bet · H901FöU2 · 2021-11-18 00:00:00 — Behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten och Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till två nya lagar om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten respektive . De nya lagarna föreslås ersätta lagen om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst och lagen om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet, som enligt förslaget upphävs. Det föreslås även följdändringar i vissa lagar. Vidare föreslås ändringar i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet som bl.a. rör Försvarets radioanstalts internationella samarbete. Genom de nya lagarna skyddas fysiska personers grundläggande rättigheter och friheter som det säkerställs att Försvarsmakten och kan behandla och utbyta personuppgifter med andra aktörer på ett ändamålsenligt sätt. De nya lagarna ska tillämpas i stället för EU:s dataskyddsförordning och dataskyddslagen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. De nya lagarna och övriga lagändringar föreslås träda i kraft . I betänkandet finns nio reservationer (M, C, V, KD, L). Proposition 2020/21:224 Behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten och Nio yrkanden i följdmotioner. Sex yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten och Översyn av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet m.m. 1.Avslag på propositionen, punkt 1 (C) 2.Lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet, punkt 2 (V) 3.Lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet, punkt 2 (L) 4.Direktåtkomst i vissa fall till personuppgifter vid Försvarsmakten, punkt 3 (V) 5.Direktåtkomst i vissa fall till personuppgifter vid , punkt 4 (V) 6.Översyn av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet, punkt 6 (M, KD) 7.Granskning och kontroll av underrättelseverksamheten, punkt 7 (M, KD, L) 8.Granskning och kontroll av underrättelseverksamheten, punkt 7 (V) 9.Myndighetssamverkan, punkt 8 (M) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag 1 Förslag till lag om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten 2 Förslag till lag om behandling av personuppgifter vid 3 Förslag till lag om ändring i lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 4 Förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning 5 Förslag till lag om ändring i brottsdatalagen (2018:1177) Bilaga 3 yttrande 2021/22:KU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:1154 av m.fl. (C). Reservation 1 (C) Lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Därmed bifaller proposition 2020/21:224 punkt 3 och avslår motionerna 2021/22:922 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:1011 av m.fl. (L). Reservation 2 (V) Reservation 3 (L) Direktåtkomst i vissa fall till personuppgifter vid Försvarsmakten antar regeringens förslag till lag om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten i de delar det avser 3 kap. 4 och 5 §§. Därmed bifaller proposition 2020/21:224 punkt 1 i denna del och avslår motion 2021/22:922 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 4 (V) Direktåtkomst i vissa fall till personuppgifter vid antar regeringens förslag till lag om behandling av personuppgifter vid i de delar det avser 3 kap. 3 och 4 §§. Därmed bifaller proposition 2020/21:224 punkt 2 i denna del och avslår motion 2021/22:922 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 5 (V) antar regeringens förslag till 1. lag om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten 2. lag om behandling av personuppgifter vid 3. lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning 4. lag om ändring i brottsdatalagen (2018:1177) i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan. Därmed bifaller proposition 2020/21:224 punkterna 1, 2, båda i denna del, 4 och 5. Översyn av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 2021/22:983 av m.fl. (M, KD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 32. Reservation 6 (M, KD) Granskning och kontroll av underrättelseverksamheten 2021/22:922 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2021/22:983 av m.fl. (M, KD) yrkande 1. Reservation 7 (M, KD, L) Reservation 8 (V) 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 9 (M) 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 44 och 45. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (MP), (M), ClasGöran (S), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för en särskild utredare dels med uppdrag att göra en översyn av den lagstiftning som gäller för personuppgiftsbehandling inom Försvarsmakten och , och dels med uppdrag att göra en översyn av regleringen av Försvarets radioanstalts internationella samarbete. Utredningarna överlämnade respektive betänkandena Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och (SOU 2018:63) samt Försvarets radioanstalts internationella samarbete – en översyn av regelverket (SOU 2020:68). Båda utredningsbetänkandena har remissbehandlats. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:224 Behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten och samt nio yrkanden i fyra följdmotioner och sex yrkanden i tre motioner från allmänna motionstiden . Förslagen i motionerna återfinns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagrådet har yttrat sig över regeringens förslag. beslutade att ge tillfälle att yttra sig över propositionen och motionerna i de delar de berör beredningsområde. yttrande finns i bilaga 3. besökte som informerade utskottet om sin verksamhet. Försvarsmaktens grundläggande uppgifter enligt förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten innebär ansvar för att upprätthålla och utveckla ett militärt försvar som ytterst kan möta ett väpnat angrepp. Försvarsmaktens huvuduppgift är att försvara mot ett väpnat angrepp, främja säkerhet och hävda territoriella integritet. Myndigheten ska ha förmåga att värna suveräna rättigheter och svenska intressen samt att förebygga och hantera konflikter och krig såväl nationellt som internationellt. Försvarsmakten ska kunna utföra sina uppgifter självständigt eller i samverkan med andra myndigheter, stater eller organisationer. Försvarsmakten ska enligt instruktionen leda och bedriva militär säkerhetstjänst. I säkerhetsskyddslagen (2018:585) finns bestämmelser om säkerhetsskydd, dvs. skydd av säkerhetskänslig verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Den militära säkerhetstjänsten ska samverka med Säkerhetspolisen, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och andra myndigheter när det gäller säkerhetsintressen som berör totalförsvaret. Försvarsmaktens militära signalskyddstjänst syftar till att förhindra obehörig insyn i och påverkan på telekommunikations- och it-system med hjälp av kryptografiska metoder och övriga signalskyddsåtgärder. Signalskyddstjänsten är en säkerhetsskyddsangelägenhet där ansvaret omfattar hela totalförsvaret och syftet är att säkerställa säker kommunikation. En del av signalskyddstjänsten är kontroll av signalskyddet i telekommunikations- och it-system, s.k. signalkontroll. Signalkontroll syftar till att klarlägga riskerna för obehörig åtkomst till eller förvanskning av uppgifter eller störning av telekommunikation. Vidare kan signalkontroll klarlägga att systemen används enligt gällande regelverk (prop. 2006/07:46 s. 25). Säkerhetsskyddstjänsten och signalskyddstjänsten syftar gemensamt till att förebygga, förhindra och motverka säkerhetshotande verksamhet. ska enligt förordningen (2007:937) med instruktion för bedriva signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet (signalspaningslagen) och anslutande förordning. ska särskilt följa förändringen av signalmiljön i omvärlden, den tekniska utvecklingen och signalskyddet, fortlöpande utveckla den teknik och metodik som behövs för att bedriva verksamheten, utföra matematiska bedömningar av kryptosystem för totalförsvaret och upprätthålla kompetensen för de nationella behoven i fråga om kryptologi samt biträda andra myndigheter vid värdering, utveckling, anskaffning och drift av signalspaningssystem. ska ha hög teknisk kompetens inom informationssäkerhetsområdet och får efter begäran stödja sådana statliga myndigheter och statligt ägda bolag som hanterar information som bedöms vara känslig från sårbarhetssynpunkt eller i ett säkerhets- eller försvarspolitiskt avseende. Myndigheten ska särskilt kunna stödja insatser vid nationella kriser med it-inslag. Inom ramen för myndighetens arbete på informationssäkerhetsområdet utvecklar och placerar efter begäran ut tekniska detekterings- och varningssystem (TDV) vid de mest skyddsvärda verksamheterna bland statliga myndigheter och statligt ägda bolag, som hanterar information som bedöms vara känslig från sårbarhetssynpunkt eller i ett säkerhets- eller försvarspolitiskt avseende. har även till uppgift att tilldela säkra kryptografiska funktioner till ett antal civila myndigheter och organisationer (17 § förordningen [2015:1053] om totalförsvar och höjd beredskap). För att kunna hantera de allvarligaste it-angreppen mot de mest skyddsvärda verksamheterna använder uppgifter som myndigheten har inhämtat genom signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelseverksamhet Försvarsunderrättelseverksamhet bedrivs enligt särskild reglering i bl.a. lagen om försvarsunderrättelseverksamhet och förordningen (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet samt signalspaningslagen och förordningen (2008:923) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Försvarsunderrättelseverksamhet ska bedrivas av Försvarsmakten, , och . Försvarsunderrättelseverksamheten ska bedrivas till stöd för svensk utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt i övrigt för kartläggning av yttre hot mot landet. Försvarsunderrättelseverksamhet får endast avse utländska förhållanden. I verksamheten ingår att medverka i svenskt deltagande i internationellt säkerhetssamarbete. Regeringen ansvarar för att bestämma försvarsunderrättelseverksamhetens inriktning. Försvarets radioanstalts signalspaning i försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet Signalspaning, dvs. inhämtning av signaler i elektronisk form, är en inhämtningsmetod i försvarsunderrättelseverksamheten som regleras i signalspaningslagen. Inriktning av signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet får endast anges av regeringen, , Försvarsmakten, Säkerhetspolisen och Nationella operativa avdelningen i . Signalspaning är en viktig del av försvarsunderrättelseverksamhet och bidrar till att ge regeringen underlag för en självständig svensk utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik och till att ge andra inriktande myndigheter kvalificerad underrättelseinformation om utländska förhållanden för att de i sin tur ska kunna fullgöra sina uppgifter. Signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet får endast avse utländska förhållanden och ske i syfte att kartlägga vissa i lagen särskilt uppräknade företeelser, bl.a. yttre militära hot mot landet, strategiska förhållanden när det gäller internationell terrorism och annan grov gränsöverskridande brottslighet som kan hota väsentliga nationella intressen, utveckling och spridning av massförstörelsevapen, krigsmateriel och produkter som avses i lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd och allvarliga yttre hot mot samhällets infrastrukturer m.m. ska ansöka om tillstånd hos Försvarsunderrättelsedomstolen för den signalspaning som får utföras enligt lagen. Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts behandling av personuppgifter Försvarsmaktens behandling av personuppgifter inom ramen för försvarsunderrättelseverksamheten och den militära säkerhetstjänsten regleras i lagen (2007:258) om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst och förordningen (2007:260) om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst. För Försvarets radioanstalts behandling av personuppgifter inom myndighetens försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet gäller lagen (2007:259) om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet och förordningen (2007:261) om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet. De nämnda lagarna gäller vid behandling av personuppgifter inom respektive lags tillämpningsområden om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Båda lagarna syftar också till att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter inom lagarnas respektive tillämpningsområden. Den personuppgiftsbehandling som inte omfattas av dessa lagar har reglerats genom personuppgiftslagen. gäller personuppgiftslagen fortsatt för Försvarsmakten och i sådan verksamhet som inte omfattas av unionsrätten (prop. 2017/18:105 s. 171– 172). Härutöver gäller vissa andra lagar för Försvarsmakten, t.ex. patientdatalagen (2008:355), totalförsvarsdatalagen (2020:151) och brottsdatalagen (2018:1177). Signalspaningslagen innehåller vissa bestämmelser som har bäring på Försvarets radioanstalts behandling av personuppgifter, t.ex. användningen av sökbegrepp och förstöringsskyldighet. Av lagen framgår bl.a. att inhämtning av signaler i tråd ska ske automatiserat och att sådan inhämtning endast får avse signaler som identifierats genom sökbegrepp. Upptagning eller uppteckning av uppgifter som inhämtats enligt signalspaningslagen ska omgående förstöras om innehållet bl.a. berör en viss fysisk person och har bedömts sakna betydelse för försvarsunderrättelseverksamheten (1 och 7 §§). Det grundläggande skyddet för personuppgifter Enligt regeringsformen är var och en skyddad gentemot det allmänna mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden (2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen, förkortad RF). Skyddet får begränsas genom lag men endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. En begränsning får inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Begränsningen får inte heller göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning (2 kap. 20 och 21 §§ RF). I propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) framhålls att det är naturligt att det läggs stor vikt vid uppgifternas karaktär vid bedömningen av hur ingripande intrånget i den personliga integriteten kan anses vara i samband med insamling, lagring och bearbetning eller utlämnande av uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Ju känsligare uppgifterna är, desto mer ingripande anses det allmännas hantering av uppgifterna normalt vara. Även hantering av ett fåtal uppgifter kan med andra ord innebära ett betydande intrång i den personliga integriteten om uppgifterna är av mycket känslig karaktär. Vid bedömningen av intrångets karaktär är det också naturligt att stor vikt läggs vid ändamålet med behandlingen. En hantering som syftar till att utreda brott kan enligt förarbetena normalt anses vara mer känslig än t.ex. en hantering som uteslutande sker för att ge en myndighet underlag för förbättringar av kvaliteten i handläggningen. Mängden uppgifter kan också vara en betydelsefull faktor i sammanhanget (prop. 2009/10:80 s. 183). har i flera lagstiftningsärenden som rört myndigheters personuppgiftsbehandling framhållit att målsättningen bör vara att myndighetsregister med ett stort antal registrerade och särskilt känsligt innehåll ska regleras särskilt i lag (se bl.a. bet. 1990/91:KU11 s. 11 och bet. 1997/98:KU18 s. 43). Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () gäller som lag. Enligt artikel 8 i har var och en rätt till skydd för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. En offentlig myndighet får inte inskränka denna rätt annat än med stöd av lag och om det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till bl.a. den nationella säkerheten och den allmänna säkerheten. Tillämpningsområdet för artikeln omfattar behandling av personuppgifter om privatliv, familjeliv, hem eller korrespondens. En inskränkning i en konventionsskyddad rättighet ska ha stöd i lag. Lagen ska vara så preciserad att inskränkningarna är förutsebara och att lagen är allmänt tillgänglig. har i sin praxis slagit fast att intrånget ska vara nödvändigt, dvs. det ska finnas ett angeläget samhälleligt behov och inskränkningen ska stå i rimlig proportion till det syfte som ska tillgodoses genom den. En lag eller annan föreskrift får inte meddelas i strid med åtaganden på grund av (2 kap. 19 § RF). De dataskyddsregler som har antagits inom ramen för finns främst i konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS 108), den s.k. dataskyddskonventionen. Konventionen, som har ratificerat och som trädde i kraft , kompletteras av ett antal av antagna icke-bindande rekommendationer om hur personuppgifter bör behandlas inom olika områden. Dataskyddskonventionen gäller för 47 medlemsstater, men även , , , , , , och är parter i konventionen. Konventionen brukar ses som en precisering av artikel 8 i och syftar till att säkerställa respekten för grundläggande fri- och rättigheter (artikel 1 i dataskyddskonventionen). Det grundläggande skyddet vid automatiserad behandling av personuppgifter inom EU regleras numera främst genom dataskyddsförordningen (se följande avsnitt). Dataskyddskonventionen är dock alltjämt relevant, särskilt vid behandling av personuppgifter på områden som inte omfattas av EU:s kompetensområde, t.ex. allmän säkerhet och försvar. Av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, förkortad EU-stadgan, framgår att var och en har rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne. Sådana uppgifter ska behandlas lagenligt för bestämda ändamål och på grundval av den berörda personens samtycke eller någon annan legitim och lagenlig grund. Var och en har rätt att få tillgång till insamlade uppgifter som rör honom eller henne och att få rättelse av dem. En oberoende myndighet ska kontrollera att dessa regler efterlevs (artikel 8). EU-stadgan är rättsligt bindande för medlemsstaterna vid tillämpning av unionsrätten. Stadgan är således inte tillämplig på nationell lagstiftning inom områden där EU inte har lagstiftningskompetens. Personuppgiftslagen, genom vilken dataskyddsdirektiv huvudsakligen genomfördes i svensk rätt, gjordes generellt tillämplig och omfattade även sådan verksamhet som faller utanför direktivets tillämpningsområde (prop. 1997/98:44 s. 40). Särreglering i lag eller förordning gällde framför bestämmelserna i personuppgiftslagen. utgör dataskyddsförordningen (EU 2016/679) grunden för generell personuppgiftsbehandling inom EU. Dataskyddsförordningen är direkt tillämplig i alla EU:s medlemsstater men behandling av personuppgifter som sker inom verksamheter som inte omfattas av , t.ex. försvar och nationell säkerhet, är undantagna från tillämpningsområdet (artikel 2). Utöver dataskyddsförordningen gäller även lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen). Bestämmelserna i dataskyddsförordning och dataskyddslagen gäller även vid behandling av personuppgifter som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av unionsrätten (1 kap. 2 § dataskyddslagen). Europeiska dataskyddsstyrelsen saknar emellertid behörighet inom detta utvidgade tillämpningsområde (prop. 2017/18:105 s. 184). Särskilda undantag från detta utvidgade tillämpningsområde har gjorts för bl.a. lagen (2007:258) om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst och lagen (2007:259) om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet (1 kap. 3 § dataskyddslagen). som EU:s dataskyddsförordning och dataskyddslagen trädde i kraft upphävdes personuppgiftslagen. Enligt övergångsbestämmelserna till dataskyddslagen ska personuppgiftslagen dock fortsätta att gälla i sådan verksamhet hos Försvarsmakten och som inte omfattas av unionsrätten. och rådets direktiv (EU) 2016/680 av om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut /977/RIF (dataskyddsdirektiv) innehåller särregler för den personuppgiftsbehandling som behöriga myndigheter utför bl.a. i syfte att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott samt för att skydda mot, förebygga och förhindra hot mot den allmänna säkerheten. Direktivet har i huvudsak genomförts genom en ny ramlag, brottsdatalagen (2018:1177). Lagen är subsidiär i förhållande till annan lag eller förordning, vilket möjliggör avvikande bestämmelser i andra författningar. Behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten och Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten, lag om behandling av personuppgifter vid och lag om ändring i lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet samt följdändringar. avslår motioner om avslag på hela eller delar av propositionen. Jämför reservation 1 (C), 2 (V), 3 (L), 4 (V) och 5 (V). Allmänna utgångspunkter för en ny reglering Regeringen föreslår en ny lag om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten som ersätter lagen (2007:258) om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst och en ny lag om behandling av personuppgifter vid som ersätter lagen (2007:260) om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet. De nya lagarna ska vara heltäckande och utformas så att de gäller exklusivt på de områden som anges i respektive lag. Syftet med de nya lagarna är att säkerställa att Försvarsmakten och kan behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt och att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter i samband med sådan behandling. Lagen om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten ska gälla vid behandling av personuppgifter i myndighetens verksamhet som rör försvar och säkerhet samt internationellt försvars- och säkerhetssamarbete. Lagen ska gälla för sådan behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad. Den ska också gälla personuppgifter som ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda rutiner. Lagen om behandling av personuppgifter vid ska gälla behandling av personuppgifter i myndighetens försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet samt informationssäkerhetsverksamhet.