bet · H801SkU22 · 2021-03-30 00:00:00 — Att rätta till felen i folkbokföringsregistret är av stor vikt för att hitta människor som uppehåller sig i utan tillstånd, att identifiera personer som enbart på papperet befinner sig i , samt för att kartlägga och komma till rätta med trångboddheten i många av våra städer. Man bör genomföra en folkräkning . Att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden är en förutsättning för att samhällsfunktioner ska ha ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. har kunnat redovisa en uppskattning av folkbokföringsfelets storlek . Personer som vistas i landet utan laglig rätt ingår inte i folkbokföringsfelet och inte heller personer med samordningsnummer. Antalet individer i folkbokföringsfelet har ökat , men som andel av befolkningen är förändringen marginell. Felaktig adress står för mer än hälften av folkbokföringsfelet. Den största felkällan bland dem med felaktig adress är att många personer är folkbokförda på en boarea som inte anses tillräcklig. Fokus för bosättningskontroller var personer som inte längre finns i landet och ärenden där det fanns risk för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. De nya kontrollverktyg som har användes men i begränsad omfattning. genomförde 50 kontrollbesök och avregistrerade 14 identiteter efter att de hade konstaterats vara falska. Utskottet är medvetet om att arbetet med folkbokföringen har varit eftersatt och dragits med stora problem, bl.a. ett föråldrat datasystem hos . är dock detta område prioriterat både av regeringen och . Vikten av en korrekt folkbokföring har uppmärksammats från flera håll eftersom detta är grunden för många andra skyldigheter och rättigheter för personer som är bosatta i . En tillförlitlig folkbokföring är även viktig för att möjliggöra samhällsplanering och ta fram befolkningsstatistik. Den huvudsakliga informationen om hur befolkningen bor hämtas från uppgifter i bl.a. folkbokföringen. I budgeten har avsatts ytterligare medel med 2021 för att förstärka och effektivisera folkbokföringsverksamheten. beräknas anslaget ökas med . Utskottet anser med det ovan anförda att regeringen har insett vikten av en korrekt folkbokföring och arbetar för att säkra att systemet är korrekt och tillförlitligt för att bl.a. ha möjlighet att ta fram korrekt befolkningsstatistik. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom yrkanden om en folkräkning och avslår motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att enskild firma ska ges ett organisationsnummer som inte är identiskt med näringsidkarens personnummer och om könsneutrala personnummer. Vidare avslås förslag om biometriska identifiering vid utfärdande av personnummer. Alla personer som folkbokförs i tilldelas ett personnummer som identitetsbeteckning. Den som en gång fått ett personnummer kommer att behålla samma nummer livet ut. Det innebär att personnumret inte ändras vid t.ex. flyttning från eller till . Personnumret infördes och då som ett system med födelsetid plus ett tresiffrigt födelsenummer. gjordes en ändring som innebar att man införde en kontrollsiffra som fjärde siffra i personnumret. Personnumret anger dels personens födelsetid, dels ett födelsenummer samt en kontrollsiffra. De enda uppgifter som kan utläsas ur ett personnummer är födelsetid och kön. Könet framgår av näst sista siffran i personnumret som är udda för män och jämn för kvinnor. Ett grundläggande problem med personnumren är att antalet tillgängliga nummer är för litet. Problemen har lösts genom att det är möjligt att i stället ange som ligger nära födelsedagen vid fastställande av personnummer. Att en enskild firma har ett organisationsnummer som är identiskt med ägarens personnummer beror på att företaget inte räknas som en egen juridisk person. I stället har ägaren av en enskild firma alltid personligt ansvar för företagets ekonomi. Organisationsnummer för enskild firma består alltid av tio siffror och skrivs på samma sätt som personnumret. I motion 2020/21:1281 av i (M) anförs att det finns ett behov av att införa alternativt organisationsnummer för enskild firma då dessa är identiska med personnumret på den privatperson som driver verksamheten. I motion 2020/21:3095 av (M) anförs att förutsättningarna för att införa biometrisk identifiering vid utfärdande av personnummer bör utredas. På sätt skulle risken minska att felaktigt tilldela personer fler än ett personnummer. I motion 2020/21:285 av (SD) anförs att bolagsformen enskild firma bör ges ett organisationsnummer som ej är identiskt med näringsidkarens personnummer för att skydda näringsidkaren från id-kapning eller identitetsstöld. I motion 2020/21:369 av (C) anförs att för att alla människor oavsett kön ska ha samma rättigheter och skyldigheter är ett steg att se till att personnummer är neutrala, och därför bör det undersökas vilka förutsättningar och konsekvenser ett sådant införande skulle medföra. Biometriska data är en ny teknik som också är mycket känslig ur integritetssynpunkt. Utskottet noterar att det pågår diskussioner om användandet av biometriska data och att det har lämnats lagförslag om införande av biometriska data på bl.a. identitetshandlingar (prop. 202/21:120 Ökad säkerhet för vissa identitets- och uppehållshandlingar – anpassning av svensk rätt till en ny EU-förordning). Även i utredningen för att minska fel i folkbokföringen (dir. 2019:54) som pågår finns det anledning att anta att det förs en diskussion om huruvida biometriska data kan vara användbart för att få till en korrekt och säker folkbokföring och identifikation av de som erhåller personnummer och samordningsnummer. Utredningen kommer att lämna sitt slutbetänkande . Utskottet är därmed inte berett att föregripa det utredningsarbete som pågår och avstyrker därmed motion 2020/21:3095 (M). Utskottet finner inte skäl att förorda ändringar i systemet för personnummer när det gäller könsneutrala personnummer. Inte heller är utskottet berett att föreslå ändringar i systemet för organisationsnummer för enskild firma. Utskottet avslår därmed motionerna 2020/21:1281 (M), 2020/21:285 (SD) och 2020/21:369 (C). Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att ytterligare skärpa reglerna om samordningsnummer, tidsbegränsa samordningsnummer, införa biometriska data vid utfärdande av samordningsnummer och att införa krav på personlig inställelse vid utfärdande av samordningsnummer. Jämför reservation 38 (M), 39 (SD) och 40 (KD). Samordningsnummer är en identitetsbeteckning för en person som inte är eller har varit folkbokförd i . Syftet med samordningsnummer är att tillgodose myndigheternas behov av en enhetlig identitetsbeteckning för personer som inte är eller har varit folkbokförda i landet för att undvika personförväxling och lättare utbyta information om personen med andra myndigheter och organisationer. Det kan t.ex. handla om en utbytesstudent som ska få betyg eller en utländsk gästarbetare som ska beskattas. tilldelas en person som inte är eller har varit folkbokförd i efter begäran från en myndighet ett särskilt nummer, ett s.k. samordningsnummer. kunde även dessa personer tilldelas personnummer om det fanns ett uttryckligt författningsstöd. Eftersom identiteten ofta är osäker när det gäller personer som inte är folkbokförda i landet ansågs det lämpligt att personnummer reserverades för personer som är folkbokförda. Samordningsnummer infördes eftersom risken för personförväxling och behovet av säker kommunikation mellan myndigheter ändå ansågs kräva en enhetlig personbeteckning även för personer som inte är folkbokförda (prop. 1997/98:9 s. 78 f.). Samordningsnumret är konstruerat som ett personnummer men med sifferkombinationer som inte kan förekomma i personnumret på så sätt att siffrorna för dag adderas med 60. Genom en lagändring får uppgifter om personer med samordningsnummer, om det inte råder osäkerhet om personernas identitet, ingå i Statens personadressregister (SPAR). På så vis har företag och andra privata organisationer fått en möjlighet att genom en enkel registerkontroll verifiera de uppgifter som en person med samordningsnummer lämnar om sin identitet (prop. 2007/08:58, bet. 2007/08:SkU26). Behörigheten att begära ett samordningsnummer har utvidgats till att kunna omfatta även andra organ än myndigheter enligt vad regeringen bestämmer (prop. 2008/09:111, bet. 2008/09:SkU28). Regeringen har sedan förordnat om att får tilldela samordningsnummer på begäran av en statlig myndighet eller en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda vissa examina och som i sin verksamhet behöver ett samordningsnummer för en person för att undvika personförväxling eller för att utbyta information om personen med andra myndigheter eller organisationer (SFS 2009:275). Det finns två kategorier av samordningsnummer: styrkta samordningsnummer, som kräver att identiteten är fastställd av den begärande myndigheten, och ostyrkta samordningsnummer, när det råder osäkerhet om den enskildes identitet. Samordningsnummer får tilldelas en person om det inte råder osäkerhet om hans eller hennes identitet. Även om det råder osäkerhet om en persons identitet får samordningsnummer tilldelas för – registrering i register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister, lagen (1998:621) om misstankeregister, lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister och polisdatalagen (2010:361) – annan behandling av uppgifter enligt polisdatalagen eller i övrigt inom rättsväsendets informationssystem – registrering i verksamhetsregister enligt förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen när det gäller personer som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. – registrering i beskattningsdatabasen. har utvecklat en tjänst där myndigheter rekvirerar samordningsnummer elektroniskt. har också på uppdrag av regeringen och i samråd med , , och utrett förutsättningarna för att låta samtliga asylsökande i få samordningsnummer. lämnade sin utredning till och föreslog att samtliga asylsökande ska tilldelas samordningsnummer och att ska rekvirera numren från . Föreslagna ändringar i systemet med samordningsnummer Regeringen har i en proposition 2020/21:160 Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen presenterat bl.a. följande förslag på förändringar: • det klargörs att ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning • en enskild ska kunna tilldelas ett samordningsnummer efter egen ansökan om den enskilde har en sådan anknytning till som gör att han eller hon kan antas behöva en identitetsbeteckning • det införs ett krav på personlig inställelse för enskild som har anknytning till och själv vill ansöka om samordningsnummer. • ett samordningsnummer får förnyas efter anmälan av den som kan begära tilldelning av samordningsnummer. Om förutsättningarna för att tilldelas ett samordningsnummer efter egen ansökan är uppfyllda, får ett samordningsnummer också förnyas på ansökan av den enskilde • ska förklara ett samordningsnummer vilande om inte någon anmälan eller ansökan om förnyelse har kommit in vid utgången av det femte kalenderåret då numret tilldelades eller senast förnyades • En person med ett samordningsnummer som har en kontaktadress registrerad i folkbokföringsdatabasen ska anmäla ändringar av adressen till I kommittémotion 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkandena 5–7 anförs att det ska krävas personlig inställelse hos , eller annan lämplig myndighet, för att få ett samordningsnummer. Vidare ska alla som har samordningsnummer genom personlig inställelse hos , eller annan lämplig myndighet, bekräfta sin identitet. De samordningsnummer som inte bekräftas ska avslutas om det inte finns särskilda skäl. Biometriska data ska användas för att göra identifieringen av samordningsnumrens innehavare säkrare. I motion 2020/21:2168 av (M) anförs att man bör se över och skärpa systemet med samordningsnummer för utländska medborgare för att upptäcka och förhindra brott. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 27 anförs att samordningsnummer endast ska kunna utfärdas vid personlig inställelse hos en och samma myndighet, förslagsvis , och endast vid uppvisande av giltig id-handling och registrering av biometriska uppgifter. I motion 2020/21:13 av (SD) yrkande 1 anförs att man ytterligare bör skärpa reglerna kring samordningsnummer på grund av ett omfattande missbruk med samordningsnummer. I kommittémotion 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 31 anförs att används samordningsnumren som brottsverktyg av bl.a. stöldligor. De samordningsnummer som delas ut till utlänningar måste vara tillfälliga. Den som har ett samordningsnummer ska också vara tvungen att skriva sig på den adress denne bor. I motion 2020/21:372 av och (båda KD) anförs att bör få i uppdrag att makulera samtliga samordningsnummer, såvida inte personerna bakom kan inställa sig hos och styrka sin identitet med id-handling. För det andra ska de samordningsnummer som utfärdas tidsbegränsas. Tidsgränserna bör vara flexibla. I motion 2020/21:1046 av (KD) yrkande 5 anförs att över 700 000 samordningsnummer har utfärdats sedan systemet med samordnings-nummer infördes . Cirka 150 000 har övergått i personnummer, men hur många verkliga personer som finns bakom de resterande 550 000 samordningsnumren är oklart. Regeringen bör därför tidsbegränsa samordningsnummer för att få kontroll över detta. Regeringen och har arbetat på bred front för att komma till rätta med problemen med samordningsnummer. Regeringen har () lämnat förslag på lagändringar som ska hanteras av och skatteutskottet i utskottets kommande betänkande SkU11. Vidare kommer Utredningen om folkbokföring och samordningsnummer att lämna sitt slutbetänkande med ytterligare förslag till förbättringar . Många av de frågor och problem som motionärerna vill komma till rätta med kommer att hanteras i de lagstiftningsärenden som regeringen nu arbetar med. Utskottet ser därför inte någon anledning att förekomma det arbete som pågår. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Betalning av skatt vid delårsboende Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att se över möjligheterna att dela upp kommunalskatten mellan flera kommuner. Jämför reservation 41 (C). I motion 2020/21:1859 av (M) anförs att dagens ordning där personer med dubbelt boende i hög grav nyttjar service i två kommuner men bara betalar skatt till den ena är såväl otidsenlig som orättvis. Man bör utreda om det skulle vara möjligt att vara folkbokförd och skattskyldig i mer än en kommun. Förenklade modeller bör utredas, t.ex. bör en modell där kommunalskatten fördelas mellan flera kommuner, för personer med flera boenden, utifrån en fastställd schablon prövas. I motion 2020/21:246 av m.fl. (C) anförs att för vissa turist- och landsbygdskommuner skulle ett ökat skatteunderlag leda till bättre service och infrastruktur som är mer anpassade till det faktiska befolkningsunderlaget. Man bör därför utreda möjligheten att dela kommunalskatten mellan flera kommuner. I motion 2020/21:1429 av och (båda L) anförs att med dagens regelverk kan man bara betala skatt i en kommun. Regeringen bör utreda förutsättningarna för människor att på egen begäran kunna anmäla en ”sekundär bostadsort”, där de betalar skatt de månader som de faktiskt bor där. I motion 2020/21:511 av (-) anförs att en översyn bör göras för att modernisera möjligheten att betala skatt i två olika kommuner. Då skulle lagen bli anpassad till dagens verklighet. Detta skulle också underlätta för de kommuner med många ”fritidsboende” som har höga kostnader för den kommunala servicen men låga skatteintäkter. Utskottet är inte berett att låta debiteringen av skatt variera med den skattskyldiges delårsboende i olika kommuner. En sådan ordning skulle bidra till ett ökat uppgiftslämnande och framstår som näst intill omöjlig att kontrollera. Ett eventuellt behov av en justering av kommunernas och regionernas skatteunderlag bör kunna tillgodoses på annat sätt, t.ex. genom det kommunala utjämningssystemet. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att förlänga tidsfristen för förverkande enligt indrivningsförordningen. Grundläggande regler om förverkande finns i 36 kap. . Där framgår bl.a. att egendom kan förverkas om den utgör utbyte av brott, använts som hjälpmedel vid brott eller har en sådan beskaffenhet och påträffats under sådana omständigheter att den kan befaras komma till brottslig användning. Förverkande innebär att egendom som skapats genom brott t.ex. kontanter som är resultatet (vinsten) av narkotikaaffärer eller egendom som använts för att genomföra brott avhändes brottslingen enligt 36 kap. 1 § och 2 § . När tingsrätten meddelar dom i ett brottmål kan det framgå av domslutet att viss egendom ska förverkas. Det betyder att egendom som tillhör den tilltalade eller någon annan tas ifrån den personen för att i stället tillfalla staten. Ett förverkandebeslut är inte ett straff (de enda straff som finns i det svenska rättssystemet är böter och fängelse) utan utgör i stället vad som brukar kallas för en ”särskild rättsverkan av brott”. Ett beslut om förverkande är dock ofrånkomligen ett ingrepp i den enskildes äganderätt. Konsekvensen av ett förverkandebeslut är att den egendom som förverkas tillfaller staten. Förverkande kan ske genom antingen sakförverkande eller värdeförverkande. Sakförverkande innebär att viss egendom förklaras förverkad, dvs. att ägaren förlorar sin rätt till den aktuella egendomen, som i stället tillfaller staten. Vid värdeförverkande avser förverkandeförklaringen i stället värdet av viss egendom. Ett värdeförverkande har formen av en förpliktelse för den enskilde att betala det förverkade beloppet till staten. Översyn av lagstiftningen om förverkande Regeringen tillsatte en utredning om lagstiftningen om förverkande, Effektivare möjligheter att ta brottsvinster från kriminella – en översyn av lagstiftningen om förverkande (dir. 2020:66). En särskild utredare ska genomföra en systematisk översyn av de grundläggande reglerna om förverkande i 36 kap. och i andra författningar där det finns regler om förverkande som kompletterar eller helt eller delvis ersätter bestämmelser. Syftet med översynen är att säkerställa att förverkandelagstiftningen är effektiv, ändamålsenlig och modernt utformad samt anpassad till åtaganden inom EU och internationellt. För att minska incitamenten att begå brott krävs att rättsväsendet har ändamålsenliga möjligheter att ta brottsvinster från kriminella. Vidare är det viktigt att de processuella frågor som kan aktualiseras vid förverkande är reglerade på ett enkelt, tydligt och förutsebart sätt. Översynen är en del av regeringens åtgärdslista mot gängkriminalitet. Uppdraget ska redovisas . I motion 2020/21:2327 av Boriana (M) yrkande 3 anförs att när en dom med ett yrkande om förverkande av egendom vinner laga kraft har Kronofogden på sig att mäta ut de kriminellas egendom. Eftersom fyra olika myndigheter (, , Polisen och Kronofogden) måste hantera ärendet har Kronofogden oftast inte på sig att verkställa förverkandet. Hanterar Kronofogden inte ärendet snabbt nog kan den dömda brottslingen kräva tillbaka pengarna från staten. Myndigheterna måste ges bättre förutsättningar att verkställa domstolarnas beslut om förverkande. Man måste därför se över tidsfristen för förverkande av egendom enligt indrivningsförordningen och förlänga densamma (med följd att kvarstad kan gälla ), så att ansökan hinner ges in ”” innan fristen löper ut. Utskottet finner inte skäl att föregripa det utredningsarbete som pågår inom . Utskottet avslår motionen. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 24 samt 2020/21:63 av (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:373 av (KD), 2020/21:383 av (SD), 2020/21:758 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1056 av m.fl. (M), 2020/21:1074 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1272 av och (båda M), 2020/21:1387 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:1694 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:1716 av (M), 2020/21:1735 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1736 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1737 av (M), 2020/21:1738 av (M), 2020/21:1743 av (M), 2020/21:1744 av (M), 2020/21:2185 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2020/21:2856 av (M), 2020/21:2857 av (M) och 2020/21:3688 av (M). I den årliga redovisningen av skatteutgifter framställs inte syftet med skatteutgifterna, vilket belopp de innebär i minskade skatteintäkter. Dessutom presenteras bl.a. låga räntor som en del i skatteutgifter när skattesatsen för schablonbeskattat sparande har samma procentuella skattesats som kapitalvinstbeskattat sparande. Det ger en sakligt sett felaktig bild, även om de låga räntorna innebär lägre skatt på de schablonmässiga sparandena. Därför förespråkar vi tydligare syftesbeskrivning, kostnadseffekt samt en fullständigt korrekt redovisning. De allra flesta medborgare saknar tillräcklig kunskap om vilka skatter de betalar, storlek och på vilket sätt skatter betalas. Det innebär ett demokratiskt underskott där människor inte har kännedom om vilka offentliga resurser som de är delaktiga i att betala in. Vi ser därför ett behov av ökad medvetenhet om skatter genom ökad transparens på lönebeskeden inklusive sociala avgifter samt en total sammanställning av de skatter och sociala avgifter i kronor som varje individ bidragit till och betalat in på det årliga slutskattebeskedet. Varje medborgare ska löpande känna till vad som betalas in och exakt hur pengarna har fördelats på olika offentliga verksamheter. Det handlar alltså om ökad information med motivering av skattebeslut som en del i att öka transparensen. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2634 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2020/21:63 av (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:373 av (KD), 2020/21:383 av (SD), 2020/21:758 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1056 av m.fl. (M), 2020/21:1074 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1272 av och (båda M), 2020/21:1387 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:1694 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:1716 av (M), 2020/21:1735 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1736 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1737 av (M), 2020/21:1738 av (M), 2020/21:1743 av (M), 2020/21:1744 av (M), 2020/21:2185 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 24, 2020/21:2856 av (M), 2020/21:2857 av (M) och 2020/21:3688 av (M). Syftet med skatter är att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Strävan måste därför vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt. Det är också viktigt att det utformas så att det stimulerar arbete, hederlighet, sparande och företagande. Skattesystemet ska vara utformat så att den enskilde i största möjliga utsträckning får behålla sin egen lön eller pension innan kompletterande bidrag betalas ut. Målet är att alla heltidsarbetande ska kunna leva på sin inkomst. Studier och kompetensutveckling måste löna sig. Skatte-, bidrags- och socialförsäkringssystemen ska sammantaget ta hänsyn till familjesituationen och försörjningsansvaret samt upplevas som rimliga av medborgaren. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3216 av m.fl. (M) yrkande 9 och