bet · H901NU4 · 2021-12-22 00:00:00 — Regeringen anför vidare att även andra aspekter av rapporteringen kommer att utvecklas när det gäller både omfattningen av rapporteringen och informationen om vilka processer som genomförts, som t.ex. antalet hållbarhetsanalyser som genomförts . Regeringen avser också att framöver redovisa med vilka bolag den har hållit ägardialoger för att öka transparensen och ytterligare stärka det systematiska genomförandet. Regeringen konstaterar att det pågår en rad initiativ hos internationella organisationer som syftar till att utveckla bolags hållbarhetsrapportering. Regeringen anför att den avser att fortsätta följa utvecklingen inom området och att den kontinuerligt utvärderar de krav staten som ägare ställer på bolag med statligt ägande i förhållande till de regleringsförändringar som genomförs inom t.ex. hållbarhetsrapportering. Genom skrivelsen anser regeringen att frågan är slutbehandlad. I kommittémotion 2021/22:4276 av m.fl. (M, KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra hållbarhetsanalyser kontinuerligt. Vidare förordas i yrkande 2 att ska uppmana regeringen att förbättra och systematisera uppföljningar av hållbarhetsarbetet i statliga bolag. I kommittémotion 2021/22:4273 av m.fl. (V) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur styrningen av de statligt ägda bolagen kan förtydligas ytterligare med hänsyn till de internationella riktlinjerna. Regeringen bör vidare enligt vad som föreslås i yrkande 2 på uppmaning av återkomma med förslag på hur vidare krav på utvärdering och kontroll av de statligt ägda bolagens hållbarhetsredovisning kan införas. En översyn av statens företagsägande I kommittémotion 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 15 efterlyser motionärerna en bred översyn av vilka bolag som staten även fortsättningsvis måste behålla sitt ägande i. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 49 förordas ett tillkännagivande om att inleda en försäljning av statliga bolag. I motionen anförs att regeringen bör se över vilka företag i den statliga bolagsportföljen som bör avyttras. Vid översynen bör regeringen göra strategiska och säkerhetspolitiska övervägande och ta hänsyn till samhällsuppdrag som inte kan genomföras på annat sätt. I kommittémotion 2021/22:3381 av m.fl. (L) förordas i yrkande 1 att uppmanar regeringen att inrätta en som ges ett tidsbegränsat uppdrag att redovisa vilka statliga bolag som har ett särskilt samhällsuppdrag samt är strategiskt eller säkerhetspolitiska viktiga. Vidare föreslås i yrkande 2 att regeringen redovisar till hur verksamheterna i bolag som har samhällsuppdrag eller som är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga kan separeras från kommersiell verksamhet som konkurrerar med privata bolag. I kommittémotion 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 13 förordas ett tillkännagivande om att staten bör avyttra de statliga bolag som inte har särskilda samhällsuppdrag eller är av strategisk och säkerhetspolitisk vikt. Enligt motionärerna bör alla potentiella avyttringar göras ansvarsfullt gentemot bolaget och dess intressenter genom att värdet för skattebetalarna värnas. I kommittémotion 2020/21:4112 av m.fl. (KD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör inleda en process för att sälja statliga bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt alternativt är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga. I ett första steg förordar motionärerna att Svevia, , , och Jernhusen bör avyttras. I kommittémotion 2021/22:3381 av m.fl. (L) förordas i yrkande 3 att regeringen får i uppdrag att sälja hela eller delar av de statliga bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag eller som är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga. (M) förordar i motion 2021/22:3165 yrkande 1 ett tillkännagivande om ett minskat statligt bolagsägande. I de fall regeringen anser att staten inte bör avveckla sitt ägande bör den, enligt vad som föreslås i yrkande 2, för tydligt motivera och redovisa sina skäl för detta. Motionären menar att endast väsentliga samhällsintressen och mål som inte kan värnas eller uppnås på annat sätt bör vara skäl nog för att inte avveckla det statliga ägandet. Statligt ägda företags agerande på konkurrensutsatta marknader I kommittémotion 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 17 förordas ett tillkännagivande om att statligt ägda bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 47 förordas ett tillkännagivande om att regeringen i sitt övergripande ansvar för de statliga bolagen bör vidta åtgärder för att säkerställa att statliga bolag på konkurrensutsatta marknader inte snedvrider konkurrensen. Riktlinjer för statligt ägda företags påverkansarbete I kommittémotion 2021/22:3687 förordar m.fl. (M) i yrkande 18 ett tillkännagivande om att staten som aktiv och ansvarsfull ägare bör se över de statligt ägda bolagen och deras roll i syfte att de inte ska ägna sig åt politisk opinionsbildning. I kommittémotion 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 3 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska se över de statliga bolagens opinionsbildande arbete för att tydliggöra att bolagens kommunikationsarbete måste bedrivas på ett förtroendegivande sätt. I kommittémotion 2021/22:60 av m.fl. (V) framförs uppfattningen att samhällsägda företag bör uppträda neutralt. Mot den bakgrunden förordas i yrkande 3 ett tillkännagivande om att de statligt ägda bolagen inte ska få vara medlemmar i intresseorganisationen eller liknande intresseorganisationer. m.fl. (M) begär i motion 2021/22:1816 yrkande 2 ett tillkännagivande om att staten som aktiv och ansvarsfull ägare bör se över de statliga bolagen och deras vd:ars roll med syftet att de inte ska ägna sig åt politisk opinionsbildning. Förbud för statliga bolag att bedriva påverkansarbete I kommittémotion 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 14 anförs att regeringen bör utreda om ett förbud för statliga bolag att bedriva skattefinansierat påverkansarbete gentemot , regeringen och andra offentliga beslutsfattare ska införas och hur det i så fall kan utformas. Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag I kommittémotion 2021/22:2434 av m.fl. (SD) framförs att utförsäljningar av statens egendom inte ska vara ett ideologiskt självändamål utan i stället ska kunna genomföras i vissa fall när ägandet inte kan motiveras med nytta för medborgarna. Motionärerna anser att inflytande över statens bolag bör utövas med varsamhet och att god lönsamhet bör prioriteras högt. Ett tillkännagivande med bl.a. detta innehåll förordas i yrkande 1. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 2 att regeringens hållbarhetsmål för de statliga bolagen om att det i varje styrelse ska vara av varje kön ska tas bort. I kommittémotion 2021/22:102 av Per Schöldberg m.fl. (C) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska göra en sammanställning av de statliga bolagens samhällsuppdrag med fokus på en utvärdering och måluppfyllelse av dessa. Motionärerna konstaterar att en sammanställning gjordes av 2017 men anser att det i en återstart av ekonomin efter pandemin behövs en förnyad sammanställning. I kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 18 föreslås att ska uppmana regeringen att se över hur det regionala ansvaret hos statliga bolag, bl.a. för kapitalförsörjning, kan tydliggöras och stärkas. I kommittémotion 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om att samhällsnyttan alltid ska stå i fokus för ägarstrategin som företagen drivs ekonomiskt effektivt. Regeringen ska vidare se över målsättningen i ägarstrategin i de fall viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statliga bolagens vinstkrav. Vidare föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om att statliga bolag ska verka för en ökad förädling i syfte att skapa arbetstillfällen och öka exportvärdet. Motionärerna föreslår också i yrkande 4 att de statligt ägda bolagen senast /22 ska återkomma till regeringen med en kartläggning av könsfördelningen på alla nivåer i respektive bolag och utifrån denna komma med förslag på åtgärder för en mer jämställd verksamhet. I kommittémotion 2021/22:4273 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att samhällsnyttan alltid ska stå i fokus för ägarstrategin som företagen bedrivs ekonomiskt effektivt. Regeringen bör därför se över målsättningen i ägarstrategin i de fall viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statliga bolagens vinstkrav. I kommittémotion 2021/22:3381 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 4 att regeringen ska revidera ägardirektiven för de statliga företag som är markägare så att de även omfattar uppdraget att medverka till att i deras roll som bolagsägare öka tillgången på byggbar mark. I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) framförs att alla statliga bolag ska ha vetenskapligt baserade klimatmål och klimatplaner. Vidare ska bolagen få skärpta ägardirektiv om att verka för att nå miljömålen och . I yrkande 15 förordas ett tillkännagivande med denna inriktning. (S) föreslår i motion 2021/22:2691 att regeringen med utgångspunkt i Försvarsberedningens senaste rapport bör se över vilka sårbarheter och säkerhetspolitiska risker de statliga bolagens verksamhet och internationella affärsuppgörelser medför för kritiska infrastruktur och beredskap. (SD) förordar i motion 2021/22:3038 yrkande 1 att regeringen ska återkomma till med en analys över det säkerhetspolitiska läget utifrån statliga bolagsaffärer med . Per Åsling och (båda C) anser att de statliga bolagen ska få i uppdrag att inom organisationen kontinuerligt arbeta med varumärkesvård, framtagande och uppföljning av uppförandekod och förtroendeskapande mot både kunder och medborgare generellt. I motion 2021/22:1600 förordar motionärerna ett tillkännagivande med denna inriktning. och (båda MP) framför i motion 2021/22:4109 att statliga bolag som hämtar sina intäkter i Sápmis naturresurser bör avsätta en andel av sin vinst för att finansiera förvaltningen och utvecklingen av samiskt samhällsliv, språk och kultur. I yrkande 4 förordar motionärerna ett tillkännagivande om att formerna och avgränsningarna för detta ska utredas. m.fl. (MP) förordar vidare i motion 2021/22:4211 yrkande 27 att regeringen bör ge statligt ägda bolag i uppdrag att i sin utländska verksamhet särskilt ta större hänsyn till konsekvenserna för vatten-, energi- och livsmedelssäkerhet. Bakgrund och pågående arbete Den statliga bolagsportföljen består av 46 bolag (39 helägda och 7 delägda) som finns inom sektorerna basindustri och energi, telekom, tjänst, fastighet, finans, konsument, infrastruktur och transport. Basindustri och energi är den dominerande sektorn med av portföljens värde följt av sektorn fastighet (). Flera av bolagen har startat som affärsverk, affärsverksamhet inom myndighet eller statliga monopol. verkar de flesta av bolagen på affärsmässiga grunder på fullt konkurrensutsatta marknader. Av de statligt ägda bolagen har emellertid 22 bolag ett samhällsuppdrag som har beslutat särskilt om, vilket innebär att de ska uppnå andra mål än ekonomisk avkastning. Grunder för förvaltning av statliga företag beslutar om grunderna för hur statens tillgångar ska förvaltas och förfogas över, vilket innefattar de statligt ägda bolagen. Enligt de riktlinjer som beslutade om (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26) ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag: • Statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. • Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag ska med utgångspunkt i uppsatta verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidta nödvändiga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Enligt 9 kap. 8 § regeringsformen (RF) förvaltar och förfogar regeringen, med vissa undantag, över statens tillgångar. Det är som beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar (9 kap. 9 § RF). Bestämmelser om förvärv och överlåtelse av egendom, däribland aktier och andelar i företag, finns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 3 § budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett företag, eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får inte heller utan bemyndigande skjuta till kapital till ett företag. På motsvarande sätt behöver regeringen enligt budgetlagen (8 kap. 4 §) också bemyndigande för att genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Riksdagsbeslut krävs däremot inte för t.ex. utdelningar, eftersom dessa ingår i den löpande förvaltningen. Regeringens årliga skrivelse till har beslutat om att regeringen ska lämna en årlig redogörelse för bolag med statligt ägande (prop. 1980:81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet med redogörelsen är att beskriva statens bolagsägande och de värden som finns i bolag med statligt ägande. Verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande utgör huvuddelen i regeringens årliga skrivelse. I statens ägarpolicy för bolag med statligt ägande redogörs för uppdrag och mål, tillämpliga ramverk och viktiga principfrågor när det gäller bolagsstyrningen. I ägarpolicyn ingår också regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Ägarpolicyn ska tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande. När det gäller övriga bolag där staten är delägare anges i ägarpolicyn att staten verkar i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas. Regeringen beslutade om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande. I den nya ägarpolicyn finns nya riktlinjer när det gäller hållbart värdeskapande och strategiska mål, krav på arbetsrättsliga villkor vid inköp samt systematiskt säkerhetsarbete. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort närmare för detta (bet. 2020/21:NU4). beslutas ägarpolicyn vid årsstämman i de statligt helägda bolagen, vilket innebär att policyn i dessa fall är en bolagsrättsligt bindande instruktion (ägaranvisning) till bolagets styrelse. Övergripande om styrning av de statliga företagen Liksom privata aktiebolag regleras statliga aktiebolag av aktiebolagslagen (2005:551). I sin egenskap av företrädare för det statliga ägandet lyder regeringen således under samma regler som andra bolagsägare. Innebörden av detta är bl.a. att ägarinflytandet utövas i bolagets beslutande organ, bolagsstämman. Bortsett från arbetstagarrepresentanterna utser stämman styrelsens ledamöter, vilka i ett helägt statligt företag representerar staten som ägare. Styrelsen utser i sin tur en vd. Genom bl.a. valet av styrelse och möjligheten att i bolagsordningen föra in särskilda bestämmelser kan statens representanter påverka inriktningen av bolagets verksamhet på bolagsstämman. ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. I detta ingår att fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation och att se till att bolaget har en betryggande internkontroll. Den löpande verksamheten sköts av bolagets ledning. Styrelsen i bolag med statligt ägande ska genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden (ägarsamordning). Vid regelbundna möten mellan företrädare för bolaget respektive ägaren (ägardialog) följs bl.a. målen för bolagen upp. Av statens ägarpolicy framgår att förvaltningen styrs av om statligt stöd samt redovisning av allmänna medel, konkurrenslagstiftningen, lagen om offentlighet och sekretess samt riktlinjer för statligt ägda företag. De sistnämnda riktlinjerna ger staten som ägare och de statligt ägda bolagen ett förutsebart ramverk att förhålla sig till och innebär att statens roll som ägare tydligt avskiljs från statens övriga roller. Riktlinjerna är rekommendationer som riktas till regeringar för att säkerställa att statligt ägda företag verkar effektivt, transparent och ansvarstagande. De är en internationell standard som syftar till att undvika att staten agerar som en passiv ägare eller som en överdrivet ingripande ägare. Uppdrag för bolag med statligt ägande Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i beslut. Bolagsordningarna för de statligt ägda bolagen utgår från aktiebolagslagens regler för bolag med aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad, Svensk kod för bolagsstyrning och statens ägarpolicy. Genom ägaranvisningar ger ägaren instruktioner till bolagets styrelse. I bolag med statligt ägande används ägaranvisningar i huvudsak när bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag, får anslag och befinner sig i omstrukturering samt vid avregleringar och andra liknande väsentliga förändringar. Ägaranvisningar ska till sitt innehåll vara relevanta, konkreta och tydliga samt formaliseras genom beslut på bolagsstämma. Om ett uppdrag lämnas i en ägaranvisning ska det av den tydligt framgå hur uppdraget finansieras, redovisas och följs upp. I statens ägarpolicy anges att mål och uppföljning är redskap som staten använder för att styra de statliga bolagen. Genom att bolagens prestation regelbundet följs upp mot fastställda mål kan bolagens utveckling mätas. Om ett bolag inte når målen kan ägaren begära en plan från bolaget på åtgärder att vidta. Ekonomiska mål och uppdragsmål beslutas vid bolagsstämman. De ekonomiska målen ger möjlighet att mäta och följa upp bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. Uppdragsmål beslutas för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag, framför allt för att göra det möjligt att utvärdera hur väl det särskilt beslutade samhällsuppdraget utförs. I ägarpolicyn anges att uppdragsmål och ekonomiska mål följs upp vid ägardialog mellan företrädare för ägaren och styrelsens ordförande där utfallet gentemot målen diskuteras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen. Även de strategiska mål inom området hållbart företagande som styrelsen fastställt följs upp inom ramen för ägardialogen. Väsentligt förändrade förutsättningar ska enligt policyn kunna aktualisera en översyn av målen. I ägarpolicyn anges att ekonomiska mål vanligtvis tas fram för kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning. Ägarens syfte med att fastställa ekonomiska mål är att • säkerställa värdeskapande genom att styrelsen och företagsledningen arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål • uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital • hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå • tillförsäkra ägaren direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning • på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. De ekonomiska målen beslutas av bolagsstämman och dokumenteras i stämmoprotokollet. Beslutade ekonomiska mål gäller till dess nya eller förändrade mål beslutas av bolagsstämman. Som nämnts i avsnittet Statens ägarpolicy tillämpas ägarpolicyn i bolag med statligt majoritetsägande. När det gäller övriga bolag där staten är delägare verkar staten i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas. Som framgår av verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande har ägarna i vissa fall inte fastställt ekonomiska mål. av de fallen har i stället styrelsen fastställt ekonomiska mål, och de har således inte beslutats av bolagsstämman. Uppdragsmål för bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag För att kunna utvärdera och följa upp hur de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs fastställs i relevanta fall uppdragsmål. Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är enligt ägarpolicyn att • säkerställa att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl • tydliggöra kostnaden för utförandet av de särskilt beslutade samhällsuppdragen • möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter • klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. Utgångspunkten när uppdragsmål fastställs ska vidare vara dels föremålet för bolagets verksamhet, dels verksamhetens syfte, dvs. de önskvärda effekterna av bolagets verksamhet. Eftersom ett bolags möjligheter att utföra ett särskilt beslutat samhällsuppdrag och att generera avkastning kan vara inbördes beroende ska uppdragsmål och ekonomiska mål i normalfallet tas fram samordnat. Då kan ambitionsnivån för uppdragsmålen vägas mot den kostnad i termer av och påverkan på risk och avkastning som en viss nivå för ett uppdragsmål innebär. Uppdragsmål beslutas av bolagsstämman genom en ägaranvisning till bolaget. pågår ett arbete inom med att se till att de bolag som har samhällsuppdrag i relevanta fall även ska få ett uppdragsmål. De tretton bolag som har fått uppdragsmål genom den pågående översynen är , kanalbolag, (), , Saminvest, (), SOS Alarm, (, SSC), , , , och Systembolaget. Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2020/21:NU4) redogjort närmare för att de statliga bolagen, med vissa undantag, lyder under samma lagar som privatägda bolag. Det handlar t.ex. om aktiebolags-, årsredovisnings-, konkurrens- och bokföringslagen samt insiderlagstiftningen och lagen om offentlig upphandling. Därutöver omfattas de bolag med statligt ägande, där staten direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande, av bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (3 kap. 27–32 §§) i konkurrenslagen (2008:579). Vidare kan statligt ägda bolag, liksom privatägda bolag, som är verksamma inom en viss sektor lyda under en särskild sektorslagstiftning, t.ex. postlagen (2010:1045) och lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. I det nyssnämnda betänkandet redogjorde utskottet vidare för arbete och befogenheter när det gäller utredning av om ett konkurrensbegränsande beteende skapar förutsättningar för en effektiv konkurrens. Vidare noterades att om statligt stöd gäller för allt stöd från staten till såväl statligt som privat ägda företag. antog på förslag av utskottet regeringens förslag till lagändringar och ny lag som bl.a. gäller befogenheter (prop. 2020/21:51, bet. 2020/21:NU10). Lagändringarna och den nya lagen innebär bl.a. att som första instans ska få besluta om konkurrensskadeavgift och att befogenheter vid platsundersökningar utökas. Lagändringarna och den nya lagen trädde i kraft . beslutade vidare på förslag av utskottet (bet. 2020/21:NU4, rskr. 2020/21:171) om ett tillkännagivande om att regeringen inom ramen för bolagsstyrningen bör vidta åtgärder för att säkerställa att bolag med statligt ägande agerar så att en sund konkurrens upprätthålls och därefter återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder man vidtagit. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, utg.omr. 24 Näringsliv) gör regeringen bedömningen att tillkännagivandet är slutbehandlat och anför följande: verkar de flesta av bolagen med statligt ägande på fullt konkurrensutsatta marknader och bolagen med statligt ägande lyder under samma lagar som privatägda bolag, t.ex. aktiebolagslagen (2005:551) och konkurrenslagen (2008:579). Frågor rörande eventuell snedvridning av konkurrensen kan bl.a. prövas inom ramen för konkurrenslagens bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Därutöver gäller om statligt stöd för allt stöd från staten till såväl statligt som privat ägda företag. Syftet med reglerna är att förhindra att en medlemsstat snedvrider konkurrensen genom stöd som stärker den inhemska industrins konkurrenskraft till nackdel för företag i en annan medlemsstat. Regeringens ägarpolicy följer i huvudsak riktlinjer för bolagsstyrning respektive anti-korruption och integritet i statligt ägda företag.