bet · H801KU15 · 2021-02-05 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena rör frågor om allmänna helgdagar, regler om flaggning, som allmän flaggdag, skånska flaggans officiella status, som ny nationaldag, nationalsången, tillägnad blåljuspersonal, en minnesdag tillägnad folkmordet seyfos offer, en minnesdag tillägnad kommunismens offer, för att uppmärksamma islamofobi, nationella symboler, ett civilkuragespris samt offentliga belöningssystem. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (SD). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Allmänna flaggdagar och den skånska flaggans status Motioner som bereds förenklat Offentliga belöningssystem, punkt 8 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:689 av (KD), 2019/20:2323 av och (båda S) och 2020/21:2672 av (L). 2019/20:3269 av m.fl. (S). Skånska flaggans officiella status 2020/21:2636 av Boriana m.fl. (M). 2020/21:1916 av (S). 2019/20:678 av (SD) och 2020/21:209 av (SD). En minnesdag tillägnad folkmordet seyfos offer 2019/20:950 av (SD), 2019/20:1910 av (L), 2020/21:1509 av (L) och 2020/21:1725 av (SD). för att uppmärksamma islamofobi 2019/20:1219 av (S) och 2020/21:1494 av (S). 2019/20:673 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:2759 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:3145 av och (båda SD) yrkande 2, 2020/21:3266 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3399 av och (båda SD) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat 2019/20:226 av (SD), 2019/20:583 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 8 och 13–15, 2019/20:781 av (SD), 2019/20:1538 av (M), 2019/20:2000 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:3193 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:78 av (SD) yrkande 1, 2020/21:797 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 9, 14, 16 och 17, 2020/21:2881 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2960 av (SD), 2020/21:3043 av (M) och 2020/21:3395 av m.fl. (SD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (V). I betänkandet behandlar utskottet ca 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Av dessa behandlas ca 20 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsyrkandena rör frågor om allmänna helgdagar, regler om flaggning, som allmän flaggdag, skånska flaggans officiella status, som ny nationaldag, nationalsången, tillägnad blåljuspersonal, en minnesdag tillägnad folkmordet seyfos offer, en minnesdag tillägnad kommunismens offer, för att uppmärksamma islamofobi, nationella symboler, ett civilkuragespris samt offentliga belöningssystem. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan till betänkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändringar av de allmänna helgdagarna. (KD) föreslår i motion 2019/20:689 att bör återinföras som allmän helgdag. Motionären anför att är en helg som av tradition använts för konfirmationer och bröllop i när naturen står i sin vackra försommargrönska. Vidare anför motionären att han får många påstötningar av människor som vill få tillbaka som helgdag och att det skulle bli lättare att arrangera större fester såsom bröllop under pingsthelgen om åter blev en allmän helgdag. I motion 2019/20:2323 av och (båda S) föreslår motionärerna att möjligheterna att göra till allmän helgdag bör ses över. Motionärerna anför att borde utse till allmän helgdag för att ge ännu mer fokus på jämställdhetsarbetet. Som allmän helgdag kan , enligt motionärerna, användas för reflektion och ge en ökad medvetenhet hos hela befolkningen att se de orättfärdiga orättvisorna mellan män och kvinnor. (L) anför i motion 2020/21:2672 att en omreglering av de s.k. röda dagarna bör utredas. Motionären anför att ingen kultur eller religion ska äga företräde inför staten och att det därför är dags att den svenska liberala demokratin slopar de religiösa och politiska helgdagarna. Två tänkbara system för allmänna helgdagar som enligt motionären bör utredas är 1) att dagarna ersätts av en pott som den enskilde får disponera själv eller 2) att arbetsmarknadens parter får förhandla i frågan. I 1 § lagen (1989:253) om allmänna helgdagar anges att med allmän helgdag avses i lag eller annan författning , däribland och , nyårsdagen, , första maj, juldagen och annandag jul, även när de inte infaller , , , himmelsfärdsdag, nationaldagen, och . Nationaldagen blev allmän helgdag 2005 (prop. 2004/05:23). Förslaget skulle finansieras genom att en annan helgdag togs bort och regeringen föreslog att skulle upphöra att vara allmän helgdag. I övervägandena i propositionen om vilken helgdag som borde tas bort när nationaldagen blev helgdag, anförde regeringen bl.a. att trossamfundens uppfattning var viktig när ställning skulle tas till vilken helgdag som borde tas bort. verkade vara eniga om att – för det fall infördes som allmän helgdag – var den av de kyrkliga helgdagarna vars upphörande skulle ge minst negativa konsekvenser. Regeringen pekade även på att borttagandet av som allmän helgdag var det alternativ som syntes innebära minst negativa samhällsekonomiska konsekvenser. I betänkande 2004/05:KU6 anslöt sig till regeringens bedömning. har tidigare avstyrkt motioner om att avskaffa första maj som helgdag (se bet. 2009/10:KU31 och bet. 2017/18:KU28). Senast behandlade utskottet motioner om att avskaffa första maj som helgdag och ersätta denna med en annan helgdag, t.ex. (bet. 2018/19:KU18). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och ansåg liksom tidigare att det inte fanns skäl för att ta ett initiativ till förändrade eller nya helgdagar. avstyrkte utskottet en motion om att göra till allmän helgdag (bet. 1999/2000:KU18). Utskottet behandlade frågan om som helgdag (bet. 2008/09:KU6). Utskottet vidhöll sin tidigare bedömning att motioner om att göra dagen till allmän helgdag skulle avstyrkas. Utskottet anser liksom tidigare att antalet helgdagar inte bör ändras och är inte berett att förorda att någon gällande helgdag tas bort eller att någon ny helgdag införs. Allmänna flaggdagar och den skånska flaggans status Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om som allmän flaggdag och att låta utreda den skånska flaggans officiella status. m.fl. (S) föreslår i motion 2019/20:3269 att bör göras till en allmän flaggdag. Motionärerna anför att det är den demonstration i ägde rum, som är ursprunget till alla dagens prideparader. Motionärerna vill därför att ska bli en allmän flaggdag där såväl svenska flaggan som prideflaggan hissas som en symbol för ovillkorlig kärlek, mot diskriminering och för alla människors lika värde. I motion 2020/21:2636 av Boriana m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att låta utreda den skånska flaggans officiella status. Motionärerna anför att beslutade att den rödgula flaggan ska användas jämsides med EU-flaggan, regionens flagga och den svenska flaggan. Beslutet ifrågasattes av bl.a. som uttalade att korsprydda landskapsflaggor inte har någon officiell status och därför ska undvikas i officiella sammanhang. förtydligade därför sitt ställningstagande genom att 2017 besluta att skånska flaggan ska vara officiell och att det ska flaggas med den som svenska flaggan och EU-flaggan utanför dess lokaler. inkom ett medborgarförslag i att kommunen också borde flagga skånskt. I samband med det uttalade den biträdande statsheraldikern att endast staten kan erkänna en flagga som officiell, antingen genom lagstiftning i , eller genom en regeringsförordning. Enligt motionärerna bör självfallet den skånska flaggan få användas i officiella sammanhang i . En utredning om hur regelverket kan ändras för att möjliggöra detta bör därför genomföras. I proposition 1981/82:109 med förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga framhölls att det då inte fanns några bindande föreskrifter om flaggning – frånsett på Försvarsmaktens område. Emellertid hade s.k. allmänna flaggdagar angetts i den vanliga almanackan . När det gäller frågan om vilka dagar som borde tas upp som flaggdagar påpekades i propositionen att flaggdagarna i princip hade varit oförändrade och att de således hade vuxit sig in i allmänhetens medvetande. Därför borde ingen dag uteslutas utan starka skäl. De dåvarande borde alltså behållas. Två nya flaggdagar föreslogs med hänsyn bl.a. till uttalanden från sida. Det gällde dagen för riksdagsval och . För att det skulle bli möjligt att utan riksdagsbehandling ändra i förteckningen när förhållandena ändrades för de kungliga flaggdagarna rekommenderades i den promemoria som låg till grund för propositionen att de allmänna flaggdagarna skulle anges i en förordning. Förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar utfärdades och innehåller endast en förteckning över de . Förordningen har ändrats vid följande tillfällen. Genom förordning (2017:441) om ändring i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar blev allmän flaggdag. Vidare blev en tillfällig allmän flaggdag för att fira demokratins genombrott i , genom förordningarna (2018:1607) respektive (2018:1608) om ändring i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar. beslutade , på förslag av , om ett tillkännagivande till regeringen om att en parlamentarisk kommitté bl.a. ska göra en översyn av de allmänna flaggdagarna (bet. 2017/18:KU28, rskr. 2017/18:337). Översynen ska göras med inriktningen att vid nästa tronskifte reducera antalet kungliga flaggdagar. Inom översynen ska det också övervägas om en eller flera nya allmänna flaggdagar ska införas. Med anledning av tillkännagivande har regeringen tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 2019:76 och 2020:127). Kommittén som har tagit namnet (Ju 2019:09) ska redovisa uppdraget. Utskottet har tidigare behandlat motioner om att avskaffa kungliga flaggdagar och införa nya flaggdagar (bet. 2006/07:KU15 och bet. 2008/09:KU6). behandlade utskottet liknande motionsyrkanden om flaggdagar. Utskottet var emellertid, liksom tidigare, inte berett att förorda att nya flaggdagar infördes och inte heller att vissa nu gällande flaggdagar togs bort (bet. 2016/17:KU19). En förnyad behandling ledde dock till att utskottet föreslog ett tillkännagivande om veterandagen som allmän flaggdag (bet. 2016/17:KU29). följde utskottets förslag. beslutade regeringen förordning (2017:441) om ändring i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar enligt beslut. Med hänvisning till det ovan nämnda tillkännagivandet om att tillsätta en parlamentarisk kommitté som bl.a. ska göra en översyn av de allmänna flaggdagarna avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att låta utreda den skånska flaggans officiella status (bet. 2017/18:KU28). Med anledning av tillkännagivande har regeringen tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté som bl.a. ska göra en översyn av de allmänna flaggdagarna. Kommittén ska redovisa uppdraget . Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att göra till nationaldag. I motion 2020/21:1916 av (S) föreslås att det bör övervägas att göra till nationaldag. Motionären anför att är en historisk högtid som är viktig för många och att det skulle vara naturligt att göra den dagen till vår nationaldag. Utskottet har tidigare avstyrkt motioner om att nationaldag bör flyttas från (bet. 2006/07:KU15 och bet. 2008/09:KU6). Utskottet har framhållit att firas som nationaldag, bl.a. med hänvisning till att regeringsform utfärdades . Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det inte finns skäl att flytta nationaldag och avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa en blåljuspersonalens dag, en minnesdag tillägnad folkmordet seyfos offer samt för att uppmärksamma islamofobi. I två likalydande motioner (2019/20:678 och 2020/21:209) föreslår (SD) att det bör införas en blåljuspersonalens dag. Med blåljuspersonal avses enligt motionären personal som arbetar i utryckningsfordon, såsom polis, sjukvård och brandkår. Enligt motionären har vi sett en skrämmande utveckling med exempel på angrepp, våld och hot mot blåljuspersonal. Denna utveckling får aldrig accepteras utan måste motarbetas med kraft. Ett steg i den riktningen, vid sidan av mer handfasta åtgärder, är att samhället lyfter fram och hedrar den personal som arbetar i denna verksamhet. Motionären föreslår därför införandet av blåljuspersonalens dag som en årligt återkommande temadag. (L) föreslår i två likalydande motioner (2019/20:1910 och 2020/21:1509) att det bör införas en minnesdag för seyfo/det armeniska folkmordet. Enligt motionären är en nationell minnesdag för seyfo/det armeniska folkmordet i . Enligt motionären bör även göra till en nationell minnesdag, bl.a. eftersom folkmordet var det första större folkmordet . Även (SD) föreslår i två likalydande motioner (2019/20:950 och 2020/21:1725) att bör inrättas som en minnesdag tillägnad seyfos offer. I de likalydande motionerna 2019/20:1219 och 2020/21:494 har (S) föreslagit att islamofobi bör uppmärksammas med . Enligt motionären har hat och hot mot muslimer ökat. Utvecklingen är enligt motionären skrämmande och oroväckande. Den måste uppmärksammas och synliggöras mer. Därför bör, enligt motionären, en särskild dag när man uppmärksammar islamofobi införas. Allmänna helgdagar är reglerade i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar. I förordningen (1982:270) om allmänna helgdagar förtecknas de allmänna flaggdagarna. I övrigt regleras inte särskilda minnesdagar i lagar eller förordningar. Andra dagar förutom allmänna flaggdagar och kyrkliga högtidsdagar som har getts särskild beteckning i svenska almanackor är bl.a. internationella , och internationella . Forum för levande historia har regeringens uppdrag att främja högtidlighållandet av Förintelsens dag . behandlade i sitt betänkande 2009/10:UU9 ett antal motioner om att regeringen formellt borde erkänna folkmordet på olika minoriteter i . Utskottet anförde i sitt ställningstagande bl.a. att det inte ankommer på som ett representativt organ att göra folkrättsliga ställningstaganden. Utskottet underströk vikten av att det internationella forskarsamfundet ges bästa möjliga förutsättningar för oberoende studier och diskussion om etniska och religiösa minoriteter vid upplösningen av det osmanska imperiet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. Ledamöterna från S, MP och V reserverade sig och yrkade att borde tillkännage för regeringen som sin mening att ska erkänna förföljelse av kristna i 1915 som folkmord. biföll reservationen (rskr. 2009/10:206). Regeringen meddelade i skrivelse 2013/14:75 att riksdagsskrivelse 2009/10:206 var slutbehandlad. Frågan har därefter blivit föremål för riksdagsbehandling (se t.ex. bet. 2017/18:UU14), senast genom motion 2020/21:689 av m.fl. (SD) och motion 2020/21:96 av (SD). I motionerna föreslås det bl.a. att på nytt ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att formellt erkänna folkmordet på olika minoriteter i . Motionsyrkandena bereds i utrikesutskottet. har tidigare behandlat motionsyrkanden om att införa minnesdagar för att uppmärksamma särskilda personer eller händelser (se t.ex. bet. 2012/13:KU16, bet. 2014/15:KU6 och bet. 2016/17:KU29). avslog utskottet motionsyrkanden om att införa en minnesdag tillägnad kommunismens offer (bet. 2018/19:KU18). Utskottet anser att det saknas skäl för att ta initiativ till att inrätta en blåljuspersonalens dag, en minnesdag tillägnad folkmordet seyfos offer eller för att uppmärksamma islamofobi. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om offentliga belöningssystem och utmärkelser från . Jämför det särskilda yttrandet (SD). I motion 2019/20:673 av m.fl. (SD) yrkande 2 framförs att medaljer och andra utmärkelser bör användas i ökad omfattning i syfte att symbolisera, värdera och hedra olika beundransvärda och viktiga bedrifter samt de stora uppoffringar som vissa soldater och veteraner gjort. I två huvudsakligen likalydande kommittémotioner (2019/20:2759 yrkande 1 och 2020/21:3266 yrkande 1) föreslår m.fl. (L) att det bör inrättas en hedersmedalj för internationell insats att tilldelas den som vid en militär eller civil internationell insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning. Motionärerna anför att det är på förslag av regeringen som fattar beslut om att skicka väpnade trupper utomlands, men att det trots detta finns begränsade möjligheter till erkännanden för de uppoffringar som har gjorts och görs. saknar möjlighet att högtidligt visa tacksamhet för både civila och militära insatser. och (båda SD) föreslår i två likalydande motioner (2019/20:3145 yrkande 2 och 2020/21:3399 yrkande 2) att bör inrätta en utmärkelse för extraordinära insatser genomförda av polis och räddningstjänst. Motionärerna anför att anställda inom polis och räddningstjänst i sin gärning riskerar hälsa och liv, arbetar under hård press och kämpar tillsammans för att erbjuda hjälp när en medmänniska behöver den som mest. Vidare finns det enligt motionärerna tillfällen då dessa gör mer än vad som krävs av dem, enbart för att på olika sätt skydda eller hjälpa vårt lands invånare. Det är dock inte ofta som dessa extraordinära insatser belönas. bör därför inrätta en utmärkelse för extraordinära insatser genomförda av polis och räddningstjänst. tillkännagav på förslag av försvarsutskottet för regeringen att det borde införas en medalj för särskilt berömvärda internationella insatser (bet. 2017/18:FöU8, rskr. 2017/18:195). beslutade på förslag av ett tillkännagagivande till regeringen om en översyn av det offentliga belöningssystemet (bet. 2017/18:KU28, rskr. 2017/18:337). Med anledning av tillkännagivandena beslutade regeringen att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att bl.a. göra en översyn av det offentliga belöningssystemet (dir. 2019:76 och 2020:127). Enligt direktiven ska kommittén bl.a. kartlägga formerna för tilldelande av regeringens och förvaltningsmyndigheternas olika offentliga belöningar och ta ställning till om dessa bör ändras. Vidare ska kommittén undersöka möjligheterna för medborgare att nominera individer för offentlig belöning och ta ställning till om dessa möjligheter bör utvidgas. Kommittén som har tagit namnet (Ju 2019:09) ska redovisa sitt uppdrag . riksdagsöversyn (2020/21:URF1) föreslås att den oreglerade tilldelningen av medalj till ledamöter ska regleras genom en ny bestämmelse i 5 kap. riksdagsordningen (2014:801) samt genom föreskrifter från riksdagsstyrelsen. I huvudsak innebär förslaget att en medalj i åttonde storleken tilldelas en riksdagsledamot som lämnar tjänstgöring i följd och att en medalj i tolfte storleken tilldelas en riksdagsledamot som lämnar tjänstgöring i följd. Det föreslås att även andra än riksdagsledamöter ska kunna tilldelas en riksdagsmedalj, som ett erkännande av särskilt eller synnerligen förtjänstfulla insatser för . riksdagsöversyn påminns vidare om att regeringen i den pågående utredningen om offentliga belöningssystem ska göra en bred och samlad översyn av det offentliga belöningssystemet med inriktningen att ska få ett modernt och sammanhängande system för belöning av såväl svenska som utländska medborgare för bl.a. viktiga samhällsinsatser har avstyrkt motioner om att inrätta en hedersmedalj (se t.ex. bet. 2014/15:KU8 och bet. 2016/17:KU29). Utskottet avstyrkte en motsvarande motion (bet. 2018/19:KU18) och noterade då i sitt ställningstagande att genom tillkännagivanden till regeringen har tagit initiativ till en översyn av de offentliga belöningssystemen. Utskottet ansåg därför att det inte var påkallat med ett initiativ om att införa någon hedersmedalj. Med anledning av tillkännagivande har regeringen tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté som bl.a. ska göra en översyn av det offentliga belöningssystemet. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motioner som beretts i förenklad ordning. I motioner från den allmänna motionstiden /20 och 2020/21 har väckts förslag som rör frågor om allmänna helgdagar, regler om flaggning, en minnesdag tillägnad kommunismens offer, nationella symboler, nationalsången och ett civilkuragespris. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkande 2018/19:KU18, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionerna. Offentliga belöningssystem, punkt 8 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har länge motionerat om att det svenska ordensväsendet ska återinföras så att även svenska medborgare som gjort sig förtjänta av en utmärkelse ska kunna få en sådan. Det är en märklig ordning att svenska medborgare som gjort insatser för landet inte ska kunna belönas på samma sätt som utländska medborgare belönas. Det tillkännagivande som beslutade om de offentliga belöningssystemen inbegriper att utmärkelser inom samtliga ordnar ska kunna delas ut till svenska medborgare. Regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté för översyn av frågorna. Förslaget i motion 2019/20:673 yrkande 2 är således tillgodosett i sak och vi avstår därför från att reservera oss till förmån för motionen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:226 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en svensk minnesdag tillägnad kommunismens offer bör införas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:583 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om första maj och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av för att hedra kommunismens offer och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omarbetad allmän flagglag och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka exponeringen av nationella symboler och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationalsången och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:673 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ökad användning av medaljer och andra utmärkelser och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:678 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av blåljuspersonalens dag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:689 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra som helgdag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:781 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Du gamla, du fria officiell status som nationalsång och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:950 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en minnesdag tillägnad seyfos offer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1219 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma islamofobi med och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1538 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra veterandagen till allmän helgdag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1910 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en minnesdag för Seyfo/armeniska folkmordet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2000 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett årligt civilkuragepris och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2323 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa som officiell helgdag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2759 av m.fl. (L):