bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — Dessutom menar vi att den ekonomiska ramen för vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar bör ökas till . Den ekonomiska ramen för vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar bör ökas till . Jag menar vidare att av den ekonomiska ramen bör användas till utveckling av transportsystemet samt att denna del av den ekonomiska ramen bör få användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur, statlig medfinansiering av vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar, stöd för att främja hållbara stadsmiljöer samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. Jag vill också påtala att regeringen bör återkomma med förslag om avskaffade banavgifter för hela 2021 samt att banavgifterna inte bör höjas under hela planperioden så länge jämbördiga villkor inte är uppnådda med konkurrerande trafikslag. Jag konstaterar att banavgifterna för järnvägen har höjts . Det årliga anslaget för miljökompensation på räcker inte till för att kompensera för de negativa effekter som banavgifterna medför. Sänkta banavgifter skulle öka järnvägens konkurrenskraft och mer gods- och persontransporter skulle kunna flytta över till järnvägen. I synnerhet under pandemin har järnvägsbranschen drabbats hårt av minskade biljettintäkter utan motsvarande kompensation från regeringen. Jag delar regeringens bedömning att trimnings- och miljöåtgärder i den befintliga transportinfrastrukturen är ett effektivt sätt att bidra till uppfyllelse av det övergripande transportpolitiska målet och de jämbördiga funktions- och hänsynsmålen, om de vidtas med klimatmålet som den styrande huvudprincipen. Jag menar att regeringen bör prioritera trimningsåtgärder som leder till förbättrad tillgänglighet och standard för mindre energiintensiva trafikslag såsom cykel, gång och kollektivtrafik. Dessutom menar jag att regeringen bör återkomma med ett separat statligt anslag för cykelinfrastruktur i den nationella infrastrukturplanen som uppfyller krav på utbyggd cykelinfrastruktur. Även om statistiken inte är helt fullständig talar mycket data för ett kraftigt ökat cyklande runt om i . Detta är särskilt intressant med tanke på att det totala resandet gick ned för alla andra transportslag . följer en internationell trend som pekar på ökat cyklande under pandemin. Många länder har valt att dra nytta av pandemins förändrade beteende och investerat stort i utbyggnad av cykelinfrastruktur. Dessvärre har ingen svensk stad utmärkt sig med stora cykelsatsningar under pandemin. Jag anser att måste svara upp mot det ökade intresset för cykling. För att fler ska använda cykeln som färdmedel krävs att cykelvägar och kollektivtrafikplatser känns trygga och säkra. Trots stora samhällsvinster är cykling förbisedd i den nationella infrastrukturplaneringen och cykelinfrastruktur bör därför föras in i den nationella infrastrukturplaneringen på ett mer strukturerat sätt. Det behövs både ökade volymer och separata anslag vid sidan av stadsmiljöavtalet. Jag noterar att de svenska cykelorganisationerna föreslår att av de statliga medlen i den nationella investeringsplanen öronmärks för cykelinvesteringar. Jag anser att det är en rimlig nivå och det skulle i så fall fordra ökade cykelinvesteringar vid sidan av stadsmiljöavtalen. Slutligen vill jag peka på att basindustrin i är beroende av isbrytare på samma sätt som vägtrafiken är beroende av en effektiv vinterväghållning, och isbrytning är därmed en förutsättning för åretruntsjöfart. Jag menar att regeringen bör införa ett anslag med full kostnadstäckning för drift och underhåll av isbrytare i den nationella planen för transportinfrastruktur. Jag menar att det är viktigt med en mer balanserad fördelning mellan trafikslagen av medel för underhåll och att sjöfarten inom området isbrytning ska få möjlighet att ta del av underhållsmedlen i planen, vilket skulle leda till att inte behöver höja avgifterna. Vidare bör regeringen göra nödvändiga ändringar i förordningen (2009:236) om en nationell plan för transportinfrastruktur för att isbrytning ska kunna finansieras genom den nationella planen för transportinfrastruktur. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ekonomiska planeringsramar –2033, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: a) =utskottet, b) godkänner vad reservanten föreslår om att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar och att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering till enskilda vägar samt att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av flyg, c) godkänner vad reservanten föreslår om att av den ekonomiska ramen ska användas till utveckling av transportsystemet samt att denna del av den ekonomiska ramen får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar, stöd för att främja hållbara stadsmiljöer samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån, d) =utskottet, e) =utskottet, f) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2020/21:151 punkterna 1, 4 och 5 samt motionerna 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:4047 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 5 och 11, bifaller delvis proposition 2020/21:151 punkt 2 och motionerna 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:4041 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkandena 3, 16, 17, 19, 20 och 30 samt avslår proposition 2020/21:151 punkt 3 och motionerna 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 28 och 29, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 110, 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:4037 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 12–18, 2020/21:4041 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 4 och 6 i denna del och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 4–6, 13, 14, 21, 22, 24, 27, 31 och 32. Jag vill inledningsvis betona att det är ohållbart att investera i nya stambanor för höghastighetståg, och vi i förordar därför att denna satsning utgår från den nationella planen och den ekonomiska ramen. I stället bör vi fortsätta att satsa på att rusta upp befintliga vägar och järnvägar samt bygga ut nya sträckor som behövs för att öka kapaciteten och funktionaliteten i det svenska väg- och järnvägsnätet. Inte minst tar jag fasta på den tyngdpunkt och ett flertal andra aktörer lägger på vidmakthållandet av befintlig infrastruktur. Att vårda det man har måste vara utgångspunkten för ett gott förvaltarskap. Jag vill särskilt uppmärksamma resurserna för drift och underhåll av järnvägen och betona att den behöver underhållas, moderniseras och byggas ut för att matcha dagens trafik. är ett omtyckt och klimateffektivt transportslag som behöver utvecklas mot större kapacitet och driftssäkerhet. Drift och underhåll av landets järnvägar säkrar och förbättrar transportsystemets funktionalitet och utgör därmed en viktig förutsättning för att trygga jobben och minska arbetslösheten och samhällets miljö- och klimatpåverkan. är ett litet och exportberoende land. Ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv är beroende av en fungerande och välutvecklad infrastruktur. Vi vill bl.a. möjliggöra för tyngre och längre godståg att trafikera järnvägen. Det är att möjliggöra godståg i . Det skulle leda till miljövänligare, säkrare och effektivare godstransporter och bidra till att stärka bl.a. skogsnäringens konkurrenskraft. Järnvägssystemet står inför ett antal utmaningar. Det är överbelastat och drabbas alltför ofta av förseningar eller stopp. Enligt beräkningar uppgår de totala merkostnaderna för förseningar i järnvägstrafiken till ca . behöver underhållas, moderniseras och byggas ut för att matcha dagens trafik. Aldrig förr har så många människor och så mycket gods färdats på järnvägen som . Detta är mycket positivt, men en allt större belastning på ett allt äldre järnvägsnät är en stor utmaning. Det är viktigt att vi förstärker de viktiga godsstråken så att vi är med och förstärker de stora industriinvesteringar som sker i olika delar av . Det är också viktigt att satsningar på drift och underhåll av järnvägen i hög utsträckning kommer och de stora och mest trafikerade områdena till del. Det gynnar tågtrafiken i hela landet. Vi i avslår regeringens förslag till ram för vidmakthållande av vägar och menar att i stället bör besluta att den ska vara . Jag menar att de medel som regeringen har avsatt för vägar är otillräckliga för att klara underhållet av vägnätet. Upphämtningstakten i vägnätets tillstånd måste säkras och den framtida underhållsskulden minimeras. Dessutom vill jag betona vikten av att uppgradera vägar till BK4. De ökade satsningarna på vägnätet ska också komma det statliga cykelinfrastrukturnätet till del, då detta är kraftigt eftersatt och ofta av stor betydelse för cykelpendling. Likaså bör dessa medel kunna användas för att öka möjligheten till cykling på landsbygden, där förutsättningarna inte sällan försämrats av två-plus-ett-vägar. Jag menar vidare att bör besluta att ramen för trafiksystemets utveckling ska vara . Som tidigare nämnts bedömer jag att det är ohållbart att investera i nya stambanor för höghastighetståg och förordar att denna satsning utgår från den ekonomiska ramen. Vidare menar jag att bör besluta att lägga till en ram för vidmakthållande av flyg på för att stödja denna del av infrastrukturen. Jag konstaterar att regeringen inte ger något besked om trafikslaget flyg. Jag vill betona vikten av ett fungerande nät av flygplatser över hela landet och uppmärksamma inrikesflygets betydelse för att knyta samman vårt land. Lokala flygplatser möjliggör arbetsmarknadens förstoring och flyget befinner sig i en lovande utvecklingsfas mot elektrifiering och inblandning av biodrivmedel som gör att det bör uppmuntras och också faktiskt nämnas i en infrastrukturproposition. Den nuvarande krisen visar att flyget är ett känsligt system som måste ha en långsiktigt stabil finansiering. Inrikesflyget är en del av vårt kollektivtrafiksystem och de lokala flygplatserna är en viktig del av svensk infrastruktur. Vid sidan av att de lokala flygplatserna betjänar näringslivet och privatresenärer är de även en del av vår nationella beredskapsförmåga. Lokala flygplatser används av polisen, tullen, sjukvården, räddningstjänsten och försvaret. Det gör att vi måste se till att det finns ett fungerande nät av flygplatser över hela landet. Flyget är en del av infrastrukturen som behöver hanteras i en gemensam infrastrukturplan. Därför anser jag att bör avsättas för att stödja denna del av infrastrukturen som regeringen bör genomföra en ny utredning om hur de lokala flygplatserna ska organiseras och finansieras . Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Särskilt om anskaffning av isbrytare, punkt 8 (S, C, L, MP) av (C), (S), (S), (S), (S), (S), (L) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2020/21:4037 av m.fl. (V) yrkande 20, 2020/21:4041 av m.fl. (SD) yrkande 6 i denna del, 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2020/21:4047 av m.fl. (KD) yrkande 6. Vi vill inledningsvis framhålla betydelsen av en väl fungerande sjöfart som kan trafikera samtliga svenska farvatten året runt. Detta förutsätter att det finns en isbrytningsverksamhet som utförs på ett effektivt sätt även under svåra vinterförhållanden, och vi anser att detta är något som har stor betydelse för att svensk industri ska kunna fortsätta bedriva verksamhet i hela och därmed också kunna upprätthålla sin konkurrenskraft. Mot bakgrund av att flertalet av isbrytare är byggda och därmed börjar bli ålderstigna delar vi regeringens bedömning i den senaste budgetpropositionen att en förnyelseprocess av de tre isbrytarna i Atleklassen bör påbörjas om även fortsättningsvis ska kunna utföra sitt uppdrag att tillhandahålla effektiva och pålitliga isbrytartjänster (prop. 2020/21:1 utg.omr. Vi delar även regeringens bedömning att det är viktigt att isbrytningsverksamheten kan möta de behov som finns samt vikten av ett totalförsvarsperspektiv i den fortsatta dialogen mellan , och om nästa generations isbrytare. Mot denna bakgrund välkomnar vi att och det finländska tecknade avtal om ett designprojekt för nya isbrytare och därmed har inlett ett arbete som kommer att ge regeringen ett underlag för att bedöma de närmare finansiella och tekniska förutsättningarna för en förnyelse av isbrytare i Atleklassen. planeras vara klart och vi kan konstatera att det först är efter att detta arbete är avslutat som ett slutligt beslut bör fattas i frågan. Vi vill även påminna om att infrastrukturministern i ett svar på en skriftlig fråga om isbrytning framhöll att det skulle vara värdefullt för att få medfinansiering från EU till nya isbrytare och att därför påtalade för kommissionen att isbrytningsverksamhet bör vara ett sådant ändamål som ska vara möjligt att söka medfinansiering för . Vi välkomnar detta. Mot bakgrund av det arbete som och det finländska inlett och som planeras vara klart anser vi att utskottsmajoritetens förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att nya isbrytare bör finansieras inom ramen för den nationella planen för transportinfrastruktur är förhastat och skulle föregripa resultatet av det arbete som inletts. Vi anser att det är först i och med genomförandet av designprojektet som ett väl underbyggt slutligt beslut kan fattas i frågan. Mot denna bakgrund anser vi att inte bör göra ett tillkännagivande till regeringen om finansieringen av nya isbrytare. Vi avstyrker därför motionerna 2020/21:4037 (V) yrkande 20, 2020/21:4041 (SD) yrkande 6 i denna del, 2020/21:4042 (M) yrkande 28 och 2020/21:4047 yrkande 6. Utbyggnaden av laddinfrastruktur, punkt 9 (S, C, L, MP) av (C), (S), (S), (S), (S), (S), (L) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2020/21:4037 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkandena 40 och 41. Vi vill inledningsvis framhålla att det behövs kraftfulla åtgärder för att utsläppen från transporter ska minska i snabbare takt än . Vi välkomnar därför att regeringen i infrastrukturpropositionen betonar att elektrifiering är en viktig del i detta arbete och att laddinfrastruktur bör byggas ut i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Vi delar regeringens bedömning att denna elektrifiering dessutom ger andra positiva effekter för människors hälsa och miljön samt att den är ett viktigt bidrag för att ska klara sina bindande åtaganden gentemot EU när det gäller utsläpp av klimatpåverkande gaser. Vidare vill vi liksom regeringen understryka att åtgärder behöver vidtas på flera plan för att ställa om till fossilfria transporter. Vi vill här särskilt lyfta fram att regeringen beslutade om en klimatpolitisk handlingsplan. Där utvecklas inriktningen för arbetet med att nå transportsektorns klimatmål till 2030 och det långsiktiga klimatmålet till 2045 (prop. 2019/20:65). Vi konstaterar med tillfredsställelse att regeringen intensifierade arbetet med att elektrifiera transportsektorn ytterligare. Då inrättades den som ska identifiera åtgärder som kan öka takten i elektrifieringen på transportområdet. Kommissionens arbete omfattar såväl person- som godstransporter och alla trafikslag. Den ska tillsammans med näringslivet och berörda aktörer bl.a. skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. Kommissionen ska bl.a. belysa finansieringsfrågor, möjliga affärsmodeller och hur el vid behov snabbt kan dras fram till elvägar och laddinfrastruktur för snabbladdning. Kommissionen ska även undersöka hur elektrifiering via vätgasdrift kan medverka till en elektrifiering av transportsektorn och vilka effekter elektrifieringen av transportsektorn har på elförsörjningen. Den ska också tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. Vi vill också påminna om att arbetet med att ta fram en nationell strategi för elektrifiering som ska ta ett helhetsgrepp kring förutsättningarna i energisektorn för ökad elektrifiering och redovisa en plan för att hantera eventuella hinder för en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering inleddes . Vi vill vidare lyfta fram att har haft i uppdrag att bedöma hur laddinfrastruktur för snabbladdning av tunga fordon längs större vägar, inklusive utbud och efterfrågan, förväntas utvecklas. Myndigheten har bl.a. analyserat vilka nyttor, kostnader och andra konsekvenser en utbyggnad är förknippad med samt möjliga affärsmodeller. Vidare har verket analyserat eventuella åtgärder som kan främja en samhällsekonomiskt effektiv utbyggnad. Vi kan konstatera att i sin rapport har föreslagit en rad åtgärder, vilket tillsammans med övrigt utgör underlag för den fortsatta framdriften av elektrifieringen av transportsektorn. Vi vill även påminna om att efter regeringens förslag i budgetpropositionen har avsatts och för regionala elektrifieringspiloter med laddinfrastruktur för tunga fordon, i syfte att elektrifiera tunga vägtransporter inom de mest trafikerade områdena. Även tankinfrastruktur för vätgas ingår i satsningen. Det pågår angelägna insatser i fråga om laddinfrastruktur och mot denna bakgrund anser vi att inte bör göra ett tillkännagivande till regeringen på området. Vi avstyrker därför motionerna 2020/21:4037 (V) yrkande 19 och 2020/21:4042 (M) yrkandena 40 och 41. Enskilda vägar, punkt 10 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 81, 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:433 av (KD), 2020/21:780 av (C), 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2020/21:3540 av (M). Vi vill uppmärksamma de enskilda vägarna, som förvaltas av drygt 23 000 olika väghållare. Enskilda människor och olika vägföreningar gör därmed stora insatser för näringsliv och pendling. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd och de enskilda vägarna utgör en viktig del i detta. De enskilda vägarna är en viktig del för 1 miljon människor som kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. Enskilda vägar är även en viktig förutsättning för råvarutransporter och det innebär att många tunga transporter för både jord- och skogsbruk rullar på enskilda vägar. Vi anser att staten bör ta ett större ansvar för att planera underhåll och reinvesteringar i det enskilda vägnätet utifrån nuvarande ekonomiska ramar. Vi menar att behöver en bättre planering i arbetet med att värna och utveckla det enskilda vägnätet. Det finmaskiga vägnätet ska erbjuda en god och hållbar standard för bärighet, och väghållningen måste fungera året runt. Det enskilda vägnätet behöver därför långsiktigt stärkas och regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för de enskilda vägarna. Det som vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Enskilda vägar, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2020/21:433 av (KD), 2020/21:780 av (C), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 81, 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3540 av (M). En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. Det är de enskilda vägarna som gör att mer än 1 miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. De enskilda vägarna är även mycket betydelsefulla ur ett godstransportperspektiv. Jag vill peka på vikten av att inom ramen för resurser säkerställa att de samfällda enskilda vägarnas ska ha en bra standard, rätt sträckning och rätt bärighet i relation till det system av statliga och kommunala vägar som de utgör en del av i näringslivets totala behov av godsstråk med god bärighet. Det är viktigt att även de enskilda vägarna parallellt med statens och kommunernas vägsystem ges förutsättningar att klara av att rustas inför införandet av 74-tonslastbilar, BK4-vägar, på de svenska vägnäten, till förmån bl.a. för en väl fungerande konkurrenssituation för svensk skogsindustri och övriga råvarutransporter. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stambanor för höghastighetståg, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 9, 2020/21:3472 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11, 2020/21:2044 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 33, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2020/21:4041 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:100 av Acko Ankarberg och (båda KD), 2020/21:340 av (C), 2020/21:2016 av m.fl. (S), 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 19, 2020/21:2650 av och (båda M), 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 25, 2020/21:4037 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2020/21:4047 av m.fl. (KD) yrkande 4. Vi säger ja till att bygga ny järnväg men nej till att bygga separata nya stambanor för höghastighetståg. Vi vill i stället prioritera underhåll och godsflöden samt att bygga bort flaskhalsar vid de stora pendlingsstråken. Utifrån prioriteringar av den samhällsekonomiska och miljömässiga nyttan säger vi nej till höghastighetsjärnväg. Vi konstaterar att beräkningar pekar på kostnader om ca . I beräkningen ingår inte stora investeringar för bl.a. stationsområden. Externa beräkningar pekar på en sammanlagd kostnad för projektet på , sannolikt uppemot 350 till , och projektet beräknas bli klimatneutralt . Vi menar att de tidsmässiga vinsterna blir begränsade. Vi konstaterar att regeringen dock har valt att bortse från faktiska kostnader och kritik från forskare, och . Regeringen vill driva igenom den största enskilda infrastruktursatsningen på många decennier fullt medveten om att projektet är underfinansierat och att kostnader för bärande delar inte finns med i beräkningen. riktar i rapporten tänka efter före – statens planering av höghastighetsjärnvägar (RiR 2019:31) skarp kritik mot regeringens hantering av frågan om höghastighetsjärnväg. noterar att projektet inte har bedömts enligt de riktlinjer som och regeringen har ställt upp. Genomgående har funnit att problembeskrivningarna är översiktliga och utan mer ingående analys. konstaterar vidare att varje utredning av frågan har genomförts under stor tidspress. Vidare har i sin granskning funnit att särskilt kostnadsberäkningarna länge höll låg kvalitet och att kostnaderna kraftigt underskattats. slutsats är att regeringen bör ge i uppdrag att utreda järnvägens övergripande behov och granska satsningen på höghastighetståg enligt den s.k. fyrstegsmodellen. Vi delar slutsatser.