli tydligare och ytterligare underbyggd av att, inom de ramar som är möjliga ur sekretesshänseende, inkludera tidsserier eller motsvarande uppgifter om materiel och bemanning. Utskottet menar att det är viktigt att får möjlighet att följa utvecklingen och bedöma vilket genomslag ekonomiska resurser och vidtagna åtgärder har fått . När det gäller det civila försvaret, välkomnar utskottet att planeringen och återuppbyggnaden av det civila försvaret har återupptagits på nationell, regional och lokal nivå . Utskottet konstaterar att regeringen redovisar att förmågan har stärkts i flera delar. Åtgärderna bedöms ha haft betydelse för att bl.a. stärka informationssäkerheten, utveckla civila myndigheters krigsorganisationer med krigsplacerad personal, tydliggöra roller och ansvar vid höjd beredskap och skapa en grundläggande förmåga att hantera inte bara kriser utan även krig. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att utskottet inför beslutet om inriktning –2020 påminde om nödvändigheten av utvecklad resultatredovisning i förhållande till de mål som skulle besluta om för att förbättra möjligheter att bedöma regeringens genomförande av inriktningsbeslutet som helhet (bet. 2014/15:FöU11). Utskottet utgick från att regeringen skulle fullfölja det förbättringsarbete med indikatorer och bedömningsgrunder över längre tidsserier som regeringen hade aviserat. Utskottet konstaterar att regeringens resultatbedömning för det civila försvaret inte underbyggs av indikatorer i redovisningen. Precis som när det gäller resultatredovisningen för det militära försvaret, anser utskottet att möjligheter att bedöma genomförandet av målen och inriktningen för det civila försvaret i försvarsbeslutet –2020 hade underlättats av längre tidsserier i resultatredovisningen som visar utvecklingen . Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 6 Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort en internationell insats. Jämför reservation 2 (M, KD, L). I detta avsnitt redovisar regeringen resultat som utgör i den femåriga försvarsbeslutsperiod som inleddes . Med bifall till regeringens förslag i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 beslutade att införa ett övergripande mål för totalförsvaret och om nya mål för det militära och det civila försvaret, som gäller (prop.2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). Det övergripande målet för totalförsvaret är att ha förmåga att försvara mot väpnat angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. Verksamheten inom totalförsvaret ska kunna bedrivas enskilt och tillsammans med andra. Målet för det militära försvaret är att ha förmåga att försvara mot väpnat angrepp, hävda territoriella integritet samt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i och utanför svenskt territorium i enlighet med internationell rätt, främja vår säkerhet samt förebygga och hantera konflikter och krig genom att i fredstid genomföra operationer på vårt eget territorium och i närområdet samt delta i internationella fredsfrämjande insatser, och skydda samhället och dess funktionalitet genom att med befintlig förmåga och resurser bistå övriga samhället såväl i fred som vid höjd beredskap. Målet för det civila försvaret är att ha förmåga att värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna, upprätthålla en nödvändig försörjning, bidra till det militära försvarets förmåga vid väpnat angrepp eller krig i vår omvärld, upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och bidra till att stärka försvarsviljan, bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred, och med tillgängliga resurser bidra till förmågan att delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. För krisberedskapen, där inte har beslutat om några mål, är de mål som regeringen anger att minska risken för olyckor och kriser som hotar vår säkerhet, värna människors liv och hälsa samt grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter genom att upprätthålla samhällsviktig verksamhet och hindra eller begränsa skador på egendom och miljö då olyckor och krissituationer inträffar (prop. 2014/15:1 utg.omr. mål för skydd mot olyckor är enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor att i hela landet ge människors liv, hälsa, egendom och miljö ett – med hänsyn till de lokala förhållandena – tillfredsställande och likvärdigt skydd mot olyckor. I likhet utgår regeringens bedömning av resultaten från hur den sammanhängande planeringen för totalförsvaret har utvecklats . Övriga områden som regeringen följer är krigsplaceringen av personal, stödet till Försvarsmakten med bl.a. kritiska förnödenheter, säker och robust kommunikation av totalförsvaret, planeringen för att verka från alternativ och/eller skyddad ledningsplats, informations – och cybersäkerhet samt genomförandet av övningar. Av redovisningen framgår bl.a. att Försvarsmakten och MSB fortsatte utvecklingen av en sammanhängande totalförsvarsplanering tillsammans med andra myndigheter och organisationer. Bevakningsansvariga myndigheter har krigsplacerat den personal som behövs för verksamhet under höjd beredskap, och även kommuner och regioner har påbörjat krigsplaceringen av sin personal. Arbetet med att integrera näringslivet i totalförsvarsplaneringen har påbörjats och arbetet har fortsatt med att etablera ett koncept för sjukvårdssystemet. Regeringen redovisar också fortsatt arbete med att etablera säkra och robusta kommunikationstjänster och att verka från alternativ och/eller skyddad ledningsplats. När det gäller informations- och cybersäkerhet, fortsatte , Försvarsmakten, MSB och Säkerhetspolisen förberedelserna för att etablera av ett nationellt cybersäkerhetscenter tillsammans med berörda myndigheter. Regeringen redovisar också att om cybersäkerhetscertifiering, som trädde i kraft , skapar förutsättningar för att inom EU uppnå en hög nivå av cybersäkerhet. I har utsetts till nationell myndighet för cybersäkerhetscertifiering. När det gäller genomförandet av övningar, framgår det att övningsverksamheten fick anpassas och begränsas på grund av covid-19 men att den övningsverksamhet som kunde genomföras bidrog till totalförsvarsutvecklingen. När det gäller måluppfyllelsen, bedömer regeringen att arbetet med att utveckla totalförsvaret fortsatte i enlighet med den försvarspolitiska inriktningen –2020 och att fortsatta framsteg gjordes för att förstärka totalförsvaret, t.ex. när det gäller krigsplacering av personal och samverkan mellan det militära och det civila försvaret. Covid-19 påverkade verksamheten på olika sätt . som den planerade övningsverksamheten begränsades, bedöms utmaningarna under pandemin ha bidragit till Försvarsmaktens förmåga att samverka med civila myndigheter genom det stöd som lämnades till samhället, t.ex. genom stabs- och sjukvårdsresurser och transporter. De övningsaktiviteter som genomfördes gav också erfarenheter som aktörerna kunde dra nytta av vid hanteringen av covid-19. Utmaningarna under pandemin understryker enligt regeringen vikten av fortsatt långsiktig utveckling när det gäller att stärka totalförsvaret i och därigenom också krisberedskapen. Vidare bedömer regeringen att etableringen av ett nationellt cybersäkerhetscenter är ett centralt och viktigt steg i det fortsatta arbetet med att stärka informations- och cybersäkerheten i . När det gäller försvarsbeslutsperioden –2020 i sin helhet är regeringens bedömning att totalförsvarets förmåga stärktes och att arbetet som genomfördes har skapat grundläggande förutsättningar för att nå målet för totalförsvaret –2025. Det kommer att krävas ett omfattande arbete, och ett flertal utmaningar måste hanteras för att uppnå önskad effekt. Av resultatredovisningen framgår också att Försvarsmakten och MSB har getts i uppdrag att redovisa förmågebedömningar inom totalförsvarets olika områden, som kommer att utgöra viktiga underlag för regeringens resultatredovisning i kommande budgetpropositioner. Resultat för det militära försvaret Regeringens samlade bedömning är att det militära försvarets förmåga att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet vidmakthölls 2020, i jämförelse med föregående år då bedömningen var att det militära försvarets förmåga hade ökats. Regeringen redovisar att orsaken till att förmågan inte ökade bl.a. är de utmaningar och begränsningar som covid-19-pandemin har medfört. Det har påverkat utvecklingen av förmågan, vilket framför allt beror på att övningsverksamhet har ställts in eller reducerats i omfattning. till hela försvarsbeslutsperioden –2020 bedömer regeringen att den militära förmågan har ökat, bl.a. till följd av tillförsel av personal, materiel och ökad övningsverksamhet . Det finns dock fortfarande begränsningar i förmågan att mobilisera hela krigsorganisationen och försvara mot ett väpnat angrepp. Det kvarstår också vissa begränsningar när det gäller att hantera händelseutvecklingar vid försämrat omvärldsläge samt inom ramen för uppgiften att ta emot militärt stöd. redovisas att möjligheterna att ge och ta emot militärt stöd har stärkts, bl.a. genom den nya lagen om operativt stöd mellan och som trädde i kraft och genom den trilaterala avsiktsförklaringen om förstärkt operativt försvarssamarbete som tecknades mellan , och . I resultatredovisningen redovisar regeringen utvecklingen inom försvarsgrenar och funktioner. Regeringen redovisar att krigsorganisationen fortsatte att utvecklas i enlighet med och regeringens beslut för perioden –2020. Utvecklingen av den nya krigsorganisationen, som godkände inriktningen för , har påbörjats och kommer att redovisas i kommande budgetpropositioner. Försvarsmakten har fått i uppdrag att påbörja utvecklingen. Krigsplaceringsläget var fortsatt i huvudsak gott och krigsdugligheten hos krigsförbanden bedöms ha vidmakthållits, trots de utmaningar som covid-19 medförde för alla försvarsgrenar. Materieluppfyllnadsgraden, dvs. i vilken utsträckning förbanden förfogar över den materiel som krävs för att de ska kunna lösa sina uppgifter, varierar mellan krigsförbanden och uppvisade 2020 i flertalet fall ett oförändrat läge jämfört med föregående år. Då hade materieluppfyllnadsgraden sänkts marginellt. Liksom tidigare anger regeringen att värderingen är förenad med osäkerhet, och beskriver att Försvarsmakten fortsätter arbetet med att utveckla rutiner, procedurer och system för krigsplacering av personal. När det gäller armén, redovisar regeringen att arbetet fortsatte med att omorganisera lednings- och logistikbanden och utveckla brigadernas förmåga. För marinen redovisas bl.a. en nedgång i gångtid för merparten av fartyg 2020, vilket främst beror på personalvakanser och planerade modifieringsåtgärder. Inom flygvapnet vände de senaste årens nedåtgående trend i flygtidsproduktionen tydligt uppåt . Det är ett positivt trendbrott då t.ex. den planerade övergången från SK 60 till som avancerat skolflygplan kommer att kräva flygtidsproduktionsökningar. Inom lednings- och logistikfunktionen redovisas, i likhet , fortsatta utmaningar med underdimensionering. Regeringen bedömer att utvecklingen och förstärkningen av cyberförsvarsförmågan har fortsatt. påbörjade Försvarsmakten grundutbildningen av cybersoldater och ett trettiotal värnpliktiga har inlett utbildningen. När det gäller grundorganisationens utveckling redovisar regeringen att etableringen av de fyra militärregionsstaberna som egna organisationsenheter i Försvarsmakten har följt planen. De tre försvarsgrensstaber som inrättades 2019 fortsatte sin uppbyggnad . Utvecklingen av de regementen som bemyndigade regeringen att återetablera i totalförsvarsbeslutet –2025 kommer att redovisas i kommande budgetpropositioner. Antalet personer som påbörjade respektive slutförde grundutbildning med värnplikt fortsatte att öka 2020 jämfört med föregående år. Antalet yrkesofficerare samt antalet som påbörjade officersutbildningarna ökade också. För att bidra till att minska spridningen av covid-19 genomfördes ett lägre antal mönstringar än planerat . Sammantaget bedöms bemanningsläget i stort sett vara gott inom de flesta personalkategorier, men i likhet redovisas utmaningar inom officersförsörjningen och vissa nyckelkompetenser. Andelen kvinnor har ökat något inom vissa personalkategorier men är fortfarande låg när det gäller militära befattningar. Andelen kvinnor som gör värnplikt ökade marginellt jämfört med föregående år och når inte Försvarsmaktens målsättningar. Materiel som levererades till Försvarsmakten inkluderar bl.a. två halvtidsmodifierade ubåtar av Gotlandsklass till marinen, till flygvapnet och granatkastarpansarvagnar, artilleripjäser och korträckviddigt luftvärn till armén. Utfallet för investeringar i anskaffning och vidmakthållande uppgick till respektive , vilket är lägre än i riktlinjebeslut om investeringsplanerna. Regeringen anger att avvikelser mot budgeterade nivåer förekom främst inom objektsgrupperna logistik-, armé- och marinmateriel. När det gäller marinmateriel orsakades avvikelserna av förseningar av bl.a. nytt signalspaningsfartyg och halvtidsmodifiering av . Redovisningen av större pågående materielinvesteringar visar att tidpunkten för planerad slutleverans har senarelagts för flera materielprojekt. När det gäller upparbetandet av beställningsbemyndiganden, som var lågt på anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar enligt årsredovisningen för staten, redovisar regeringen att man vidtagit flera åtgärder för att utveckla styrningen och uppföljningen av materielförsörjningen. I regleringsbrevet har fått i uppdrag att fortsätta utveckla den finansiella styrningen, resultatstyrningen när det gäller investeringar samt den ekonomiska rapporteringen och redovisningen. Regeringen redovisar att försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten fortsatte att fördjupas och att de har bidragit till Försvarsmaktens förmåga och till att öka stabiliteten i närområdet. Utvecklingen inom det finsk-svenska samarbetet, det nordiska trilaterala samarbetet och samarbetet med Nato framhålls särskilt. Försvarsunderrättelseförmågan bedöms ha utvecklats och stärkts, liksom förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker mot de mest skyddsvärda verksamheterna. och Säkerhetspolisen har tillgängliggjort ett tekniskt detekterings- och varningssystem (TDV) för de mest skyddsvärda verksamheterna och regeringen anger att antalet myndigheter och statliga bolag som använder TDV ökade . Vad gäller forskning och utveckling, redovisar regeringen bl.a. att arbetet med att förstärka nya områden har fortsatt vilket bedöms vara viktigt för att det militära försvaret ska ha tillgång till nödvändig forskning och utveckling. Jämfört med föregående år minskade antalet individer som var insatta i internationella militära insatser och säkerhetssektorreform, vilket främst beror på effekterna av pandemin. Vidare avslutades det svenska militära deltagandet i insatserna Monusco i och Unmiss i Sydsudan . Regeringen bedömer att de förband som deltagit i insatserna har uppfyllt de krav som ställts i respektive insatsområde och bidragit till att uppfylla de mål som angetts i regeringens propositioner om insatserna. Deltagandet bedöms ha bidragit positivt till Försvarsmaktens förmåga, och vår nationella förmåga, även om det till del finns resurskonflikter med nationell förbandsproduktion. Beredskapen upprätthölls och i likhet har Försvarsmakten genomfört kontinuerliga anpassningar för att möta militär aktivitet i närområdet. Av redovisningen framgår att stödet till samhället var omfattande , vilket i huvudsak är kopplat till bekämpningen av covid-19. Regeringen bedömer att Försvarsmaktens förmåga att skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civil verksamhet är god. Resultat för samhällets krisberedskap och det civila försvaret När det gäller skydd mot olyckor, anser regeringen att samhällets förmåga att förebygga bränder har fortsatt att utvecklas positivt, men att det finns områden som behöver vidareutvecklas. Berörda aktörers arbete bedöms ytterst ha bidragit till att antalet omkomna och svårt skadade i bränder minskat som landet haft en avsevärd befolkningsökning. Den samlade förmågan att genomföra räddningsinsatser bedöms i grunden vara god, men förmågan varierar inom landet och några kommuner behöver utveckla sin förmåga att hantera komplexa och omfattande olyckor. Regeringen bedömer att MSB:s stöd till och samarbete med kommunala räddningstjänster har bidragit till bättre och mer samordnade räddningsinsatser, särskilt vid omfattande och komplexa olyckor. Antalet samtal till 112 var rekordstort 2020. Medelsvarstiden försämrades något jämfört med , vilket kan förklaras av att det var med speciella förutsättningar. Regeringen anser att SOS Alarms verksamhet under pandemin visat att bolaget har en god förmåga att lösa sitt samhällsuppdrag under svåra förhållanden som varar . När det gäller , bedömer regeringen att myndighetens räddningstjänst till sjöss och sjöövervakning har bidragit till att rädda liv och begränsa skador på maritim miljö. I likhet med föregående år har beredskapen dock inte kunnat upprätthållas fullt ut i fråga om miljöräddningstjänst. bedöms ha uppfyllt målen för verksamheten och slutfört ett flertal utredningar som kan leda till säkerhetshöjande åtgärder hos berörda aktörer. I fråga om krisberedskap och civilt försvar redogör regeringen bl.a. för MSB:s omfattande arbete kopplat till covid-19-pandemin . Inom ramen för sitt ordinarie uppdrag och tillkommande uppdrag har MSB bl.a. säkerställt att myndigheternas information till allmänheten är samordnad och tydlig. Övningsverksamheten, som är en resultatindikator som regeringen följer , har i vissa fall behövt prioriteras ned eller planeras om på grund av pandemin. bedöms pandemin och erfarenheterna av pandemihanteringen bidra till en stärkt nationell krishanteringsförmåga. Många myndigheter uppger också att de omfattande förberedelserna inför Totalförsvarsövning 2020 bidragit till en mer effektiv hantering av pandemin. När det gäller anslaget 2:4 Krisberedskap redovisar regeringen att antalet ansökningar för att bedriva utvecklingsprojekt främst för att stärka arbetet med civilt försvar har ökat men att genomförandet av flera utvecklingsprojekt har skjutits upp pga. pandemin, vilket medför att anslaget inte kunnat utnyttjas fullt . Totalt fördelades 1,3 miljarder från anslaget 2020 och regeringen bedömer att de genomförda åtgärderna har stärkt samhällets samlade beredskap mot olyckor, kriser och krig. Regeringen redovisar också att robustheten och tillgängligheten i har förstärkts, bl.a. har täckningen för förstärkts på ett antal platser.