bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — Utskottet vill även lyfta fram regeringens nationella godstransportstrategi där vikten av forskning och innovation också betonas. Regeringen framhåller här att fortsatta satsningar ska göras på forskning och innovation inom svenska styrkeområden. Det ska vara möjligt för innovationer att efter test och utvärdering snabbt gå från pilot till verklighet och bli en del av den permanenta världsutställningen och av godstransportsystemet. I strategin uppges även att det på transportområdet sker en utveckling som innebär att transportsystemet digitaliseras, automatiseras och elektrifieras. Utvecklingen kan med rätt styrmedel skapa lösningar som kan bidra till att klimatmålet nås och att konkurrenskraften för svenskt näringsliv stärks. Utskottet konstaterar att det även finns förslag på åtgärder inom forskning och innovation i handlingsplanen för att stärka svensk sjöfart (TRV 2018/93261). Där konstateras att behöver forskning inom både miljö och klimat men också säkerhet och social hållbarhet för att svenska rederier ska kunna behålla en ledande position inom dessa områden. Regeringen har gett i uppdrag att bredda och utöka stödet till forskning och innovation på sjöfartsområdet för att underlätta en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart och minska utsläpp av växthusgaser. Enligt handlingsplanen ska , och bl.a. se över sina utlysningar till forskning och innovation så att de styr mot målet om ökad överflyttning till sjöfart. Vidare vill utskottet lyfta fram att i inriktningsunderlaget inför transportinfrastrukturplaneringen för kommande period uppmärksammar att helhetsbilden för finansiering av transportinriktad forskning och innovation har förändrats märkbart . Transportsektorns aktörer går enligt allt oftare in aktivt och finansierar kompetensförstärkning och kunskapsuppbyggande på svenska lärosäten, främst för att lösa samhällets och branschens stora utmaningar, men även för branschens kompetensförsörjning. menar att transportforskning ofta har svårt att hävda sig i den interna konkurrensen om fakultetsmedlen på flera lärosäten. Trots att transportforskning har hög samhällelig relevans premieras området inte alltid i akademiska rankningar. Därför är de statliga transportforskningsmedlen enligt viktiga för att tillgodose framtidens kunskapsbehov. föreslår att årliga resurser för forskning och innovation, planering, stöd och myndighetsutövning minst ska uppgå till dagens nivåer. menar att forsknings- och innovationsinsatserna behöver fokusera på att minska klimatpåverkande utsläpp, bl.a. genom lösningar som bidrar till snabb elektrifiering i alla trafikslagen. Transportområdet genomgår ett paradigmskifte där digitalisering genomsyrar all utveckling. Framtida forskning inom infrastrukturområdet behöver enligt i större utsträckning än bedrivas ur ett livscykelperspektiv. för fram att tvärvetenskaplig forskning och innovation som beaktar olika sociala gruppers behov och tar ett bredare grepp kring mobilitet, bostadsbyggande och planering är av stor betydelse för att öka kunskapen om hur transportplanering kan bidra till ett mer tillgängligt och inkluderande . Här ingår även möjligheterna att upprätthålla en god tillgänglighet på landsbygden. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att regeringen i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) anför att det behövs nya tillvägagångssätt för att förbättra transportmöjligheterna på landsbygden. Regeringen pekar på att kollektivtrafiken på landsbygden är svagt utvecklad och turtätheten ofta låg. Regeringen framhåller att det tack vare digitaliseringen finns möjligheter att utveckla nya lösningar för person- och godstransporter inom ramen för delningsekonomin. I yttrande 2017/18:TU7y till näringsutskottet instämde trafikutskottet med regeringen i att det finns anledning att förbättra förutsättningarna för innovativa transportlösningar, inte minst för att lösa landsbygdens utmaningar. Utskottet påminner om att genom den nuvarande nationella planen fördelas totalt till forskning och innovation , vilket innebär en ökning från föregående planperiod. Insatserna omfattar samtliga trafikslag. I skrivelsen om den nationella planen framför regeringen att har möjlighet att bli en permanent världsutställning för innovationer på transportområdet genom att satsa på elektrifiering, digitalisering, fjärrstyrning och automatisering, bl.a. uppkopplade transporter och ökad resenärsinformation. Utskottet ser mycket positivt på detta. I skrivelsen understryks vidare att har många världsledande företag i transportsektorn och har stor potential att utveckla transportsystemet till att bli långsiktigt hållbart som svenskt näringsliv stärks. Regeringen framhåller att den nationella planen bidrar till detta med finansiering till åtgärder som gör att infrastrukturen kan användas på ett mer hållbart sätt. I skrivelsen framhåller regeringen även att digitaliseringen påverkar såväl resmönster som transporter. Det är därför angeläget att bedriver ett arbete för att åstadkomma en infrastruktur som är anpassad och integrerad med uppkopplade, samverkande och automatiserade fordon, farkoster och system. Särskilda satsningar ska göras på test och demonstration, och ett större fokus ska ligga på förkommersiell upphandling tillsammans med inhämtande av internationell kunskap för att åstadkomma höjd innovationstakt och öka tillämpningen av forskningsresultat. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill vidare framhålla att det pågår en omfattande utrednings- och försöksverksamhet som syftar till att ställa om och förbereda transportsystemet för klimatsmarta, uppkopplade och automatiserade person- och godstransporter. och Transportstyrelsen arbetar på regeringens uppdrag med den nationella handlingsplanen för intelligenta transportsystem. Vidare har regeringen gett i uppdrag att skapa en arena för fossilfri tillgänglighet och transporteffektivitet i städer. och har ett uppdrag om hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet. deltar också i EU-arbetet i frågor som rör självkörande fordon och stod värd för det tredje högnivåmötet om uppkopplad och automatiserad körning i . Inom ramen för EU-direktivet om intelligenta transportsystem (2010/40/EU) finns en arbetsplan där arbete pågår med att bl.a. förbereda nödvändiga regleringar. Utskottet kan konstatera att frågan om autonoma eller självkörande fordon i trafiken har behandlats i en rad utredningar av olika myndigheter . Utredningen om självkörande fordon på väg lade fram sitt slutbetänkande Vägen till självkörande fordon (SOU 2018:16). Utredningen pekar på behovet av en del ändringar i det juridiska regelverket för att underlätta en marknadsintroduktion av automatiserade fordon. Det handlar bl.a. om att anpassa reglerna i trafikförordningen, vägmärkesförordningen och kamerabevakningslagen för automatiserad körning. Vidare föreslår utredningen fortsatta analyser och att man uppmuntrar de försök och demonstrationsprojekt som behövs för att underlätta för självkörande fordon i trafiken. Utredningen pekar också på att det kommer att bli nödvändigt med en ökad grad av samverkan mellan inblandade aktörer för att ta fram helhetslösningar för godstransporter och persontrafik i städer och på landsbygden som kan bidra till angelägna transport- och samhällsmål. I har sex försök med automatiserade fordon beviljats tillstånd av Transportstyrelsen, varav ett har avslutats. deltar även aktivt i flera stora EU-projekt inom området. Geostaket (geofencing) är en digital geografisk zon där uppkopplade fordon kan styras på olika sätt. De uppkopplade fordonens tillträde, hastighet och användning av drivmedel kan styras digitalt. Geostaket kan användas för att begränsa ett fordons tillgång till zoner. I pågår test- och demonstrationsprojekt med geostaket i miljöer. Utskottet kan konstatera att menar att geostaket är en form av digital infrastruktur som behöver utvecklas, testas och demonstreras som ett led i arbetet med att skapa ett uppkopplat transportsystem. Genom att digitaliseringens och automatiseringens möjligheter tillvaratas kan man enligt skapa en god bebyggd miljö där det är attraktivt för människor att vistas. Utskottet noterar att har i uppdrag av regeringen att testa geostaket i stadsmiljö och leder ett samarbetsprojekt där , , , , och Veoneer deltar. Till en början fokuserar projektet främst på yrkestrafiken. En handlingsplan har också tagits fram för att införa geostaket i större skala i svenska städer (). Utskottet välkomnar att har i uppdrag från regeringen att testa geostaket i demonstrationsprojekt i stadsmiljö och att utveckla relevanta forsknings- och innovationsprogram där geostaket inkluderas. Kombinerad mobilitet (också kallat mobilitet som tjänst eller ) är ett innovationsområde där fokus flyttas från själva transporten till mobilitet. Kombinerad mobilitet är ett koncept som innebär att en resenär köper eller prenumererar på en kombination av möjligheter till mobilitet i stället för, eller som komplement till, att köpa eller äga egna transportmedel. Utskottet har behandlat frågor om kombinerad mobilitet tidigare och har välkomnat aktiviteter inom området och framfört att det avser att följa utvecklingen av mobilitet som tjänst med intresse. Utskottet har inte ändrat inställning i denna fråga. Utskottet kan konstatera att mobilitet som tjänst i stor skala ingår inom ramen för samverkansprogrammet Nästa generations resor och transporter och att en nationell färdplan för kombinerad mobilitet har tagits fram. Som framgår ovan är Kompis ett projekt som syftar till att främja framväxten av kombinerad mobilitet i . Det är initierat av regeringens samverkansgrupp för nästa generations resor och transporter. Programmet samordnar, utvecklar och förvaltar bl.a. färdplanen för kombinerad mobilitet, identifierar och bedriver pilotstudier inom policy- och regelområdet, ger stöd till pilotstudier och uppskalning av mobilitetstjänster och stöder även kollektivtrafiken i dess arbete med digitalisering av biljettutbudet. Därutöver underlättar programmet samverkan mellan MAAS-ekosystemets alla aktörer, utvärderar effekter och konsekvenser för hållbarhet samt främjar information och kunskapsspridning om och kombinerad mobilitet. Färdplanen för kombinerad mobilitets långsiktiga mål är att för hur vi reser förändras från att resa ensam i egen transportresurs mot delad mobilitet. Det innebär att utgångspunkten ska vara att resorna görs med delade resurser, cykel eller gång, om det är möjligt, och att man har tillgång till bil i olika former när det behövs. Utskottet noterar att regeringen också har gett i uppdrag att genomföra informations- och kunskapshöjande insatser inom MAAS-området. Två MAAS-tjänster har lanserats, en i och en i . Utskottet vill även uppmärksamma att infrastrukturministern i en interpellationsdebatt (ip. 2017/18:26) framhöll att regeringen har tagit ett flertal initiativ som syftar till att utveckla och modernisera kollektivtrafiken till konceptet mobilitet som tjänst. Statsrådet pekade bl.a. på regeringens samverkansprogram Nästa generations resor och transporter och på det regeringsuppdrag om kollektivtrafik på landsbygden som () har. Utskottets arbetsgrupp för forsknings- och framtidsfrågor har låtit göra en forskningsöversikt om mobilitet på landsbygden (2019/20:RFR10). I rapporten presenteras forskning om olika mobilitetslösningar som skulle kunna öka tillgängligheten på landsbygden. Det konstateras att på kort sikt kan nya former av kollektivtrafik, bildelning, kombinerade transporter och elbilar öka tillgängligheten på landsbygden. På kan självkörande minibussar, drönare och elflygplan bidra till ökad tillgänglighet. Utskottets arbetsgrupp framför bl.a. att teknikutvecklingen inom digitalisering, automatisering och elektrifiering kan innebära en förbättring av befintliga mobilitetslösningar och underlätta för nya innovativa mobilitetstjänster på landsbygden. Gruppen konstaterar att den rådande teknikutvecklingen ställer nya krav på kollektivtrafikmyndigheterna och på en väl utbyggd infrastruktur, både fysisk och digital, och att det är viktigt att skaffa och sprida kunskap om vilka mobilitetslösningar som fungerar var. Självkörande tåg, maglevtåg och hyperloop När det gäller motionsförslag om transportteknik som självkörande tåg, maglevtåg och hyperloop vill utskottet peka på branschprogrammet Ökad kapacitet i järnvägstrafiken (KAJT) som genomför forskning för att förbättra järnvägssystemet. När det gäller självkörande tåg uppger att infrastrukturhållare i samarbetar med systemleverantörer om att specificera självkörande tåg och att genomföra demonstration av det. I är huvudfokus på att lokföraren har ett stöd för tågkörningen. Maglevtekniken innebär att tågen drivs framåt av ett magnetfält och svävar över en farbana av betong. Utskottet noterar att uppger att maglevtekniken har många positiva egenskaper såsom hög toppfart, låg driftskostnad, lägre buller och låg energiåtgång. En del av dessa egenskaper är omdiskuterade, men tekniken har enligt fördelar som maglev är oprövat i stor skala för höghastighetståg. Det finns flera banor med maglev för låg hastighet i , och men bara en för hög hastighet. I finns inget projekt för maglev . uppger att man följer utvecklingen inom maglev. Vidare noterar utskottet att betonar att det är viktigt att bygga strategisk kunskap om teknikutveckling och digitalisering, och ett område som är viktigt är framtidens färdmedel och fordon. Ökad kunskap behövs om snabba landtransporters potential, och därför finansierar ett forskningsprojekt om snabba landtransporter såsom maglev och hyperloop. Studien genomfördes och behandlar samhällseffekter av investeringar i snabba landtransporter med fokus på tre tekniker: höghastighetståg på järnväg, maglevtåg och hyperloop. Målsättningen var att utvärdera potentialen till måluppfyllnad för respektive teknik och därmed teknikernas framtidsutsikter i en svensk kontext. I studien bedöms höghastighetståg på järnväg vara den av de tre teknikerna som har störst potential för måluppfyllnad i generell mening, men att de andra teknikerna kan fylla ett syfte som nischtekniker eller komplement. Utskottet konstaterar att studien visar att höghastighetstågens fördel i hög grad ligger i möjligheten till integrering med befintligt system, och de alternativa teknikerna har därmed större konkurrenskraft i stråk där denna aspekt är mindre framträdande. Av studien framgår bl.a. att allt talar för att hyperloop är väsentligt dyrare än de andra teknikerna. Hur mycket dyrare är dock enligt studien svårt att säga. Nya byggmetoder för järnväg När det gäller motionsförslag om nya byggmetoder för järnväg vill utskottet hänvisa till som uppger att landbroar kan vara ett effektivt alternativ till konventionella anläggningsmetoder i vissa landskap, under förutsättning att de utformas på ett produktionsoptimerat och industrialiserat sätt. För att landbroar ska kunna vara ett kostnadseffektivt utformningsalternativ behöver det enligt finnas med redan tidigt i planläggningsprocessens arbete med val av lokalisering. Planläggning och tillståndsprocesser behöver också anpassas eftersom fler aspekter i utformningen blir låsta . menar att landbroar inte ska ses som en generell lösning som kan användas överallt. Dels är lösningen inte ekonomisk på alla platser, dels passar inte tillämpningen in i alla lokala landskap. Konkurrenskraften gentemot konventionellt utformad järnväg är helt beroende av landskapets topografi och geologi och de utmaningar som anpassningen till platsens förutsättningar innebär. Dessutom kan nämnas att vid utskottets sammanträde lämnade information om det slutredovisade uppdraget om nya stambanor för höghastighetståg. framförde då bl.a. att ett standardiserat koncept för landbroar har potential att både minska anläggningsmassan och effektivisera genomförandet, men att det kräver rätt förhållanden. När det slutligen gäller motionerna om behovet av en teknikneutral lagstiftning vill utskottet peka på att regeringen i skrivelse 2017/18:47 framför att det i det digitala samhället behöver finnas en långsiktigt hållbar lagstiftning som stöder utvecklingen och digitaliseringens effektiviseringspotential. Regeringen understryker att lagar och förordningar måste ge tillräckligt stöd för den digitala utvecklingen och för behovet av samverkan mellan inblandade aktörer. För att inte skapa onödiga hinder för digitaliseringen av samhället betonar regeringen också i skrivelsen vikten av teknikneutralitet. Utskottet delar denna bedömning. Regeringen påminner i sammanhanget om att i arbetet med översynen av för elektroniska kommunikationer har verkat för en reglering som är teknikneutral, flexibel och inte alltför detaljerad, detta för att inte bromsa den snabba teknikutvecklingen. Utskottet konstaterar att regeringen i flera propositioner framhåller behovet av en teknikneutral ansats. I propositionen Behandling av personuppgifter samt registrering och användning av fordon på vägtrafikområdet (prop. 2018/19:33) angav regeringen att det med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen är angeläget att lagregleringen i så stor utsträckning som möjligt är teknikneutral. I propositionen Genomförande av webbtillgänglighetsdirektivet (prop. 2017/18:299) konstaterade regeringen att det finns många fördelar med att en lagstiftning är helt teknikneutral, då det innebär att den tekniska utvecklingen inte behöver leda till regelbundna ändringar och att lagstiftningen därför blir mer flexibel och hållbar . I propositionen En ny kategori av taxitrafik (prop. 2017/18:239) uppgav regeringen att regleringen i så stor omfattning som möjligt bör vara teknikneutral för att undvika en omotiverad låsning till en viss teknisk lösning. Utskottet vill sammanfattningsvis understryka att arbetet med innovationer på transportområdet är avgörande för möjligheterna att nå klimatmålen. Ny kunskap behövs för att ska kunna bli världens första fossilfria välfärdsland, och en omställning av transportsektorn spelar då en central roll. Utskottet vill framhålla att ett effektivt och tillgängligt transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar. Utskottet ser mycket positivt på regeringens uttalanden om vikten av satsningar på forskning och innovation. Satsningar på forskning och innovation är angelägna för att kunna möta utmaningarna inom transportsystemet liksom för att fullt ut kunna tillvarata möjligheterna med den snabbt ökande digitaliseringen och ny teknik. Inte minst behövs det forskning om omställningen av transportsystemet för att uppnå klimatmålet och klara målen i Agenda , t.ex. hållbara resmönster, elektrifiering och fossilfria bränslen. Utskottet betonar vikten av att ligger i framkant i utvecklingsfrågor och att detta innebär en stor konkurrensfördel för svenska företag. Utskottet lyfter fram att digitaliseringen påverkar hela samhället och konstaterar att utvecklingen går fort också inom fordons- och transportindustrin. Självkörande fordon som drivs fossilfritt och framförs säkert kan få genomgripande konsekvenser och vara en viktig del i det framtida transportsystemet. Utskottet välkomnar de försök med automatiserade fordon som pågår och avser att även fortsättningsvis följa dessa noga. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1088 (M), 2020/21:2217 (SD) yrkandena 56–59, 2020/21:3172 (C) yrkande 46, 2020/21:3235 (L) yrkandena 2 och 27, 2020/21:3243 (L) yrkandena 10 och 11, 2020/21:3467 (M) yrkande 6, 2020/21:3468 (M) yrkande 9 och 2020/21:4042 (M) yrkandena 9, 37 och 44. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur arbetet för ett gränsöverskridande transportsystem ska bedrivas. Utskottet betonar att det är av stor betydelse att ha ett internationellt perspektiv i infrastrukturplaneringen. Utskottet framhåller att en ökad rörlighet mellan och våra grannländer är positivt och bra för , och gränsöverskridande trafik bör därför främjas och underlättas. Utskottet ser med tillfredsställelse på det arbete som bedrivs för att utveckla ett effektivt och hållbart transportsystem utan gränshinder. Jämför reservation 17 (M), 18 (SD), 19 (V) och 20 (KD). fastställdes en ny transportpolitik för EU i och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), nedan TEN-T-förordningen. Syftet med TEN-T-förordningen är att få medlemsstaternas transportsystem att hänga samman på ett bättre sätt, att eliminera flaskhalsar och att minska tekniska barriärer, exempelvis skilda standarder för järnvägstrafik. För att understödja en samordnad gränsöverskridande utveckling har det, i enlighet med förordningen, inrättats s.k. stomnätskorridorer inom EU och grannländerna. Det finns nio stomnätskorridorer i TEN-T och två korridorer för horisontella frågor (järnvägssignalsystemet ERTMS och Motorways of the Sea). berörs i huvudsak av stomnätskorridoren –samt de horisontella korridorerna men även av stomnätskorridoren –från via . Till stöd för genomförandet av TEN-T finns det finansiella instrumentet för ett sammanlänkat (CEF). ska enligt förordningen (2010:185) med instruktion för vara regeringen behjälpligt med ansökningar från . I motion 2020/21:413 framför (C) att det bör övervägas att skapa nya förbindelser över (yrkande 1) och pekar på behovet av att öka kapaciteten och minska sårbarheten. Motionären tar även upp frågan om gemensam finansiering av förbindelser över (yrkande 2) och menar att nya förbindelser bör finansieras gemensamt med statsgaranterade lån som grund. I kommittémotion 2020/21:597 yrkande 10 föreslår m.fl. (V) att inom det nordiska samarbetet ska verka för att utveckla de gränsöverskridande järnvägarna. Motionärerna menar att det krävs åtgärder för ett transporteffektivare samhälle, och på nordisk nivå betyder det framför allt att järnvägen behöver byggas ut och att gränsöverskridande tåglinjer behöver utvecklas. I motion 2020/21:862 i denna del pekar och (båda S) på behovet av att se över möjligheten att utarbeta en nationell strategi för att möta den ökade utrikeshandeln österut. Motionärerna konstaterar att efterkrigstidens politik har gynnat ett västligt transportnät på bekostnad av de mer östliga, vilket långsamt håller på att förändras i och med östutvidgningen av EU och stärkandet av ekonomierna i öst. I motion 2020/21:886 begär (S) att man i infrastrukturplanen studerar förutsättningarna för ökad godstågskapacitet över . Motionären menar att Fehmarn Bält-förbindelsen kommer att leda till en ökning i godstågstrafiken, och systemet blir sårbart med bara en passage för godståg över . Motionären menar att bör utreda förslag på Öresundsförbindelser som kan öka kapaciteten för godståg. I motion 2020/21:1521 yrkande 1 framför och (båda L) att man bör göra snabba tågförbindelser på sträckan –och vidare söderut till en del av TEN-T. I motion 2020/21:1674 pekar m.fl. (S) på behovet av att tydliggöra uppdraget om gränsöverskridande järnvägstrafik. Motionärerna uppmärksammar att inte har prioriterat frågan om att koppla ihop järnvägsnäten i , trots regeringens ambitioner. Enligt motionärerna behövs det en tydligare signal från regeringen om den gränsöverskridande järnvägstrafiken och att ges i uppdrag att bedriva både dag- och nattågstrafik i öst-västlig riktning. I kommittémotion 2020/21:2217 uppmärksammar m.fl. (SD) behovet av en ny förbindelse mellan och (yrkande 22). Motionärerna pekar på behovet av en utredning innan beslut fattas om vart en ny förbindelse ska förläggas, och samtalet med den danska regeringen bör intensifieras i syfte att få till stånd en ny förbindelse mellan och för bil- och tågtrafik. Motionärerna menar dessutom att ett arbete bör inledas för förbättrade järnvägskommunikationer mellan och (yrkande 24). Motionärerna välkomnar ett samarbete med för att få till stånd bättre förbindelser mellan de båda länderna.