bet · H801NU24 · 2021-05-27 00:00:00 — Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. En nationell strategi 2021–2030, punkt 1 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3924 av m.fl. (SD) yrkandena 2 i denna del, 3, 4 i denna del, 5 och 6, 2020/21:3971 av m.fl. (KD) yrkandena 1 i denna del, 3 och 5 samt 2020/21:3974 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 i denna del, 3 och 4 samt lägger skrivelse 2020/21:133 till handlingarna. Vi har inget att invända mot det övergripande syftet med regeringens strategi för hållbar regional utveckling i hela landet. Det är viktigt att ta ett helhetsgrepp på inriktningen av den regionala utvecklingspolitiken och samordna den med övriga berörda politikområden såsom landsbygdspolitiken, politiken för hållbar stadsutveckling och miljöpolitiken. Dock menar vi att strategin saknar eller bara flyktigt berör ett antal väsentliga perspektiv som är nödvändiga för att bättre kunna möta landsbygdens utmaningar och ta till vara dess möjligheter. Ett perspektiv där tydlighet saknas i strategin gäller elförsörjningen. För att säkerställa jobb och tillväxt behöver hela ha ett tryggt och stabilt energisystem som levererar energi till hushåll och företag till rimliga kostnader. En pålitlig energiförsörjning är grundläggande för både större städer och mindre samhällen med elintensiv industri. Det senaste årets elkriser, framför allt i och , har dock påvisat uppenbara brister i elsystem. väntas elektrifieringen av samhället öka, och stora industrisatsningar i bl.a. norra kommer att vara oerhört energikrävande och ställa stora krav på tillgång till leveranssäker ren el till ett konkurrenskraftigt pris. Vi menar att produktionsförmågan när det gäller el i landets alla delar behöver byggas ut, att behöver en stor baskraft som är fossilfri och planerbar samt att överföringskapaciteten både behöver förnyas och byggas ut. Ett annat perspektiv som regeringen inte tar upp i strategin handlar om att nå en ökad trygghet i hela . På många håll i landet upplevs polisen som frånvarande och det är långt ifrån självklart att polisen kan rycka ut om någon drabbas av ett brott. Därtill alldeles för få brott upp, utredningar tar och polisen tvingas på grund av den ansträngda situationen prioritera mellan utredningar av grova brott. Det är vår mening att polisen ska finnas tillgänglig i hela samhället, på landsbygden, i storstaden och . Vi anser därför att det behövs trygghetsskapande insatser i hela landet så att fler hushåll och företag vågar stanna kvar samt flytta och etablera sig på glesbygden, utan rädslan för att polisen inte ska vara närvarande. För att värna tryggheten i landets alla delar är det därför angeläget att polisen har de resurser som krävs och att antalet poliser ökar för att vara närvarande i hela landet. Vidare menar vi att fungerande transporter är förutsättningen för att hela ska kunna leva och utvecklas. Väl utbyggda och fungerande transportsystem är grunden för tillväxt, sysselsättning och i förlängningen finansieringen av den gemensamma välfärden och trygghetssystemen. Tyvärr ser vi att det finns en konstgjord konflikt mellan olika trafikslag och vi anser att i valet mellan cykel, bil, lastbil, buss, tunnelbana, tåg och flyg så behövs allihop. Det är därför viktigt att beakta samspelet mellan samtliga transportslag och se till de behov som finns i olika regioner för att möjliggöra tillväxt i hela landet. Vi anser därför att människor när de väljer att köpa en elbil behöver känna trygghet i att det går att ladda bilen över hela . Vi anser vidare att behöver en robust järnväg med ett bra underhåll. Det finns behov av att kombinera kraftiga underhållsinsatser med investeringar i kostnadseffektiva och kapacitetshöjande åtgärder på järnväg runt omkring i landet. Detta för att kapa transporttiderna och skapa en högre tillförlitlighet i hela landet. Därutöver menar vi att det behöver skapas möjligheter för att flyget ska finnas med som ett självklart transportmedel, vid sidan av alla andra trafikslag. De stora statliga flygplatserna förutsätter inflödet från regional passagerartrafik för transport ut från . Vidare ställer de långa avstånden i stora krav på att de transportsätt som möjliggör ett snabbt resande är tillgängliga. Möjligheten att resa snabbt i landet kan både vara en avgörande faktor för människors vilja att bo och leva i vissa delar av landet och för företagens möjligheter att få tillgång till högspecialiserad kompetens. De regionala flygplatserna är även nödvändiga ur ett säkerhets- och beredskapsperspektiv. Dessutom menar vi att skogsindustrin är en viktig näringsgren som bl.a. skapar jobb och välstånd i områden som annars inte har ett stort utbud av arbetstillfällen. Vi kan konstatera att grundläggande för all skogsproduktion är äganderätten. Äganderätten är en mänsklig rättighet som skyddas av både regeringsformen och . En stark äganderätt som omfattar dels rätten att bruka den mark man äger, dels principen om frihet under ansvar krävs för att de svenska skogsbrukarna ska ha goda möjligheter att driva och utveckla sin verksamhet. Vi menar därför att det är viktigt att värna äganderätten för att de svenska skogsbrukarna ska fortsätta att stå starka i den internationella konkurrensen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En nationell strategi 2021–2030, punkt 1 – motiveringen (V) av (V). har stora och växande regionala skillnader. För att ska hålla ihop och det ska finnas möjligheter till utveckling i hela landet, behöver de grundläggande förutsättningarna vara likvärdiga oavsett var någonstans man bor. Jag menar därför att en övergripande strategi för den regionala utvecklingen bör bygga på långsiktighet, en utvecklad samverkan, ett större regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att grundläggande samhällsservice finns i hela landet. Politiken bör skapa förutsättningarna så att alla har rätten och möjligheten att bo var helst de själva önskar. För att uppnå detta är det angeläget att landsbygdernas olikheter beaktas och att invånarna ges möjligheter att utveckla sina specifika bygder, så att de kan påverka både de lokala och regionala utvecklingsfrågorna. Vidare behöver den regionala utvecklingen ske på ett hållbart sätt, med hänsyn till klimatet och i samklang med tillväxten. Den övertro som funnits om att marknadskrafterna skulle lösa glesbygdens problem har visat sig inte fungera. Jag och andra företrädare för har lagt fram förslag som jag menar behöver genomföras för att främja den regionala utvecklingen. Exempelvis gäller detta förslag om hur vindkraften ska kunna byggas ut genom att en ersättning som går tillbaka till den berörda bygden, och om hur småföretagares sociala skyddsnät bör stärkas. Förslagen presenteras närmare i bl.a. motionerna 2020/21:302 (V) och 2020/21:388 (V). Det är min uppfattning att regeringens skrivelse i sin helhet sammanfattar det som görs, men mot bakgrund av vad jag här har framfört anser jag att det behövs fler insatser. Vidare menar jag att de förslag som återfinns i motionerna inte ger den helhetslösning som som land behöver. Därmed anser jag att bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna och avslå motionsyrkandena. Övrigt om regional utveckling, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3974 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del och 2020/21:3924 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4, de båda senare i denna del, och 7 samt 2020/21:3971 av m.fl. (KD) yrkandena 1 i denna del, 2, 4 och 6. I finns det enskild väg med statligt stöd som tillsammans med statlig väg och kommunala vägar och gator bygger det för transporterna helt avgörande svenska vägnätet. De enskilda vägarna förvaltas av drygt 23 000 olika väghållare. Enskilda människor och olika vägföreningar gör därmed stora insatser för näringsliv och pendling. Staten bör ta ett större ansvar för att planera underhåll och reinvesteringar i det enskilda vägnätet utifrån nuvarande ekonomiska ramar. behöver en bättre planering i arbetet med att värna och utveckla det enskilda vägnätet. Det finmaskiga vägnätet ska erbjuda en hållbar standard för bärighet och väghållningen måste fungera året runt. Myndigheternas tillämpning av regelverken ska syfta till att underlätta för underhåll och reinvestering av dessa vägar. Det enskilda vägnätet behöver långsiktigt stärkas och regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för det enskilda vägnätet. Omställningen till ett hållbart samhälle gör att allt fler människor vill köpa en elbil. Människor måste kunna känna trygghet att det går att ladda över hela landet när de investerar i en fossilfri bil. Vi vill därför att det införs ett teknikneutralt stöd för utbyggnaden av tank- och laddinfrastruktur för fossilfria transporter över hela . Regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar är komplext och svåröverskådligt. Dessa lagar har ofta tillkommit och med olika syften. Detta försvårar för en realistisk planering som kan spänna över flera områden och förhindrar kostnadseffektivitet. Det behövs mot denna bakgrund en genomgripande översyn av lagstiftningen och regeringen bör initiera en sådan översyn. För den regionala utvecklingen krävs inte bara förbättrade underhållsplaner och kloka ekonomiska avvägningar; det krävs även tydliga satsningar både på det enskilda vägnätet och på underhållet. Vi vill därför se en förstärkt satsning på både investeringar och underhåll. I kombination med satsningar på laddinfrastruktur i hela säkerställs en långsiktigt hållbar omställning till fossilfria vägtransporter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om regional utveckling, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3924 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4, de båda senare i denna del, och 7 samt 2020/21:3971 av m.fl. (KD) yrkandena 1 i denna del, 2, 4 och 6 samt 2020/21:3974 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. Vi anser att regional utveckling är en nationell fråga. Däremot har staten inte alltid bäst kunskap om eller förmåga att identifiera vilka satsningar som gör mest nytta lokalt. Vi förespråkar därför en regionalisering av fastighetsskatten för industrifastigheter och elproduktionsenheter. Detta skulle stärka ekonomin i landets samtliga regioner och därmed väsentligt bidra till att främja framtida förutsättningar för en regional utveckling i hela landet. Vi anser därför att regeringen bör utreda möjligheterna att införa en regionalisering av fastighetsskatten för industrifastigheter och elproduktionsenheter. I ett land som präglas av långa avstånd, gles befolkning och mycket landsbygd finns inte förutsättningar att tillgodose människors och företags transportbehov med endast kollektivtrafiklösningar. Möjligheten att använda bil är av central betydelse om det ska vara möjligt för folk att bo och leva på landsbygder. Bilen utgör därutöver en förutsättning för arbetskraftsförsörjning för företag utanför storstadsregionerna. Att utjämna kostnader för transporter är enligt vår mening därför avgörande i ett land som . Därför utgör regeringens signaler om införande av kilometerskatt och kraftigt försämrade reseavdrag exempel på glesbygdsfientliga förslag som, om de realiseras, kommer att slå hårt mot boende och företag i glesbygd. Vidare vill vi framhålla att människor ska kunna leva utanför storstäderna och de ska kunna förlita sig på hjälp när krisen knackar på dörren. De regionala flygplatserna är en förutsättning för det. De regionala flygplatserna spelar en central roll för brandflyg, ambulansflyg, polis och försvar. Coronapandemins framfart i har fått förödande konsekvenser för de regionala flygplatserna. Det krävs ett statligt ansvar för att rädda flygplatserna. Om inte detta sker blir konsekvenserna förödande för tillväxt, näringsliv, jobb och inte minst för beredskapen ute i landets regioner. Avslutningsvis vill vi uppmärksamma att har presterat dåligt i internationella jämförelser av skolelevers kunskaper. Satsningar på skolväsendet måste ske hela vägen från grundskola till akademi. Det måste göras attraktivt att studera och forska i hela landet. behöver en ambitiös skolpolitik som säkerställer näringslivets kompetensförsörjning i hela landet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om regional utveckling, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3971 av m.fl. (KD) yrkandena 1 i denna del, 2, 4 och 6 samt 2020/21:3924 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4, de båda senare i denna del, och 7 samt 2020/21:3974 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. I regeringens skrivelse saknas det enligt min mening reflektioner kring hur ska kunna återta förlorade positioner när det gäller näringslivets konkurrenskraft efter coronapandemin. Det är ett grannlaga arbete som ligger framför oss för att alla de små, medelstora och stora företag som har behövt närmast gå i ide under pågående pandemi ska kunna blomstra igen. Tillverkningsindustrin har i stora stycken klarat utmaningen bättre, medan besöksnäringen, upplevelsenäringen och kulturnäringen går igenom ett stålbad som kommer att ha effekter . Kraftfulla och strategiskt genomtänkta satsningar måste komma dessa till del. Det bör därutöver tillsättas en utredning om för- och nackdelar med en modell där vinsterna från de svenska naturresurserna i första hand hamnar i kommunerna och därifrån omfördelas enligt en fastställd princip, snarare än som då intäkterna går till staten, och kommunerna enbart får skatteintäkter från de boendes arbetsinkomster. I detta sammanhang kan det vara värt att studera den norska modellen och utvinna erfarenheter från vårt västra grannland. Rätt utformad skulle en sådan modell kunna vässa olika regioners utvecklingskraft och framhäva vikten av att landets olika delar hänger ihop och att alla vinner på att alla delar är starka. En nyckelfråga för att kunna skapa en positiv spiral när det gäller de nyanlända som har kommit till är att kunna skapa vägar till egen försörjning. Ett arbete är så mycket mer än det som syns i lönekuvertet. Att känna sig behövd, att ha tydliga rutiner, att känna pliktkänsla, att anstränga sig och få feedback är viktiga beståndsdelar i ett meningsfullt arbete. Det handlar om att snabbt skapa vägar som tar till vara den kompetens som finns och vid behov komplettera med det som saknas för att den nyanlände ska få bli en del av sitt nya hemland. Detta är en av samhällets viktigaste uppgifter. Ett verktyg skulle kunna vara att använda sig av s.k. kompetensråd, där företrädare från bl.a. region, länsstyrelse och handelskammare träffas med ett enda syfte – att få fram arbetstillfällen för nya svenskar. En annan mycket grundläggande fråga som enligt mig lyser med sin frånvaro i skrivelsen är tryggheten. Rättsväsendet är en grundläggande samhällsservice. Jag vill se en förstärkning av hela rättsväsendet i alla dess olika led. Vad gäller tillgången till domstolar har centraliseringen gått alldeles för långt. Denna aspekt av välfärden verkar vara bortglömd av regeringen, vilket jag tycker är en allvarlig brist. Jag anser därför att det behövs domstolar på fler platser än vad som är fallet . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2020/21:133 Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030. 2020/21:3924 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en regionalisering av fastighetsskatten för industrifastigheter och elproduktionsenheter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av bilen, lastbilen och väginfrastrukturen för glesbygden och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av en modern och välfungerande infrastruktur i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett statligt ansvar för de regionala flygplatserna och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av tillgänglig polis i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en realistisk och pålitlig energiförsörjning och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en ambitiös skolpolitik som säkerställer näringslivets kompetensförsörjning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3971 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensråd och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om elförsörjning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda för- och nackdelar med en modell där en större del av vinsterna från naturresurser stannar lokalt och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla trafikslag behövs och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av insatser för att motverka effekterna av och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3974 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska vidta åtgärder för att säkerställa en trygg och stabil elförsörjning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om transportsystem/transportförsörjning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad trygghet i hela och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äga, bruka och vårda och tillkännager detta för regeringen.