bet · H801KU20 · 2021-01-26 00:00:00 — Trots detta har det, med hänvisning till enskilda avgöranden, framförts att det fortfarande förekommer orimliga och skadliga s.k. kompetensutvisningar. (…)I sammanhanget bör de överväganden som gjordes i promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64), bl.a. när det gäller fel som begåtts av en tidigare arbetsgivare, beaktas. Uppdraget skulle, i bl.a. de delar som gäller analys av s.k. kompetens- utvisningar, redovisas i ett delbetänkande . Övriga delar av uppdraget ska redovisas . redovisades, och remitterades, delbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5). tillkännagav för regeringen att regeringen skulle ge nya direktiv till utredningen om arbetskraftsinvandring (bet. 2019/20:SfU25, rskr. 2019/20:198). anförde i sitt betänkande bl.a. följande. Regeringen har beslutat om direktiv för en utredning om åtgärder för att attrahera internationell kompetens och motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare (dir. 2020:8). Utskottet föreslog nu att uppdraget även skulle omfatta att lämna författningsförslag dels i syfte att de s.k. kompetensutvisningarna, dvs. utvisningar som sker på grund av brister eller avvikelser som är försumbara och ursäktliga, ska upphöra, dels om skärpta straff för arbetsgivare som utnyttjar systemet med arbetskrafts- invandring och rätt till skadestånd för arbetstagare som utnyttjats. Vidare borde utredningen vid behov föreslå en ny brottsrubricering. VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL utredaren lägga fram förslag på en ordning där själva anställningskontraktet ska bifogas vid ansökan till . I tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att bl.a. lämna författningsförslag som syftar till att utvisningar på grund av försumbara och ursäktliga brister ska upphöra, lämna författningsförslag om skärpta straff för arbetsgivare och skadestånd till arbetstagare samt lämna förslag på en ordning där ett anställningsavtal ska bifogas en ansökan om arbetstillstånd (dir. 2020:69). Regeringens skrivelse 2017/18:75 I skrivelse 2017/18:75 (s. 62–63) angav regeringen bl.a. följande: har tillkännagett som sin mening vad utskottet anför om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser (bet. 2017/18:SfU7 s. 6 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2017/18:1030 yrkande 1, 2017/18:1940, 2017/18:2816 yrkande 3, 2017/18:3122, 2017/18:3165 yrkande 4, 2017/18:3180 yrkande 4, 2017/18:3181 yrkande 4, 2017/18:3394 yrkande 30 och 2017/18:3447 yrkande 3. En särskild utredare har haft i uppdrag att bl.a. lämna förslag på författningsändringar som säkerställer att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivare utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det. Uppdraget har, när det gäller denna del, redovisats i promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). Promemorian har remitterats och regeringen avser att återkomma till med utgångspunkt i det förslag som lämnas i promemorian och remissutfallet. Punkten är inte slutbehandlad. yttrade sig inte över skrivelse (se prot. 2017/18:28 daterat ). Regeringens skrivelse 2018/19:75 I skrivelse 2018/19:75 (s. 48) angav regeringen bl.a. följande: redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 98). Skrivelsen är inte slutbehandlad. har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser (bet. 2017/18:SfU7 s. 6 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2017/18:1030 yrkande 1, 2017/18:1940, 2017/18:2816 yrkande 3, 2017/18:3122, 2017/18:3165 yrkande 4, 2017/18:3180 yrkande 4, 2017/18:3181 yrkande 4, 2017/18:3394 yrkande 30 och 2017/18:3447 yrkande 3. En särskild utredare har haft i uppdrag att bl.a. lämna förslag på författningsändringar som säkerställer att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivare utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Uppdraget har, när det gäller denna del, redovisats i promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). I promemorian beaktas inte material som blivit tillgängligt efter . Promemorian har remissbehandlats. Av rättsfallen MIG 2017:24 och MIG 2017:25, som meddelades och därmed inte beaktas i promemorian, följer bl.a. att en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor i det enskilda fallet måste göras för att kunna avgöra om dessa är i överensstämmelse med vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Om en sådan bedömning utmynnar i att förutsättningarna för arbetstillståndet, trots vissa brister, varit uppfyllda innebär det att arbetskraftsinvandraren inte utvisas. Tillkännagivandet omnämns i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 8 s. 24). Punkten är inte slutbehandlad. I ett yttrande över regeringens skrivelse anförde socialförsäkringsutskottets bl.a. följande (ytt. 2018/19:SfU3y): I riksdagsskrivelse 2016/17:318 om ytterligare åtgärder för arbetskrafts- invandringen behandlas också bl.a. den del av tillkännagivande som gällde att regeringen bör säkerställa att det görs en helhetsbedömning vid handläggningen av uppehållstillstånd för arbete. I sin skrivelse anger regeringen när det gäller denna fråga att åtgärder vidtagits som säkerställer en sådan ordning. Frågan om en helhetsbedömning vid handläggning av uppehållstillstånd för arbete behandlas även i ett ärende från /18, riksdagsskrivelse 2017/18:41 om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser. Regeringen anger i sin skrivelse bl.a. att en särskild utredare har haft i uppdrag att lämna förslag på författningsändringar som säkerställer att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivare utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel när det gäller villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det. Uppdraget har, när det gäller denna del, redovisats i promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). Av regeringens skrivelse framgår att i promemorian, som har remissbehandlats, beaktas inte material som blivit tillgängligt efter . Av två rättsfall från Migrationsöverdomstolen som beslutades därefter (MIG 2017:24 och MIG 2017:25) följer dock att en helhetsbedömning av samtliga anställnings- villkor i det enskilda fallet måste göras för att kunna avgöra om dessa är i överensstämmelse med vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Utskottet anser att det inte är rimligt att utländska arbetstagare drabbas onödigt hårt om en arbetsgivare har begått ett mindre eller obetydligt fel. Det är heller inte proportionerligt att en seriös arbetsgivare förlorar viktig kompetens i sådana fall. är det viktigt att regler, avtal och branschpraxis respekteras när man tar in utländsk arbetskraft. Utskottet noterar även att statistik från visar att antalet utvisningar minskat sedan Migrationsöverdomstolens avgöranden. När det gäller de s.k. kompetensutvisningarna vill utskottet peka på att de frågor som kvarstår att lösa ryms inom den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, . Utskottet vill också understryka att det är viktigt att kommande förslag bygger på en bred överenskommelse och helhetslösning vad gäller arbetskraftsinvandringen. Utskottet utgår från att regeringen driver på och tar ansvar för att frågan fortsätter att beredas. VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Regeringens skrivelse 2019/20:75 I skrivelse 2019/20:75 (s. 49–50) angav regeringen bl.a. följande: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser (bet. 2017/18:SfU7 s. 6 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2017/18:1030 yrkande 1, 2017/18:1940, 2017/18:2816 yrkande 3, 2017/18:3122, 2017/18:3165 yrkande 4, 2017/18:3180 yrkande 4, 2017/18:3181 yrkande 4, 2017/18:3394 yrkande 30 och 2017/18:3447 yrkande 3. En särskild utredare har haft i uppdrag att bl.a. lämna förslag på författningsändringar som säkerställer att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivare utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det. Uppdraget har, när det gäller denna del, redovisats i promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). I promemorian beaktas inte material som blivit tillgängligt efter . Promemorian har remissbehandlats. Av rättsfallen MIG 2017:24 och MIG 2017:25, som meddelades och därmed inte beaktas i promemorian, följer bl.a. att en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor i det enskilda fallet måste göras för att kunna avgöra om dessa är i överensstämmelse med vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Om en sådan bedömning utmynnar i att förutsättningarna för arbetstillståndet, trots vissa brister, varit uppfyllda innebär det att arbetskraftsinvandraren inte utvisas. Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. göra en bred analys av rättsläget och dess konsekvenser när det gäller s.k. kompetensutvisningar av arbetskraftsinvandrare samt överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas och vid behov lämna författningsförslag (dir. 2020:8). Tillkännagivandet omnämns i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 8 s. 23). Punkten är inte slutbehandlad. I ett yttrande över regeringens skrivelse anförde socialförsäkringsutskottet bl.a. följande (ytt. 2019/20:SfU1y): Utskottet konstaterar att regeringen lämnar utförliga redogörelser för sin behandling av tillkännagivanden. När det gäller frågan om regeringens handläggningstider kan utskottet notera att det finns ett antal tillkännagivanden som har beretts . Även om en längre handläggningstid kan vara motiverad till följd av tillkännagivandets innehåll vill utskottet påminna om att det är av stor vikt att regeringen behandlar tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs samt att regeringen så långt det går redovisar planerade åtgärder och när ett tillkännagivande kan antas vara slutbehandlat. har utskottet förståelse för att den pågående pandemin och dess följdverkningar har inneburit en ökad arbetsbörda för regeringen. Utskottet har i övrigt inget att anföra med anledning av regeringens skrivelse. Proposition 2018/19:1 I budgetpropositionen angav regeringen bl.a. följande (utg.omr. 8 s. 24): tillkännagav som sin mening det som socialförsäkringsutskottet (bet. 2017/18: SfU7, rskr. 2017/18:41) anför om VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL att regeringen skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag som kan träda i kraft , dock , som stärker proportionaliteten och säkerställer att en arbetskraftsinvandrare inte ska utvisas på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel i fråga om villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det. Det uppdrag som lämnades (Ju 2017:1) redovisades, såvitt avser denna del, i promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). I promemorian beaktas inte material som blivit tillgängligt efter . Promemorian har remissbehandlats. Av rättsfallen MIG 2017:24 och MIG 2017:25, som meddelades och därmed inte beaktas i promemorian, följer bl.a. att en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor i det enskilda fallet måste göras för att kunna avgöra om dessa är i överensstämmelse med vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Om en sådan bedömning utmynnar i att förutsättningarna för arbetstillståndet, trots vissa brister, varit uppfyllda innebär det att arbetskraftsinvandraren inte utvisas. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. I betänkandet över regeringens budgetproposition i de delar som gäller utgiftsområde 8 Migration noterade socialförsäkringsutskottet bl.a. att regeringen hade angett tillkännagivandet som rör arbetskraftsinvandrare som inte slutbehandlat (bet. 2018/19:SfU4 s. 16). Proposition 2019/20:1 I budgetpropositionen angav regeringen bl.a. följande (utg.omr. 8 s. 23). tillkännagav att regeringen skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag som kan träda i kraft , dock , som stärker proportionaliteten och säkerställer att en arbetskraftsinvandrare inte ska utvisas på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel i fråga om villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det (bet. 2017/18:SfU7 punkt 2, rskr. 2017/18:41). Frågan i tillkännagivandet omfattades av ett uppdrag som lämnades (Ju 2017:1) och som redovisades i promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). Av rättsfallen MIG 2017:24 och MIG 2017:25, som inte beaktas i promemorian, följer bl.a. att en helhetsbedömning av anställningsvillkoren ska göras. Om en sådan bedömning utmynnar i att förutsättningarna för arbetstillståndet, trots vissa brister, varit uppfyllda innebär det att arbetskraftsinvandraren inte utvisas. Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera rättsläget efter Migrationsöverdomstolens avgöranden och överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas och vid behov lämna författningsförslag. Mot bakgrund av Migrationsöverdomstolens avgöranden , de synpunkter som inkommit i samband med remissförfarandet av Ds 2017:64 och den kommande utredningen bedömer regeringen att det inte finns behov av att skyndsamt lägga fram lagförslag. I betänkande över regeringens budgetproposition i de delar som gäller utgiftsområde 8 Migration anförde socialförsäkringsutskottet bl.a. följande (bet. 2019/20:SfU4 s. 11): VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Regeringen har tagit upp frågan om tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag om arbetskraftsinvandring. Regeringen bedömer nu att det inte finns behov av att lägga fram ett lagförslag skyndsamt med hänvisning till bl.a. rättsfall MIG 2017:24 och MIG 2017:25. Av rättsfallen följer att en helhetsbedömning av anställningsvillkoren ska göras. Om en sådan bedömning utmynnar i att förutsättningarna för arbetstillståndet, trots vissa brister, har varit uppfyllda innebär det att arbetskraftsinvandraren inte utvisas. Regeringen har även för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera rättsläget efter Migrationsöverdomstolens avgöranden och överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas och vid behov lämna författningsförslag. Utskottet, som konstaterar att tillkännagivandet inte redovisas som slutbehandlat, utgår från att regeringen tillsätter en särskild utredare för att se över frågan. Proposition 2020/21:1 I budgetpropositionen angav regeringen bl.a. följande (utg.omr. 15–16): Inom området för arbetskraftsinvandring har beslutat ett antal tillkännagivanden. [ …] Vidare har tillkännagett att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett lagförslag som kan träda i kraft , dock , som stärker proportionaliteten och säkerställer att en arbetskraftsinvandrare inte ska utvisas på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel i fråga om villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det (bet. 2017/18: SfU7 punkt 2, rskr. 2017/18:41. Av gällande praxis följer bl.a. att det ska göras en helhetsbedömning av anställningsvillkoren (MIG 2017:24 och MIG 2017:25). Om en sådan bedömning utmynnar i att förutsättningarna för arbetstillståndet, trots vissa brister, varit uppfyllda innebär det att arbetskraftsinvandraren inte utvisas. Av de ovan nämnda direktiven framgår att utredaren bl.a. ska analysera rättsläget efter Migrationsöverdomstolens avgöranden och överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas och vid behov lämna författningsförslag (dir. 2020:8). Enligt tilläggsdirektiven ska utredaren lämna författningsförslag som syftar till att utvisningar som sker på grund av försumbara och ursäktliga brister ska upphöra (dir. 2020:69). När det gäller tillkännagivandet om att regeringen skulle ge utredningen om åtgärder för att attrahera internationell kompetens och motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare nya direktiv var tidsgränsen för regeringen att besluta om tilläggsdirektiv . Att på den korta tiden ta fram och bereda tilläggsdirektiv är inte möjligt utan att frångå gängse beredningsrutiner, särskilt inte under en pågående pandemi (covid-19). I direkt anslutning till beslut påbörjades ett arbete för att tillgodose tillkännagivandet och tilläggsdirektiv beslutades . Till skillnad från vad har tillkännagett bedömer regeringen inte att det är lämpligt att tidigarelägga redovisningen av den första delen av uppdraget från till , eftersom en allt för kort utredningstid kan riskera att leda till mindre genomarbetade förslag. I övrigt får tillkännagivandet anses tillgodosett. I betänkandet över regeringens budgetproposition i de delar som gäller utgiftsområde 8 Migration anförde socialförsäkringsutskottets bl.a. att VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL utskottet inte hade några invändningar mot regeringens bedömningar av de redovisade tillkännagivanden (bet. 2020/21:SfU4 s. 11). Svar på skriftliga frågor migrationsministern och biträdande justitieministern svarade bl.a. så här på en skriftlig fråga av (L) : Regeringen har även givit en utredare i uppdrag att lämna förslag som ska göra det möjligt att rätta mindre, icke uppsåtliga, misstag efter det att påpekat brister i villkoren, även då bristerna uppstått under en tidigare arbetsgivare. som utredaren överlämnade promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64) kom Migrationsöver- domstolen med avgöranden som ligger i linje med vad regeringen vill åstadkomma och som väsentligt förändrar den tidigare strikta tillämpningen av lagen. Domstolen har genom sina avgöranden tydliggjort att ska göra en helhetsbedömning av om villkoren varit uppfyllda. Mot denna bakgrund och med anledning av de synpunkter som inkommit i samband med remissförfarandet kommer regeringen att avvakta med att lägga fram utredarens förslag. Justitie- och migrationsministern har fått ett flertal skriftliga frågor om kompetensutvisningar. svarade på frågorna 2018/19:79 av (M) och 2018/19:84 av (M) bl.a. följande: kom Migrationsöverdomstolen med avgöranden som klargjorde att , vid prövningen av om ett uppehålls- tillstånd för arbete ska förlängas, ska göra en helhetsbedömning av om villkoren för anställningen varit uppfyllda. Detta innebar en väsentlig förändring i jämförelse med den tidigare strikta tillämpningen. Regeringen har alltsedan de nya vägledande domarna noga följt utvecklingen på området. Inom yrken med krav på högskolekompetens har andelen som beviljats förlängning av arbetstillståndet ökat till och i yrken som kräver fördjupad högskolekompetens har andelen ökat till . I kategorin IT-arkitekter och systemutvecklare beviljades av förlängningsansökningarna . En väl fungerande kompetens- försörjning är viktig för konkurrenskraft. Enligt ska dessutom ett särskilt visum för högkvalificerade som vill söka jobb eller starta företag utredas och införas. svarade på fråga 2018/19:440 av (V) bl.a. att regeringen har vidtagit åtgärder för att minska antalet utvisningar till följd av arbetsgivarens misstag. Vidare svarade stadsrådet att en lagändring som trädde i kraft gör det möjligt för att avstå från att återkalla ett uppehållstillstånd för arbete om arbetsgivaren självmant har avhjälpt brister i anställning- svillkoren. Regeringen lät en utredare lämna förslag som skulle göra det möjligt att rätta mindre icke uppsåtliga misstag även efter påpekande från . kom Migrationsöverdomstolen emellertid med prejudicerande avgöranden som låg i linje med vad som skulle uppnås med utredningen och som innebar en väsentlig förändring i jämförelse med VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL den tidigare strikta tillämpningen. Efter avgörandena har det också skett en märkbar förbättring av statistiken. svarade på fråga 2018/19:738 av (M) bl.a. att det kom en lagändring som gör det möjligt för att avstå från att återkalla ett uppehållstillstånd för arbete om arbetsgivaren självmant avhjälpt brister i Regeringen har också noga följt utvecklingen efter vägledande domar från Migrationsöverdomstolen . statistik visar att det nu går åt rätt håll. I svar på fråga 2019/20:61 av (M) 2019 om kompetensutvisningar svarade bl.a. att regeringen avser att tillsätta en utredning med uppdrag att se över regelverket för arbetskraftsinvandring, bl.a. i syfte att åtgärda problemet med s.k. kompetens- Direktiven för utredningen diskuterades med angav att han skulle återkomma med närmare besked när diskussionerna är klara. svarade bl.a. följande på fråga 2019/20:1487 av (M) om tilläggsdirektiv till utredningen om arbetskraftsinvandring. 2020 kommittédirektiv om åtgärder för att attrahera internationell kompetens och motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare (dir. 2020:8). tillkännagav för regeringen att den skulle ge utredningen nya direktiv (bet. 2019/20:SfU25 punkt 1, rskr. 2019/20:198). är en för att utarbeta och besluta om tilläggsdirektiv utan att frångå gängse beredningsrutiner i , särskilt under en pågående pandemi. Arbete i frågan påbörjades efter beslut och regeringen avsåg att besluta om tilläggsdirektiv till utredningen. svarade på fråga 2019/20:1618 av Boriana (M) om kompetensutvisningar och vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att kompetensutvisningarna ska upphöra. hänvisade i sitt svar till den pågående utredningen. svarade på fråga 2019/20:2011 av (M) om att ge arbetskraftsinvandrare med s.k. nyckel- kompetens tillfällig dispens att stanna. hänvisade bl.a. i sitt svar till att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över det svenska systemet för arbetskraftsinvandring. I svaret på fråga 2020/21:37 av (C) om kompetens- regeringen har tillsatt en utredning som ska se över det svenska systemet för Utredaren ska bl.a. göra en bred analys av rättsläget och dess konsekvenser när det gäller s.k. kompetensutvisningar av arbets- kraftsinvandrare och lämna författningsförslag som syftar till att utvisningar på grund av försumbara och ursäktliga brister ska upphöra. VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Enligt regeringsformens bestämmelser om statsskickets grunder är folkets främsta företrädare och stiftar lag, beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel ska användas (1 kap. 4 §). Enligt en grundlagskommentar finns det dock inte något hinder för att utöver sådana beslut som är bindande för medborgare och myndigheter i form av lagar eller anslag även fatta beslut som inte är rättsligt bindande, t.ex. i form av riktlinjer eller uttalanden. En vanlig form av riksdagsuttalanden är s.k. tillkännagivanden (se m.fl., Regeringsformen – En kommentar, 2 uppl. 2018, s. 52 f.). I Grundlagberedningens betänkande angavs att beslut av detta slag alltefter omständigheterna kan medföra en ”politisk” bundenhet (SOU 1972:15 s. 101). gjorde i sitt slutbetänkande bedömningen att möjlighet att besluta om tillkännagivanden till regeringen inte borde regleras i regeringsformen (SOU 2008:125 s. 304 f.). Utredningen konstaterade att regeringen inte har någon konstitutionell skyldighet att följa ett tillkännagivande från men att har möjlighet att utnyttja sin normgivningsmakt eller finansmakt för att åstadkomma det resultat som tillkännagivandet syftar till om regeringen inte följer ett tillkännagivande. Ytterst har även möjlighet att avge en misstroendeförklaring mot regeringen.