bet · H801AU9 · 2021-03-25 00:00:00 — I detta ligger bl.a. att kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar och krav på att jobba och försörja sig själva (yrkande 7). Med ett eget jobb ökar nyanlända kvinnors självständighet i förhållande till både samhälle och partner, som integrationen av hela familjen stärks. m.fl. (MP) uppmärksammar i kommittémotion 2020/21:2701 vikten av en jämställd integration (yrkande 8), vilket för motionärerna bl.a. innebär att verka för att etableringsinsatserna blir jämställda, tex. genom att tillgängliggöra utbildning under asylprocessen och lägga ett särskilt fokus på nyanlända kvinnor i de moderna beredskapsjobben. Liknande förslag för att stärka insatserna för utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden framförs av m.fl. (MP) i kommittémotion 2020/21:2696 yrkande 5. Amineh Kakabaveh (-) anser i motion 2020/21:450 att för att öka jämställdheten och minska diskrimineringen behövs det insatser som utgår från utlandsfödda mäns och kvinnors verkliga behov, och inte utifrån förutfattade meningar om vari dessa kan tänkas bestå, för att på så sätt finna meningsfulla och inkomstbringande arbeten anpassade till utlandsfödda kvinnors behov (yrkande 2). Motionären föreslår också att hälften av alla subventionerade tjänster bör gå till invandrade kvinnor (yrkande 1). Utrikes födda kvinnors alltför låga arbetskraftsdeltagande är enligt utskottet en tydlig integrations- och jämställdhetspolitisk utmaning. En grundläggande princip i ett jämställt samhälle är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter till arbete och lika ansvar för sin egen försörjning. Det är inte första gången utskottet framhåller detta, men utskottet måste konstatera att arbetet för att förbättra nyanlända kvinnors etablering behöver vara fortsatt prioriterat. Utskottet anser att det är självklart att både kvinnor och män, såsom det även uttrycks i Liberalernas kommittémotion 2020/21:3234 yrkande 7, ska mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själva och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. Detta knyter också an till vad som sägs i den enskilda motionen 2020/21:450 om vikten av att inte hemfalla åt förutfattade meningar om vad som är lämpliga arbeten eller insatser för utrikes födda kvinnor. Det bör vara en självklarhet att kvinnor och män behandlas lika av myndigheterna, men t.ex. när det gäller Arbetsförmedlingens verksamhet har utskottet tidigare konstaterat att män i högre utsträckning får ta del av arbetsnära insatser som arbetsmarknadsutbildningar och arbetspraktik, medan kvinnor får ta del av förberedande utbildningar och extratjänster i högre utsträckning. Detta förhållande har också bekräftats i en delredovisning från Kommissionen för jämställda livsinkomster som presenterats (Komm2021/00077/A 2020:01-1). Utskottet kommer givetvis att med intresse följa kommissionens fortsatta arbete och därefter regeringens beredning av dess förslag. Så mycket står dock klart att utskottet på ett övergripande plan delar kommissionens analys att även om det finns en bred uppslutning bakom de jämställdhetspolitiska målen, är det svenska samhället inte jämställt. En persons kön har fortfarande stor inverkan på möjligheterna att forma samhället och det egna livet. Vidare när det gäller jämställdhetsarbetet inom myndigheterna kan utskottet instämma med kommissionen när den säger att en jämställd fördelning av statliga stödåtgärder, och ett aktivt arbete med information om vilka konsekvenser olika val kan ha för individers livsinkomst, har stor betydelse för att nå målet om ekonomisk jämställdhet. Utskottet noterar att kommissionens kartläggning visar på flera goda exempel, men också på att det återstår en hel del arbete för att nå en jämställd fördelning av statliga stödåtgärder och en jämställd information. Att kvinnor och män inte får stöd på lika villkor är enligt utskottet givetvis inte acceptabelt. När det gäller särskilt Arbetsförmedlingen har utskottet tidigare konstaterat att myndigheten arbetar aktivt med jämställdhetsintegrering och kan nu notera att myndigheten enligt regleringsbrevet fått ett förtydligat uppdrag på så sätt att styrningen av verksamheten ska vidareutvecklas så att ett jämställdhetsperspektiv genomgående införlivas i myndighetens beslutsfattande, på alla nivåer och i alla delar av de processer som påverkar kvinnor och män. Vidare ska Arbetsförmedlingen bl.a. inom områdena subventionerade anställningar och etableringsprogrammet analysera och redovisa identifierade jämställdhetsproblem, egna åtgärder för att minska problemen samt övriga förslag till lösningar. Utskottet välkomnar att myndigheten genom bl.a. regleringsbrev har en tydlig styrning på jämställdhetsområdet och ser fram emot förbättringar. Utskottet vill i sammanhanget också nämna Arbetsförmedlingens insats Jämställd etablering som utformats för att kunna matcha arbetssökande som har varit i och står långt från arbetsmarknaden. I projektets arbetsmetod ingår att säkerställa att kvinnor inkluderas samt undvika att subjektiva bedömningar baserade på könsstereotypa föreställningar ligger till grund för beslut. Utskottet anser därmed att det pågår ett omfattande arbete för att kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och att det därför inte finns behov av att utskottet tar något initiativ. Vidare vill utskottet i likhet med i kommittémotion 2020/21:3405 lyfta fram vikten av aktiva insatser under och efter kvinnors föräldraledighet. talar om vikten av att undvika isolering och föreslår genom yrkande 22 uppsökandeverksamhet i form av kommunala mentorskapsprogram som ett sätt att åstadkomma detta. Utskottet för sin del vill framför allt instämma i att det är problematiskt att en relativt stor andel av utrikes födda kvinnor står helt utanför arbetskraften, och att det är angeläget att fler skrivs in, blir kvar hos eller återknyter kontakten med Arbetsförmedlingen och arbetslivet, exempelvis efter föräldraledighet. Utskottet vill här nämna möjligheten till s.k. nudgingåtgärder, som syftar till att ändra människors beteenden, och som uppmärksammar i sitt slutbetänkande. Sådana åtgärder skulle kunna bidra till att fånga upp kvinnor i perioder då det finns risk att de helt lämnar arbetskraften (SOU 2020:46 s. 687). Utskottet vill också passa på att uppmärksamma den uppföljning och undersökning som utskottet genomför av bl.a. de personer som lämnat etableringsprogrammet av okänd orsak. Utskottet håller alltså med om det övergripande syftet med förslag men vill inte ställa sig bakom den enskilda åtgärden. På ett mer övergripande plan kräver integration ett tydligt fokus på jämställdhet och jämställdhetsintegrering, vilket också betonas av bl.a. Liberalerna i kommittémotion 2020/21:3234 yrkande 6 och i kommittémotionerna 2020/21:2701 yrkande 8 och 2020/21:2696 yrkande 5. I detta ligger självfallet att arbetskraftsdeltagande och sysselsättningen måste öka, vilket framhålls bl.a. av i partimotion 2020/21:3366 yrkande 2; först då blir det möjligt att nå såväl det integrationspolitiska målet om lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund som det jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Av budgetpropositionen framgår att jämställdhetsperspektivet är centralt i genomförandet av integrationspolitiken, t.ex. när det gäller utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Utskottet anser att detta är en inriktning i linje med de nämnda motionsyrkandena om ett ökat jämställdhetsperspektiv i mottagande- och etableringsprocessen. Utskottet vill också peka på vad som sagts ovan om Arbetsförmedlingens verksamhet riktad till utrikes födda kvinnor. Utskottet ser fram emot ytterligare reformer för att skynda på nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden men finner ingen anledning att nu ta initiativ på området. Med det anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. åtgärder för att stärka civilsamhällets roll i integrationsprocessen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående reform- och förändringsarbete. Jämför reservation 18 (KD) och 19 (L) samt särskilt yttrande 5 (C). I kommittémotion 2020/21:3285 av m.fl. (C) uppmärksammas civilsamhällets betydelse för mottagandet av nyanlända invandrare, och motionärerna anser att civilsamhällets roll i integrationsprocessen bör stärkas (yrkande 7). I detta kan det t.ex. ingå att utreda hur statens tilldelning av resurser till civilsamhället kan fördelas för att skapa långsiktiga partnerskap till skillnad från dagens projektfinansieringsmodell. Motionärerna föreslår också att det vid offentliga upphandlingar ska bli möjligt att använda sig av reserverade kontrakt för att på så sätt låta civilsamhället axla ett bredare samhällsansvar. För att förbättra integrationen och bryta segregationen uppmärksammar m.fl. (KD) i kommittémotion 2020/21:3405 en särskild samverkansform mellan det offentliga och näringslivet, ett s.k. socialt utfallskontrakt. Det innebär att det offentliga identifierar områden och projekt som kan finansieras av privata aktörer. Med detta syfte föreslår motionärerna att det inrättas en s.k. facilitatorsfunktion för sociala utfallskontrakt samt en nationell fond för investeringsgarantier (yrkande 27). I kommittémotion 2020/21:3234 av m.fl. (L) betonar motionärerna civilsamhällets betydelse för integrationsarbetet och pekar på att framför allt att de större aktörerna kan spela en avgörande roll, t.ex. i fråga om språkträning (yrkande 27). (M) framhåller i motion 2020/21:3028 att utmärker sig positivt i ett internationellt perspektiv när det gäller frivilligt arbete och medborgerligt engagemang, t.ex. ideella organisationer som bistår nyanlända invandrare med information, kontakter och stöd. För att bygga vidare på detta vill motionären se över möjligheterna till ett faddersystem för att förbättra integrationen av nyanlända invandrare. Det civila samhällets betydelse för mottagandet och integrationen av nyanlända invandrare har uppmärksammats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2019/20:AU9. Detta hindrar inte utskottet att återigen framhålla att ett levande civilt samhälle, dit föreningsliv och den ideella sektorn räknas, ofta brukar nämnas som ett viktigt kännetecken för en väl fungerande demokrati. Ett utmärkt exempel på detta är när människor i föreningslivet ställer upp för att ge asylsökande och nyanlända invandrare ett gott mottagande. och Liberalerna anser att civilsamhällets roll i integrationsprocessen bör stärkas. Utskottet håller med om denna övergripande inriktning och noterar att regeringen med utgångspunkt i skrivelse 2017/18:246 En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället löpande verkar för att i enskilda myndighetsinstruktioner förtydliga att myndigheterna bör samverka med det civila samhällets organisationer. Det bör möjligen också uppmärksammas att , som nämnts i ett tidigare avsnitt, gör bedömningen ett det finns ett behov av en dialog mellan staten och det civila samhällets organisationer i syfte att ta fram gemensamma åtaganden för en fördjupad samverkan inom asylmottagandet. När det gäller formerna för bidragsgivningen, som pekar ut som ett exempel för att stärka civilsamhällets roll, vill utskottet lyfta fram att det inom pågår ett löpande utvecklingsarbete i syfte att successivt öka andelen bidrag som grundas på förordningar och att verka för att andelen generella stöd, som organisationsbidrag, ökar i förhållande till mer kortsiktiga och styrda bidrag. För att tillgodose civilsamhällets behov av större långsiktighet och förutsebarhet i bidragsgivningen föreslås i en departementspromemoria att bidrag till det civila samhället bör ges i form av ett minst tvåårigt beställningsbemyndigande för dessa anslag (Ds 2018:13). Utskottet utgår från att denna bedömning finns med i regeringens och löpande arbete med utformning av bidrag. Utskottet anser att det är positivt med en utveckling mot en mer långsiktig bidragsgivning och kan konstatera att detta är en prioriterad fråga för regeringen. Enligt budgetpropositionens resultatredovisning beviljas cirka en fjärdedel av statsbidragen , vilket utskottet kan konstatera är en klar förbättring jämfört med föregående år (prop. 2019/20:1 utg.omr. 17 s. 29 och prop. 2020/21:1 utg.omr. 17 s. 164). En förbättring märks också när det gäller utvecklingen mot generella bidrag vilket i linje med regeringens ambition om självständighet och oberoende med stort utrymme för egna initiativ enligt ovan nämnda skrivelse. Utskottet kommer att noga följa det fortsatta arbetet. När det gäller förslag om reserverade kontrakt konstaterar utskottet att inom dagens regelverk finns en möjlighet till reserverade upphandlingar, vilket i korthet innebär att upphandlande organisationer, under vissa förutsättningar, får positivt särbehandla vissa leverantörer som annars skulle sakna möjligheter att få kontrakt under normala konkurrensförhållanden. Möjligheten till reserverad upphandling gäller bl.a. aktörer vars främsta syfte är integration av personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Vidare i fråga om att peka ut särskilda aktörer noterar utskottet att Utredningen om idéburna aktörer i välfärden har bl.a. lämnat förslag som innebär en möjlighet att reservera rätten att ansöka om att få delta i ett valfrihetssystem för idéburna aktörer. Utredningens förslag om ändringar i lagen om valfrihetssystem omfattar även valfrihetssystem som Arbetsförmedlingen inrättar (SOU 2019:56). Utskottet vill avvakta den pågående beredningen i innan det kan bli aktuellt att ta initiativ i denna fråga. Som framgår ovan pågår en rad aktiviteter för att samordna, samverka och stödja civilsamhället så att dess roll för att underlätta integrationen kan öka. Det pågående arbetet ligger väl i linje med motionsönskemålen som därmed får anses i huvudsak tillgodosedda. När det gäller förslag om ett s.k. socialt utfallskontrakt noterar utskottet att regeringen har tagit fram en samlad strategi för att ska ta till vara den innovationskraft som finns hos den växande grupp sociala företag som har som mål att bidra till ett effektivt och mer hållbart samhälle (dnr N2018/00710/FF). Avsikten med insatserna är att skapa bättre förutsättningar för sociala företag att utvecklas och vara med och lösa samhällsutmaningar. Exempel på insatser som regeringen avser att genomföra inom området är bl.a. att utforska, testa och stärka kunskapen kring alternativa former för samarbete med offentlig sektor. Syftet är att, utifrån gemensamma mål, åstadkomma sociala effekter i samhället, exempelvis genom sociala utfallskontrakt (social impact bonds) eller idéburet offentligt partnerskap (IOP). Vidare noterar utskottet att och innovationspartner är i färd med att bygga upp ett kunskapscenter som ska stödja offentlig sektor med innovation och utveckling, t.ex. genom sociala investeringar och sociala utfallskontrakt. Utskottet kan därmed konstatera att det även pågår ett aktivt arbete för att hitta effektiva lösningar på olika samhällsutmaningar genom att ta till vara socialt företagande och social innovation, t.ex. genom sociala utfallskontrakt. I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt att utforska, testa och stärka kunskapen kring alternativa former för samarbete med den offentliga sektorn. Utskottet vill avvakta regeringens arbete på området innan några ytterligare åtgärder övervägs. Med det anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Integrationskapacitet och utsatta områden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om integrationskapacitet och utsatta områden. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens reformarbete och budgetpropositionens resultatredovisning. Jämför reservation 20 (V), 21 (KD) och 22 (L). m.fl. (V) anser i kommittémotion 2020/21:449 att kvinnors livssituation i socialt utsatta områden behöver uppmärksammas i högre grad. I dessa områden råder ofta patriarkala strukturer där gruppens heder och regler är det viktigaste, inte samhällets lagar och normer. Motionärerna anser att det behöver tas initiativ till åtgärder för att kvinnor i dessa områden ska få likvärdiga förutsättningar som kvinnor i andra områden (yrkande 10). m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2020/21:3405 att eftersom integrationen rör så många politikområden saknas det ett samlat grepp för att väga av alla frågor mot varandra och för att inventera hur den svenska integrationskapaciteten ser ut. Motionärerna föreslår att det tillsätts en integrationsberedning som tillsammans med och i samsyn med riksdagspartierna kontinuerligt gör en bedömning av långsiktiga integrationskapacitet (yrkande 1). I kommittémotion 2020/21:3234 av m.fl. (L) formulerar motionärerna en vision om att det inte ska finnas några utsatta områden i (yrkande 1). Tanken är att för varje utsatt område ska staten, regionen, kommunen och de lokala fastighetsägarna ingå en s.k. integrationspakt, med konkreta åtgärder för att förbättra både den fysiska och sociala miljön (yrkande 3). På en övergripande nivå handlar detta förortslyft enligt motionärerna om att bryta en utveckling där en icke fungerande integration leder till att många hamnar utanförskap och bidragsberoende. För att lösa problemen och minska fattigdomen bland utrikes födda måste denna s.k. integrationsskuld mätas, bl.a. som graden av arbetsmarknadsetablering, humankapital, pensionsutsikter, språkinlärning och ekonomiska möjligheter i vardagen (yrkande 2). I de utsatta områdena måste utvecklingen mätas systematiskt, och situationen måste följas upp . En bedömning av om ett område är socioekonomiskt utsatt bör enligt motionärerna även inkludera faktorer som förekomsten av organiserad brottslighet, radikalisering, antalet anmälda brott och möjligheten att klara upp brott (yrkande 4). Med hänvisning till situationen i utanförskapsområden anser (KD) i motion 2020/21:1006 att det bör inrättas en integrationskommitté för att i samsyn med riksdagspartierna och utifrån forskningsresultat göra en löpande inventering av integrationskapacitet, här definierat som hur många bostäder som finns tillgängliga, hur arbetsmarknaden utvecklas m.m. Utskottet har självfallet inte svårt att sympatisera med Liberalernas vision om att det inte ska finnas några utsatta områden i . Frågan är bara hur detta ska uppnås. Alltför många människor i bor i områden där människors vardag och livschanser begränsas. Liberalerna föreslår genom kommittémotion 2020/21:3234 yrkande 3 vad som benämns som en integrationspakt, där staten, regionen, kommunen och de lokala fastighetsägarna ingår en överenskommelse om ett antal konkreta åtgärder. Utskottet för sin del vill inte avvisa möjligheten att denna typ av lokala överenskommelser kan medverka till en positiv utveckling, men vad som framför allt måste till är ett brett arbete inom områden som skola, förskola, och brottsbekämpning. lyfter i kommittémotion 2020/21:449 yrkande 10 särskilt fram vikten av uppmärksamma kvinnors livssituation i utsatta områden. Utskottet instämmer i detta och kan konstatera att många som kommit till har levt i samhällen där kvinnan ofta är underordnad mannen, och därmed handlar integrationspolitiken bl.a. om att befästa liberala och demokratiska värderingar och motverka framväxten av parallellsamhällen där människor hindras från att utöva sina självklara rättigheter. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen i budgetpropositionen på flera områden gör en riktad satsning för att lyfta upp socioekonomiskt utsatta områden. I denna satsning ingår bl.a. att förstärka arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet vill också nämna att extremism har fått utökade resurser och att enligt regleringsbrevet har fått i uppdrag att bl.a. öka kunskapen om hur parallella samhällsstrukturer – inklusive kriminella och släktbaserade nätverk, såsom klanstrukturer – och den brottslighet och otrygghet som är förknippad med sådana strukturer, kan identifieras på lokal nivå. I uppdraget ingår att identifiera och sammanställa motåtgärder som kan vidtas mot sådana strukturer och att redovisa nationella och internationella insatser på området. Utskottet vill såklart här också lyfta fram vikten av att utveckla arbetsmarknadspolitiken, vilken i stor utsträckning tar sikte på situationen i utsatta områden. Den pågående pandemin har ytterligare försvårat situationen på arbetsmarknaden för många grupper och medför särskilt ett behov av insatser för dem som har varit utan arbete och för nyanlända som saknar förutsättningar att få arbete utan omfattande stöd. Insatser som extratjänster och introduktionsjobb skapar arbetstillfällen för denna grupp, inte minst för utrikes födda kvinnor, och utskottet välkomnar regeringens utökade satsning i budgetpropositionen på dessa insatser. Men kanske ännu viktigare är att skapa förutsättningar för en varaktig försörjning genom att lyfta utbildningsnivån. Utskottet ser fram emot tiden efter pandemin, och när ekonomin då startar om kommer arbetsgivare att behöva rätt kompetens. Människors möjligheter att söka sig till jobben kommer att vara beroende av att man har de kompetenser som efterfrågas. Bland dem som är utan egen försörjning och är långtidsarbetslösa saknas ofta den grundläggande gymnasieutbildningen. Utskottet välkomnar att regeringen genom regleringsbrev har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att se till att andelen som övergår till reguljär utbildning, särskilt yrkesutbildning, ökar väsentligt bland dem som saknar gymnasieutbildning. En annan åtgärd som regeringen beslutat om är att utvidga möjligheterna för arbetssökande att studera med bibehållen ekonomisk ersättning när det är motiverat för att kunna få ett jobb. Utskottet anser att denna reform kan spela en viktig roll inte minst för personer som bor i utsatta områden. Utskottet anser därmed att regeringen bedriver en aktiv politik som ligger i linje med nämnda motionsförslag om att vända utvecklingen i socioekonomiskt utsatta områden. Med anledning av Liberalernas förslag i kommittémotion 2020/21:3234 (yrkandena 2 och 4) om att på olika sätt mäta och följa upp vad som benämns som integrationsskulden kan utskottet konstatera att regeringen i budgetpropositionen framhåller att en tydlig uppföljning och jämförelse av utvecklingen av segregationen är central och behöver förstärkas. I fråga om resultatredovisningen konstaterar regeringen att det saknas tillgång till statistik utifrån en områdesindelning som är ändamålsenlig för området Åtgärder mot segregation. Regeringen anger att () har fått i uppdrag att förbättra förutsättningarna att följa upp segregationens utveckling, bl.a. genom att ta fram en rikstäckande områdesindelning av samtliga landets kommuner. Vidare har SCB i uppdrag att tillsammans med Delegationen mot segregation tillgängliggöra statistik och underlätta uppföljningen av socioekonomisk segregation baserad på denna rikstäckande områdesindelning. Utskottet välkomnar detta utvecklingsarbete och anser att det är en viktig del i arbetet med att minska och motverka segregationen i socioekonomiskt utsatta områden. Genom detta får Liberalernas förslag anses vara åtminstone delvis tillgodosedda. Som framhåller i kommittémotion 2020/21:3405 rör integrationen vitt skilda politikområden och kommer att vara en central fråga för landets framtid. Partiet föreslår genom yrkande 1 (ett liknande förslag finns även i en enskild motion) att det tillsätts en integrationsberedning, ett permanent organ där riksdagspartierna ingår, som ska lämna förslag på området och göra en bedömning av vad som benämns som integrationskapaciteten, här angett bl.a. som antal tillgängliga bostäder, arbetsmarknadens utveckling och antal lediga platser i skolan.