bet · H901UbU3 · 2021-11-11 00:00:00 — Det låter i mina öron som ett klokt agerande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor I regeringens skrivelse görs en tydlig genomgång av hur uppdragen till högskolor och universitet följs upp. konstaterar också att regeringen regelbundet har följt upp hur utbyggnaderna på lärosätena fortlöper. Uppföljning sker alltså via lärosätenas årsredovisningar och via sammanställning av statistik och uppföljning. Den sker också via myndighetsdialog med lärosätena. Vidare redovisas i budgetpropositionen högskolors och universitets utveckling med detaljerade beskrivningar av hur antalet nybörjare och examinerade utvecklas . Det är för mig något oklart varför i den här fallet lämnar en detaljstyrande rekommendation och varför M och KD väljer att lyfta upp den i sin följdmotion. Vi socialdemokrater vill se mer generell styrning och mindre detaljstyrning. Det brukar ofta låta som att delar denna syn på ledning och styrning. Men det gör de tydligen inte i det här fallet. Här är det plötsligt viktigt att avvika från det samlade sättet att följa upp högskolor och universitet för att rikta en detaljstyrande uppmaning från . Det framgår inte heller vilken information det är motionärerna anser saknas i den omfattande uppföljning som genomförs. Vi socialdemokrater i utbildningsutskottet delar till fullo regeringens syn. Man bör inte frångå den uppföljningsordning som gäller, och befintlig uppföljning ger omfattande och tydlig information inom området kompetensförsörjning för både skolan och vården. Frågan om fler platser på bristyrkesutbildningar är bara en del av den viktiga kompetensförsörjningen. Vi socialdemokrater ser varje ytterligare student som väljer att läsa till sjuksköterska, lärare, förskollärare eller barnmorska som oerhört viktig - inte som, som högermotionärerna beskriver det, en meningslös sysselsättningsåtgärd. Men vi ser också att det i grunden är förbättrade villkor för de yrkesverksamma i dessa bristyrken som är en långt viktigare åtgärd för att komma till rätta med kompetensbristen. Här är inte minst de moderatledda regionerna svaret skyldiga. I detta anförande instämde och (båda S). Det råder stor brist inom flera legitimationsyrken i vården, egentligen inom alla kategorier. Det skiljer sig mellan regionerna, men en bedömning är att det saknas upp mot 40 000 sjuksköterskor. I skolan saknas det enligt en undersökning som SCB gjort upp mot 36 000 lärare, vilket gör att det finns risk att en femtedel som jobbar i skolan inte är legitimerade. Samma undersökning visar att det finns en brist på upp mot 45 000 förskollärare. Det finns även en del brister inom olika ingenjörsyrken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Jag är glad att har granskat det riktade utbyggnadsuppdraget . Möjligen har vi läst granskningen på olika sätt i olika partier. Vi ser att det är ganska graverande klagomål som framförs. Man har inte lyckats med utbyggnadsuppdraget. Det handlar alltså om att få till utbyggnader i bristyrkena. Det handlar inte om att öka antalet högskoleplatser generellt. Det kan i och för sig vara bra, men det här var ett riktat uppdrag att öka utbyggnaden inom bristyrkena. Därför skrev M och KD en följdmotion. Jag är mycket glad över att vi nu har två tillkännagivanden, som jag förstås står bakom. Jag ställer mig även bakom reservation nummer 3. Att vi vill göra en detaljgranskning, som kallar det, är förstås för att man inte lyckats med uppdraget. Hade man lyckats hade vi inte behövt göra så här. Det är viktigt att det görs en uppföljning, så det är märkligt att man inte vill ställa sig bakom vår uppmaning att göra en. Även om man tycker att man är nöjd är det viktigt att man gör en uppföljning för att se om man verkligen är nöjd. Det är märkligt att man inte ställer sig bakom vår uppmaning om en uppföljning, men vi står självklart bakom den i vår reservation. Om man ska trivas i ett bristyrke är det viktigt att det finns utbildad personal. Det blir en svårighet om det finns outbildad personal, till exempel obehöriga lärare. Att det finns utbildad personal ökar chansen att man stannar kvar på en utbildning. Ett annat bekymmer är att man inte har fört en diskussion med lärosätena om den här utbyggnaden för att se vilka möjligheter lärosätena har. Det är också viktigt att man får genomströmning, det vill säga att studenterna fullföljer sin påbörjade utbildning. Annars blir de tyvärr inte färdigutbildade för bristyrkena. Vi tycker att pengarna har satsats på fel saker. Man har byggt ut utbildningen på högskolan men inte inom bristyrkena. Man har inte sett till att det blir ökad genomströmning eller färdigutbildade studenter inom bristyrkena. Jag hoppas förstås att kan ställa sig bakom våra tillkännagivanden och även våra reservationer. Det måste ske en uppföljning av ett så här tydligt utbyggnadsuppdrag. Poängen i mitt anförande är att det görs en väldigt gedigen uppföljning av uppdragen till högskolor och universitet, som även inkluderar det riktade uppdraget. Dessutom görs en samlad uppföljning av kompetensbristen inom olika yrkesområden - skolan, vården och så vidare. Vi förstår inte riktigt varför man då, som ni vill, skulle plocka ut just det riktade uppdraget gällande förskola, sjukvård och samhällsbyggnad och titta på det isolerat i stället för på den generella, breda uppföljningen, med otroligt mycket information, och den samlade kompetensuppföljningen. Vad är det för information som ledamoten anser inte finns? Det är inte sant att det inte har förekommit någon diskussion med lärosätena. Det sker årliga lärosätesdialoger och annan uppföljning, och det framgår också av skrivelsen att man har justerat uppdraget för att möta de olika förutsättningarna hos de olika lärosätena. Den dialogen förs och har förts kontinuerligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Granskningen har skett . Om man hade varit nöjd hade man inte behövt göra denna kritiska granskning. Det har säkert skett en uppföljning, men den har alltså inte varit tillräcklig. Det har inte förbättrats . är ändå en för en student, som kanske blir färdig lärare . Därför vill vi ha en tydligare uppföljning. Vi tycker att all uppföljning är bra. Men när ett uppdrag inte fungerar måste man fokusera på det uppdraget. Därför vill vi ha en extra uppföljning här, men vi tycker att all uppföljning är bra. Alla uppdrag som ska utföras kostar pengar och ska också leda till något. Vi tycker alltså att det är mycket bra med uppföljningar. Därför är jag förvånad över att S inte vill ha en uppföljning av just detta, där man tyvärr har misslyckats. När det gäller dialog med lärosäten säger lärosätena själva att de inte har haft möjlighet att utföra detta uppdrag. Då måste man ha en dialog med lärosätena och fråga hur kraven kan uppfyllas. Det handlar om utbildning där man har sett att det har funnits brister. Då måste man titta på hur man kan lösa det. Vi tar det ett varv till. Vi är också för uppföljning, och omfattande uppföljning görs. Ytterligare administrativa detaljpålagor framstår däremot som väldigt onödiga, särskilt i detta fall. När det gäller varför det här riktade uppdraget och kanske detaljstyrningen är viktig i det fallet handlar det om att öka trycket på lärosätena att prioritera dessa utbildningar. Jag är själv lärarutbildad. Det råder brist på disputerad personal inom lärarutbildningarna. tror jag att det var av de fasta fakultetsmedlen som gick till forskning och forskarutbildning för lärarutbildningen, som är universitetens och lärosätenas största professionsutbildning. Jag kan inte de exakta siffrorna , men något säger mig att det inte har ändrats så väldigt mycket. Därför behöver vi skapa ett tryck på lärosätena att prioritera dessa utbildningar. Självklart är vi för att det ska finnas välutbildade och disputerade lärare på lärarutbildningen. Vi är också de första att säga att vi kanske måste förbättra lärarutbildningen och se nya grepp inom utbildningen. Vi kanske även ska ha fristående lärarutbildningar. Vi tycker absolut att det vore bra. Bekymret är dock att man för en dialog men att det ändå inte leder till resultat. Då tycker jag att man måste fördjupa dialogen, och det är det vi vill göra. Därför vill vi också ha en tydlig uppföljning inom just detta område, men också inom hela det stora området. Det finns ju många andra bristyrken. Här pratar vi om vårdpersonal och läraryrken, men det finns förstås också många andra yrken där vi behöver uppföljning. Men detta uppdrag handlar om just dessa bristyrken, och här behöver vi ha en tydlig, riktad uppföljning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Låt mig först och främst yrka bifall till reservation nummer 3. Regeringens satsningar på utbildningsplatser för bristyrken är i grunden bra. Att utbilda människor till yrken som hela samhället har nytta av och som behövs är i grunden ett välkommet initiativ. Oavsett vad som har antytts här i talarstolen tidigare under denna debatt finns det nog ingen skillnad i synsätt mellan partierna när det gäller detta. Vi tycker alla att det är bra att göra den typen av satsningar. Men det är inte den generella politiken som har att granska utan vissa, särskilda saker. Det handlar om hur effektivt man har lyckats få till dessa utbildningsplatser och hur det har hanterats. Där pekar på ett antal allvarliga brister gällande dessa extra utbildningsplatser. säger att det inte bara för att man anslår medel och beordrar att några lärosäten ska tillsätta extra utbildningsplatser är givet att de tillsätts över huvud taget eller att det fungerar hela vägen. Det är därför vi måste ha en uppföljning och någon typ av kontroll av att det verkligen fungerar som det ska. Ett problem man kan stöta på är exempelvis att studenter kanske inte har intresse av att söka platserna. Det ska finnas intresse för att söka platserna för att det ska fungera effektivt. Vi måste ha lärare med rätt kompetens som ska anställas; det kan också vara ett problem. Det är många pusselbitar i hela kedjan som måste fungera för att satsningarna ska vara effektiva. Här har det brustit på ett allvarligt sätt, vilket också konstaterar i sin rapport. menar att en trolig anledning till att dessa utbildningssatsningar inte har fungerat tillfredsställande är att det har brustit i dialogen med berörda lärosäten. Antingen har dialoger inte ägt rum eller så har de varit bristfälliga och alltså inte tillräckliga. När regeringen gör satsningar av denna storlek är det minsta man kan begära att den i förväg kontrollerar att de kommer att fungera och att lärosätena har möjlighet att genomföra utbildningarna samt att det följs upp på ett riktigt sätt. menar att så inte är fallet. De mest framgångsrika satsningarna har enligt granskningen gällt ingenjörsutbildningarna. Detta är kanske en välbehövlig signal till regeringen om att permanent öka antalet platser på just ingenjörsutbildningar. Det finns ett samhälleligt behov av dessa utbildningar, och det finns ett intresse från blivande studenter av att söka utbildningarna. Regeringen skriver i sitt svar till : "Bristen på lärare i skolan och personal inom . inte möjlig att lösa enbart genom att utbilda fler. Det krävs att yrkenas attraktivitet ökar med goda . Detta är helt sant. Tyvärr kan vi konstatera att regeringens politik har fått helt motsatt effekt. Läraryrkets status har stadigt sjunkit , och arbetsmiljön är på vissa håll, inte minst i utsatta områden, under all kritik. Här krävs en ny politik av en ny regering för att vända den negativa trenden. En annan aspekt av den aktuella granskningen är att vårt utbildningssystem inte riktigt är funktionellt. Om vårt system för högre utbildning fungerade bättre skulle dessa särskilda utbildningsinsatser inte behövas. Regeringen har alla verktyg att ta till för att styra antalet platser på högskolorna, men regeringen är tydligen inte tillräckligt effektiv på detta område heller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor kritiserar regeringens särskilda utbildningssatsningar speciellt för att uppföljning och utvärdering inte har skett på ett lämpligt sätt. Inte heller har målsättningen varit tillräcklig. Regeringen måste självklart sätta upp tydliga, utvärderbara mål och följa upp och utvärdera de satsningar som görs, speciellt med tanke på de kostnader som det ändå handlar om. Seriösa utvärderingar gör att man kan förbättra framtida satsningar och justera misstag. Det borde vara en självklarhet vid denna typ av tillfälliga satsningar. Vi kan beklaga att det tydligen inte riktigt har gått fram till regeringspartiernas representanter att detta också är nödvändigt. Jag undrar lite om ledamoten och jag har läst samma uppföljning. Jag citerar: "Enligt är utbyggnadsuppdragen till stora delar tydligt utformade." Ytterligare citat: "konstaterar att regeringen regelbundet har följt upp hur utbyggnaderna på lärosätena fortlöper." För mig är det ganska tydligt. Det handlar om att skära korven på andra ledden och göra en specifik utbildning av vissa detaljökningar vid respektive uppföljning. Vi och regeringen menar att det inte är ändamålsenligt. Det är mycket bättre att ha ett brett uppföljningsgrepp och titta på hela utvecklingen inom högskolan. Det är uppdrag som redan finns. Man ska tydligt redovisa hur det går med nybörjarstudenter, antalet examinerade, det vill säga genomströmningen, och så vidare. Att ge ytterligare en pålaga bara för sakens skull är onödigt. Det är intressant att ledamoten är så orolig för situationen ute i skolorna när då möjligheten ges här i kammaren regelmässigt röstar på budgetar som ger mindre resurser till kommuner och regioner. Det framgår lite grann av det där sista att Socialdemokraterna inte riktigt har förstått hela poängen med skolpolitiken. Bara för att man kastar ut pengar innebär det inte att man får den effekt som man vill ha eller de resultat som behövs. Vi kan lägga hur mycket pengar som helst på skolsektorn, men om vi inte gör något åt innehållet eller följer upp att det fungerar effektivt kan vi fortsätta vräka ut pengar utan att det får något resultat därefter. Detta är en tydlig brist i den socialdemokratiska politiken. Man lyckas inte balansera kraven på innehåll i utbildningen med kostnaderna för den. Det har vi sett , och här får det bara fortsätta. Jo, vi har läst samma uppföljning. Problemet jag hör i det som ledamoten säger är att man inte vill ha en specifik granskning av just dessa medel, utan man vill ha en generell uppföljning av utbildningssektorn. Det är väldigt anmärkningsvärt. Regeringen slår på stora trumman och säger att man ska satsa pengar på vissa utbildningar inom bristyrken för att få fram fler människor som kan komma i arbete. Det är i sig helt rätt. Men att man inte vill göra en specifik uppföljning av hur dessa pengar använts - hur skattemedel har använts till just dessa utbildningar - är högst anmärkningsvärt. I en sådan uppföljning skulle man ju kunna få fram att man inom vissa yrken behöver satsa annorlunda, göra mer och ha mer dialog med universiteten och högskolorna medan man på andra områden redan har en attraktivitet och då kan bygga ut dem ännu mer. Att Socialdemokraterna inte vill ha en sådan uppföljning tycker jag är högst anmärkningsvärt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Jag kan konstatera två saker. Den sverigedemokratiske ledamoten anser inte att det behövs mer resurser till skolan. Det håller jag inte med om. Jag vill också uppmärksamma att har ett särskilt uppföljningsuppdrag för att ge fördjupad information om dimensionering av vissa utbildningar. Inom ramen för uppdraget följer vilka inriktningar högskolor och universitet ger inom ingenjörsutbildningarna, lärarutbildningarna och specialistsköterskeutbildningarna. Det finns alltså all den uppföljning som rimligtvis krävs för att få den information som ledamoten efterfrågar. är en ganska ny ledamot i utbildningsutskottet, så jag välkomnar henne till debatten. Men jag ser att hon redan har gått igenom något som jag tror är en obligatorisk socialdemokratisk introduktionskurs för utbildningsdebatter. Man måste i alla sammanhang vända och vrida på de argument som man får. säger att hon hör att inte vill satsa mer resurser på skolorna. Det var inte vad jag sa. Jag sa att man inte bara kan slänga ut pengar på skolan om man inte ser till att pengarna används effektivt. Mer pengar löser inte problemen om pengarna inte används på rätt sätt. Just därför är det viktigt att följa upp att varenda skattekrona som satsas på utbildning också används till det de ska vara till för. Bara för att man ökar kostnaderna och bygger ut antalet utbildningsplatser innebär det inte att det får gynnsamma effekter. Det behöver inte vara så, och därför måste vi ta reda på det. Dessa pengar skulle vi kunna satsa på andra viktiga saker som verkligen ser till att människor får rätt utbildningsnivå och är beredda och redo för ett framtida yrkesliv. Jag beklagar att Socialdemokraterna efter alla dessa år fortfarande stampar i samma skor och på samma plats och inte inser behovet av uppföljning och utvärdering av hur skattepengar används. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 2, som står bakom. Vi debatterar om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor. Den riktar skarp kritik mot den socialdemokratiska regeringens utbyggnadspolitik inom högskolan under den förra mandatperioden. övergripande slutsats är att regeringens styrning av utbyggnadsuppdragen inte har bidragit till någon avsevärd ökning av högskoleutbildade inom de utpekade bristyrkena. På de områden och utbildningar som omfattades av utbyggnadsuppdrag har antalet programnybörjare ökat med drygt 2 100 i stället för drygt 4 800 nybörjare som uppdragen sammanlagt avsåg. anser att utbyggnadsuppdragen i de flesta fall har avsett utbildningar där det primära problemet inte är ett otillräckligt utbildningsutbud. I stället har det funnits för få sökande till utbildningarna, ett begränsat utbud av platser för verksamhetsförlagd utbildning, VFU, eller brist på disputerade lärare. Riktade utbyggnadsuppdrag kan enligt vara en relevant och effektiv åtgärd i de fall där det finns många behöriga sökande som lärosätena har en kapacitet att bygga ut. Men på de utbildningar där det finns strukturella hinder, till exempel lågt söktryck, anser att regeringen bör överväga andra åtgärder eller en annan utformning av utbyggnadsuppdragen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor I rapporten är dessutom bristen på dialog med lärosätena slående. Till exempel visar granskning av lärosätenas underlag års utbyggnad att åtta lärosäten hade lämnat önskemål om att bygga ut andra utbildningar, till exempel utbildningar för yrkeslärare, speciallärare eller specialpedagoger, men det tillgodosåg regeringen inte. utbyggnad av samhällsbyggnadsutbildningar konstaterar däremot att några av de lärosäten som uttryckligen hade svarat att de på grund av för lågt söktryck eller lärarbrist inte önskade bygga ut ändå fick ett utbyggnadsuppdrag. har även studerat utbyggnaden av de lärarutbildningar där vissa lärosäten fick utökade uppdrag 2017 och kan konstatera att i vissa fall har lärosäten fått utökade uppdrag på samma utbildning utan hänsyn till lärosätenas uppenbara svårigheter att nå upp till föregående års mål. Det är anmärkningsvärt att det från regeringens sida i så låg utsträckning har funnits en dialog med lärosätena och att man i vissa fall dessutom har gett uppdrag i strid med deras önskan. Att vi får en väl genomförd måluppfyllelseanalys av regeringens utbyggnadsuppdrag är välkommet, och det är en förutsättning för att garantera att detta får en faktisk effekt. En sådan analys bör delges . I utskottets betänkande finns därför ett tillkännagivande om detta. Jag vill passa på och säga att det därtill behövs mer åtgärder framöver. Riksrevisionsrapporten är en viktig del för att komma vidare i den fortsatta högskolepolitiska debatten. Hur möter vi de utmaningar som finns i och med flera bristyrken inom olika sektorer? I denna stora utmaning måste lärosätena få möjlighet att bidra framgent utifrån sina förutsättningar, som beror på söktryck, tillgång till disputerade lärare och andra delar. På så vis kan man skapa förutsättningar att möta den stora utmaning vi har med matchningsproblematiken på arbetsmarknaden samt företags och offentlig sektors behov av personal. Detta måste kunna ske med minskad detaljstyrning. Det handlar om att göra utbildningar men också arbeten där det finns en stor brist mer attraktiva för människor att söka sig till. På så vis kan man bidra till att öka söktrycket. Det handlar också om att få fram fler disputerade lärare som kan bidra till att utbilda fler inom dessa sektorer. Och inom ramen för den forskningspolitiska proposition som också deltog i förhandlingarna till görs flera behjärtansvärda och viktiga satsningar inom denna del så att lärosätena kan få förutsättningar att utbilda fler i den mån det är möjligt. Det handlar också, avslutningsvis, om att se till att genomströmningen inom den högre utbildningen förbättras så att de som startar en utbildning även fullföljer utbildningen och kan komma ut på arbetsmarknaden, där man skriker efter kompetens och där fler människor behövs. Det handlar då om att lärosätena får bättre förutsättningar att arbeta med genomströmningen så att fler kommer ut på arbetsmarknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor har vi brist på utbildade inom flera yrkesgrupper, inom skolan och hälso- och sjukvården. Men det gäller också andra samhällsviktiga utbildningar, till exempel ingenjörsutbildningar. För flera av dessa yrkesgrupper behöver arbetsvillkoren bli bättre så att utbildade stannar kvar i yrket. är det alltför många som lämnar både vården och skolan på grund av löneläge eller arbetsmiljöproblem. Barnmorskorna är det senaste exemplet. Många menar att det inte råder någon brist på barnmorskor, men deras arbetssituation är inte hållbar, och riskerar vi en brist även här. Det finns ingen brist , men många lämnar yrket. Det finns också en reell brist när det gäller många andra yrken som är kopplad till att för få har utbildats tidigare eller till att för få har valt att söka utbildningarna, vilket i sin tur också är kopplat till arbetsmiljö och löneläge. Vi i kan se att många utbildningar behöver spridas över landet för att studenter som har svårt att flytta långt för studier ska få möjlighet att studera och också för att man inte ska dränera landet på utbildade - många väljer att stanna kvar på den studieort där de har studerat eller i närheten av den. Utbildningar i hela landet är viktigt för att vi ska kunna få fler utbildade inom skolan och vården. Här är, vilket även denna rapport visar, problemet att hitta lärare. Lärosätena har stor frihet att själva styra sitt utbildningsutbud. Därför görs det regelbundna satsningar på riktade utbyggnadsuppdrag. har granskat de riktade utbyggnadsuppdrag som beslutades år 2015-2019. Alla uppdrag har inte varit lyckade. Delar av utbyggnadsuppdragen har varit inom områden där det primära problemet inte är ett otillräckligt utbildningsutbud från lärosätenas sida utan för få sökande, ett begränsat utbud av platser för verksamhetsförlagd utbildning eller brist på disputerade lärare. ger flera förslag på hur de riktade utbyggnadsuppdragen ska kunna förbättras. Det är förslag som regeringen till stor del har tagit till sig. För är det prioriterat att det ska gå att utbilda sig till exempelvis lärare eller sjuksköterska i hela landet och att högskolor har den kompetens som behövs för att utbildningarna ska bli bra. Bristen på disputerade lärare måste avhjälpas och snedrekryteringen måste brytas så att fler söker sig till högre utbildning.