bet · H801NU14 · 2021-02-18 00:00:00 — Regeringen anför vidare i budgetpropositionen (prop. 2020/2021:1 utg.omr. 19) att den har ett särskilt mål för jämställd regional utveckling om att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att få inflytande över det regionala utvecklingsarbetet och få tillgång till utvecklingsresurser. Ett annat mål som regeringen anser att den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till är att nå de nationella klimatmålen, de övriga relevanta nationella miljömålen, de globala målen för hållbar utveckling i Agenda , digitaliseringsmålen samt uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Den regionala utvecklingspolitiken ska även bidra till en hållbar stadsutveckling. De högt ställda målen för den svenska klimat-, miljö- och energipolitiken kräver ett aktivt och långsiktigt arbete för en hållbar utveckling på alla politiska nivåer. Förordning om regionalt tillväxtarbete fattade regeringen beslut om en ny förordning (2017:583) om regionalt tillväxtarbete, som trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om regionalt tillväxtarbete och statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 ska vara vägledande för det regionala tillväxtarbetet. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar ska utarbeta och fastställa en regional utvecklingsstrategi och samordna insatser för att genomföra strategin. Den regionala utvecklingsstrategin ska vara en samlad och sektorsövergripande strategi för det regionala tillväxtarbetet i ett eller flera län och innehålla mål och långsiktiga prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet. Den regionala utvecklingsstrategin ska bidra till sektorsövergripande samverkan mellan länen och mellan aktörer på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Den ska ligga till grund för strukturfondsprogrammen inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, och beaktas när man tar fram andra regionala strategier och program. Av förordningen framgår bl.a. att ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet ska vara en integrerad del i det regionala tillväxtarbetet och att arbetet ska följas upp. Statliga myndigheter ska inom sina verksamhetsområden verka för att målet för den regionala tillväxtpolitiken uppnås. Nationell strategi för regional tillväxt och attraktionskraft Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2020/2021:1 utg.omr. 19) att den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 är ett viktigt styrdokument kopplat till målet för den regionala utvecklingspolitiken. Regeringen anser att den inriktning och de prioriteringar som anges i strategin bör fortsätta gälla fram till dess att en ny strategi beslutas. Regeringen anger att den avser att utarbeta en strategi för hållbar regional utveckling i hela landet för perioden –2030. fick uppdraget att bistå i framtagandet av den nationella strategin och handlingsplanen för hållbar regional utveckling i hela landet –2030 (N2020/03086). Utskottet kommer att behandla regeringens skrivelse Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030, vilken regeringen enligt propositionsförteckningen avser att överlämna . Regionerna ansvarar för den regionala utvecklingen Genom ändringar i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar är det regionerna (och med vissa undantag ) som har ansvar för det regionala tillväxtarbetet. Exempelvis har regionerna ansvar för att utarbeta och fastställa strategier för länens utveckling, att samordna insatser för genomförandet av strategin samt att besluta om användningen av vissa statliga medel för det regionala tillväxtarbetet. De regionala utvecklingsansvarigas kompetensförsörjningsarbete Regeringen beslutade att ge regionerna, och berörda samverkansorgan som genomför insatser inom kompetensförsörjningsområdet uppdraget att utifrån de prioriteringar som görs i den regionala utvecklingsstrategin organisera och fastställa målsättningar för regionalt kompetensförsörjningsarbete i samverkan med bl.a. kommuner, arbetsliv, utbildningsaktörer, statliga myndigheter samt övriga berörda aktörer i länet. Vidare ska de tillhandahålla analyser och prognoser av privat och offentlig sektors behov av kompetens , föra dialog med berörda aktörer om de behov som där identifieras samt ge förslag på insatser utifrån dessa, bl.a. i syfte att fler ska påbörja reguljära studier. Statliga myndigheters medverkan i genomförandet av den regionala utvecklingspolitiken I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 19) anger regeringen att tolv statliga myndigheter (, Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , , , , och ) och en stiftelse () med statlig finansiering har tagit fram långsiktiga strategier för sin medverkan i det regionala tillväxtarbetet, inklusive EU:s sammanhållningspolitik, (N2014/2501/RT). Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 19) att statliga myndigheters medverkan i det regionala utvecklingsarbetet är av central betydelse och att det finns behov av ett samstämmigt agerande mellan staten, regioner och kommuner. Det är därför centralt att berörda statliga myndigheter som har särskilt stor betydelse för det regionala utvecklingsarbetet för en aktiv dialog med regionerna och . Det är även viktigt att dessa myndigheter inom ramen för sina verksamhetsområden ger den hjälp som behövs till regionerna och , att de bidrar till att utveckla sektorssamordning och flernivåsamverkan samt tar hänsyn till de regionala utvecklingsstrategierna. Det är även viktigt att fortsätta att följa upp myndigheternas arbete. Landsbygdsprogrammet för perioden –2020 omfattar stöd och ersättningar som finns för att utveckla landsbygden. Stöden och ersättningarna som ingår i landsbygdsprogrammet finansieras gemensamt av och EU genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling som är en av EU:s fyra struktur- och investeringsfonder I landsbygdsprogrammet ingår företagsstöd, projektstöd, miljöinvesteringar, miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion, kompensationsstöd, djurvälfärdsersättningar och stöd till lokalt ledd utveckling. Miljö, hållbar utveckling och innovation är prioriterade områden. Efter godkännande i antog rådet förordningen om EU:s fleråriga budgetram –2027. De flesta av EU:s sektorspecifika finansieringsprogram beräknas kunna antas under tidigare delen av 2021 och ska tillämpas retroaktivt fr.o.m. början av 2021. Just nu pågår förhandlingar om en ny jordbrukspolitik som kommer att träda ikraft . Regeringen har därför beslutat att förlänga det nuvarande landsbygdsprogrammet –2022. Beslutet innebär nya åtgärder på landsbygdsområdet och förstärkta insatser för bl.a. biologisk mångfald och jordbrukets konkurrenskraft. –2022 kommer vissa åtgärder att förstärkas för att lättare uppnå målen i den svenska livsmedelsstrategin. Insatserna för investeringar och för unga jordbrukare stärks liksom åtgärder för innovation, rådgivning och kompetensutveckling. Även insatserna för att bevara betesmarker och för att anlägga nya våtmarker förstärks. I programmet ingår även nya satsningar för landsbygdsföretags digitala omställning, besöksnäringen samt landsbygdskommuners utvecklingskraft. Landsbygdsprogrammet sorterar under statsbudgetens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och hanteras därmed av miljö- och jordbruksutskottet. Regeringen gav Tillväxtanalys uppdraget att utvärdera effekterna av företagsstödjande insatser inom de nio regionalfondsprogrammen för tillväxt och sysselsättning –2020. Utvärderingen ska omfatta både effekterna av respektive program och de sammantagna effekterna av samtliga program. Tillväxtanalys ska i genomförandet av uppdraget ha en nära dialog med . Uppdraget ska redovisas till regeringen (N2020/02355). beslutade regeringen att ge ett uppdrag inom ramen för regeringens proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik för landsbygder (dnr N2018/04123/HL). Myndigheten ska enligt uppdragsbeskrivningen stärka genomförandet av landsbygdspolitiken och verka för att de landsbygdspolitiska målen nås. ska genomföra ett antal insatser inom ramen för propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19). ska verka för ett samordnat agerande inom en sammanhållen landsbygdspolitik. I detta ingår enligt uppdraget att verka för ett samordnat agerande hos statliga myndigheter samt att bidra till politikens genomförande. ska ha en central roll i att stödja de statliga myndigheternas medverkan i genomförandet av politiken, genom bl.a. att bidra till ökad kunskap och främja erfarenhetsutbyten. De utpekade myndigheterna är , , Havs- och vattenmyndigheten, , , , Myndigheten för , , , , , , , Verket för innovationssystem och . Myndigheten ska även ta till vara de synergier, erfarenheter, kontaktnät och dialoger som finns inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken, näringspolitiken och övriga berörda politikområden. I uppdraget ingår vidare att föreslå relevanta indikatorer för uppföljning av en sammanhållen landsbygdspolitik, och i de fall det redan finns lämpliga indikatorer ska dessa användas. ska löpande följa och analysera genomförandet av den sammanhållna landsbygdspolitiken. Myndigheten ska i samband med årsredovisningen redovisa en uppföljning och analys av arbetet med en sammanhållen landsbygdspolitik. Vidare ska en fördjupad analys av utveckling och måluppfyllelse av en sammanhållen landsbygdspolitik lämnas till regeringen . En första fördjupad analys ska rapporteras till . ska därtill i samarbete med utpekade statliga myndigheter och andra relevanta aktörer utarbeta en metodik för landsbygdsanalyser och konsekvensbedömningar i olika samhällssektorer. Utgångspunkt för detta arbete ska vara hur de utpekade statliga myndigheternas verksamhet påverkar landsbygderna. Metodiken ska syfta till att stödja statliga myndigheter i arbetet med att, utifrån dessas respektive ansvarsområden, bidra till att målen för landsbygdspolitiken nås och bidra till att på ett naturligt sätt stärka landsbygdsperspektivet i verksamheten hos statliga myndigheter. Förslaget ska ta hänsyn till hur olika landsbygders förutsättningar skiljer sig åt och beakta förutsättningarna för myndighetssamverkan. Regeringen beslutade att ge ett uppdrag om näringslivsinsatser och insatser inom besöksnäringen inom ramen för en sammanhållen landsbygdspolitik (N2019/02257/RTL). Enligt uppdragsbeskrivningen ska utgå från befintliga insatser som har särskild relevans för företag som är verksamma på landsbygderna. I de fall insatserna syftar till ökad digitalisering hos företag ska bygga vidare på erfarenheter från sitt arbete med Digitaliseringslyftet men göra nödvändiga anpassningar utifrån förutsättningar för företag i landsbygdsområden. Digitaliseringsinsatserna ska svara mot företagens behov i olika utvecklingsstadier och kan exempelvis omfatta information, kompetensutveckling, externt stöd och stöd till såväl materiella som immateriella investeringar. I uppdraget ingår även att genomföra insatser för att stärka besöksnäringen på landsbygderna, bl.a. genom att främja den strategiska utvecklingen och samverkan mellan aktörerna inom naturturism. anger i sin årsredovisning att genomförandet av insatserna i regeringsuppdraget kommer att pågå och att resultat och effekter av projekt och insatser i uppdraget kommer att kunna presenteras i årsredovisningen . Vidare gav regeringen uppdraget att utveckla och stärka arbetet med hållbar utveckling inom det regionala tillväxtarbetet (N2019/02162/RTL delvis). Enligt uppdragsbeskrivningen ska utveckla och stärka arbetet med hållbar utveckling inom det regionala tillväxtarbetet inklusive sammanhållningspolitiken. De insatser som genomförs ska leda till resultat genom att ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet integreras i ordinarie verksamhet. Med social hållbarhet avses jämställdhet, integration och mångfald samt andra sociala dimensioner. Med miljömässig hållbarhet avses miljö och klimat. Med ordinarie verksamhet avses bl.a. analyser, strategier, program och insatser. Uppdraget ska innefatta ett intersektionellt perspektiv. ska för att utveckla och stärka hållbarhetsarbetet särskilt bidra till att sprida erfarenheter från relevant forskning och bidra till samverkan mellan landstingen och och statliga myndigheter, inklusive länsstyrelserna samt övriga relevanta aktörer. Vidare ska bidra till dels att kunskaper och erfarenheter, om bl.a. hur olika perspektiv och aktörer kan bidra till hållbar utveckling, sprids mellan landstingen och , statliga myndigheter, inklusive länsstyrelserna, och övriga relevanta aktörer, dels att utveckla verktyg och metoder för hur arbetet kan utvecklas och att utveckla handläggningen av projektmedel, regionala företagsstöd och stöd till kommersiell service. Delrapporter av uppdraget ska lämnas in till –2022, och en slutrapport och en utvärdering av uppdraget ska lämnas . Regeringen gav uppdraget att analysera och föreslå åtgärder för att underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder (N2019/02735/RTL). Syftet med uppdraget är att identifiera åtgärder som kan underlätta för företag och offentliga arbetsgivare att rekrytera rätt kompetens och därigenom bidra till en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Myndigheten ska bl.a. analysera inom vilka sektorer och yrken arbetsgivare har, eller bedöms komma att få, särskilt svårt att hitta kompetens på landsbygden samt föreslå åtgärder för att underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder. Uppdraget slutredovisades i rapporten – redovisning till regeringen (Dnr Ä 2019–1134). För att komma till rätta med problemen kring kompetensförsörjning på landsbygder föreslår i rapporten bl.a. följande åtgärder: förbättra transportsystemet så att arbetsmarknaderna blir geografiskt större; stärk möjligheterna för landsbygdernas yrkesverksamma att vidareutbilda sig; fördjupa kunskapen om yrkeshögskoleutbildningarnas relevans för den ort där de placeras; stärk lärcentrana; möjliggör distansarbete och mer flexibla arbetstider; stöd satsningar på rekrytering från storstädernas förorter; underlätta tillgången på säsongsarbetare i gröna näringar; förbättra uppföljningen av villkoren på landsbygderna och inför eventuellt avskrivning av studielån för att locka högutbildade till landsbygderna. Enligt uppgifter från har rekommendationerna delats berörda departement för vidare hantering. Övriga uppdrag som regeringen via regleringsbrevet gett är bl.a. följande. • Redovisa förslag och genomförda åtgärder för att öka måluppfyllelsen för de mål som regeringen aviserat för förenklingsarbetet enligt budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. Redovisningen ska lämnas in till regeringen (uppdrag 2.1 Mål för förenklingsarbete under rubriken 2. Enklare och mer attraktiva villkor och förutsättningar för företag). • Sammanställa och analysera de statliga myndigheternas slutrapportering av genomförda insatser inom regional tillväxt och EU:s sammanhållningspolitik inom ramen för myndigheternas långsiktiga strategier för det regionala tillväxtarbetet för perioden –2020. I uppdraget ingår att tillhandahålla anvisningar för slutrapporteringarna. Uppdraget ska redovisas till regeringen (uppdrag 3.1 Sammanställning av statliga myndigheters slutrapportering under rubriken regional utveckling). • –2022 i analysen med kommande med koppling till regionala företagsstöd. I uppdraget ingår att bistå i arbetet med att ta fram en ny s.k. regionalstödskarta (uppdrag 3.6 Regionala företagsstöd). I regleringsbrevet gav regeringen därtill ett uppdrag om utveckling av de regionala företagsstöden avseende jämställdhet, integration och miljö, inklusive klimat för att därmed bidra till omställningen till en hållbar regional utveckling. Uppföljningen av de regionala företagsstöden ska ske utifrån en ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Uppdraget ska genomföras i samarbete med regionerna och . Regeringens prioriteringar för programperioden –2027 Regeringen anger i budgetpropositionen att förhandlingarna om EU-lagstiftningen och förslaget till EU:s långsiktiga budget påverkar förberedelserna för programperioden –2027. Först när dessa förhandlingar är avslutade kommer inriktning och omfattning av insatserna att slutligt kunna beslutas. Det är regeringens bedömning att resultatorientering, förenkling i alla delar av genomförandet och nationell tematisk fokusering utifrån regionala behov ska fortsätta att vara vägledande för programperioden –2027. Regeringen anger att den beslutade om att regionalfonden även –2027 ska genomföras via åtta regionala program och ett nationellt program (N2020/00896/RTL och N2020/00899/RTL, m.fl.). Regionalfonden ska även framöver bidra till att hålla ihop och stödja regionernas utvecklingskraft, näringslivets konkurrenskraft och sysselsättning. Insatserna inom regionalfondsprogrammen ska bidra till omställningen till en hållbar regional utveckling och därmed bidra till ett grönt, hållbart och mer innovativt . De insatser som genomförs ska vara innovativa och ha högt mervärde för EU, och det ska tas stor hänsyn till olika territoriella förutsättningar, såsom de långa geografiska avstånd som kännetecknar stora delar av landet. Vidare menar regeringen att det gränsöverskridande samarbetet genom Interregprogrammen har en fortsatt viktig roll i det regionala utvecklingsarbetet genom att möjliggöra utvecklingsinsatser över nationsgränserna. Transportbidraget är ett regionalt statsbidrag som kan betalas ut som en kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. Bidraget syftar till att stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Transporten ska ske på järnväg, i yrkesmässig trafik på väg eller till sjöss. Bidragets storlek är inte beroende av transportslag. Transportbidraget kan även beviljas till företag för transporter av vidareförädlade produkter inom bl.a. jordbruks- och livsmedelssektorn. Transportbidraget har varit föremål för flera översyner, och utskottet har i tidigare betänkanden refererat till studier genomförda av och Tillväxtanalys (bet. 2017/18:NU19). inledde en granskning av transportbidraget. avser att granska om transportbidraget effektivt främjar regional utveckling samt hur balansen mellan mål för regional tillväxt och klimatmål hanteras. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . fick i regleringsbrevet i uppdrag att analysera merkostnaderna generellt för transport av varor för företag i stödområdet för transportbidraget. Uppdraget ska redovisas till regeringen . I syfte att stimulera utvecklingen och bidra till fler arbetstillfällen finns flera olika former av regionala skattelättnader och nedsättningar av socialavgifter. Regeringen föreslog ytterligare en åtgärd i propositionen Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduktion (prop. 2019/20:175) som överlämnades till . Regeringen föreslog att det ska införas en regional skattereduktion som innebär att fysiska personer som året före beskattningsåret är folkbokförda i vissa uppräknade kommuner, främst i och nordvästra , har rätt till en skattereduktion med att räkna av mot inkomstskatt. Den som saknar folkbokföring i , men som är obegränsat skattskyldig här och betalar inkomstskatt i en kommun som omfattas av förslaget, kan också ta del av skattesänkningen. Fysiska personer som har företag vars resultat de själva beskattas för, t.ex. enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag, har också rätt till skattereduktion under förutsättning att reduktionen uppfyller villkoren för att utgöra ett stöd av mindre betydelse enligt om sådant stöd. Lagändringarna föreslogs träda i kraft , men tillämpas fr.o.m. det beskattningsår som infaller efter . Som skäl för förslaget angav regeringen bl.a. att långsiktiga tillväxt och utveckling är beroende av levande landsbygder. En till ytan stor del av har dock andra förutsättningar till utveckling än resten av landet, vilket bl.a. beror på geografiska lägesnackdelar i form av långa avstånd, låg befolkningstäthet och sämre tillgång till service. De lägesnackdelar som finns i vissa delar av landet påverkar inte bara företagen utan också fysiska personers möjligheter att bo och arbeta i dessa områden. Till följd av det geografiska läget får invånarna i vissa fall bära en större del av energi- och miljöskatterna än genomsnittet av befolkningen, och kommunalskatten är ofta högre än i övriga landet och tillgången till gemensamt finansierade välfärdstjänster lägre än på andra platser. Regeringen anger vidare att goda generella förutsättningar för företagande och boende på landsbygden behöver finnas, såväl som särskilda åtgärder riktade till dessa områden. I syfte att överbrygga de effekter som lägesnackdelarna medför bör en skattesänkning införas för fysiska personer som bor i vissa glest befolkade områden. Bestämmelser som berättigar fysiska och juridiska personer till olika former av regionalt riktade stöd och bidrag är vanligt förekommande, och finns även särregleringar med regional inriktning på beskattningens område. Det finns dock skäl att iaktta viss försiktighet med avseende på införandet av regionala särregleringar. En bestämmelse, genom vilken vissa personer beviljas en skattesänkning, innebär nämligen att dessa ges en förmån vid inkomstbeskattningen. Det innebär även att ett avsteg från generella skatteregler sker och att en s.k. skatteutgift uppstår som påverkar statsbudgetens inkomstsida. Regeringen gör dock sammantaget bedömningen att det i detta fall finns anledning att avvika från principen om generella skatteregler, eftersom reglerna genom förslaget bidrar till att skapa bättre förutsättningar för de personer som bor och betalar skatt i glest befolkade områden. instämde i regeringens bedömning att åtgärden borde genomföras genom införandet av en regional skattereduktion som ett stöd på statsbudgetens intäktssida och tillstyrkte därmed propositionen. biföll förslaget (bet. 2020/21:SkU6, rskr. 2020/21:28). De nordiska statsministrarna antog Vision 2030 som syftar till att göra till världens mest hållbara och integrerade region. För att förverkliga visionen har tre strategiområden inom Nordiska ministerrådets arbete prioriterats –2024 – ett grönt , ett konkurrenskraftigt och ett socialt hållbart . I den handlingsplan som har tagits fram har bl.a. civilsamhället och näringslivet i konsulterats. Handlingsplanen för Nordiska ministerrådets arbete de kommande fyra åren tar sin utgångspunkt i 12 mål kopplade till de strategiska prioriteringarna. Planen anger vad det nordiska samarbetet ska ha uppnått och hur ministerrådet bidrar för att nå dit genom att arbeta för en socialt hållbar grön omställning som inte ökar ojämlikheterna i det nordiska samhället och konkretiseras i ett antal uppställda mål. Bland annat ska ministerrådet arbeta för att motverka socioekonomiska, kulturella och geografiska utmaningar kopplade till den gröna omställningen, som alla regioner i ska bli en del av. Kartläggningar och erfarenhetsutbyte ska motverka att sociala utmaningar är överrepresenterade i vissa områden. Satsningarna ska rikta sig i lika hög grad till områden i städerna som på landsbygden. Omställningen ska inte heller öka skillnaderna, exempelvis mellan stad och landsbygd. Motioner om övergripande frågor om regional utvecklingspolitik avstyrktes (bet. 2019/20:NU13) med bl.a. hänvisning till det övergripande målet för landsbygdspolitiken. Likalydande yrkanden är nu aktuella i motion 2020/21:705 (SD) yrkande 1, 2020/21:2138 (S), 2020/21:2627 (M) yrkande 6, 2020/21:3247 (L) yrkande 1 och 2020/21:3562 (M) yrkande 2.