bet · H901MJU2 · 2021-12-03 00:00:00 — Anslaget bör vidare ökas med för en satsning på produktion av växtbaserad mat. Produktion och förädling av växtbaserade livsmedel bör främjas genom t.ex. utveckling av nya livsmedel och odlingsmetoder. Ett förändrat klimat möjliggör även odling av nya grödor, och en mångfald av grödor minskar risker och jordbrukets sårbarhet. En ökad konsumtion av växtbaserade livsmedel samt minskad köttkonsumtion har stor betydelse för klimatomställningen. Stärkta nationella produktionsvillkor kan därmed möta en växande efterfrågan genom stärkt självförsörjningsgrad av dessa livsmedel. Vidare föreslås att anslaget ökas med för att stärka stödet för betesmarker med särskilda värden för biologisk mångfald. Att öka stödet stärker både möjligheterna att nå flera miljömål och förutsättningarna för att öka självförsörjningsgraden av livsmedel. Stöden är en viktig del av lönsamheten för nötköttsproduktionen. Det ekologiska jordbruket har stora miljöfördelar då kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel inte används. En ökad omställning från konventionellt jordbruk till ekologiskt bör därför främjas. Det stärker vår nationella produktion av ekologisk mat och främjar ett hållbart jordbruk med bevarad biologisk mångfald, stärkt djurvälfärd och minskad spridning av kemikalier. Anslaget bör därför ökas med för omställning till ekologisk produktion. Vidare föreslås att anslaget ökas med för att stärka förutsättningarna för den ekologiska produktionen. Anslaget föreslås öka med jämfört med regeringens förslag för åtgärder för en hållbar hantering av stallgödsel och minskad övergödning. Det krävs ytterligare åtgärder för att minska övergödningen. Växtnäringsläckaget från land kommer huvudsakligen från jordbruket och avloppssektorn. För att minska de negativa miljöeffekterna av konstgödsel föreslår att en konstgödselskatt införs 2022. Vi föreslår som en kompensatorisk åtgärd av beskattningen ett stöd till jordbruket för att använda stallgödsel mer effektivt i växtodlingen och därmed minska behovet av att importera konstgödsel. Östersjöcentrum har gjort en modelleringsstudie som visar att om växtnäringsutnyttjandet ökar kan man minska övergödslingen och näringsöverskotten i marken. Stödet ska även kunna ges för att stimulera animalieproduktion som bygger på balans mellan antal djur och tillgänglig åkerareal, och som producerar en större andel av fodret lokalt, i syfte att optimera stallgödselhanteringen och därmed minska risken för växtnäringsförluster. Stöd ska även kunna ges för investeringar i lantbruket för att förbättra lagring, hantering och transport av stallgödsel samt för kompetensutveckling för rådgivare och lantbrukare om hantering av växtnäringsämnen. Genom att förbättra tillgången till lokala slakterier kan vi minska behovet av längre djurtransporter, stärka förutsättningarna för lokal produktion och förbättra den nationella självförsörjningsgraden på livsmedel. föreslår att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag för en satsning på investeringsstöd till lokala och mobila slakterier. Anslaget ökas även med jämfört med regeringens förslag för ett miljöstöd för blommande slättbygder. Många arter och livsmiljöer har minskat i jordbruket på grund av alltför monotona landskap. Det försvagar den biologiska mångfalden. De pollinerande insekter som är avgörande för en betydande del av våra livsmedelsgrödor har minskat kraftigt. har tagit fram förslag på miljöstöd för reformperioden –2027 där förslag om blommande slättbygder ingår. Stöd och åtgärder bör dock införas för att vända den negativa trenden. Ett miljöstöd bör därför införas redan till 2022 för de jordbruk som skyndsamt vill få ekonomiskt stöd för att en viss procent av åkermarken sås med minst tre olika pollen- eller nektarrika örter och att varken gödsling eller växtskyddsmedel tillåts på arealen. Anslaget 1:22 Främjande av rennäring m.m. ökas med jämfört med regeringens förslag för en satsning på statligt stöd även för arbetskostnaden vid införande av rovdjursavvisande stängsel och ökad ersättning vid förlust av tamdjur på grund av rovdjursangrepp. Angrepp från rovdjur orsakar stort lidande för de drabbade och påverkar de ekonomiska förutsättningarna att bedriva tamdjurshållning för den enskilde. Det förebyggande arbetet för att minska riskerna för angrepp på tamdjur från rovdjur är av central betydelse. Ett stärkt förebyggande arbete mot rovdjursangrepp förbättrar även acceptansen för våra rovdjur. Rovdjuren har en stor betydelse för ekosystemens funktion och förbättrar i förlängningen våra inhemska förutsättningar att lokalt producera livsmedel. När det gäller anslaget 1:23 föreslås en ökning med jämfört med regeringens förslag för att kunna erbjuda ytterligare studieplatser. Det finns en stor efterfrågan på fler veterinärer. Veterinärbristen är så stor att djurvälfärden inte kan upprätthållas. Veterinärer har vittnat om att djur avlivats för att tillgången på vård inte funnits. Det är också en fråga om att ha tillgång till en jämlik vård i hela landet, vilket är inte fallet . Antalet studieplatser på veterinärutbildningen i behöver fördubblas för att kunna möta det behov som finns. Vidare föreslås att ett nytt anslag kallat Investeringspott för fossilfria maskiner och fordon inom jordbruket ska inrättas och att anslås . Syftet med anslaget är att kompensera lantbruket för den successiva utfasningen av dieselsubventionen inom näringen. Anslaget ska finansiera en särskild investeringspott för statligt stöd för fossilfria maskiner och fordon inom jordbruket. Därutöver föreslås att ett nytt anslag kallat Biopremier inom jordbruket ska inrättas och att anslås . Syftet med anslaget är att kompensera lantbruket för den successiva utfasningen av dieselsubventionen inom näringen. Biopremien ska stödja de som ställer om arbetsmaskiner och fordon till fossilfria drivmedel som generellt är dyrare . Sammantaget anvisar 1 mer än regeringen till utgiftsområde 23 . Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (L) (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Beslutet innebar att ställde sig bakom , och gemensamma förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs , och gemensamma budgetförslag och regeringens och de övriga oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. Liberalernas budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom , och gemensamma förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 23. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som liberalerna presenterar i vår partimotion 2021/22:4181 av m.fl. samt kommittémotion 2021/22:3956 av m.fl. Sedan coronavirusets utbrott har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Det svenska näringslivet står i grunden starkt efter krisen. har de strukturella problemen som hade före pandemin förstärkts. upplever nu en historiskt hög arbetslöshet, och erfarenheten från tidigare kriser är att arbetslösheten riskerar att permanentas på höga nivåer . Särskilt allvarlig är situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda, med en skillnad i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda som ligger långt över genomsnittet i EU. Det är tydligt att den politik som har förts under den rödgröna regeringens tid vid makten inte har förmått att komma till rätta med utmaningar. En enorm kunskapsskuld i den svenska skolan i sviterna av coronapandemin, en historiskt hög långtidsarbetslöshet, en eskalerad gängkriminalitet, ett växande utanförskap och en elmarknad i kris – för att bara nämna några utmaningar som lämnats vind för våg. För att vända utvecklingen behövs en kraftfull, liberal reformagenda som svarar mot de utmaningar står inför. Det behövs en ny start för . Liberalerna lägger fram en budget med en tydlig utgångspunkt: den nya start som behöver. En liberal reformagenda som ger en stark kunskapsskola för alla, som rivstartar arbetet med att betala av den integrationsskuld som allt för länge har tillåtits växa, och som ger förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland. Därtill tillför vi en kraftig förstärkning till hela rättskedjan, stärker arbetslinjen i bidragssystemen, sänker skatten på arbete och sparande och stärker svenskt innovations- och företagsklimat. Det är positivt att den nya budget som har antagit innebär en mindre rödgrön politik för . På viktiga områden genomförs kursomläggningar i liberal och borgerlig riktning, vilket vi välkomnar. finns det inslag i budgeten som vi inte ställt oss bakom. Vårt eget budgetförslag är att betrakta som en helhet, och på majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 23. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområdet. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Jordbruket ger jobb, mat och biologisk mångfald. Fler människor i världen får tillgång till bra mat med hjälp av marknadskrafter, frihandel och hållbar produktion. Vi i Liberalerna vill att hela landets utvecklingskraft ska tas till vara. Jordbruksföretag är viktiga för en levande landsbygd, för arbetstillfällen, för den biologiska mångfalden och för att vi ska ha bra mat på bordet. Som liberaler tror vi på marknaden i stället för på stöd och subventioner. Genom frihandel och hållbar produktion får fler i världen tillgång till bra mat. Forskning och utveckling driver på. Bioteknik kan bidra till bättre skördar och näringsinnehåll. För att förbättra förutsättningarna för de gröna näringarna och svenskt jordbruk vill vi sänka skatten på jobb och företagande. Den svenska livsmedelsproduktionen skulle med en mer företagsvänlig politik ha goda förutsättningar att utvecklas och det svenska jordbrukets fördelar skulle bättre tas till vara. har EU:s bästa djurskydd, låg användning av antibiotika, stor miljöhänsyn och ett smittskydd i världsklass. Livsmedelsförädlingen är en sektor med stor geografisk spridning, vilket gör att branschen kan bidra till att skapa arbetstillfällen i hela landet. Den matbaserade turismen är också en viktig sektor som kan ge ökade möjligheter till fler jobb och stärka position som matnation. Vårt förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel innebär följande. I syfte att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen föreslår vi att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen justeras ned . Detta påverkar följande anslag. Anslaget 1:1 föreslås minska med . Anslaget 1:3 föreslås minska med . Anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet föreslås minska med . Anslaget 1:8 föreslås minska med . Anslaget 1:14 föreslås minska med . Slutligen föreslås anslaget 1:23 minska med . Vi föreslår även ett nytt anslag kallat Subvention till fossilfria bränslen och att anslås till detta. Medlen ska användas till en subvention till fossilfria bränslen i de gröna näringarna. Subventionen motsvaras av en utfasning av den nuvarande subventionen på diesel. Vi vill framhålla att en omställning bör ske från fossila till fossilfria bränslen inom de areella näringarna, såväl som i samhället i stort. Detta gäller även jordbruket. Sammantaget anvisar Liberalerna mer än regeringen till utgiftsområde 23 . Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (MP) (MP) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 21 2022 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). biföll därmed , och gemensamma budgetförslag. Anslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med budgetpropositionen som , som då propositionen beslutades ingick i regeringen, presenterat tillsammans med Socialdemokraterna. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 23 Allmän miljö- och naturvård. Jag lägger i stället fram detta särskilda yttrande om politik såväl i stort som inom utgiftsområde 23. har en fantastisk och unik natur som har stor betydelse för både biologisk mångfald och människors hälsa. Genom allemansrätten är vi dessutom garanterade en långtgående tillgång till vår natur. Därför är det verkligen beklagligt att , gör en omfattande neddragning på anslaget för skydd av värdefull natur. Men det som är mest anmärkningsvärt är att det försämrar möjligheterna att stärka äganderätten. av intensivt förhandlingsarbete med syfte att förbättra skogspolitiken och skapa bättre förutsättningar för dialog presenterade tillsammans med Socialdemokraterna och en gemensam proposition, skogspropositionen (prop. 2021/22:58). Propositionen innehåller många olika delar som tillsammans utgör en helhet som står bakom, och som skulle kunna minska konflikten i skogsdebatten. Flera av delarna i propositionen är dock kopplade till satsningar i budgeten. Om inte budgetmedel finns, saknas förutsättningar att genomföra bärande delar av propositionen. Tjänstemän från och betonade vid en information i miljö- och jordbruksutskottet att genomförandet av skogspropositionen kommer att både försenas och försvåras. Skulle skogspropositionen antas av kommer budgetmedel att behöva skjutas till i ett senare skede. Detta är ett exempel på hur dåligt det blir när riksdagspartier, som saknar de beredningsresurser som finns på , gör servettskisser på budgetförslag. Det är oerhört dåligt. Den rödgröna regeringen lade fram en budget som täckte de kostnader som skogspropositionen skulle medföra. Vissa kostnader är inte bara en följd av propositionen, utan är resultatet av de domslut som tvingar staten att betala ut ersättning till markägare i fjällnära områden när skogsmark inte får avverkas. Enligt bl.a. tjänstemän på i har intresset för att få ersättning visat sig större än väntat. Regeringen hade därför budgeterat mer än det som i ett tidigare läge hade äskat. riskerar det att bli så att tvingas prioritera ned annat arbete. Exempel på de förslag i skogspropositionen som inte kan genomföras med den av antagna ekonomiska ramen, som dikterades av , , är stärkt äganderätt och ersättning till markägare, ökat engagemang för frivilligt formellt skydd, mer förmånliga skattevillkor, väntansavtal, biotopskydd, nationalparkssatsningar, rådgivning för hållbar tillväxt, rådgivning kring betesskador, ersättning för naturvårdsavtal och skötsel av naturreservat. Skogsprogrammet riskerar att läggas ned eftersom långsiktig finansiering nu saknas. Satsningen på naturnära jobb kan behöva läggas ned eftersom satsningen på extratjänster inom arbetsmarknadsområdet inte kvarstår. Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt; fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. Som framhålls i budgetpropositionen är det att bygga starkare, tryggare och mer hållbart än det var före krisen. Genom reformer ska takten i klimatomställningen öka, fler ska komma i arbete, köerna i sjukvården ska kortas och gängkriminaliteten ska övervinnas. Den rödgröna regeringen har tagit ett stort ansvar för att ställa om . Vi har investerat för att företagen ska våga satsa på ny teknik och nya lösningar, för att framtidens nya gröna jobb ska växa fram och för att göra det lättare för människor att utbilda sig till de jobb som behövs. Vi har satsat på att skydda och rena vatten, stärka friluftslivet och se till att vårt avfall tas till vara för att framställa biogas. Vi gör det lättare för var och en att göra miljövänliga val. ska bli världens första fossilfria välfärdsland och ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. För att nå klimatmål krävs stora offentliga och privata investeringar i klimatsmart teknik. Därför bör den gröna politikens framdrivna satsningar med det s.k. Industriklivet och Klimatklivet förstärkas för att ytterligare stärka och påskynda industrins klimatomställning och för att möjliggöra klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Utsläppen ska minska genom en omfattande elektrifiering av bl.a. transporter och industri. Därför bör den s.k. elektrifieringsstrategin förstärkas och det s.k. Energisteget återstartas. Det är oerhört problematiskt att anslagen i , och budget när det gäller länsstyrelsernas arbete för energifrågor skärs ned. Att vi får färre klimat- och energistrateger på länsstyrelserna, att resurserna tas bort för arbetet för snabbare tillståndsprocesser när det gäller elnäten vilket påverkar effektfrågan, att regionernas arbete för vindkraftsutbyggnad hämmas och att elektrifieringspiloterna drabbas. Det är oerhört allvarligt. Vidare anser vi att borttagande av investeringsstödet för energieffektivisering och en sänkning av skatten på bensin och diesel är helt fel väg att gå som vi är inne i en brinnande klimatkris. Som framhålls i budgetpropositionen behöver transportsystemet vara robust, långsiktigt och hållbart för att vi ska klara klimatomställningen och för att människor ska kunna leva och bo i hela landet. Politiken ska därför inriktas på att bygga infrastruktur stark och hållbar för framtiden. Därför gör vi en ordentlig satsning på järnvägen. Den rödgröna regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att rädda svenska jobb och livskraftiga företag när världsekonomin kraftigt försämrades till följd av pandemin. Åtgärder som tillsammans med det svenska välfärdssystemet bidragit till att hålla uppe såväl sysselsättningsgraden som arbetskraftsdeltagandet. Som anförs i budgetpropositionen kan dock inget land rädda alla jobb när en kris slår till, hur starka offentliga finanser det än har. finns en oro för att arbetslösheten ska bita sig fast, särskilt bland unga och utrikes födda. Som framhålls i budgetpropositionen är det därför viktigt att inte strama åt ekonomin för tidigt utan att skapa jobb genom att investera i det som bygger starkt och hållbart. Mot den bakgrunden och för att stärka hushållens ekonomi bör skattereduktionen för förvärvsinkomster förstärkas. Skillnaden i beskattning mellan sjuk- och aktivitetsersättning och arbetsinkomster bör tas bort, såväl av rättviseskäl som av fördelningspolitiska skäl. För att fler ska komma i arbete är det också viktigt att jobbpolitiken fortsätter att skapa förutsättningar för fler vägar in på arbetsmarknaden. Därför bör ett nytt system för omställning införas, byggas ut och antalet extratjänster, introduktionsjobb, praktikplatser och matchningstjänster utökas. Målet ska vara att alla som kan, ska vara med och jobba ur krisen. Pandemin har visat på styrkan och behovet av en generell och gemensamt finansierad välfärd, men den har också synliggjort allvarliga brister. Ökade resurser bör tillföras kommuner och regioner för att stötta arbetet med att minska väntetiderna, förbättra arbetssituationen för anställda inom hälso- och sjukvården och för att höja kvaliteten inom äldreomsorgen, t.ex. genom utbildning. Som framhålls i budgetpropositionen ska sjukförsäkringen ge en ekonomisk trygghet och det stöd som krävs för att åter komma i arbete. Därför bör sjukförsäkringen stärkas, garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen höjas och bostadstillägget förstärkas, både för personer med sjuk- och aktivitetsersättning och för pensionärer. I likhet med det förslag som lämnas i budgetpropositionen bör det införas en familjevecka för att alla föräldrar som jobbar och sliter i ska få en lättare vardag. ska ha en jämlik skola som ger varje elev möjlighet att nå sin fulla potential. För att mildra pandemins effekter och för att stötta fler gymnasieelever att slutföra sin utbildning ska skolväsendet ges ett tillfälligt stöd. Resurser ska också tillföras för att skapa förutsättningar för ett mer jämlikt skolval. Den grova kriminaliteten hotar sammanhållningen och tryggheten i vårt land. Brotten ska bekämpas med full och oförminskad kraft med alla verktyg som står till buds. I likhet med vad som anförs i budgetpropositionen bör förstärkningen av fortsätta och hela rättsväsendet ska ges utökade resurser. För att stoppa nyrekrytering ska kommunernas ansvar för att arbeta förebyggande tydliggöras och straffen skärpas för dem som felaktigt utnyttjar våra skattepengar och för dem som ägnar sig åt skattefusk. Därutöver ska satsningar stärkas för att stoppa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Det förslag på ekonomiska ramar som ställt sig bakom handlar till övervägande del om att byta modell från regeringens föreslagna förvärvsreduktion till ett nytt jobbskatteavdrag och en sänkning av skatten för pensionärer. I praktiken innebär denna skatteförändring att , utformat sitt skatteförslag med det specifika syftet att personer med t.ex. sjuk- och aktivitetsersättning, sjukpenning eller arbetslöshetsersättning inte ska få ta del av en ekonomisk förstärkning. Vi ställer oss kritiska till beslutet att slita i budgeten för att personer som inte har möjlighet att arbeta, som är arbetslösa, personer med funktionsnedsättning och cancersjuka, ska betala upp till ca mer i skatt . Inte heller kommer nedskärningar inom arbetsmarknadspolitiken att leda till färre arbetslösa. Tvärtom riskerar nedskärningarna att leda till att långtidsarbetslösheten biter sig fast i ett läge där den redan är hög på grund av krisen. Neddragningarna på arbetsmarknadsutbildningen riskerar också att leda till kompetensbrist. Vi noterar att , nu erkänner föräldrars behov av att kunna vara hemma med barn i skolåldern. Men de vill bara göra det till en reell möjlighet för dem som har råd att avstå lön under ledigheten – detta då familjeveckan avvisas för att det i stället ska införas en rätt till obetald föräldraledighet. Det står för oss klart att , går fram med förändringar av budgetpropositionen som i en avgörande tid styr i helt fel riktning. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 23: 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:264 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om alternativa bedövningsmetoder inför slakt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:998 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska genomföras en rikstäckande översyn av de svenska djurparkerna för att säkerställa att de lever upp till svensk djurskyddslag, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en åkermarksinventering bör införas och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett statligt stöd för medfinansiering av avbytartjänster för ökad social hållbarhet för animalieproducenter kan utformas och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett pilotprojekt med statligt stöd för medfinansiering av avbytartjänster för mjölkproducenter bör införas och tillkännager detta för regeringen.