bet · H901SfU3 · 2021-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 12 på ca i enlighet med utskottets förslag. har fastställt ramen för utgiftsområdet till mindre än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämmer med det förslag som ledamöterna från , har lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för ett av anslagen. I övrigt ställer sig utskottet bakom anslagsfördelningen enligt budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker delvis budgetpropositionen i denna del och fem motionsyrkanden om anslagens fördelning inom utgiftsramen. Övriga alternativa budgetförslag som förts fram i motioner avstyrks. Utskottet avstyrker regeringens lagförslag om att påbörja införandet av en familjevecka. Därmed tillstyrker utskottet ett gemensamt förslag från , samt motionsyrkanden om avslag på budgetpropositionen i denna del. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändringar i socialförsäkringsbalken för att höja underhållsstödet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2021/22:1 inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 Statens budget inom utgiftsområde 12 1.Statens budget inom utgiftsområde 12 (S, MP) 2.Statens budget inom utgiftsområde 12 (C) 3.Statens budget inom utgiftsområde 12 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 12 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 12 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 12 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 12 punkt 6 och motionerna 2021/22:3896 av m.fl. (SD), 2021/22:3950 av m.fl. (L), 2021/22:4018 av m.fl. (M), 2021/22:4150 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 50 och 2021/22:25 av (SD), 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 5, 8, 14, 15, 17 och 18, 2021/22:2613 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:3192 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkandena 11, 12, 16, 30, 33 och 40, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 24 och 57, 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 28. b) Lagförslaget om att påbörja införandet av en familjevecka avslår regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken (lagförslag 2.1), 2. lag om ändring i semesterlagen (1977:480), 3. lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584), 4. lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. 2021/22:4150 av m.fl. (C) yrkandena 2–5 och avslår proposition 2021/22:1 utgiftsområde 12 punkterna 1–4. c) Lagförslaget om höjt underhållsstöd antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (lagförslag 2.5). Därmed bifaller proposition 2021/22:1 utgiftsområde 12 punkt 5. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (S)*, i (M), (SD), (S)*, (C)*, (V)*, (SD), (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (M), (M), (SD) och (MP)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2021/22:1 i de delar som gäller utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 4. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under beredningen av ärendet har generaldirektör informerat utskottet om myndighetens arbete. Budgetprocessen innebär att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit finansutskottets förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn till 99 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Det är mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de alternativa förslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 12, vilket även inkluderar lagförslag om införande av en familjevecka och om höjt underhållsstöd. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 har beslutat om följande mål för utgiftsområde 12 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 12, bet. 2015/16:SfU3, rskr. 2015/16:88): • Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. • Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. Regeringen använder följande centrala indikatorer för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet: • andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard och med låg inkomststandard • de familjeekonomiska stödens betydelse för hushållens inkomster • föräldrarnas användning av föräldraförsäkringen och föräldraledighet. Av regeringens resultatredovisning framgår att medianen för barnhushållens ekonomiska standard (disponibel inkomst per konsumtionsenhet) ökade för samtliga barnhushåll –2020. Det finns dock stora nivåskillnader i ekonomisk standard mellan olika hushållstyper och dessa skillnader är bestående . Ensamstående kvinnor med flera barn har lägst ekonomisk standard av de olika hushållstyperna och har även haft en svag inkomstutveckling . Även för ensamstående män med flera barn har inkomstutvecklingen varit svag. var den ekonomiska standarden lägre för utrikes födda ensamstående kvinnor och män med barn än den var för inrikes födda ensamstående kvinnor och män med barn. Sammanboende utrikes födda föräldrar hade 2020 lägre ekonomisk standard än vad sammanboende inrikes födda föräldrar hade. Familjepolitikens betydelse för barnhushållens inkomster har enligt regeringens resultatredovisning minskat något sett . Framför allt gäller det ensamståendehushåll med flera barn. har en svag stabilisering setts för flera hushållstyper och familjepolitikens andel av disponibel inkomst bedöms ha ökat svagt , förutom för sammanboendehushåll med ett eller två barn. Höjningarna av underhållstöd och bostadsbidrag påverkar framför allt ensamståendehushållens ekonomiska standard och kan vara en förklaring till att familjepolitiken inte har tappat i betydelse för dessa hushåll . Den ekonomiska familjepolitiken förstärkte barnhushållens disponibla inkomster med i genomsnitt 2020, vilket är samma nivå som 2019. Relativ låg ekonomisk standard är ett mått som avser en ekonomisk standard som är lägre än av medianen av ekonomisk standard för samtliga personer det aktuella året. Av regeringens resultatredovisning framgår att andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard ökade till . För ensamstående kvinnor som är utrikes födda är andelen särskilt hög och låg på –2020. Även bland sammanboende föräldrar där båda är utrikes födda ses en hög andel med låg ekonomisk standard, . I hushåll där båda de sammanboende föräldrarna är inrikes födda är risken för ekonomisk utsatthet enbart . Uppgifterna är en prognos, och skillnaderna mellan åren är små för samtliga hushållstyper. Ett kompletterande mått på ekonomisk utsatthet är låg inkomststandard. Ett hushåll har låg inkomststandard om hushållets disponibla inkomst är mindre än dess beräknade baskonsumtion. Indikatorn som mäter andelen barnhushåll med låg inkomststandard är ny för årets resultatredovisning. Andelen barnhushåll som har en låg inkomststandard har enligt regeringens resultatredovisning sjunkit men ökade för samtliga hushållstyper förutom för ensamstående utrikes födda män med barn . Familjepolitikens bidrag för att barnhushållen ska nå en god levnadsstandard har varit i stort sett oförändrad . Utan de familjeekonomiska stöden skulle av barnhushållen ha haft en låg ekonomisk standard 2020. Med stöden minskade den andelen till , med hänsyn tagen till växelvist boende. Utan den ekonomiska familjepolitiken hade barnhushållen haft en ekonomisk standard som motsvarade av den för hushåll utan barn. Med familjepolitiken är andelen . Regeringens resultatredovisning visar att andelen föräldrapar som delar föräldrapenningen jämställt har ökat (med jämställt avses här att båda föräldrarna tar ut ). För barn födda var det av föräldraparen som hade fördelat uttaget jämställt vid barnets tvåårsdag. För barn födda var andelen . En lägre andel av föräldraparen, , delar jämställt på föräldraledigheten. För barnfamiljerna har spridningen av covid-19 inneburit nya råd kring barns närvaro på förskola och skola, vilket resulterat i att nyttjandet av tillfällig föräldrapenning har ökat kraftigt, framför allt . Antalet utbetalade nettodagar med tillfällig föräldrapenning var högre än vad som var fallet 2019. Män ökade sitt uttag av förmånen något mer än kvinnor. Enligt regeringens bedömning är målen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn delvis uppfyllda. När det gäller det första delmålet gör regeringen bedömningen att den ekonomiska familjepolitiken, i samma utsträckning som , bidrog till en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna och att familjepolitiken bidrar till att utjämna inkomstskillnader mellan hushåll med och utan barn genom att öka barnhushållens ekonomiska standard. Enligt regeringen ger familjepolitiken ett gott grundstöd till de flesta barnfamiljer. Ett högre nyttjande av förmåner som tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning under pandemin visar att systemen fungerar väl även i kris och vid plötsliga händelser. För de hushåll som har de lägsta inkomsterna har dock ytterligare åtgärder varit motiverade och ett tillfälligt tillägg till bostadsbidraget har stärkt ekonomin för dessa hushåll. Andelen barnhushåll i ekonomisk utsatthet minskar, men skillnaderna mellan hushåll med och utan barn består. Regeringen anger att barnhushållens inkomster inte har ökat i takt med den genomsnittliga löneutvecklingen trots flera höjningar av exempelvis bostadsbidraget och underhållstödet . I fråga om det andra delmålet bedömer regeringen att den ekonomiska familjepolitiken bidrar till ett jämställt föräldraskap men att det behövs ytterligare åtgärder. Regeringen anger att utvecklingen mot ett mer jämställt föräldraskap, mätt som en jämn fördelning av föräldrapenning och föräldraledighet mellan män och kvinnor, går långsamt framåt men inte har ökat nämnvärt . Regeringen framhåller att det även för detta mål finns nivåskillnader, t.ex. när det gäller föräldrarnas utbildningsnivå och om de är inrikes eller utrikes födda. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter och att det finns en pågående dialog mellan och regeringen. Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet kan konstatera att redovisningen av resultaten även har en tillfredsställande struktur. Enligt utskottets mening är det önskvärt att i möjligaste mån hålla isär den egentliga resultatredovisningen och regeringens slutgiltiga bedömning av måluppfyllelsen. Det innebär att denna bedömning inte bör föregripas i redovisningsdelen. Den nya rubriken av måluppfyllelsen speglar avsnittets avsedda innehåll bättre och främjar en sådan uppdelning. Utskottet noterar att redovisningen är koncentrerad och har ett tydligt fokus på de centrala indikatorerna. I likhet har bistått med att utveckla indikatorer för att beskriva hur de olika familjepolitiska stöden bidrar till måluppfyllelsen. En ny indikator som mäter andelen barnhushåll med låg inkomststandard har ersatt det tidigare måttet absolut låg ekonomisk standard. Regeringen redovisar de överväganden som gjorts inför bytet av indikator på ett klargörande sätt. Det är positivt att flera diagram och tabeller innehåller tidsserier som möjliggör en analys samt att detta även gäller för det nya diagram som visar andelen barnhushåll med låg inkomststandard. Ett flertal av de tabeller och diagram som används för att illustrera resultaten delas upp på män och kvinnor så att könsskillnader åskådliggörs. Ofta görs också en uppdelning för flera olika hushållstyper och för inrikes och utrikes födda. Detta ger enligt utskottets mening goda förutsättningar att bedöma den ekonomiska familjepolitikens resultat för olika grupper. Utskottet välkomnar att det i årets resultatredovisning tas hänsyn till växelvist boende eftersom det, som regeringen påpekar, ger en mer rättvisande bild av barnhushållens faktiska sammansättning och ekonomi. Utskottet noterar vidare att det också i övrigt förekommer resonemang om hur prioriteringar, indikatorer och strategier relaterar till målet för utgiftsområdet samt att det finns utförliga beskrivningar av vad indikatorerna mäter. En faktor som påverkar resultaten inom utgiftsområdet är hur många personer som får del av de olika stöden. Antalet personer i transfereringssystemen och deras inbördes sammansättning kommer till uttryck i vad som i budgetsammanhang brukar benämnas volymer. I förra årets budgetproposition bedömdes de volymrelaterade utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring öka med och med (prop. 2020/21:1 utg.omr. 12 avsnitt 3.10). I den aktuella budgetpropositionen väntas volymerna i stället minska med och med (prop. 2021/22:1 utg.omr. 12 avsnitt 3.11 och Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.4). Utskottet anser att en redovisning av hur dessa prognoser för de volymrelaterade utgifterna faller ut, tillsammans med en utförligare redogörelse för orsakerna bakom mer påtagliga skiftningar , kan bidra till en bättre förståelse för vilka resultat statliga anslagsmedel får i förhållande till de mål som har beslutat om. I detta sammanhang kan även noteras att det i resultatredovisningen anges att antalet födda barn förväntas minska , som det i budgetförslaget anförs att barnafödandet är fortsatt högt (prop. 2021/22:1 utg.omr. 12 s. 20 och 137). Utskottet konstaterar att det visserligen inte finns någon motsättning mellan uppgifterna men ser gärna att resultatredovisningen innehåller mer utvecklade resonemang i dessa delar. Precis som regeringen påpekar är kunskap om barnhushållens sammansättning och barnafödandet i viktig för att kunna tolka resultatredovisningen. När det gäller bedömningen av måluppfyllelsen anför regeringen att den ekonomiska familjepolitiken i samma utsträckning som har bidragit till en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna. Utskottet kan konstatera att resultatredovisningen ger vid handen att inkomstskillnaderna mellan hushåll med och utan barn består, även om familjepolitiken bidrar till en utjämning. Utskottet vill återigen betona vikten av att de familjeekonomiska stöden fortsätter att bidra till goda uppväxtvillkor för barn och att skillnaderna i ekonomisk levnadsstandard mellan de olika barnhushållen minskar genom att de med lägst inkomster får stöd. Utskottet delar regeringens bedömning att utvecklingen mot ett mer jämställt föräldraskap, mätt som en jämn fördelning av föräldrapenning och föräldraledighet mellan män och kvinnor, går långsamt framåt. Statens budget inom utgiftsområde 12 Utskottets förslag i korthet anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 12 enligt utskottets förslag, antar regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken i fråga om höjt underhållsstöd och avslår regeringens förslag till lagändringar i övrigt. bifaller därmed delvis regeringens förslag till anslag och , , , och motionsyrkanden om anslagens fördelning inom utgiftsramen samt avslår övriga alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Barnbidrag bestäms till 33 . Anslaget får användas för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Anslaget får även användas för utgifter för tilläggsbelopp till familjeförmåner. Antalet barn i åldern 0–väntas minska , vilket betyder att utgifterna blir lägre för allmänt barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Utgifterna för tilläggsbelopp beräknas ligga stabilt men är osäkra på . Sammantaget innebär förändringarna som beskrivs ovan att utgifterna för anslaget kommer att minska . Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Föräldraförsäkring bestäms till 48 . Anslaget får användas för utgifter för föräldrapenning, familjedagspenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning samt ålderspensionsavgift för dessa förmåner. I propositionen föreslår regeringen att införandet av en familjevecka påbörjas. Till förmånen knyts även statlig ålderspensionsavgift för familjedagspenning. Förslaget får till följd att utgifterna för anslaget ökar med 2022. förväntas antalet födda barn minska svagt; även antalet barn mellan noll och minskar något. Utgifterna för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning beräknas öka som en följd av ett fortsatt högt barnafödande samt en stigande timlön. Nyttjandet av föräldrapenning var lågt och förväntas bli ännu lägre . Antalet födda barn förväntas minska något för att sedan öka, vilket påverkar utgifterna. Förslag om att påbörja införandet av en familjevecka Som angetts ovan föreslår regeringen att det införs en ny föräldrapenningförmån i socialförsäkringsbalken, benämnd familjedagspenning. Enligt förslaget ska den som arbetar i vara försäkrad för den nya förmånen. Det är en försäkrad förälder i den mening som avses inom både föräldrapenningen och den tillfälliga föräldrapenningen som ska ha rätt till förmånen. Regeringen anser att familjedagspenning ska kunna lämnas för barn som är mellan . Familjedagspenning ska kunna lämnas när föräldern vårdar ett barn när det är lov, terminsuppehåll, studiedag för personalen eller en motsvarande situation i den verksamhet enligt skollagen som barnet normalt deltar i. Detta ska dock inte gälla när det är fråga om öppen förskola. För rätt till familjedagspenning i ovannämnda fall ska också gälla som villkor att föräldern som avses ovan till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet på det sätt som krävs med hänsyn till barnets ålder. Familjedagspenning ska enligt vad regeringen föreslår även kunna lämnas i samband med att föräldern deltar i ett utvecklingssamtal eller motsvarande när det gäller ett barn i den verksamhet enligt skollagen som barnet normalt deltar i (med vissa ytterligare begränsningar). Förslaget innebär att det är vårdnadshavare som ska ha en självständig rätt att få familjedagspenning. Till en förälder som har ensam vårdnad om samtliga sina barn som kan berättiga till familjedagspenning ska förmånen lämnas under sammanlagt för barnen. Till en förälder som tillsammans med någon annan har gemensam vårdnad om samtliga sina barn som kan berättiga till familjedagspenning ska förmånen lämnas under sammanlagt för barnen. Till en förälder som har både ensam vårdnad och tillsammans med någon annan gemensam vårdnad om sina barn som kan berättiga till familjedagspenning ska förmånen lämnas under sammanlagt för barnen. Ersättning för tre av dagarna ska endast lämnas för barn som föräldern har ensam vårdnad om. Regeringen föreslår att familjedagspenning ska lämnas enligt två förmånsnivåer: hel och halv. Hel familjedagspenning ska lämnas för dag när en förälder helt har avstått från förvärvsarbete. Halv familjedagspenning ska lämnas för dag när en förälder har förvärvsarbetat högst hälften av den tid han eller hon annars skulle ha arbetat. När en förälder har avstått från förvärvsarbete hälften av den tid han eller hon annars skulle ha arbetat, ska familjedagspenning i samband med att föräldern deltar i ett utvecklingssamtal eller motsvarande lämnas på halv förmånsnivå även om förutsättningarna för att föräldern ska ha rätt till förmånen inte är uppfyllda för hela den tid han eller hon har avstått från förvärvsarbete. En förälder som har ensam vårdnad om ett barn som kan berättiga till familjedagspenning ska enligt förslaget kunna avstå rätten att få familjedagspenning för barnet till förmån för en annan av barnets föräldrar. Rätten att få familjedagspenning ska få avstås för sammanlagt för de barn som föräldern har ensam vårdnad om. Familjedagspenning ska enligt regeringen få lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid. Familjedagspenning ska dock inte få lämnas till en förälder som föräldern får föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning. Familjedagspenning ska inte heller lämnas för tid när föräldrapenning annars skulle ha lämnats till föräldern. En vårdnadshavares rätt att få familjedagspenning för ett barn som står under gemensam vårdnad bör inte kunna avstås till förmån för en annan av barnets föräldrar. Regeringen föreslår att familjedagspenning ska beräknas enligt bestämmelserna om beräkning av tillfällig föräldrapenning. Familjedagspenning ska inte lämnas tillbaka än före den dag då ansökan om familjedagspenning kom in till . Detta ska dock inte gälla om det finns synnerliga skäl för att familjedagspenning ändå bör lämnas. Förslaget innebär att en förälder ska ha rätt till ledighet under tid då han eller hon får familjedagspenning. Rätt till ledighet ska finnas även för en förälder som skulle ha haft rätt till familjedagspenning om han eller hon inte hade omfattats av bestämmelserna i socialförsäkringsbalken om bibehållen sjukersättning när den försäkrade förvärvsarbetar.