bet · H801SoU15 · 2021-02-02 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om folkhälsofrämjande insatser, suicidprevention, matvanor och fysisk aktivitet. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 150 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser Skydd mot smittsamma sjukdomar Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Matvanor och fysisk aktivitet m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Folkhälsofrämjande insatser, punkt 2 (M) 2.Folkhälsofrämjande insatser, punkt 2 (SD) 3.Folkhälsofrämjande insatser, punkt 2 (C) 4.Folkhälsofrämjande insatser, punkt 2 (KD) 5.Folkhälsofrämjande insatser, punkt 2 (L) 6.Nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention, punkt 3 (M) 7.Nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention, punkt 3 (KD) 8.Suicidprevention för olika grupper, punkt 4 (SD) 9.Suicidprevention för olika grupper, punkt 4 (L) 10.Ändring i smittskyddslagen, punkt 5 (L) 11.Utvärdering av regelverket för nationella vaccinationsprogram, punkt 6 (SD, L) 12.Vaccination av barn, punkt 7 (SD) 13.Uppföljning av HPV-vaccination, punkt 8 (M, KD) 14.Hälsosamma levnadsvanor, punkt 11 (SD) 15.Hälsosamma levnadsvanor, punkt 11 (C) 16.Matvanor m.m., punkt 12 (M, KD, L) 17.Fysisk aktivitet på recept, punkt 13 (M, KD) 18.Nationell strategi för fysisk aktivitet, punkt 14 (L) 19.Främjande av barns fysiska aktivitet, punkt 15 (KD) 20.Kultur och natur i folkhälsoarbetet, punkt 16 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 24. 2020/21:1880 av (S), 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 18, 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) Nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2020/21:3369 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 6 (M) Reservation 7 (KD) Suicidprevention för olika grupper 2020/21:1359 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3, 2020/21:2325 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (L) Skydd mot smittsamma sjukdomar 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 31 och 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 27. Reservation 10 (L) Utvärdering av regelverket för nationella vaccinationsprogram 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 26. Reservation 11 (SD, L) 2020/21:1756 av (M) yrkande 4 och 2020/21:2035 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 12 (SD) 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 13 (M, KD) 2020/21:125 av (SD) yrkande 1. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter 2020/21:1109 av och (båda M) yrkande 2. Matvanor och fysisk aktivitet m.m. 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2020/21:2888 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:2952 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) 2020/21:1440 av (S), 2020/21:2144 av (S), 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 16 (M, KD, L) Fysisk aktivitet på recept 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 13. Reservation 17 (M, KD) Nationell strategi för fysisk aktivitet 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 18 (L) Främjande av barns fysiska aktivitet 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 19 (KD) Kultur och natur i folkhälsoarbetet 2020/21:2952 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 15. Reservation 20 (C) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (M), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (SD), (MP), (S), (M), (KD), (L) och (S). I betänkandet behandlar utskottet ca 150 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Cirka 110 av dessa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkanden som rör folkhälsofrågor och covid-19-pandemin planeras att behandlas i betänkande 2020/21:SoU14 Covid-19-pandemin och därmed sammanhängande frågor. Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett nytt målområde och folkhälsofrämjande insatser. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I kommittémotion 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att göra mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer till ett målområde i den nationella folkhälsopolitiken. Motionärerna anser att det behövs ett mer strukturerat arbete med återkommande uppföljning och rapportering för att förebygga mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Genom att göra mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer till ett nytt målområde i den nationella folkhälsopolitiken skulle det tydliggöras vilka målen är, på vilket sätt de ska följas upp och vem som ansvarar för vad. I kommittémotion 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att använda fysioterapeuter och arbetsterapeuter strukturerat och metodiskt i det förebyggande hälsoarbetet. I kommittémotion 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt en lämplig myndighet att systematiskt analysera avloppsvatten med avseende på förekomst av läkemedelsrester, narkotiska preparat och virus för att kunna göra riktade insatser för folkhälsan. I kommittémotion 2020/21:2745 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att följa upp uppdrag att samordna det förebyggande folkhälsopolitiska arbetet. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att sprida evidensbaserade folkhälsofrämjande projekt. Motionärerna anser att förebyggande projekt som har evidensbaserade goda folkhälsoförebyggande effekter aktivt måste förvaltas och genomföras nationellt. I yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att se det civila samhället som en bärande aktör i folkhälsoarbetet. I kommittémotion 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om behovet av kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. I kommittémotion 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att skapa en nationell strategi för hälsa. Motionärerna anser att strategin bl.a. bör fokusera på att alla ska kunna delta i samhället på lika villkor, med särskilt fokus på grupper i samhället som oftare drabbas av ohälsa och för tidig död, såsom personer med lägre utbildning och människor födda utanför EU. Levnadsvanor och förbyggande arbete behöver särskilt prioriteras. I kommittémotion 2020/21:3637 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att fortsätta att analysera förslagen från Kommissionen för jämlik hälsa. Motionärerna anser att det är angeläget att ta fasta på förslagen i sin helhet, den analys som görs och fånga upp det som återstår av kommissionens arbete och dess förslag. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om behovet av en folkhälsolag med ett regelverk som tydligare än klargör hur ansvaret för folkhälsoarbetet ser ut på lokal, regional och statlig nivå. I motion 2020/21:1880 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att studera förutsättningarna för att ge regionerna ett förebyggande folkhälsoansvar. Många skulle enligt motionären få en bättre hjälp om det fanns en aktör som fick det samordnade ansvaret för folkhälsan, såväl förebyggande som behovsstyrd vård. Bakgrund och pågående arbete Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation (prop. 2017/18:249, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). I samband med att det nya målet slogs fast beslutade om en sektorsövergripande mål- och uppföljningsstruktur för det samlade folkhälsoarbetet. Den består av åtta målområden: Det tidiga livets villkor Kunskaper, kompetenser och utbildning Arbete, arbetsförhållanden och arbetsmiljö Kontroll, inflytande och delaktighet En jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård. De första sju målområdena utgör livsområden som omfattar viktiga resurser för en god och jämlik hälsa men också en inriktning på arbete som främjar god och jämlik hälsa. Det åttonde målområdet betonar att hälso- och sjukvårdens verksamhet bör bli bättre på att motverka skillnader mellan sociala grupper i fråga om insjuknande, behandling och konsekvenser av sjukdom och ohälsa. har i uppdrag att verka för att det nationella folkhälsomål som har fastställt uppnås, och verksamheten ska omfatta samtliga åtta målområden. Av regeringens proposition God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik (prop. 2017/18:249) framgår vikten av att aktörer på alla samhällsnivåer aktivt arbetar med att främja en god och jämlik hälsa. ska fortsätta att vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet har i uppdrag att regelbundet redovisa data för ett urval indikatorer inom vart och ett av de nationella målområdena. fick i uppdrag att utveckla en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet som möjliggör systematiska och samordnade insatser (S2019/02381/FS, S2020/07611/FS). I uppdraget låg att redovisa en samlad strategi för hur detta arbete ska bedrivas. skulle därtill se över och ange vilka politikområdesmål som har betydelse för att nå det övergripande folkhälsomålet samt om de är adekvata ur ett jämlik hälsa-perspektiv uppdelat på de åtta målområdena. Vidare skulle myndigheten utreda och föreslå hur respektive målområde kan följas upp via ett antal , vetenskapligt förankrade och mätbara indikatorer som speglar viktiga aspekter av en god och jämlik hälsa och bakomliggande förutsättningar på samhällsnivå och som går att följa på nationell, regional och lokal nivå. Redovisningen lämnades till i rapporten väg mot en god och jämlik hälsa – Stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet. I rapporten presenterar en struktur för det statliga folkhälsoarbetet som möjliggör systematiska och samordnade insatser mellan myndigheter i syfte att bidra till att det övergripande folkhälsopolitiska målet nås. Vidare redovisas ett innehåll för det folkhälsopolitiska ramverket i form av nationella mål, och man identifierar vilka statliga myndigheter som är relevanta för att bidra till det statliga folkhälsopolitiska arbetet. Myndigheten redovisar också indikatorer för de åtta målområdena och för relevanta hälsoutfall, vilka ska visa riktning och användas för att följa upp den övergripande folkhälsopolitiken. Rapporten utgör ett kunskapsunderlag för bl.a. dem som arbetar med folkhälsorelevanta frågor på statlig, regional och nivå, i näringslivet eller civilsamhället. Mäns våld mot kvinnor För att stärka förutsättningarna att nå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra presenterade regeringen en samlad nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10, bet. 2016/17:AU5, rskr. 2016/17:150). Strategin inbegriper mål och insatsområden, en struktur för stöd och uppföljning och ett åtgärdsprogram med insatser för perioden –2020. Den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor har fyra målsättningar: – ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld – förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn – förbättrad kunskap och metodutveckling. Vid pågår ett arbete med att ta fram indikatorer för uppföljning av den nationella strategins fyra målsättningar (prop. 2020/21:1 utg.omr. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 13) anför regeringen att genomförandet av den tioåriga nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor har hög prioritet, inte minst insatser för att stoppa hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning. Regeringen avser att presentera ett samlat åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor samt hedersrelaterat våld och förtryck för perioden –2023. Åtgärdsprogrammet kommer även att omfatta insatser mot könsstympning, och prostitution och människohandel samt fortsatta insatser mot sexuella övergrepp utifrån de lärdomar som dragits av metoo. Åtgärdsprogrammet kommer att inkludera hbtq-personers utsatthet för alla typer av våld som omfattas av strategin. Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruks () huvuduppgift är att sammanställa statistik och göra analyser kring narkotika och beroende. De samarbetar också med forskningsinstitut i olika europeiska länder för att följa upp exempelvis avloppsmätningar och säkerställa att mätverktygen i länderna är kalibrerade på ett likvärdigt sätt (emcdda.europa.eu/topics/wastewater_en). Det statliga forskningsinstitutet () ingår i samarbete. genomför avloppsmätningar av droger på uppdrag av exempelvis kommuner, länsstyrelser eller myndigheter. Metoden kan också användas för att hitta läkemedelsrester i avloppsvattnet. Analys av coronavirus i vattenprover är under uppbyggnad (). Motionsyrkanden om bl.a. folkhälsofrämjande insatser behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU5 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 12). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:81, rskr. 2019/20:173). Utskottet noterar att regeringen presenterade en samlad nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor i syfte att stärka förutsättningarna att nå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:2696 (MP) yrkande 24 om att göra mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer till ett målområde i den nationella folkhälsopolitiken. Motionsyrkandet bör avslås. Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. I samband med att det nya målet fastslogs, beslutade om en sektorsövergripande mål- och uppföljningsstruktur för det samlade folkhälsoarbetet. Den består av åtta målområden. De första sju målområdena omfattar de områden som är särskilt avgörande för en god och jämlik hälsa – bl.a. det tidiga livets villkor och levnadsvanor. Det åttonde och sista målområdet omfattar en jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Utskottet konstaterar att redovisade ett uppdrag att utveckla en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet som möjliggör systematiska och samordnade insatser mellan myndigheter i syfte att bidra till att det övergripande folkhälsopolitiska målet nås. I rapporten redovisas även ett innehåll för det folkhälsopolitiska ramverket i form av nationella mål, och man identifierar vilka statliga myndigheter som är relevanta för att bidra till det statliga folkhälsopolitiska arbetet. Dessutom redovisas indikatorer för de åtta målområdena och för relevanta hälsoutfall. När det gäller analyser av avloppsvatten noterar utskottet att det statliga forskningsinstitutet genomför avloppsmätningar av bl.a. droger på uppdrag av exempelvis kommuner, länsstyrelser eller myndigheter. Därmed anser utskottet inte att behöver vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2020/21:1880 (S), 2020/21:2745 (KD) yrkandena 1, 3 och 18, 2020/21:3135 (M) yrkandena 1 och 5, 2020/21:3260 (L) yrkande 1, 2020/21:3317 (KD) yrkande 5, 2020/21:3357 (M) yrkande 21 och 2020/21:3637 (MP) yrkandena 2 och 3. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention samt suicidprevention för olika grupper. Jämför reservation 6 (M), 7 (KD), 8 (SD) och 9 (L). Nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention I partimotion 2020/21:3369 av m.fl. (M) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra en nationell strategi för att förbättra den psykiska hälsan och för en verkningsfull suicidprevention. Motionärerna anför att det i den nationella hälsofrämjande strategin bör finnas ett fokus på förebyggande åtgärder i syfte att förbättra den psykiska hälsan hos befolkningen och förhindra suicid. I kommittémotion 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att kommande strategi för psykisk hälsa och suicidprevention ska bli en del av en samlad nationell hälsofrämjande strategi. I kommittémotion 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att ändra tidsramarna för arbetet med att ta fram en nationell strategi för psykisk hälsa och suicidprevention. Suicidprevention för olika grupper I motion 2020/21:1359 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att Nationellt Prevention (NASP) bör få i uppdrag att utarbeta ett suicidpreventivt program för unga. I kommittémotion 2020/21:2325 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att utreda orsakerna till ökade suicidtal bland kvinnor. I kommittémotion 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om uppdatering av handlingsplanen för suicidprevention för olika riskgrupper. I yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att hälso- och sjukvården och omsorgen måste inrymma insatser som förebygger att årsrika människor väljer att förkorta sina liv. I kommittémotion 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om spridning av kunskaper om suicidprevention hos årsrika. Motionärerna anför att både kunskaper om äldre och självmord samt nationella behandlingsstrategier behöver tas fram. Förordningen (2020:429) om statsbidrag till ideella organisationer inom området för psykisk hälsa och suicidprevention trädde i kraft . Förordningen innehåller bestämmelser om statsbidrag till ideella organisationer som bedriver arbete i syfte att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid. Bidraget ska förstärka och komplettera statens, regionernas och kommunernas insatser inom området genom stöd till organisationers arbete med utbildning, information och olika former av socialt stödjande arbete. Bidraget ska även förstärka organisationernas utvecklingsarbete och kompetensuppbyggnad (5 §). Statsbidraget lämnas i form av verksamhetsbidrag. Bakgrund och pågående arbete Nationellt handlingsprogram för suicidprevention Det nuvarande nationella handlingsprogrammet för suicidprevention presenterades av regeringen i proposition 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik (bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:266). I propositionen uttryckte regeringen visionen att ingen människa ska behöva hamna i en sådan utsatt situation att självmord ses som den enda utvägen. Det nationella handlingsprogrammet innehåller följande nio åtgärdsområden som utgår dels från ett befolkningsperspektiv, dels från ett individperspektiv: insatser som främjar goda livschanser för mindre gynnade grupper insatser som minskar alkoholkonsumtionen i befolkningen och i högriskgrupper för självmord minskad tillgänglighet till medel och metoder för självmord självmordsprevention som hantering av psykologiska misstag medicinska, psykologiska och psykosociala insatser spridning av kunskap om evidensbaserade metoder för att minska antalet självmord kompetenshöjning hos personal och andra nyckelpersoner i vård och omhändertagande av personer med självmordsproblematik händelseanalyser av lex Maria-anmälningar stöd till frivilligorganisationer. Det individinriktade arbetet bedrivs i huvudsak inom hälso- och sjukvården med syftet att få bästa möjliga omhändertagande av personer med risk för suicid, medan det befolkningsinriktade arbetet har en bred folkhälso-vetenskaplig ansats och omfattar många olika samhällsaktörer. Syftet med det befolkningsinriktade förebyggande arbetet är att utveckla och förstärka stödjande och riskfria miljöer samt att minimera tillgången till medel för suicid. Uppdrag om en nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention Inriktningen för arbetet med psykisk hälsa framgår av regeringens strategi Fem fokusområden framåt. I strategin identifieras fem områden som de mest angelägna att utveckla –2020: förebyggande och främjande arbete, tidiga och tillgängliga insatser, enskildas delaktighet och rättigheter, utsatta grupper samt ledning, styrning och organisation. För att utveckla arbetet med psykisk hälsa och suicidprevention gav regeringen och i uppdrag att tillsammans med ett tjugotal berörda myndigheter komma in med underlag inför en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention (S2020/06171/FS). Syftet med uppdraget är att ge regeringen underlag och skapa förutsättningar för att utveckla insatserna inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Målsättningen är att stärka den statliga styrningen, att skapa bättre förutsättningar för samordning och samverkan samt att öka kvaliteten, effektiviteten och långsiktigheten i de insatser som genomförs inom området av myndigheter, regioner, kommuner och andra berörda aktörer. De berörda myndigheterna ska dels göra en individuell analys av nuläget samt de långsiktiga behoven inom det egna verksamhetsområdet, inklusive en bedömning av hur pågående riktade satsningar fungerar och kan utvecklas, dels göra en gemensam analys som och samordnar. I denna senare del ingår att komma in med underlag inför en kommande nationell strategi genom att bland annat lämna förslag på mål och prioriteringar samt indikatorer för uppföljning. Myndigheterna ska även lämna förslag på hur de kan komma att stödja genomförandet och uppföljningen av den föreslagna strategin. Uppdraget ska redovisas . I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, de gröna ingick 2019, det s.k. januariavtalet, har de fyra partierna kommit överens om åtgärder för att bekämpa psykisk ohälsa. I det ingår bl.a. att stärka suicidpreventionen genom ökade resurser till nationell kunskapsspridning och ekonomiskt stöd till organisationer som arbetar förebyggande. Medel till suicidprevention m.m. I budgetpropositionen framhåller regeringen att den mer än fördubblat de medel som avsätts till insatser för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa –2020, från 2015 till 2020 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9, s. 83). avsattes av dessa medel inom ramen för en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR). Merparten av medlen riktas till insatser i kommuner och regioner för att främja psykisk hälsa, förebygga psykisk ohälsa och suicid samt stärka förutsättningarna för en tillgänglig, kunskapsbaserad, jämlik och effektiv vård och omsorg.