bet · H801CU12 · 2021-04-23 00:00:00 — Enligt min mening behöver dock det juridiska skyddet för den enskilde vid småhusentreprenader stärkas. Till att börja med bör bevisbördan när det gäller vad som avtalats mellan parterna flyttas ytterligare till konsumentens fördel genom att det införs ett generellt krav om att avtal om småhusentreprenad ska upprättas i skriftlig form. Ett skriftlighetskrav innebär med automatik att arbetets omfattning klarläggs. Vidare bör det vara ett obligatoriskt krav på slutbesiktning. sker en slutbesiktning bara om någon av parterna begär det, vilket orsakar problem eftersom slutbesiktningen avgör om entreprenaden godkänns eller inte. Det bör också övervägas om bestämmelsen om vem som ska utse besiktningsman behöver förändras. Jag anser sammanfattningsvis att frågan om det juridiska skyddet för den enskilde vid småhusentreprenader behöver bli föremål för en bredare översyn i form av en utredning. Utredningens uppdrag bör inkludera, men inte avgränsas till, de delfrågor som nämnts ovan. Det är regeringens uppgift att tillsätta en sådan utredning. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Behandling av levande djur, punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 8. Kostnaderna för djursjukvård har ökat . Djursjukvård omfattas inte av konsumenttjänstlagen. Frågan om en utvidgning av konsumenttjänstlagens tillämpningsområde behandlades i departementspromemoriorna Ds 2008:55 och Ds 2009:13. I promemoriorna föreslogs bl.a. att konsumenttjänstlagen också skulle tillämpas på behandling av levande djur. Även ansåg i sin rapport konkurrens om fler byter djurförsäkring (rapport 2018:6) att konsumenttjänstlagen borde gälla vid behandling av levande djur. För att motverka orimligt höga veterinärkostnader och skydda djurägande konsumenter anser jag att frågan om hur djursjukvården skulle kunna omfattas av konsumenttjänstlagen ska utredas på nytt. I utredningens uppdrag bör även ingå att kartlägga hur regleringen av kostnader inom djursjukvården har förändrats och hur djurförsäkringarna har påverkats. Det är regeringens uppgift att tillsätta en sådan utredning. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förmedling av tjänster, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 17. Konsumenter använder mer än tidigare förmedlingstjänster för inköp av varor och tjänster, utan att vara medvetna om vilka näringsidkare de slutligen ingår ett avtal med. Förekomsten av förmedlingstjänster har blivit särskilt vanlig när det gäller köp av resor och hantverkstjänster via sökmotorer på internet. Jag anser att utvecklingen av förmedlingstjänster ger välkomna möjligheter för konsumenterna. Genom förmedlingstjänster stärks valfriheten att ge fler alternativ för konsumenter att välja mellan. Men när branscher blir alltmer populära medför det även att oseriösa aktörer ger sig in på marknaden och utnyttjar konsumenter. Konsumentens utsatthet vid användandet av förmedlingstjänster på internet måste därför tas på större allvar. Enligt min mening är det viktigt att frågan uppmärksammas särskilt. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som ska se över hur man kan motverka oseriösa aktörer inom förmedlingsbranschen och hur man kan stärka konsumenters ställning när dessa blir utnyttjade av oseriösa aktörer. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bindningstider för konsumentavtal, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 16. Långa bindningstider för avtal försvårar konsumenternas möjligheter att göra aktiva val. Konsumenten riskerar att bli bunden vid avtalet samtidigt som det finns bättre och billigare alternativ på marknaden. Vi anser därför att det behöver utredas om ytterligare lagregler bör införas för att förhindra onödigt långa bindningstider för konsumentavtal. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tågpassagerares rättigheter, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 34. Kommissionen presenterade ett förslag till en ny tågpassagerarförordning (COM(2017) 548). Enligt vår mening innebär det förslag som förhandlas inom EU ett sämre skydd för passagerarna, bl.a. när det gäller ersättningsvillkor vid inställda eller försenade tågresor än vad som gäller vid flygresor enligt förordningen (EG) nr 261/2004 om flygresenärers rättigheter. Vi menar att konsumentskyddet ska vara likvärdigt oavsett om man väljer att resa med tåg eller flyg. Vi anser därför att regeringen inom EU bör verka för ett likvärdigt konsumentskydd för alla passagerare oavsett deras val av färdsätt. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Snabblån m.m., punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:1452 av (L) yrkande 1, 2020/21:2434 av ClasGöran och (båda S), 2020/21:3179 av (C) yrkande 1 och 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2020/21:263 av och (båda SD) yrkande 1, 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:820 av (S), 2020/21:1452 av (L) yrkandena 2 och 4, 2020/21:2400 av m.fl. (S), 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkandena 22 och 25 samt 2020/21:3400 av och (båda SD) yrkandena 1, 2 och 5. Konsumtionslånemarknaden har vuxit . Enligt en finansiell stabilitetsrapport från uppgick konsumtionslånen till , varav mer än 200 miljarder utgjorde blancolån utan säkerhet. Reklamen för olika lånesajter som erbjuder konsumtionslån är omfattande. har kritiserat olika företag som jämför lån i marknadsföringssyfte för bristande information. Kritik har även framförts om att löften om snabba och enkla lån kan locka konsumenter att ta krediter de inte tänkt igenom. Det är enkelt att låna pengar hos konsumtionskreditbolagen. Det förekommer att bolag förlänger återbetalningstiden med högre räntekostnader än den ursprungliga lånesumman som följd. Det kan verka lockande och i vissa fall utgöra den enda möjligheten för låntagare att gå med på en högre ränta med längre återbetalningstid. Vi anser att konsumtionslånemarknaden behöver regleras ytterligare för att förhindra att konsumenter hamnar i skuldfällor. har på regeringens uppdrag gjort en analys av situationen på marknaden för konsumentkrediter och risker för överskuldsättning. Uppdraget redovisades i rapporten kredit (rapport 2021:1). I rapporten presenteras de problemområden där bedömer att det finns utrymme för förbättringar av konsumentskyddet. Rapporten analyseras inom . Enligt vår mening krävs dock att regeringen skyndsamt tar fram konkreta förslag för att minska problemen med konsumtionslånen. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Snabblån m.m., punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2020/21:263 av och (båda SD) yrkande 1, 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:820 av (S), 2020/21:1452 av (L) yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:2400 av m.fl. (S), 2020/21:2434 av ClasGöran och (båda S), 2020/21:3179 av (C) yrkande 1, 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkandena 22, 23 och 25 samt 2020/21:3400 av och (båda SD) yrkandena 1, 2 och 5. infördes nya regler i konsumentkreditlagen i syfte att skapa en mer ansvarsfull marknad för snabblån och andra högkostnadskrediter. För att öka tryggheten för låntagarna infördes bl.a. räntetak och kostnadstak för denna typ av krediter. Snabblånen inbjuder till impulsiva ekonomiska beslut och leder lätt till en destruktiv cirkel. De konsumenter som ofta ansöker om snabblån är också en grupp som löper större risk att ha svårt att återbetala lånet. Det är viktigt att svaga konsumentgrupper skyddas. Jag anser att effekterna av den nya lagstiftningen om snabblån och andra högkostnadskrediter fortlöpande bör följas upp för att säkerställa att de nya reglerna uppfyller sitt syfte att skapa en mer ansvarsfull marknad för dessa krediter. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för att en sådan uppföljning kommer till stånd. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Snabblån m.m., punkt 20 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:3400 av och (båda SD) yrkande 1 och 2020/21:263 av och (båda SD) yrkande 1, 2020/21:820 av (S), 2020/21:1452 av (L) yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:2400 av m.fl. (S), 2020/21:2434 av ClasGöran och (båda S), 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3179 av (C) yrkande 1, 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkandena 22, 23 och 25 samt 2020/21:3400 av och (båda SD) yrkandena 2 och 5. De som tar snabblån är ofta konsumenter med svag ekonomi och lägre återbetalningsförmåga, något som i förlängningen kan leda till att konsumenten hamnar i en skuldfälla och riskerar att fastna i överskuldsättning. Jag välkomnar de åtgärder som vidtagits för att motverka problemen med snabblån som bl.a. innebär att även snabblåneföretagen omfattas av tillståndsplikt och tillsyn av och att det införts räntetak och kostnadstak för snabblån och andra högkostnadskrediter. Enligt min mening är dock dessa åtgärder inte tillräckliga för att skydda de mest utsatta konsumenterna. Snabblånen måste helt bort från marknaden. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att sms-lån och andra snabblån förbjuds. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Snabblån m.m., punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkandena 22, 23 och 25, 2020/21:263 av och (båda SD) yrkande 1, 2020/21:1452 av (L) yrkande 1, 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2020/21:2434 av ClasGöran och (båda S) och 2020/21:3179 av (C) yrkande 1 och 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:820 av (S), 2020/21:1452 av (L) yrkandena 2 och 4, 2020/21:2400 av m.fl. (S), 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2020/21:3400 av och (båda SD) yrkandena 1, 2 och 5. Jag anser att de nuvarande reglerna när det gäller snabblån och andra högkostnadskrediter inte ger konsumenterna tillräckligt skydd. Reglerna ger inte tillräckliga möjligheter att ingripa mot de företag som bedriver kreditgivning på ett direkt oansvarigt sätt. Lån med kort löptid är inte i sig något som måste motverkas däremot finns det inte anledning att hålla de företag om ryggen som har en affärsidé som går ut på att utnyttja luckor i regelverket och som bedriver vårdslös kreditgivning som driver människor in i skuldfällor. Jag anser därför att reglerna för kreditgivning för snabblån bör skärpas. Även reglerna när det gäller marknadsföring av snabblån behöver skärpas. Därutöver anser jag att regeringen bör göra en översyn av den civilrättsliga bestämmelsen om ocker. Lagstiftningen mot ocker är mycket gammal och är svår att tillämpa på dagens kreditmarknad. En översyn är därför behövlig. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Automatiserat beslutsfattande , punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 35. Artificiell intelligens (AI) används redan i stor utsträckning. Den nya tekniken skapar stora möjligheter med smarta produkter och tjänster men kräver också ett ökat konsumentskydd. Vi anser att det finns behov av att stärka säkerheten och tryggheten för konsumenterna vid automatiserat beslutsfattande vid t.ex. köp av tjänster och andra produkter. Det gäller inte minst i fråga om tjänster som barn och andra sårbara grupper använder. Enligt vår mening behövs tydliga lagregler och moderniserade tillsynsregler då konsekvenserna av AI-tekniken kan bli stora. Eventuellt harmoniserade EU-regler får dock inte innebära att svenska konsumenters trygghet och säkerhet försämras. Vi anser att regeringen ska beakta våra synpunkter i det fortsatta arbetet med frågorna. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En bred översyn av konsumentlagstiftningen m.m., punkt 22 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 19. Enligt min mening finns det ett behov av att göra en bredare översyn av de konsumenträttsliga regelverken i syfte att åstadkomma en mer sammanhållen konsumentlagstiftning. Det finns mycket att vinna i fråga om tydlighet och överskådlighet med en bättre sammanhållen konsumentlagstiftning. Vid en sådan översyn skulle det också vara möjligt att ta ett helhetsgrepp i fråga om företagens information till konsumenten. Det är angeläget att se till att informationen till konsumenten fyller sitt syfte. En större mängd information kan uppfattas som svårtillgänglig. En stor mängd information riskerar också att medföra att konsumenten mer slentrianmässigt trycker på godkänt vid exempelvis konsumentavtal på internet. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för att en sådan översyn kommer till stånd. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En bred översyn av konsumentlagstiftningen m.m., punkt 22 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 2. Jag anser att det är viktigt att slå vakt om att konsumenter ska ha en stark ställning lokalt, nationellt och i EU. På EU:s inre marknad gynnar det konsumenterna om handel med varor och tjänster sker utan hinder över gränserna. Jag vill ha en stark och gemensam konsumentlagstiftning så att konsumenterna kan känna sig trygga i hela EU. Men detta ställer också krav på ett gemensamt arbete med produktsäkerhet och fortsatt harmonisering av konsumentskyddet på en hög nivå. Jag anser att regeringen bör driva på arbetet för detta i EU-samarbetet. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Produktsäkerhet, punkt 24 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2020/21:2537 av (C) yrkande 3 och 2020/21:2706 av och (båda MP). Ökad prispress leder i vissa fall till varor av sämre kvalitet som i värsta fall kan få konsekvenser för säkerhet, liv och hälsa. För den enskilda konsumenten kan det vara svårt att veta om en vara uppfyller de säkerhetsföreskrifter och standarder som vanligen gäller för varor av samma slag. Enligt min uppfattning behövs det därför mer och tydligare information till konsumenterna om risker som kan följa vid köp utomlands eller via e-handel. Det är också angeläget att ytterligare stärka myndigheternas kontroll av att varor och tjänster uppfyller lagstadgade krav och säkerhetsföreskrifter. Detta är viktigt både för att stärka konsumenternas trygghet och för att säkerställa konkurrens på lika villkor mellan producenter. Jag anser att regeringen bör beakta mina synpunkter i arbetet med produktsäkerhetsfrågor. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsumentvägledning, punkt 25 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2020/21:1844 av (S), 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2020/21:3099 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkandena 15 och 16 samt 2020/21:3400 av och (båda SD) yrkande 3. Det blir alltmer komplicerat att vara konsument och tyvärr hamnar ofta konsumenten i underläge gentemot företagen. Det borde vara självklart att konsumenter som får problem kan få hjälp och stöd och att det stödet är likvärdigt oavsett var i landet man bor. Tyvärr går utvecklingen åt fel håll och i stället minskar den kommunala konsumentvägledningen. Införandet av konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument var en viktig åtgärd men Hallå konsument kan inte ersätta den kommunala konsumentvägledningen. De är beroende av och kompletterar varandra för att tillsammans ge ett bra konsumentstöd. Kommunernas konsumentvägledning har, till skillnad från den nationella vägledningen, den lokala förankringen och kan ge ett mer personligt och uppföljande stöd. Mot denna bakgrund framstår det, enligt min mening, som nödvändigt att införa en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla en god konsumentvägledning. På så sätt kan konsumenterna garanteras ett likvärdigt konsumentstöd över hela landet. Det finns en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla skuld- och budgetrådgivning. Det borde därför vara rimligt att det även fanns en sådan skyldighet när det gäller den kommunala konsumentvägledningen. Jag anser att det tillkännagivande om den kommunala konsumentvägledningen som utskottets majoritet nu föreslår inte är tillräckligt. Enligt min mening bör regeringen utreda möjligheten att göra kommunerna skyldiga att tillhandahålla konsumentvägledning. För att konsumentvägledningen ska ha ett bra innehåll och hålla en god kvalitet är det viktigt att konsumentvägledare har rätt utbildning och god kompetens på området. Jag anser därför att regeringen även bör vidta åtgärder för att se till att arbete med att utbilda och fortbilda konsumentvägledare ökar. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsumentvägledning, punkt 25 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkandena 15 och 16, 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2020/21:1844 av (S), 2020/21:2947 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2020/21:3099 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:397 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3400 av och (båda SD) yrkande 3. I likhet med majoriteten anser jag att det är viktigt att alla konsumenter oavsett var de bor har tillgång till en god konsumentvägledning. har emellertid redan ett pågående regeringsuppdrag att identifiera och stödja olika samhällsaktörer som har förutsättningar att hjälpa konsumenter i särskilt behov av stöd med att ta till vara sina intressen i samband med köp och med att hantera privatekonomiska problem. Med hänsyn till det pågående uppdraget finns det enligt min mening inte något behov av ett sådant tillkännagivande som utskottsmajoriteten föreslår. Den nationella upplysningstjänsten för konsumenter, Hallå konsument, som Liberalerna arbetade för i regeringsställning har varit i drift i . Det är viktigt att upplysningstjänsten Hallå konsument fungerar som en förstärkning av det totala utbudet av konsumentvägledning som finns i . I de flesta kommuner finns lokal konsumentvägledning som fyller en viktig funktion och som också når ut till andra konsumentgrupper än de som aktivt söker upp Hallå konsument. På flera håll anlitas också konsulter för konsumentvägledning. Enligt min mening är det angeläget att fortsätta arbetet med att utveckla metoder för att nå ut med konsumentvägledning till alla konsumenter, och då särskilt genom Hallå konsument. Det är även angeläget att det finns information på olika språk och att vägledningen är tillgänglig för personer med olika former av funktionsnedsättning. Mina synpunkter bör beaktas i pågående uppdrag att främja och utveckla ett behovsanpassat konsumentstöd. Jag anser vidare att regeringen ska ge ett utökat uppdrag att stärka konsumentmakten för personer med funktionsnedsättning. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd till organisationer på konsumentområdet, punkt 26 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkandena 30–32. Anslaget 2:4 Åtgärder på konsumentområdet inom utgiftsområde 18 får användas för utgifter för stöd till det civila samhällets organisationer som på olika sätt främjar konsumenternas intressen samt för stöd till standardiseringsarbete. Bidraget till det civila samhällets organisationer regleras i förordningen (2007:954) om statsbidrag till organisationer på konsumentområdet. För att erhålla stödet krävs enligt förordningen att organisationen är nationell, demokratiskt uppbyggd, partipolitiskt obunden och bedriver verksamheten utan vinstsyfte. Det har dock visat sig att stöd har betalats ut till lokala organisationer och andra organisationer där det kan anses tveksamt om det huvudsakliga syftet är att tillvarata konsumenternas intressen. Det är inte heller ovanligt att organisationerna har en tydlig politisk inriktning och att deras företrädare öppet uttrycker stöd för vissa politiska inriktningar även om de inte officiellt är knutna till något parti. Detta innebär att deras oberoende kan ifrågasättas. Vi anser att kontrollen av de organisationer som söker stödet behöver skärpas. Även vikten av att de konsumentorganisationer som erhåller stödet är partipolitiskt obundna behöver tydliggöras. Vidare anser vi att det bör förhindras att organisationer som är samarbetsorgan för flera organisationer har möjlighet att få stöd. Enligt vår mening bidrar denna möjlighet till en orättvis fördelning som i praktiken innebär att samma organisation kan tilldelas stödet . Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Märkningsfrågor, punkt 31 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 20. finns det en stor mängd olika miljömärkningar för produkter som tagits fram av branschen själv, av internationella partnerskap eller utgår från överenskommelser. För att underlätta för konsumenterna att göra miljömässigt hållbara val anser jag att det behövs en större harmonisering av miljömärkningar på EU-nivå. Jag anser att regeringen ska verka för detta inom EU-samarbetet. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen.