bet · H901UU4 · 2021-12-03 00:00:00 — I detta utlåtande redovisar utrikesutskottet sin granskning av kommissionens arbetsprogram . I arbetsprogrammet anger kommissionen sina politiska prioriteringar för och de initiativ till lagstiftning och andra åtgärder som den avser att lägga fram och genomföra. Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. I granskningen av arbetsprogrammet har yttranden lämnats av , justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet och miljö- och jordbruksutskottet. I yttrandena redovisar utskotten sina synpunkter på arbetsprogrammet inom sina respektive områden. I avvikande meningar i yttrandena redovisas de meningsskiljaktigheter som finns mellan partierna i detta avseende. Samtliga yttranden finns i bilagor till utlåtandet. På ett övergripande plan välkomnar utrikesutskottet att kommissionen i arbetsprogrammet visar beslutsamhet att upprätthålla takten i reformarbetet för den gröna och digitala omställningen. Utskottet ser positivt på att konferensen om framtid har kunnat inledas och att kommissionen utforskar nya innovativa metoder för att underlätta ett medborgerligt engagemang i beslutsprocessen. Enligt utskottet kan bestående förbättringar på detta område vara viktigt för om konferensen i efterhand ska bedömas som en framgång. Utskottet välkomnar att kommissionen i arbetsprogrammet lägger stor vikt vid respekten för rättsstatens principer och EU:s grundläggande värden. Mot bakgrund av utvecklingen i vissa medlemsstater framhåller utskottet vikten av att kommissionen fortsätter arbetet med dessa frågor. Utskottet välkomnar också att kommissionen framhåller betydelsen av den inre marknaden och satsningar på utbildning och forskning för att säkerställa EU:s långsiktiga konkurrenskraft, och i sammanhanget betonas vikten av kommissionens arbete med bättre lagstiftning och målsättningen att undvika onödiga regelbördor. När det gäller EU:s roll i världen framhåller utskottet, med hänvisning till kommissionens framsynsrapport om EU:s handlingsförmåga och handlingsutrymme, att öppenhet mot omvärlden och regelbaserat internationellt och multilateralt samarbete är strategiska val som bidrar till välstånd, rättvisa, stabilitet och konkurrenskraft såväl inom som utanför EU. Vidare ser utskottet fram emot konnektivitetsinitiativet Global Gateway, ett meddelande om partnerskap med och ett förslag om ändring av den s.k. blockerande stadgan för att motverka sanktioner med extraterritoriell verkan. Mot bakgrund av att kommissionen avser att påskynda arbetet med en verklig europeisk försvarsunion understryker utskottet att det europeiska säkerhet- och försvarssamarbetet inte ska präglas av överstatlighet och att det enligt gällande fördrag krävs enhällighet i rådet för försvarsrelaterade beslut, vilket ger ett avgörande inflytande över grundläggande förändringar i samarbetet. Utskottet efterlyser framsteg i utvidgningsprocessen och framhåller det centrala i att EU för sin trovärdighet lever upp till sina åtaganden. Inom ramen för granskningen av arbetsprogrammet har utskottet även följt upp genomförandet av de två föregående arbetsprogrammen. Utskottet drar slutsatsen att genomförandegraden kan beskrivas som god och att kommissionens arbetsprogram därmed är ett användbart underlag för utskottens planering och bevakning av EU-frågor. Utskottet ser emellertid utrymme för kommissionen att utveckla informationen om sin beredningsprocess av enskilda initiativ så att den är så tillgänglig, utförlig och uppdaterad som möjligt. I utlåtandet finns en motivreservation (V) och tre särskilda yttranden (S, SD, V, MP). Kommissionens arbetsprogram 2022 – Göra starkare tillsammans (COM(2021) 645). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Årsrapporten om strategisk framsyn Uppföljning av tidigare arbetsprogram Yttranden från andra utskott Kommissionens arbetsprogram 2022 – motiveringen (V) 1.Kommissionens arbetsprogram 2022 (S, MP) 2.Kommissionens arbetsprogram 2022 (SD) 3.Kommissionens arbetsprogram 2022 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Förteckning över granskningsutlåtanden Bilaga 3 yttrande 2021/22:KU4y Bilaga 4 yttrande 2021/22:JuU2y Bilaga 5 yttrande 2021/22:CU3y Bilaga 6 yttrande 2021/22:FöU2y Bilaga 7 yttrande 2021/22:SfU2y Bilaga 8 protokollsutdrag /22:15 Bilaga 9 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2021/22:MJU3y Bilaga 10 Uppföljning av kommissionens arbetsprogram Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation (V) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (SD), (S), (KD), (MP), (C), (S), (M), (SD) och (L). Ärendet och dess beredning Kommissionen antog meddelandet COM(2021) 645, Kommissionens arbetsprogram 2022 – Göra starkare tillsammans. Meddelandet i engelsk språkversion lämnades till . Den svenska språkversionen av meddelandet lämnades till . Talmannen beslutade efter samråd med partigruppernas ledare att välja ut meddelandet för granskning och kammaren hänvisade meddelandet till utrikesutskottet för granskning, med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen. Granskningen ska enligt 10 kap. 3 § riksdagsordningen redovisas i ett utlåtande till kammaren. har gett övriga utskott tillfälle att yttra sig över arbetsprogrammet. Som ledning för utskottens yttranden ställde utrikesutskottet följande frågor: Finns alla relevanta förslag med i arbetsprogrammet eller fattas det viktiga förslag? Finns det förslag med i arbetsprogrammet som utskottet inte anser bör läggas fram? Har utskottet några kommentarer kring kommissionens prioriteringar eller övergripande strategiska inriktning? Är alla förslag lika prioriterade för utskottet att följa? (Frågan besvaras i det fall utskottet finner det meningsfullt att göra en prioritering.) Finns det i övrigt något särskilt kring hur frågorna har behandlats tidigare eller kommer att behandlas framöver i som utskottet ser behov av att lyfta fram i förhållande till arbetsprogrammet? Yttranden har lämnats av , justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet (genom ett protokollsutdrag) samt miljö- och jordbruksutskottet. Samtliga yttranden finns som bilagor till detta utlåtande. Den svenska kommissionären redogjorde för arbetsprogrammet och svarade på ledamöternas frågor vid utskottets sammanträde . Till sammanträdet var övriga utskott och inbjudna att delta. Regeringen lämnade till faktapromemoria 2021/22:FPM17 om arbetsprogrammet. Utskottet får regelbundet föredragningar av regeringen inför möten i rådet för utrikes frågor. Det gäller även de informella videokonferenser som genomförts i denna rådskonstellation under covid-19-pandemin och inför de tillfällen då biståndsministrarna sammanträder i konstellationen. Regeringsföreträdare föredrar också på utskottets begäran särskilda aktuella EU-frågor. Efter den redovisning som gjorts i betänkande 2020/21:UU10 och som sträcker sig fram till har utskottet fått följande särskilda föredragningar på EU-området: • svar på EU:s hantering av situationen vid gränsen –m.m., information från utrikesminister . • EU:s 18-månadersprogram, information från EU-minister . • Strategiska kompassen, information från och Försvarsdepartementet . • EU:s samarbete med staterna i , och (AVS-länderna), information från medarbetare vid utvecklingssamarbete . • EU-initiativ om Human rights due diligence, information från ambassadör . • EU:s 18-månadersprogram, information från EU-minister . • , information från EU-minister . • Situationen i , information från utrikesminister och utrikeshandelsministerns statssekreterare . • Regelbaserad multilateralism, information från utrikesrådet för politiska frågor . Ledamöter från utskottet har deltagit i den interparlamentariska konferensen för EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik och i framtidskonferensens plenum, som hade sessioner och . Ledamöter från utskottet har också deltagit i interparlamentariska utskottsmöten i om utländsk inblandning i demokratiska processer och om de nationella parlamentens förväntningar på framtidskonferensen, båda , och om bekämpandet av våld mot kvinnor . Inom ramen granskning av kommissionens arbetsprogram har utskottet även följt upp genomförandet av den sittande kommissionens två första arbetsprogram, dvs. Uppföljningen redovisas i utlåtandet. EU:s årliga programplanering styrs av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (EUT 2016/L 123/1). Processen är enligt avtalet uppdelad i två faser. Den första utgörs av kommissionens arbetsprogram och den andra av den interinstitutionella programplaneringen som genomförs gemensamt av , rådet och kommissionen. I den första fasen ska kommissionen ha tidiga bilaterala diskussioner med och rådet om initiativ för . Kommissionen drar sina slutsatser av denna diskussion i den skriftliga avsiktsförklaring som lämnas till de båda andra institutionerna i samband med kommissionsordförandens tal inför om tillståndet i unionen, vilket gjordes . Inför detta offentliggör även kommissionen sin årsrapport om strategisk framsyn som utgör ett underlag för kommissionens årliga arbetsprogram och för formuleringar av prioriteringarna på . På grundval av avsiktsförklaringen ska sedan ytterligare diskussioner föras mellan institutionerna innan kommissionen antar sitt arbetsprogram. I årets process behandlade allmänna rådet framsynsrapporten och avsiktsförklaringen vid mötet . Rådsordförandeskapet skickade därefter en sammanfattning av diskussionen till kommissionens ordförande för beaktande vid utformningen av arbetsprogrammet (rådets dokument 12610/21). Den andra fasen i programplaneringen vidtar efter att kommissionen har antagit sitt arbetsprogram . Det antagna arbetsprogrammet ligger då till grund för ytterligare diskussioner mellan institutionerna som syftar till en gemensam förklaring om den årliga interinstitutionella programplaneringen. Den gemensamma förklaringen ska fastställa de allmänna målen och prioriteringarna för och identifiera ärenden av stor politisk betydelse som bör prioriteras i lagstiftningsprocessen. Allmänna rådet diskuterade kommissionens arbetsprogram vid mötet och rådet förutses godkänna en gemensam förklaring om lagstiftningsprioriteringar vid allmänna rådets möte . En gemensam förklaring undertecknades av de tre institutionerna (EUT 2021/C 18 I/01). har förklaringar antagits och –2019 (EUT 2016/C 484/02 respektive 2018/C 12/11). Arbetet med en gemensam förklaring i programplaneringen avbröts eftersom förutsättningarna förändrades i och med covid-19-pandemins utbrott. I det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning finns även en kompletterande process för flerårig programplanering. I denna process ska de tre institutionerna vid utnämningen av en ny kommission utbyta synpunkter om de viktigaste politiska målen och prioriteringarna för den nya mandatperioden i syfte att underlätta en mer långsiktig planering. Processen mynnar ut i gemensamma slutsatser från de tre institutionerna. Slutsatserna ska ses över efter halva tiden och anpassas efter behov. Förfarandet för den fleråriga programplaneringen genomfördes och gemensamma slutsatser om de politiska målen och prioriteringarna –2024 undertecknades (EUT 2021/C 18 I/02). Slutsatserna anger en agenda för återhämtning efter covid-19-pandemin där möjligheterna med klimatomställningen och den digitala omvandlingen tas till vara och öppna strategiska oberoende stärks. Bland prioriteringarna nämns forskning och innovationskapacitet för att påskynda samhällsomställningen, att visa globalt ledarskap i klimatarbetet, att utveckla egna digitala lösningar, att fördjupa den inre marknaden, att försvara grundläggande värden och att stärka EU:s roll som global aktör genom samarbete och främjande av den regelbaserade multilaterala världsordningen. Den interinstitutionella fleråriga programplaneringen utgår från den strategiska agenda –2024 som antog som vägledning för institutionernas arbete . Den strategiska agendan är uppbyggd runt fyra huvudprioriteringar: • Skydda medborgarna och friheterna • Utveckla en stark och kraftfull ekonomisk bas • Bygga ett klimatneutralt, grönt, rättvist och socialt • Främja intressen och värden i ett globalt sammanhang. Genomförandet av den strategiska agendan står i fokus för de 18-månadersprogram som rådets trioordförandeskap utarbetar för godkännande av allmänna rådet och som sedan genomsyrar respektive ordförandeskaps sexmånadersprogram. En annan utgångspunkt för den interinstitutionella fleråriga programplaneringen är de politiska riktlinjer för den kommande mandatperioden som kommissionens ordförande utarbetat, med hänsyn till den strategiska agendan och förankrat i Europarlamentet i samband med sin nominering. Kommissionsordförandens politiska riktlinjer är grupperade under följande huvudrubriker • En europeisk grön giv • En ekonomi för människor • Ett rustat för den digitala tidsåldern • Främjande av den europeiska livsstilen • Ett starkare i världen • En ny satsning på demokrati i . Genomförandet av kommissionsordförandens politiska riktlinjer ligger till grund för kommissionens årliga arbetsprogram. I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen sina politiska prioriteringar för och de viktigare initiativ till ny lagstiftning och andra åtgärder som den avser att lägga fram. Arbetsprogrammet består av fyra delar. I den första delen ger kommissionen ett referat över de åtgärder som har vidtagits de föregående dryga 18 månaderna för att hantera covid-19-pandemin, möta klimat- och artkrisen och anpassa EU till en omvärld präglad av geopolitiska förändringar. Det är mot den bakgrunden som kommissionen lägger fram ett arbetsprogram som ska visa beslutsamhet i ett återhämtningsarbete som driver EU framåt, skyndar på den dubbla gröna och digitala omställningen och bygger ett rättvist, mer motståndskraftigt och sammanhållet samhälle i linje med Agenda 2030 och . I den andra delen redogör kommissionen för de åtgärder som den avser att prioritera inom de sex huvudrubrikerna i kommissionsordförandens politiska riktlinjer (se ovan). I den tredje delen beskrivs inriktningen på kommissionens fortsatta arbete med bättre lagstiftning och med genomförande och tillämpning av . I den sammanfattande fjärde delen framhåller kommissionen bl.a. vikten av enighet inom EU för det fortsatta arbetet men att strävan efter enighet inte får innebära sänkta ambitioner. Det finns fem bilagor till arbetsprogrammet. Den första listar 42 nya initiativ inom 32 övergripande politiska mål. I den andra bilagan listas 26 s.k. Refit-initiativ om kontroll och utvärdering av lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat. Den tredje bilagan innehåller en förteckning över 76 pågående ärenden som kommissionen anser bör prioriteras i lagstiftningsprocessen. Den fjärde bilagan innehåller sex förslag som kommissionen avser att dra tillbaka eftersom de blivit inaktuella. Av samma skäl anser kommissionen att en rättsakt bör upphävas, och denna anges i den femte bilagan. Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna. Jämför motivreservationen (V) och särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (SD) och 3 (V). Kommissionens arbetsprogram tar avstamp i de ansträngningar som gjorts för att hantera covid-19-pandemins hälsomässiga, ekonomiska och sociala konsekvenser. I bakgrunden finns också arbetet för att hantera klimatförändringarna, förlusten av biologisk mångfald och andra miljöhot, liksom arbetet för att främja och dra nytta av den digitala utvecklingen och för att hantera en ny global geopolitisk verklighet. Arbetsprogrammet är avsett att ta EU vidare i återhämtningen efter pandemin och skynda på den gröna och digitala samhällsomställningen. Målet är att bygga ett rättvist, mer motståndskraftigt och sammanhållet samhälle i linje med hållbarhets- och klimatmålen i Agenda och . Ett särskilt fokus läggs på den unga generationen, bl.a. genom Europaåret för ungdomar 2022 och en kommande handlingsplan för ungdomar inom EU:s yttre åtgärder. Kommissionen konstaterar att återhämtningsarbetet, som bl.a. inneburit 2 326 enskilda åtgärder från kommissionens sida och som fokuserar på genomförandet av stödprogrammen under EU:s fleråriga budgetram och det särskilda återhämtningsinstrumentet, redan ger effekt. Kommissionen lyfter dock fram behovet av att genomföra alla vidtagna åtgärder och att stimulera till ytterligare offentliga och privata investeringar och reformer för att lyckas i den gröna och digitala omställningen. är arbetsprogrammet strukturerat efter de sex huvudrubrikerna i kommissionsordförandens politiska riktlinjer. Under huvudrubriken gröna given styrs verksamheten av målet att uppnå klimatneutralitet till 2050 men också av att följa upp tidigare handlingsplaner för nollutsläpp av föroreningar i miljön och för den cirkulära ekonomin. Kommissionen ska bl.a. föreslå regler för certifiering av koldioxidupptag, för att minska användningen och utsläppen av mikroplaster och för att stärka konsumenters rätt att kunna reparera produkter till rimliga priser. För att stödja övergången till ren energi ska kommissionen ge vägledning för tillståndsgivningen för förnybar energi och för att främja användningen av solenergi. Åtgärder förutses också för att främja ett hållbart jordbruk. Under huvudrubriken rustat för den digitala tidsåldern fokuserar kommissionen på att följa upp den digitala kompassen för utvecklingen . Bland prioriteringarna finns också att stärka den inre marknaden genom en översyn av konkurrenspolitiken och ett förslag om ett krisinstrument som ska förhindra framtida marknadsstörningar. För att säkerställa den europeiska industrins tillgång till halvledare ska kommissionen föreslå en europeisk chip-stadga som också ska främja innovationskapacitet och utveckla nya marknader för europeisk teknik. Kommissionen ska också föreslå gemensamma standarder för produkters cybersäkerhet och inleda bygget av ett rymdbaserat kommunikationssystem för att säkerställa bredbandsuppkoppling i alla delar av EU och en säker och oberoende kommunikation för medlemsstaterna. Genom en handlingsplan för digitaliseringen av energisektorn vill kommissionen påskynda omställningen av energisystemet till stöd för klimatmålet. Andra åtgärder i arbetsprogrammet tar sikte på att höja de digitala färdigheterna inom skolor och högre utbildning. Kommissionen framhåller också vikten av att håller sig i framkant när det gäller forskning och innovation. Under huvudrubriken för människor ska kommissionen följa upp handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter och föreslå en rekommendation om minimiinkomst i syfte att stärka de sociala skyddsnäten i medlemsstaterna. Ett förslag om skydd av arbetstagare från exponering för asbest ska läggas fram, och på finans- och kapitalmarknadsområdet ska förslag läggas om direktbetalningar, insolvensrättslig harmonisering och förenklade krav för börsnotering för att underlätta tillgången till kapital för små och medelstora företag. Kommissionen ska också föreslå bestämmelser för att genomföra den överenskommelse som träffats inom om det internationella regelverket för bolagsbeskattning i den digitaliserade ekonomin. Under huvudrubriken i världen framhåller kommissionen EU:s konnektivitetsinitiativ Global Gateway, som i samordning med G7-ländernas initiativ Build (B3W) ska främja partnerskap för infrastruktur och sammankoppling med länder världen över. Kommissionen ska också lägga fram nya beståndsdelar för samarbetet med Nato och påskynda arbetet med att förverkliga en europeisk försvarsunion. Genom ett meddelande ska impulser ges för ett strategiskt partnerskap mellan och . Vidare ska kommissionen inom ramen för ett försvarspaket föreslå en handlingsplan för säkerhets- och försvarsteknologier för att främja forskning och innovation och för att minska sektorernas beroende av teknik och insatsvaror från omvärlden. Kommissionen ska också anta en strategi för hur EU ska engagera sig internationellt för en global energiomställning och en ny handlingsplan för internationell havsförvaltning. Under huvudrubriken vår europeiska livsstil understryker kommissionen behovet av att nå en överenskommelse om den nya migrations- och asylpakten liksom att ta arbetet med säkerhetsunionen vidare, bl.a. genom nya förslag om utbyte av säkerhetsrelaterad information med vissa länder utanför EU och om skyldigheten för transportörer att lämna förhandsuppgifter om passagerare. Kommissionen ska också lansera ett initiativ inom Europaåret för ungdomar för att underlätta för mindre gynnade ungdomar som varken arbetar eller studerar att skaffa sig arbetslivserfarenhet utomlands. Vidare ska strategier antas för att stärka de europeiska universitetens ställning och för att främja en hållbar vård och omsorg genom livets alla skeden. I arbetet med hälsounionen ska kommissionen ta initiativ för att skapa dynamik i läkemedelsbranschen, se över reglerna om läkemedel för barn och sällsynta sjukdomar samt uppdatera rekommendationen om cancerscreening. Under huvudrubriken satsning på demokratin i framhåller kommissionen sitt arbete med att upprätthålla respekten för rättsstatens principer och företräde med alla tillgängliga medel. Kommissionen ska också föreslå lagstiftning för att säkerställa mediernas frihet och mångfald i medlemsstaterna. I arbetet med jämlikhetsunionen ska initiativ tas för att förbättra erkännandet av föräldraskap mellan medlemsstaterna och för att stärka de nationella antidiskrimineringsorganens roll och oberoende. Kommissionen ska också föreslå åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor och för att förebygga och motverka seder som är skadliga för kvinnor och flickor. På ett övergripande plan kommer kommissionen att fortsätta arbetet med bättre lagstiftning enligt den inriktning som angetts i meddelandet om detta . Det gäller bl.a. principen ”en in, en ut”, som ska tillämpas fullt ut och komplettera den systematiska översynen av regelverkets administrativa bördor och genomförandekostnader som görs inom Refit-programmet. I utvärderingen av befintlig lagstiftning och beredningen av nya initiativ ska ambitionerna i den gröna och digitala omställningen ges en mer framträdande plats, vid sidan av fokuseringen på de globala hållbarhetsmålen och principerna om att inte orsaka betydande skada och om digitalt som standard. Jämställdhet, yttre effekter av den inre politiken, effekterna för unga och för landsbygder samt lärdomar från den strategiska framsynen är andra hänsyn som ska tas i beslutsprocessens alla steg. Kommissionen ska även fortsätta arbetet med att säkerställa EU-lagstiftningens genomförande och tillämpning utan att tveka inför att vidta rättsliga åtgärder mot medlemsstaterna om det krävs, inklusive för att försvara grundläggande rättigheter och värden. Det finns fem bilagor till arbetsprogrammet. I den första bilagan anges 42 nya initiativ, av vilka de flesta beskrivs i meddelandet. Preliminär information ges om huruvida initiativen utgörs av förslag till lagstiftning, och i så fall vilken fördragsartikel de baseras på, samt om det kvartal inom vilket kommissionen planerar att anta initiativen. Av initiativen anges 24 som lagstiftning och 15 som icke-lagstiftning. För tre initiativ är kategoriseringen inte bestämd. Några av de initiativ som nämns i meddelandet men som inte finns upptagna i bilagan är handlingsplanen för ungdomar i EU:s yttre åtgärder, meddelandena om solenergi och om energisektorns digitala omställning samt initiativet mot seder som är skadliga för kvinnor och flickor. I den andra bilagan anges 26 Refit-initiativ som kommissionen avser att genomföra . Samtliga initiativ avser översyner av befintlig rätt. Det innebär att samtliga initiativ resulterar i lagstiftningsförslag, med undantag för fem initiativ inom konkurrens- och statsstödspolitiken där kommissionen har egen befogenhet att vidta åtgärder. Information ges om initiativens fördragsrättsliga grund och om kvartal för planerat antagande.