bet · H801KrU10 · 2021-04-26 00:00:00 — Statskontoret konstaterade därtill i en samlad utvärdering av folkbildningen, som redovisades 2018, att folkhögskolan genom sina olika verksamheter lever upp till syftena med statsbidraget. fördelade ca i statsbidrag till folkhögskolor. Inom ramen för detta statsbidrag anordnar folkhögskolor allmän kurs och särskild kurs, samt till en mindre del korta kurser och kulturprogram. Allmän kurs riktar sig till personer som saknar grundskole- och/eller gymnasieutbildning. Kursen är behörighetsgivande för vidare studier vid yrkeshögskola, högskola eller universitet. Särskild kurs inriktar sig mot ett visst ämnesområde eller ett yrke, inom allt från estetisk verksamhet till yrken inom vård och omsorg. De estetiska kurserna ingår enligt uppföljningar ofta i ett informellt utbildningssystem för konstnärer och andra kulturella yrken. Deltagarna får efter fullgjord allmän eller särskild kurs ett intyg från respektive folkhögskola. Flera uppföljningar av folkhögskolan från senare år har bekräftat folkhögskolans betydelse i det svenska utbildningssystemet. Statskontoret konstaterade t.ex. i sin samlade utvärdering av folkbildningen att den speciella pedagogiken på folkhögskolorna leder till att deltagarna får ett stärkt självförtroende, nya perspektiv och bättre studieresultat än de har uppnått tidigare. visade i en uppföljning av särskild kurs att de deltagare som avslutat särskild kurs i hög grad etablerar sig på arbetsmarknaden eller studerar vidare inom högre utbildning. Sammanfattningsvis ser jag därför inget behov av att vidta några åtgärder för att se över folkhögskolornas syfte och kostnad. Folkhögskolan har fortsatt en viktig roll i det svenska utbildningssystemet. För tillträde till bl.a. krävs minst behörighet från gymnasiet. Det kan ges genom folkhögskolans allmänna kurs. Utskottet sätter stort värde på den verksamhet som folkbildningens aktörer genomför över hela vårt land. Utskottet anser att folkbildningen, såväl folkhögskolorna som studieförbunden, i hög grad bidrar till att stärka och utveckla demokratin, ser till att en bredd av människor engagerar sig i samhällsutvecklingen och höjer sin bildnings- och utbildningsnivå samt skapar möjligheter till kultur i hela landet. När det gäller folkhögskolorna vill utskottet också särskilt poängtera att folkhögskolorna når deltagare som andra skolformer inte når. Folkhögskolorna har med sin frihet en större möjlighet att möta de enskilda elevernas behov. Detta blir alltmer viktigt i då studieresultaten sjunker och elever måste få en andra chans att tillgodogöra sig kunskaper. Utskottet värnar sammanfattningsvis såväl folkhögskolorna som studieförbunden och avstyrker därför motionerna 2020/21:2641 (M) yrkande 2 och 2020/21:3122 (SD) yrkande 2. Mobilitetsstöd och finansieringsansvar för folkhögskolorna Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om mobilitetsstöd med hänvisning till att det arbete som pågår i dessa frågor inte bör föregripas. Jämför reservation 4 (KD). m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2020/21:3143 yrkande 3 att man bör utreda möjligheten att överföra hela finansieringsansvaret för folkhögskolor till staten via . Motionärerna påtalar att när en student väljer att studera utanför sig egen region har praxis varit att den region där studenten är skriven betalat för eleven till den folkhögskola där eleven studerar, ett s.k. mobilitetsstöd. Denna praxis har enligt motionärerna vissa regioner brutit mot, vilket ställer till problem. Folkhögskolorna samfinansieras av staten och regionerna (av staten och av regionerna). På Kommuner och Regioners (SKR) webbsida framgår följande: SKR har fattat beslut om fastställande av ett schablonbelopp som rekommendation för landsting och regioner för utbildningar vid folkhögskolor, kallad mobilitetsstöd. Ersättningen betalas av den studerandes hemregion direkt till folkhögskolan för de deltagare/studerande som väljer att gå en utbildning på folkhögskola i en annan region. Bidraget är till för att underlätta rörligheten i landet. Rekommendationen har präglats av ömsesidighet och regioner och landsting har i stort sett följt SKR:s rekommendation. Regionala variationer och tolkningar har dock förekommit bland annat när det gäller ersättningsnivån och under vissa perioder har några landsting/regioner valt att inte följa rekommendationen. SKR har tillsatt en arbetsgrupp med regionpolitiker för att försöka hitta en ny gemensam mellanregional lösning för att hantera utomlänselever. I avvaktan på att arbetsgruppen presenterar en lösning har beslutat att rekommendationen ligger kvar på samma nivå som , det vill säga . Enligt uppgift från SKR är tidsplanen för arbetsgruppen att de ska presentera ett förslag för samtliga regioner /. har uppgett följande angående mobilitetsstöd: Kommuner och Regioner (SKR) har beslutat om en rekommendation gällande mobilitetsstöd. Under vissa perioder har några regioner valt att inte följa rekommendationen och regionala varianter och tolkningar förekommer. Modellen har ifrågasatts. I och med det stora antalet nya folkhögskoleplatser som tillkommit har kostnaderna för folkhögskoleverksamheten ökat för regionerna. Fler regioner än tidigare gör därmed avsteg från rekommendationen. har SKR tagit initiativ till en översyn av mobilitetsstödet. Vid dialogmöte med politiska företrädare för samtliga 21 regioner framkom att alla vill se en helhetslösning. Det finns en konstruktiv vilja att hitta ett system som alla kan ställa upp på. Alla vill hitta ett system som är enklare att administrera och föreslås få en roll. Regionerna är beredda att ta ett delansvar för finansiering av folkhögskolan men anser att staten måste fullfinansiera nya utbildningsplatser som skapas vid folkhögskola. Utbildningsminister (S) angav bl.a. följande i sitt svar på en skriftlig fråga (2020/21:1109): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att värna systemet med folkhögskolornas riksintag och folkhögskolornas finansiering. Folkhögskolan är som utbildningsform unik eftersom den når deltagare som andra skolformer inte når. Folkhögskolorna är viktiga i arbetet med att möta en rad samhällsutmaningar, till exempel att stärka ett aktivt deltagande i samhället, att ge människor fler möjligheter att utbilda sig eller att byta bana mitt i livet, att ge nyanlända möjlighet till etablering i arbetsliv och samhälle samt att tillhandahålla ett rikt och inkluderande kulturliv. Regeringen har under denna och förra mandatperioden gjort historiskt stora satsningar på folkhögskolorna. Det handlar främst om en stor utbyggnad av folkhögskolans allmänna och särskilda kurs, men även en förstärkning av det s.k. särskilda utbildningsstödet för personer med funktionsnedsättning och en satsning för att bibehålla kvaliteten i utbildningen. Ansvaret för att finansiera folkbildningen är delat mellan staten, kommunerna, regionerna, huvudmännen och deltagarna. Detta uttalade regeringen senast i den folkbildningspolitiska propositionen Lära, växa, förändra (prop. 2006/06:192). Denna bedömning har även Kommuner och Regioner (SKR) ställt sig bakom. SKR har därtill antagit en rekommendation om det s.k. mobilitetsstödet som regioner betalar till folkhögskolor. Mobilitetsstödet är ett bidrag som syftar till att underlätta rörligheten för deltagare som av olika skäl studerar på en folkhögskola utanför det egna hemlänet. Det finns många utbildningar på folkhögskolor runtom i landet som rekryterar deltagare från hela landet. Sådana utbildningar kan t.ex. vara utformade för personer med funktionsnedsättning eller vara en profilutbildning inom ett visst yrke eller sektor. Jag bedömer att det fortsatt är viktigt att upprätthålla principen om ett delat finansieringsansvar för folkbildningen. är informerat om den diskussion som pågår inom och mellan regioner samt mellan folkhögskolor och regioner avseende finansieringen av folkhögskolorna generellt och det s.k. mobilitetsstödet specifikt. Med anledning av det rådande läget har regeringen aviserat en utbyggnad av folkhögskolornas allmänna kurs och yrkesutbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå för att möta ökade behov av utbildning hos vuxna. Med tanke på de extraordinära omständigheterna har regeringen gjort bedömningen att staten bör stå för hela kostnaden för dessa platser och att ingen medfinansiering från regionerna ska behövas. för en kontinuerlig dialog med om situationen kring finansieringen av folkhögskolorna och har även haft kontakt med intresseorganisationerna som organiserar folkhögskolorna. Jag kommer att hålla mig fortsatt uppdaterad om läget och utvecklingen framöver. Som framgår ovan har SKR tillsatt en arbetsgrupp för att försöka hitta en ny gemensam mellanregional lösning för att hantera utomlänselever. Arbetsgruppen avser att presentera ett förslag /. Utskottet anser inte att detta arbete bör föregripas och avstyrker därmed motion 2020/21:3143 (KD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om initiativ för att stärka demokratin med hänvisning till det arbete som pågår. (C) påtalar i motion 2020/21:1021 att demokratin hotas och ifrågasätts på många håll i världen och att bör arbeta med att stärka demokratin. Motionären anför att ett bra sätt att göra detta är genom föreningslivet och studieförbunden och att regeringen bör initiera och utreda hur föreningsrörelsen kan få medel att arbeta med demokratifrågor. Ett av de fyra syftena med stöd till folkbildningen är, enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen, att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 17) anger regeringen att tilldelades extra medel för verksamhet som stärker demokratin, att sju projekt beviljades medel och att dessa insatser slutredovisades . Regeringen anger att projekten sammantaget har satt fokus på demokratiarbetet inom folkbildningen och intensifierat detta. undertecknade 2020 deklarationen för en stark demokrati som tagits fram av kommittén Demokratin . Deklarationen tar avstamp i att demokrati firar 2021 och avser att uppmärksamma och stärka demokratin. Att skriva under deklarationen innebär att man som organisation åtar sig att arbeta demokratifrämjande, bl.a. genom att arbeta för att öka kunskapen om vårt demokratiska system och bidra till ett samtalsklimat som kännetecknas av öppenhet och respekt. Som framgår ovan är ett av de fyra syftena med folkbildningen att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, och arbetar aktivt med demokratifrågor. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion 2020/21:1021 (C) avstyrks. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). Utskottet avstyrkte och 2020 motionsyrkanden om samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp nedan (bet. 2018/19:KrU9 och bet. 2019/20:KrU8). avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker motionsförslagen nedan med hänvisning till detta. Motion 2020/21:281 yrkande 2 av (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphöra med bidrag till Ibn Rushd. Motion 2020/21:601 yrkande 10 av (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frånta ideella och ekonomiska föreningar myndighetsuppgifter och kapa tillhörande statsbidrag. Motion 2020/21:898 yrkande 1 av (C) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga resurser till folkbildningen för ett digitalt kunskapslyft. Motion 2020/21:1539 yrkande 2 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning och utveckling av allemansrätten. Motion 2020/21:2119 yrkande 4 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör vara en målsättning att allmän kurs utgör av folkhögskolornas statligt finansierande verksamhet. Motion 2020/21:2641 yrkande 1 av Boriana (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stoppa den statliga finansieringen av . Motion 2020/21:2739 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att frånta dess uppdrag och flytta över tilldelningen av statsbidrag till en befintlig myndighet. Motion 2020/21:2766 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas om hur kan bli en statlig myndighet alternativt inordnas under en befintlig myndighet. Motion 2020/21:2887 yrkande 5 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa statliga medel till Ibn Rushd. Motion 2020/21:3121 yrkande 1 av (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta bidragsfördelningen och utvärderingen från folkbildningsrådet till en statlig myndighet. Motion 2020/21:3176 yrkande 7 av Per Lodenius m.fl. (C) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av möjlighet till folkbildning. Motion 2020/21:3249 yrkande 6 av m.fl. (L) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om långsiktigt stöd till folkbildningen. Fördelning av bidrag och uppföljning av medel till folkbildning, punkt 1 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2119 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:486 av (KD) och 2020/21:3121 av (SD) yrkande 2. är en ideell förening med vissa myndighetsuppdrag givna av och regeringen. Rådet styrs av rådets egna stadgar och dess medlemmar. Medlemmarna är Studieförbunden i samverkan, Kommuner och Regioner (SKR) och Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (). fattar beslut om medelstilldelningen till folkbildningsaktörerna och genomför även granskningar och uppföljningar av att medlen använts korrekt. Flertalet gånger har det framkommit att studieförbund har blivit utsatta för bidragsfusk där samma deltagare förekommit i studiecirklar i flera studieförbund . Det har också framkommit att åtta av de tio studieförbunden som var verksamma i Järva blivit utsatta för bedräglig verksamhet. Ett utbrett problem med felaktig användning av skattemedel visar på behovet av en reformering av systemet. har lämnat en rapport på uppdrag av regeringen och där presenterat åtgärder för att stärka kontrollen och stoppa fusk och bedrägerier. Likaså har Studieförbunden i samverkan presenterat en åtgärdslista med anledning av fel och fusk inom studieförbunden. har vidare beslutat att inleda en granskning av kontrollen och uppföljningen av statens stöd till studieförbunden. Vi anser dock inte att dessa åtgärder är tillräckliga. Även om har många egna kontrollsystem för att säkra att skattebetalarnas pengar används på rätt sätt, upplever vi att det är problematiskt att en organisation som består av de aktörer som bedriver folkbildningsverksamhet fördelar och följer upp medelsanvändningen inom folkbildningsområdet. Detta kan föranleda bristande tillsyn och felaktiga bidragsutbetalningar. Vi föreslår därför att man bör utreda om en ny aktör, som är oberoende av de verksamheter som får medel, ska få i uppdrag att fördela medlen till folkbildningen, och att denna myndighet även får i uppdrag att regelbundet se över möjligheterna till förbättrad uppföljning av folkbildningsverksamheten med större insyn i hur skattemedlen används. Detta ska ske utan att folkbildningens frihet påverkas negativt eller nämnvärt. Demokrativillkor, punkt 2 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi ser inte några principiella hinder till att studieförbund vilar på en religiös grund. Tvärtom är många organisationer som vilar på en religiös grund en viktig del av vårt civilsamhälle. Däremot kan och bör inte staten finansiera organisationer som utmanar den västerländska liberala demokratin. Därför bör uppmana regeringen att skärpa demokrativillkoren i förordningen om statsbidrag till folkbildningen så att bidrag inte kan delas ut till demokratiskt tveksamma studieförbund. Demokrativillkor, punkt 2 – motiveringen (V) av (V). finns demokrativillkor i den reglering som styr bidragen till folkbildningen och en rad andra föreningsbidrag. Jag delar inte motionärernas uppfattning att en skärpning behöver göras för att kunna utesluta odemokratiska studieförbund. Det behövs i stället en ökad tydlighet kring vilka kriterier som ska ligga till grund för bedömning om huruvida en organisation är demokratisk eller inte, och det är viktigt att dessa kriterier är beslutade av en folkvald församling. underkänns t.ex. ett antal ungdomsorganisationer av enskilda handläggare med hänvisning till att det är odemokratiskt att inte alla lokala medlemsföreningar kan ha helt egna stadgar utan behöver förhålla sig till ett nationellt förbund och dess årsmötesbeslut. Jag vill framhålla att möjligheten till organisering och studieverksamhet är mycket viktig för demokratin, och bidragsgivningen behöver därför bli rättssäker, transparent och förutsägbar. Jag anser att resultatet av det pågående utredningsarbetet inte bör föregripas. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2020/21:3339 (M) yrkande 7. Mobilitetsstöd och finansieringsansvar för folkhögskolorna, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 3. När en student väljer att studera utanför sin egen region har den region studenten är skriven i betalat för eleven till den folkhögskola där eleven studerar. Detta kallas för mobilitetsstöd. Eftersom folkhögskolor ofta är små är det ett betydelsefullt tillskott för att kunna få verksamheten att gå runt. har en debatt brutit ut efter att vissa regioner gått ifrån praxisen med mobilitetsstöd. Utan ett mobilitetsstöd riskerar vissa folkhögskolor drabbas särskilt hårt, exempelvis rörelsefolkhögskolor, såsom de kristna folkhögskolorna respektive arbetarrörelsens folkhögskolor, liksom de som särskilt riktar sig till personer med en viss funktionsnedsättning. För att undvika denna sårbarhet för nämnda folkhögskolor anser jag att man bör utreda möjligheten att överföra hela finansieringsansvaret för folkhögskolor till staten via . Fördelning av bidrag och uppföljning av medel till folkbildning, punkt 1 (M, SD, KD) (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD), (M) och (SD) anför: Vi vill påminna om att de moderata ledamöterna i utskottet föreslagit ett utskottsinitiativ om extern revision och granskning av studieförbundens verksamhet, som och ställt sig bakom. Majoriteten i utskottet beslutade dock att inte ta något initiativ. Bakgrunden till initiativet var att studieförbundens självgranskningar visat på stora problem som riskerar trovärdigheten för det viktiga civilsamhället. Studieförbunden har krävts på i återbetalning på grund av felrapporteringar men också på grund av att det förekommit systematiskt och bedrägligt utnyttjande av studieförbunden. Detta är ett resursslöseri, fusk och bedrägeri ska inte kunna förekomma. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:KrU9 och 2019/20:KrU8. Vi vidhåller de synpunkter som fördes fram i motion 2020/21:2119 yrkande 4, men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (C) Per Lodenius (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:KrU9 och 2019/20:KrU8. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkt i motion 2020/21:3176 yrkande 7, men avstår från att ge uttryck för den i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:KrU9 och 2019/20:KrU8. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkt i motion 2020/21:3249 yrkande 6, men avstår från att ge uttryck för den i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:281 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphöra med bidrag till Ibn Rushd och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:486 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsynen över folkbildningen bör föras över från till en annan myndighet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:601 av (SD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frånta ideella och ekonomiska föreningar myndighetsuppgifter och kapa tillhörande statsbidrag och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:898 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga resurser till folkbildningen för ett digitalt kunskapslyft och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1021 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda demokratiutvecklingspengar till föreningsrörelsen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1539 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning och utveckling av allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2119 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en aktör som är oberoende av mottagarna av statliga medel ämnade för folkbildningen bör handha medelstilldelningen till folkbildningen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn för att förhindra bedrägerier och felaktigt utbetalande av medel och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör vara en målsättning att allmän kurs utgör av folkhögskolornas statligt finansierade verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2641 av Boriana (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stoppa den statliga finansieringen av och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta studieförbunden fungera under marknadsmässiga villkor och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2739 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att frånta dess uppdrag och flytta över tilldelningen av statsbidrag till en befintlig myndighet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2766 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas om hur kan bli en statlig myndighet alternativt inordnas under en befintlig myndighet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2887 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa statliga medel till Ibn Rushd och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3121 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta bidragsfördelningen och utvärderingen från till en statlig myndighet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning av studieförbundens verksamhet i linje med vad som beskrivits i motionen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3122 av (SD):