bet · H801SoU25 · 2021-06-09 00:00:00 — Handlingsplanen syftar till att identifiera och utveckla verkningsfulla och hållbara arbetssätt och samverkansmodeller, med målsättningen att bidra till att förebygga barns och ungas brottslighet. Kopplingar ska göras till andra områden bl.a. det ANDTS-förebyggande arbetet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser även att ge en utredare i uppdrag att ta fram och lämna förslag på en strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn. Strategin ska anlägga ett helhetsperspektiv och möjliggöra en sammanhållen inriktning för arbetet med att förebygga och bekämpa våld mot barn. Förebyggande av barns och ungas användning av ANDTS I kommittémotion 2020/21:3929 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att särskilda program bör utvecklas i syfte att förebygga barns och ungas användning av narkotika, dopningsmedel, tobak och nikotinprodukter eller spel om pengar. I kommittémotion 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik och ett starkt preventivt arbete riktat mot barn och unga. Framgångsrikt alkoholpreventivt arbete och insatser för att tidigt fånga upp ungdomar med alkoholproblematik är enligt motionärerna viktiga. I kommittémotion 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om motstånd mot legalisering och avkriminalisering av narkotika. I yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att ett nationellt projekt för cannabispreventivt arbete bör vara en del av ANDTS-strategin. Projektet bör rymmas inom uppdraget för det föreslagna nationella kompetenscentrumet för ANDTS-prevention. I kommittémotion 2020/21:3943 av m.fl. (M) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att skapa en fristående antidopningsenhet. Antidopningsenheten ska enligt motionärerna organisatoriskt vara helt oberoende från . I kommittémotion 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om Antidoping roll i det nationella förebyggande antidopningsarbetet utanför elitidrotten. Motionärerna välkomnar att har beslutat att Svensk Antidoping ska omvandlas till en fristående och oberoende nationell antidopningsorganisation (NADO). Den nya antidopningsorganisationen kommer att ha en viktig roll i att samordna det nationella förebyggande antidopningsarbetet utanför elitidrotten. Det är enligt motionärerna angeläget att nå ut till fler gym över hela landet med informationskampanjer och utbildningar av gympersonal. Motionsyrkanden om bl.a. en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik och ett narkotikafritt samhälle behandlades senaste i betänkande 2018/19:SoU10 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 13–14). biföll utskottets förslag (prot. 2018/19:87). Motionsyrkanden om ett nationellt projekt för cannabispreventivt arbete och om motstånd mot legalisering och avkriminalisering av narkotika behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU20 Alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelfrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 9–10 och s. 22). biföll utskottets förslag (prot. 2020/21:103, rskr. 2020/21:245). föreslår i sitt yttrande att socialutskottet avstyrker motionerna 2020/21:3929 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 14. vill understryka betydelsen av att arbetet för att skydda barn och unga prioriteras, men med hänvisning till pågående och planerade insatser finns det enligt utskottet inte skäl till tillkännagivanden enligt motionerna. Vidare föreslår kulturutskottet att socialutskottet avstyrker motionerna 2020/21:3943 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 20. vill understryka vikten av ett aktivt och strategiskt arbete mot dopning. Enligt utskottet finns det dock mot bakgrund av bildandet av Antidoping inte skäl till tillkännagivanden enligt motionerna. Liksom kulturutskottet delar socialutskottet regeringens bedömning att det är viktigt att barn och unga skyddas mot skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar. Insatser för att skydda barn och unga mot eget eller andras skadliga bruk av alkohol, tobak och nikotin samt spel om pengar eller bruk av narkotika och dopningsmedel bör utgöra grunden för det hälsofrämjande och förebyggande ANDTS-arbetet. Utskottet vill, i likhet med kulturutskottet, understryka betydelsen av att arbetet för att skydda barn och unga prioriteras. Utskottet är emellertid inte berett att föreslå att tar några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:3929 (V) yrkande 2 och 2020/21:3952 (KD) yrkande 14. Motionsyrkandena bör avslås. Det narkotikaförebyggande arbetet bedrivs inom flera olika arenor och av olika aktörer exempelvis föräldrar, , polisen och andra berörda myndigheter, civilsamhällets organisationer samt grund- och gymnasieskolan. Ett effektivt arbete mot narkotikaanvändning kräver enligt utskottet att dessa aktörer arbetar gemensamt utifrån respektive ansvarsområden. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motion 2020/21:3952 (KD) yrkandena 17 och 18. Motionsyrkandena bör avslås. När det gäller motionsyrkandena om antidopningsarbete, delar utskottet kulturutskottets uppfattning att det är viktigt med ett aktivt och strategiskt arbete mot dopning. bedrivs det svenska antidopningsarbetet av Antidoping . Organisationen ska leda, samordna och utveckla det nationella arbetet på området. delar kulturutskottets bedömning att det mot bakgrund av bildandet av Antidoping inte finns skäl till tillkännagivanden enligt motionerna 2020/21:3943 (M) yrkande 15 eller 2020/21:3952 (KD) yrkande 20. Motionsyrkandena bör avslås. Långsiktigt mål 4 – Antalet personer som utvecklar skadligt bruk, missbruk eller beroende av alkohol, narkotika, dopningsmedel, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar ska successivt minska Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktlinjer för riskkonsumtion av alkohol samt risk- och missbruk bland äldre. Jämför reservation 23 (SD, V, KD, L), 24 (SD) och 25 (KD, L). Levnadsvanor är enligt regeringen ett centralt område för att uppnå jämlik hälsa. Förutsättningarna för en god hälsa påverkas bl.a. av livsvillkoren, levnadsförhållandena och individens egna val. Det finns tydliga kopplingar mellan socioekonomisk tillhörighet och graden av skadligt bruk, missbruk eller beroende av ANDTS. Genom tidiga insatser kan samhället bidra till att individer inte skadas och uppnå en mer hållbar och hälsofrämjande samhällsutveckling. Regeringen ser följande insatsområden som prioriterade i arbetet med att successivt minska antalet personer som utvecklar skadligt bruk, missbruk eller beroende av alkohol, narkotika, dopningsmedel, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar. Stärkt kompetens inom äldreomsorgen för att uppmärksamma och hantera skadligt bruk av bl.a. alkohol bland äldre Även om alkoholkonsumtionen i har sjunkit går trenden åt motsatt håll i åldersgruppen 65–. har i flera lägesrapporter inom äldreområdet pekat på att alkoholkonsumtionen bland äldre har ökat liksom de alkoholrelaterade skadorna. Jämfört med tidigare generationer har andelen äldre med missbruk eller beroende och äldre som får vård för diagnoser relaterade till alkohol ökat, vilket är särskilt påtagligt hos äldre kvinnor. Dock är det fortfarande betydligt vanligare bland män i samma ålder att få någon form av insats från för missbruksproblem. Dessutom har av alla minst ett receptbelagt läkemedel vars effekter och bieffekter kan påverkas av alkohol. Enligt regeringen behöver därför kopplingen mellan läkemedel och alkohol när det gäller äldre personer uppmärksammas mer. Detsamma gäller behovet av att utarbeta rutiner inom exempelvis den kommunala hälso- och sjukvården och äldreomsorgen liksom samordningen mellan äldreomsorgen och missbruksenheterna i kommunen. Även frivilliga organisationer som pensionärsorganisationer kan spela en viktig roll för att informera om risker med och negativa konsekvenser av att dricka alkohol. Personal inom äldrevården och är ofta de som först ser tecken på missbruk eller beroende. Enligt en förstudie från för att identifiera vilket behov av stöd och vägledning det finns hos personalen inom och den kommunala hälso- och sjukvården i fråga om missbruk och beroende bland äldre konstateras att hälso- och sjukvårds- och omsorgspersonalen behöver stöd och vägledning när det gäller fakta om missbruk, bemötande och delaktighet, etiska frågor, roller och mandat samt vissa juridiska frågor. Enligt behövs också stöd riktat till ledningsnivån i syfte att bl.a. underlätta framtagandet av lokala rutiner, främja kvalitet och samverkan samt stödja personalen. Även primärvården har en viktig roll i att identifiera äldre med en ohälsosam livsstil och erbjuda dem råd och stöd för goda levnadsvanor. Vid förskrivning av läkemedel till äldre kan det därför vara lämpligt att diskutera patientens alkoholvanor. Regeringen anför vidare att det i de flesta kommuner saknas rutiner för ett samordnat stöd mellan missbruks- och beroendevården och äldreomsorgen vid missbruk eller beroende. har även framhållit att det finns stora skillnader i landets kommuner när det gäller att stödja biståndshandläggare i deras arbete för att uppmärksamma alkohol- och narkotikaproblem hos äldre. De flesta kommuner saknar rutiner för ett samordnat stöd mellan missbruks- och beroendevård och äldreomsorg vid missbruk eller beroende. Ett sådant stöd i form av exempelvis rutiner är viktigt mot bakgrund av att långtifrån alla biståndshandläggare har utbildning om alkohol och äldre. Regeringen överväger därför att stärka förutsättningarna för att anställda inom hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen ska ha kunskap om alkoholens negativa effekter på hälsan och rutiner för att identifiera och agera vid misstanke om eller upptäckt av risk- eller missbruk av alkohol. Bruk av narkotika på arbetsplatsen behöver uppmärksammas – en fråga om arbetsmiljö och säkerhet Regeringen överväger att uppmärksamma arbetsgivarens förebyggande arbetsmiljöarbete och arbetsanpassning vid missbruk eller beroende. Regeringen överväger även att säkerställa att information om hur alkohol, narkotika och narkotikaklassade läkemedel påverkar hälsan kommer såväl arbetsgivare som arbetstagare till del. Kompetensutveckling inom hälso- och sjukvården samt tandvården för att identifiera personer med skadligt bruk En av de mest effektiva metoderna för att i ett tidigt stadium förhindra att en person utvecklar ett risk- eller missbruk av alkohol, narkotika, dopning eller tobak är tidig upptäckt och rådgivning. Sådana insatser är särskilt effektiva om de riktas till personer som är på väg att utveckla ett risk- eller missbruk. Som stöd i arbetet har tagit fram nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor. Riktlinjerna betonar särskilt vikten av åtgärder för att stödja riskgrupper när det gäller att förändra ohälsosamma levnadsvanor. arbetar tandvården med prevention och har därmed en etablerad struktur för att hjälpa sina patienter. Därmed kan tandvården utgöra en lämplig aktör i arbetet med att identifiera skadliga levnadsvanor i form av alkohol, narkotika och tobak och är en viktig resurs i det förebyggande arbetet. Telefon- och webbaserat stöd för personer med missbruk eller beroende Regeringen anser att det är angeläget att samhället ger stöd och hjälp till den som vill förändra sina vanor eller avstå helt från alkohol, tobak eller spel. Regeringen överväger därför att fortsätta att stötta de rikstäckande telefon- och webbaserade stödlinjerna Sluta-röka-linjen, Alkohollinjen, Alkoholhjälpen och Stödlinjen för spelare och anhöriga. Riktlinjer för riskkonsumtion av alkohol I kommittémotion 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag åt att se över riktlinjer för riskkonsumtion. Motionärerna anför att färsk forskning visar att det inte finns någon tydlig gräns under vilken alkoholkonsumtion är helt riskfri, varför det är angeläget att som en del i ANDTS-strategin att se över riktlinjerna om riskkonsumtion. Risk- och missbruk bland äldre I kommittémotion 2020/21:3952 av m.fl. (KD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att stärka förutsättningarna för att anställda inom hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen ska ha kunskap om alkoholens negativa effekter på hälsan och rutiner för att identifiera och agera vid misstanke om eller upptäckt av risk- eller missbruk av alkohol. I kommittémotion 2020/21:3940 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om en nationell strategi för att kunna ge ett bättre stöd för årsrika som vill sluta missbruka samt utbildning för personal inom äldreomsorgen. nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor har tagit fram Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor – Stöd för styrning och ledning (2018). Syftet med riktlinjerna är att dels stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område, dels vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Riktlinjerna riktar sig till politiker, chefstjänstemän och verksamhetschefer. Andra viktiga mottagare är yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården. De nationella riktlinjerna ger rekommendationer om åtgärder vid ohälsosamma levnadsvanor. Rekommendationerna omfattar åtgärder för att stödja personer i fråga om att förändra levnadsvanor som bl.a. tobaksbruk och riskbruk av alkohol i syfte att förbättra hälsan samt förebygga och behandla sjukdom. Av riktlinjer framgår att det med riskbruk av alkohol avses en hög genomsnittlig konsumtion av alkohol eller intensivkonsumtion av alkohol minst en gång . Riskbruk definieras som mer än 14 standardglas för män och mer än 9 standardglas för kvinnor, eller minst 5 standardglas för män respektive 4 för kvinnor vid samma tillfälle. Ett standardglas är ett mått som motsvarar exempelvis starköl, 12–vin eller knappt 4 centiliter sprit. Motionsyrkanden om riskkonsumtion av alkohol behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU7 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor. Motionerna avstyrktes (s. 21–22). biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2019/20:174, prot. 2019/20:81). Motionsyrkanden om missbruks- och beroendeproblematik hos äldre behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU20 Alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelfrågor. Motionsyrkandet avstyrktes (s. 36). biföll utskottets förslag (prot. 2020/21:103, rskr. 2020/21:245). nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor ger rekommendationer om åtgärder för att stödja personer i fråga om att förändra levnadsvanor – bl.a. riskbruk av alkohol. Utskottet anser att dessa riktlinjer är av stor vikt för att stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område. Det är enligt utskottet inte nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:3952 (KD) yrkande 13 om riktlinjer för riskkonsumtion av alkohol. Motionsyrkandet bör avslås. När det gäller missbruks- och beroendeproblematik hos äldre noterar utskottet att regeringen anser att kopplingen mellan läkemedel och alkohol när det gäller äldre personer behöver uppmärksammas mer. Detsamma gäller behovet av att utarbeta rutiner inom exempelvis den kommunala hälso- och sjukvården och äldreomsorgen liksom samordningen mellan äldreomsorgen och missbruksenheterna i kommunen. Utskottet ser positivt på att har gjort en förstudie för att identifiera vilket behov av stöd och vägledning det finns hos personalen inom och den kommunala hälso- och sjukvården när det gäller missbruk och beroende bland äldre. Myndigheten konstaterar bl.a. att hälso- och sjukvårds- och omsorgspersonalen behöver stöd och vägledning när det gäller fakta om missbruk, bemötande och delaktighet, etiska frågor, roller och mandat samt vissa juridiska frågor. Utskottet delar regeringens bedömning att även primärvården har en viktig roll i att identifiera äldre med en ohälsosam livsstil och erbjuda dem råd och stöd för goda levnadsvanor. Vid förskrivning av läkemedel till äldre kan det därför vara lämpligt att diskutera patientens alkoholvanor. Utskottet noterar att regeringen överväger att stärka förutsättningarna för att anställda inom hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen ska ha kunskap om alkoholens negativa effekter på hälsan och rutiner för att identifiera och agera vid misstanke om eller upptäckt av risk- eller missbruk av alkohol. Utskottet avser att följa frågan. Det är dock inte nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:3940 (L) yrkande 4 och 2020/21:3952 (KD) yrkande 15, utan de bör avslås. Långsiktigt mål 5 – Personer med missbruk eller beroende ska utifrån sina förutsättningar och behov ha tillgång till vård och stöd av god kvalitet Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om kartläggningar i syfte att förbättra beroendevården och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om skademinimering, tillgång till beroendevård och huvudmannaskap för beroendevården. Jämför reservation 26 (SD, C, V, L), 27 (SD, KD), 28 (M), 29 (C), 30 (V), 31 (L), 32 (SD, C, V, KD, L) och 33 (S, MP). Regeringen bedömer att det finns anledning för personer med missbruk eller beroende att utifrån sina individuella förutsättningar och behov få tillgång till vård och stöd av god kvalitet och tillförsäkras en god livskvalitet med frihet från missbruk eller beroende. Välfungerande vård och stöd vid missbruk och beroende gagnar inte bara den enskilda individen utan även anhöriga, närstående och hela samhället. En avgörande faktor för att åstadkomma vård- och stödinsatser av god kvalitet är enligt regeringen en välfungerande samordning och samverkan, såväl mellan huvudmän som inom olika delar av en huvudmans verksamhetsområde. Samverkan krävs även för att skapa kontinuitet och långsiktighet i vård- och omsorgskontakterna, vilket kan öka patientens förtroende för verksamheten. Personer med både beroendesjukdom och psykisk ohälsa, s.k. samsjuklighet, är särskilt utsatta. Mot bakgrund av detta finns det skäl att skapa förutsättningar för helhetssyn och samordnade insatser för denna grupp. Regeringen ser följande insatsområden som prioriterade i arbetet med att säkerställa att personer med missbruk eller beroende ska ha tillgång till vård och stöd av god kvalitet. Tidig identifiering och behandling av unga med psykiska diagnoser som riskerar att utveckla missbruk eller beroende Kartläggningar på området visar att samsjukligheten av beroende och andra psykiatriska diagnoser är omfattande. Adhd (attention-deficit hyperactivity disorder) är särskilt vanligt bland personer med ett skadligt bruk, missbruk eller beroende. Att tidigt identifiera och behandla adhd hos dem som riskerar att utveckla, eller redan har utvecklat, ett skadligt bruk är enligt regeringen centralt. har börjat arbeta med att ta fram nationella riktlinjer för vård och stöd vid adhd och autism där rekommendationer till hälso- och sjukvården och om utredning, behandling och stödinsatser för barn och vuxna med adhd och autism kommer att ingå. Planen är att en remissversion av riktlinjerna ska publiceras . I detta sammanhang finns det därför anledning att poängtera vikten av att personer med samsjuklighet erbjuds adekvat stöd med en fungerande vårdkedja med god samverkan mellan olika verksamheter. Vidare har regeringen gett i uppdrag att förbereda och samordna ett utvecklingsarbete i form av ett pilotprojekt i psykiatrin och vid (Sis). Syftet är att förbättra vården för vissa unga som vårdas vid SiS med stöd av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och som även har stora behov av psykiatrisk vård. Uppdraget ska slutredovisas . Samverkan mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst samt med andra aktörer för en sammanhållen vård utifrån patienters specifika förutsättningar och behov För att förbättra samverkan och säkerställa god vård och omsorg för personer med samsjuklighet gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk eller beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd (dir. 2020:68). Syftet med uppdraget är att skapa förutsättningar för att personer med sådan samsjuklighet ska erbjudas en samordnad, behovsanpassad och patientcentrerad vård och omsorg och få tillgång till de medicinska, farmakologiska, psykiatriska och sociala insatser som de är i behov av. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har även stimulerat ett utvecklat arbete inom området psykisk hälsa genom överenskommelser mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR). I överenskommelsen fördelas särskilda medel till kommuner och regioner för att förbättra samverkan kring personer med stora och komplexa behov, t.ex. personer med samsjuklighet i missbruk eller beroende och psykisk ohälsa. Läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende presenterade ett kunskapsstöd för läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende (LARO), som myndigheten har tagit fram på uppdrag av regeringen. Kunskapsstödet har som mål att bidra till en god och likvärdig vård för personer med opioidberoende. Det är enligt regeringen viktigt att arbetet med LARO sker i enlighet med kunskapsstöd och nationella riktlinjer för vård och stöd. Införandet av metoden behöver öka, såväl inom hälso- och sjukvården som i . Utan hälso- och sjukvården och aktiva medverkan i LARO-behandling fallerar genomförandet och den enskilde riskerar att bli utan nödvändig behandling. Såväl LARO som annan medicinsk behandling samt olika typer av drogfri behandling ska erbjudas utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet. Enligt regeringen är det även viktigt att följa upp resultatet i missbruks- och beroendevården inklusive LARO. Patienter och brukare behöver involveras i arbetet med att definiera vilka resultat som är viktiga. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har i studien vi målen med missbruks- och beroendevården? (2016) visat att uppföljning av resultaten ur ett patient- och brukarperspektiv kan omfatta flera olika områden och kan även kan inkludera drogfrihet som huvudmål. Samarbete mellan regionernas LARO och behövs för att kunna erbjuda patienterna såväl medicinsk som psykosocial behandling liksom socialt stöd, vilket är viktiga förutsättningar för att uppnå goda behandlingsresultat. Insatser för att nå personer i en socialt och hälsomässigt utsatt situation till följd av missbruk eller beroende Den primära målsättningen med sprututbytesverksamhet är att begränsa smitta och smittspridning, men verksamheterna kan också fungera som en ingång för att möta en utsatt grupp i samhället och etablera kontakt, erbjuda råd och stöd kring personernas hälsosituation samt motivera till vård och behandling för missbruk eller beroende. Via sprututbyten är det ibland också möjligt att nå ut med överdosprevention och information om hur man kan agera om man bevittnar en överdos samt utdelning av naloxon. För sprututbytesverksamheten gäller den s.k. bosättningsprincipen, som innebär att endast personer som anses bosatta i en region får delta i verksamhet som rör utbyte av sprutor och kanyler. har i en uppföljning lämnat förslag till regeringen om att denna princip ska tas bort med hänvisning till att den är svår att tillämpa i verksamheterna och utgör ett hinder för dem som har behov av sprututbyte utanför sin region. Regeringen överväger därmed att se över bosättningsprincipen i lagen (2006:323) om utbyte av sprutor och kanyler för att öka möjligheten att delta i sådan verksamhet. Regeringen anför vidare att resultatet av sprututbytesverksamheten bör följas upp så att verksamheten kan utvecklas och bedrivas på bästa sätt.