bet · H801FiU52 · 2021-06-22 00:00:00 — Som regeringen konstaterar innebär spridningen av sjukdomen covid-19 fortsatt allvarliga konsekvenser för företag och individer. har , utöver den ordinarie vårändringsbudgeten, behandlat sju extra propositioner med förslag till ändringar i statens budget . I den här aktuella propositionen lämnas förslag om att utöka stöden till företag, kultur, idrott och civilsamhälle, vidta fortsatta åtgärder för att begränsa smittspridningen, skydda riskgrupper samt i övrigt dämpa de negativa konsekvenserna av smittspridningen i samhället. Med hänsyn till den ännu pågående smittspridningen är det enligt utskottet av stor betydelse att åtgärder även fortsättningsvis vidtas för att dämpa effekterna av pandemin för företag och samhällsekonomin. Många företag är fortfarande kraftigt påverkade av pandemin, inte minst de branscher som drabbats av restriktioner. En av de effektivaste åtgärderna för att lindra pandemins effekter på ekonomin är stöd vid korttidsarbete. Utskottet välkomnar förlängningen av stödet. Stödet är till sitt syfte och konstruktion ett krisstöd. Detta innebär att det är avsett att minska de allvarliga och tillfälliga svårigheter som företagen befinner sig i. Stöd vid korttidsarbete ska lämnas till en enskild arbetsgivare efter godkännande av . Preliminärt stöd och ytterligare stöd som lämnas efter godkännande av enligt 5 a § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete ska betalas ut av till arbetsgivaren. Det är enligt utskottet centralt att ansökningar, avstämningar och utbetalningar för den nya stödperioden hanteras så effektivt som möjligt, så att företag inte behöver vänta på stöd de är berättigade till längre än nödvändigt. En alltför mellan ansökan och utbetalning riskerar enligt utskottet att skapa osäkerhet hos både arbetsgivare och arbetstagare samt försämra möjligheterna för i övrigt välfungerande företag att överbrygga pandemins konsekvenser. Utskottet anser därför att det är ytterst angeläget att ansökningsförfarandet och godkännandet av stödet effektiviseras på ett sådant sätt att tiden mellan att ansökan och utbetalning blir så kort som möjligt. Förslagen innebär att anvisade medel på statens budget ökar med 2021. Utskottet noterar att utgifterna därutöver förväntas öka med utan att ytterligare anslagsmedel behöver tillföras, eftersom de utgifter som utökningen av vissa stöd medför beräknas rymmas inom redan anvisade medel. Detta gäller för omsättningsstödet (utgiftseffekt ), omställningsstödet (utgiftseffekt ), stödet till handelsbolag (utgiftseffekt ) samt förlängningen av det slopade fribeloppet i studiestödet (utgiftseffekt ). Också förlängningen av korttidsarbete beräknas rymmas inom befintligt anslag, medan de faktiska kostnaderna för förlängningen beräknas till . Sammantaget beräknas därmed statens lånebehov öka med till följd av förslagen. Statens finansiella sparande försämras med samma belopp, dvs. med 2021, vilket motsvarar av BNP. Utskottet konstaterar att åtgärderna i propositionen vidtas utifrån ett gott statsfinansiellt läge. I propositionen har inte beslut med anledning av vårändringsbudgeten räknats med i beslutade och nya anslags- och ramnivåer (bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). Detta beslut har beaktats i utskottets förslag till ändrade ramar och anslag i bilaga 3. Detta påverkar inte regeringens förslag till ändringar av ramar och anslag, som alltså tillstyrks, men de beslutade och föreslagna nivåerna på ramar och anslag avviker i flera fall från regeringens förslag i den här aktuella propositionen. Utskottet föreslår också en lagteknisk justering av regeringens lagförslag. Krisstödet till enskilda näringsidkare som varit sjukskrivna eller föräldralediga Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör se över reglerna om krisstöd till enskilda näringsidkare som varit sjukskrivna eller föräldralediga och tillkännager detta för regeringen. Det handlar bl.a. om att regeringen bör analysera effekterna av hur undantaget för den som har haft föräldrapenning eller sjukpenning påverkar möjligheterna att få stöd. Regelverket bör sedan ändras utifrån denna analys när regelverket för den nya stödperioden utformas. Detta bör regeringen göra givet att det inte medför betydande negativa effekter, såsom kraftigt ökade handläggningstider för andra näringsidkare. I finansutskottets betänkande 2020/21:FiU38 föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den borde åtgärda vissa brister i befintliga krisstöd för enskilda näringsidkare. Det handlade bl.a. om att regelverket borde göras mer flexibelt när det gäller jämförelseperiod för enskilda näringsidkare som har varit föräldralediga eller sjukskrivna under det föregående årets jämförelsemånader. Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottsinitiativet hade sin bakgrund i att personer som har sin försörjning genom en enskild firma och som under det föregående årets jämförelsemånader varit föräldralediga eller sjukskrivna i många fall inte har kunnat ta del av krisstöden. Den statiska regleringen av jämförelsemånaderna hindrade därigenom annars väl fungerande företag från att få hjälp med att övervintra pandemin. Utskottet ansåg därför att regelverket borde göras mer flexibelt när det gällde jämförelseperiod för enskilda näringsidkare som varit föräldralediga eller sjukskrivna under det föregående årets jämförelsemånader. Regeringen har hanterat tillkännagivande genom att ändra förordningen (2021:143) om omsättningsstöd till enskilda näringsidkare för enligt följande (4 §): Om den enskilda näringsidkaren fått föräldrapenning eller sjukpenning enligt socialförsäkringsbalken under sammanlagt mer än kalenderdagar under den referensperiod som avses i andra stycket får i stället stödperiodens motsvarande månader 2018 utgöra stödperiodens referensperiod (alternativ referensperiod). Det betyder i praktiken att man måste tagit emot föräldrapenning eller sjukpenning under tre och en halv dag för att omfattas av förändringen i regelverket. Utskottet är tveksamt till detta och efterlyser en analys av effekterna av begränsningen. I och med att de som omfattas av undantaget får använda motsvarande månader 2018 som referensperiod borde det finnas ett begränsat utrymme att utnyttja detta regelverk på ett otillbörligt sätt. Utskottet anser att det vore mer rimligt att sätta gränsen för hur stor del av tiden man tagit emot föräldrapenning eller sjukpenning till . För föräldralediga skulle det innebära . Regeringen uppger i proposition 2020/21:208 att det finns skäl att utöka omsättningsstödet till enskilda näringsidkare till att även omfatta perioden juli–. När stödet förlängs finns det en möjlighet för regeringen att se över regelverken. Mot den här bakgrunden anser utskottet att regeringen bör analysera effekterna av hur undantaget för den som har haft föräldra-penning eller sjukpenning påverkar möjligheterna att få stöd ändra regelverket utifrån analysen i punkt 1 när regelverket för den nya stödperioden utformas verka för att göra det möjligt att ändra regelverket utifrån analysen i punkt 1, som gäller retroaktivt för perioden –eller för del av . Detta bör regeringen göra givet att det inte medför betydande negativa effekter, såsom kraftigt ökade handläggningstider för andra näringsidkare. I den utsträckning sådana justeringar kräver riksdagsbeslut ska regeringen så snart det är möjligt återkomma till med förslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Krisstödet till företag som fått stöd från under pandemin Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör se över reglerna om krisstöd till de företag som fått stöd från under pandemin, och detta tillkännager för regeringen. Det handlar om att regeringen bör säkerställa en lösning för att de företag som under pandemin har tagit del av krisstöd från inte ska hindras från att också ta del av omställningsstödet. Detta bör regeringen göra givet att det inte medför betydande negativa effekter, såsom kraftigt ökade handläggningstider för andra näringsidkare. Det är uppenbart att det funnits brister i utformningen av krisstöden under pandemin, liksom när det gäller informationen om hur krisstöden får nyttjas. Krisstödet som tillhandahåller täcker, liksom omställningsstödet, fasta kostnader. Företag som har tagit del av Statens kulturråds krisstöd riskerar att bli återbetalningsskyldiga om de även har tagit del av statligt omställningsstöd. Konsekvensen blir också att företagare som fick krisstöd från inte kan få statligt omställningsstöd. Den bristfälliga informationen från myndigheterna har skapat en situation där företag som har rätt att söka det statliga omställningsstödet hänvisats till att söka ett mindre omfattande kulturstöd. Detta har försatt många företag i en mycket svår situation, och regeringen måste nu lösa ett problem som utskottet menar borde ha kunnat undvikas från början. Utskottet anser att regeringen mot den bakgrunden bör säkerställa en lösning så att de företag som under pandemin har tagit del av krisstöd från inte hindras från att också ta del av omställningsstödet. I den utsträckning stöden kombineras bör krisstödet från avräknas mot omställningsstödet, alternativt att företagen ges möjlighet att betala tillbaka kulturstödet. Detta bör regeringen göra givet att det inte medför betydande negativa effekter, såsom kraftigt ökade handläggningstider för andra näringsidkare. För sådana justeringar som kräver riksdagsbeslut ska regeringen så snart det är möjligt återkomma till med förslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd vid korttidsarbete för säsongsvarierande verksamhet Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om flexibiliteten i regelverket för stöd vid korttidsarbete för säsongsvarierande verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Det handlar om att säkra flexibilitet i regelverket för stöd vid korttidsarbete för den nya stödperioden när det gäller jämförelsemånad för säsongsvarierande verksamhet. Detta bör regeringen göra givet att det inte medför betydande negativa effekter, såsom kraftigt ökade handläggningstider för andra näringsidkare. Lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall, som gäller till utgången av , ska enligt förslaget i propositionen fortsätta att gälla t.o.m. . Utskottet anser att stödet vid korttidsarbete är fortsatt viktigt, men också att det i vissa delar behöver ändras. Nuvarande regler är t.ex. inte anpassade för säsongsberoende verksamheter, där många företag anställt för att ha tillräckligt med personal för att öppna och driva verksamheten en begränsad tid . Vissa företags verksamhet är exempelvis koncentrerad till sommar- eller vintermånaderna. För att bättre avspegla hur antalet anställda varierar över året i dessa företag bör det finnas en flexibilitet när det gäller jämförelsemånad. På så sätt skulle stödet vid korttidsarbete för dessa företag kunna bli mer rättvisande. Restriktioner för att förhindra smittspridningen kommer att ligga kvar under i princip . Företag med säsongsberoende verksamheter har mycket svårt att tillgodogöra sig stödet vid korttidsarbete. Här behövs det därför en större flexibilitet i regelverket, särskilt när det gäller jämförelsemånad för säsongsvarierande verksamhet. Utskottet anser att det är olyckligt att regeringen ännu inte har slutbehandlat det tillkännagivande som riktade till regeringen om jämförelsemånad för stöd vid korttidsarbete (se bet. 2020/21:FiU38, punkt 1). Fler jobb behöver och kan fortfarande räddas. Det är enligt utskottet av stor betydelse att krisstöden förbättras, särskilt när de nu förlängs. Utskottet anser mot den bakgrunden att regeringen skyndsamt bör säkra flexibilitet i regelverket för stöd vid korttidsarbete för den nya stödperioden när det gäller jämförelsemånad för säsongsvarierande verksamhet. Detta bör regeringen göra givet att det inte medför betydande negativa effekter, såsom kraftigt ökade handläggningstider för andra näringsidkare. För sådana justeringar som kräver riksdagsbeslut ska regeringen så snart det är möjligt återkomma till med förslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Extra ändringsbudget , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Ändrade utgiftsramar samt ändrade och nya anslag Lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall Försäljning av vaccin som inte längre behövs Kreditgarantier eller en låneram för avslår regeringens förslag om kreditgarantier eller en låneram för . 2020/21:4094 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) och avslår proposition 2020/21:208 punkt 5. bör avslå regeringens förslag om att ska bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier eller besluta om en låneram i för som uppgår till högst . Det är av stor vikt att det finns en god flyginfrastruktur i . I denna har SAS en central roll. Dock saknas det en rad delar i regeringens förslag. Regeringen borde ha villkorat förslaget om kreditgarantier eller låneram med att SAS tar fram en handlingsplan för minskning av koldioxidutsläppen. Målen ska vara kraftfulla och planen ska redovisas till . Bland annat bör flyget ha mål som är förenliga med och SAS bör inte erbjuda flyglinjer på rutter där flygresan enkelt kan ersättas med en tågresa. En annan del som saknas i förslaget är att övriga storägare i garanterar lånen. Staten har i relation till övriga ägare tagit ett oproportionerligt stort ansvar för att rädda SAS. Möjligheten till korttidsarbete har varit värdefullt för att värna sysselsättningen under den ekonomiska krisen i pandemins spår. I propositionen föreslår regeringen att jämförelsemånaden för den nya stödperioden ska vara . En ny jämförelsemånad för samtliga företag innebär dock ytterligare en komplicerande faktor för handläggningen av stödet, vilket är ett av skälen till att ansökan om, avstämning av och utbetalning av stöd m.m. för den förlängda perioden beräknas kunna ske först . Företag som tidigare fått stöd och som ansöker om förlängt stöd borde tillåtas att använda tidigare redan använda jämförelsemånader. kan det konstateras att många av de företag som fått miljardbelopp från skattebetalarna i form av olika krisstöd har ökat sina vinster och planerar för rekordutdelningar. Jag menar att reglerna för de företag som tagit emot stöd bör stramas upp, och har tidigare lagt fram en rad förslag på detta område. Det handlar bl.a. om för utdelnings- och bonusförbud samt anmälningsplikt för vinstutdelning. När det gäller pandemihanteringen utgör mer smittsamma eller i övrigt värre variationer av coronaviruset sannolikt det mest påtagliga hotet mot smittbekämpningen i och andra delar av världen i denna fas av pandemin. Därutöver tillkommer försvårande komponenter som ökad mobilitet, pandemitrötthet och risken för diskrepanser mellan olika länders restriktioner. Jag vill här därför framhålla att hade velat se en mer uttalad ambition från regeringens sida när det gäller behovet av att förstärka arbetet med att kartlägga och bekämpa de mer smittsamma virusvarianterna. Till denna ambition borde det kopplas tydliga medelsförstärkningar och uppdrag till myndigheterna. Det behövs en plan för att undvika att svenskarnas ökade mobilitet ska leda till en ökad smittspridning. Obligatorisk testning vid inresa till och karantänsregler för inresande från högriskländer är exempel på operativa åtgärder som kan leda till behov av ökade medel och förtydligade uppdrag. Slutligen, för att undvika en påtaglig tillbakagång i pandemibekämpningen behöver samhällets samlade resurser organiseras på ett uthålligt och effektivt sätt. Det torde innebära medelsförstärkningar till de verksamheter som organiserar och utför den operativa smittbekämpningen och tydliga uppdrag från regeringen i fråga om detta. Behovet är stort av en välfinansierad smittbekämpningsorganisation som ges möjlighet att förena det proaktiva och det operativa arbetet. Likväl står till förfogande för att bistå i det fortsatta arbetet med att, genom snabba och effektiva politiska processer, tillföra medel till de verksamheter som bekämpar smittan och värnar befolkningens hälsa. Särskilt yttrande (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Coronakrisen har pågått . Regeringens krishantering har präglats av passivitet, senfärdighet och en oförmåga att idka självkritik och ompröva coronastrategins brister. Regeringens bristande förmåga att säkra att de ekonomiska krisstöden verkligen når fram leder till fler arbetslösa. Det finns fortfarande många företag som lånar i förhoppningen om att de ska få krisstöd, men utan att veta. Regeringen bär ett stort ansvar för att företag som har all rätt att få stöd och hjälp svävar i ovisshet på grund av väntetid på stödet vid korttidsarbete. De långa handläggningstiderna för stöd vid korttidsarbete, vilka hotar hela stödets funktion, har medfört att omställningsstödet blir av ännu större betydelse för krisande företag. Sedan pandemin bröt ut har konsekvent drivit regeringen framåt i den ekonomiska krispolitiken. förslag och politiska initiativ utgör en stor del av alla de ekonomisk-politiska krisåtgärder som röstats igenom i . ambition med krispolitiken har varit att stötta företag som var välmående före pandemin och deras anställda för att kunna rädda jobb och säkra att företagen har förutsättningar att övervintra krisen. De initiativ i som har legat bakom när det gäller krisåtgärder, liksom arbetet med att förbättra regeringens olika förslag, har varit avgörande för att rädda jobb och för att stötta näringsliv och hushåll . har även i initierat flera utskottsinitiativ för att säkra att stöden är effektiva och de facto når fram till företagen och betalas ut, liksom att nödvändiga förlängningar och förbättringar av de olika stöden görs. har presenterat förslag som, efter att de fått stöd i utskott och i , regeringen sedan helt eller delvis, motvilligt eller medgörligt, har inkluderat i de olika krispaketen: omställningsstöd, företagsakut med statliga räntekrediter, stöd till hyreskostnader, slopade arbetsgivaravgifter, heltidspermittering, omsättningsstöd, statligt sjuklöneansvar, sänkt ränta på uppskjutna skatteinbetalningar, nedstängningsstöd vid användning av pandemilagen, smittbärarpenning, undantag av förmånsbeskattning, förstärkningar av äldreomsorgen och garantistöd till evenemang inom kultur och idrott. riktade bl.a. , efter ett utskottsinitiativ från finansutskottet som initierat, ett tillkännagivande till regeringen om att omställningsstödet ska förbättras genom att inkludera lönekostnader i stödet. Det är av vikt framför allt för företag och anställda i tjänstesektorn som inte har kunnat nyttja stöd vid korttidsarbete på samma sätt som företag inom exempelvis industrin. Det handlar bl.a. om jobb inom restaurang- och besöksnäringen. Regeringen har ännu inte redogjort för hur man konkret avser att möta detta tillkännagivande. Regeringen borde vid det här laget åtminstone tydligt kunna redovisa för hur den arbetar med förbättringen av krisstödet. Omställningsstödet ska inkludera lönekostnader i enlighet med tillkännagivande. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte redogör för hur den avser att tillgodose det tillkännagivande som har beslutat om. Särskilt yttrande (V) (V) anför: har tidigare presenterat förslag till utskottsinitiativ som finansutskottet ställt sig bakom om att regeringen bör förbättra krisstödet för enskilda näringsidkare så att de som varit föräldralediga eller sjukskrivna också ska kunna ta del av omsättningsstödet (bet. 2020/21:FiU38 punkt 2). Kammaren biföll utskottets förslag. Regeringen har hanterat tillkännagivande i denna del genom att ändra i förordningen om omsättningsstöd och har där satt gränsen för hur många dagar man måste ha varit sjuk eller föräldraledig vid . Det betyder att man måste ha tagit emot föräldrapenning eller sjukpenning under tre och en halv dag för att omfattas av förändringen i regelverket. Det är inte en rimlig gräns. Det är därför bra att ett enigt utskott enligt punkt 2 i betänkandet nu ställer sig bakom att regeringen bör analysera effekterna av denna begränsning och sedan ändra i regelverket när den nya stödperioden utformas. Jag vill också understryka att det är bra att finansutskottet kunnat enas om att regeringen bör se över reglerna om krisstöd till de företag som fått stöd från under pandemin. Särskilt yttrande (KD) (KD) anför: Den ekonomiska kris som följt i pandemins spår har varit djup och är ännu inte över, även om en viss ljusning finns med fler vaccinerade och färre restriktioner. välkomnar att regeringen förlänger stöden både till företag och till enskilda, och att ytterligare medel för vaccinering och åtgärder mot smittspridning skjuts till. Jag konstaterar att regeringens tillskott i flera fall är svar på de tillkännagivanden som har riktat till regeringen för att förbättra olika aspekter av stöden. Det stöd som regeringen föreslår ska tillföras civilsamhället är litet; endast avsätts för insatser för den ideella sektorn, vid sidan av medel till kultur och idrott. Precis som för övriga samhället är osäkerheten för civilsamhällets verksamheter stor. Restriktioner påverkar möjligheter att arrangera läger, konferenser och andra samlingar som brukar innebära viktiga intäkter. Civilsamhällets organisationer har dessutom haft sämre möjligheter att använda sig av de företagsstöd som regeringen infört, vilket innebär att de riskerar att ha sämre marginaler när krisen nu pågått . kommer civilsamhällets verksamheter att vara mycket viktiga för att möta olika behov i samhället när pandemin släpper sitt grepp. Det är anmärkningsvärt att regeringen i den här aktuella extra ändringsbudgeten inte levererar på det tillkännagivande som riktat till den om ett större stöd som når fram bättre till det breda civilsamhället (bet. 2020/21:FiU43 punkt 2, rskr. 2020/21:199–205). Det finns brister i nuvarande och föreslaget regelverk för stöd vid korttidsarbete. Det handlar bl.a. om att den justering som föreslås vad gäller jämförelsemånad är otillräcklig. Det efterfrågade i sitt tillkännagivande till regeringen var större flexibilitet i regelverket, särskilt när det gäller jämförelsemånad för säsongsvarierande verksamhet (bet. 2020/21:FiU38 punkt 1, rskr. 2020/21:163–164). Regeringens förslag kommer möjligen att förbättra för vissa säsongsföretag, men inte för alla, och jämförelsemånaderna behöver anpassas till den verkligheten. Ett enigt utskott riktar därför på nytt, genom punkt 4 i detta betänkande, ett tillkännagivande till regeringen om stödet vid korttidsarbete för säsongsvarierande verksamhet. Jag saknar också förslag om ökad flexibilitet för mindre företag med endast en driftsenhet, så att de ska kunna permittera olika delar av personalstyrkan i olika grad. Ett annat problem är att företag som lämnar in sin avstämning sent tvingas betala tillbaka hela stödbeloppet. Detta är en orimlig och oproportionerlig tillämpning, som även påpekat i en hemställan till regeringen. Det är också anmärkningsvärt att regeringen i denna kris infört och håller fast vid regeln om att företag för att få del av stöd vid korttidsarbete ska ha uttömt tillgängliga möjligheter att minska sina arbetskraftskostnader, då det innebär att personer med tidsbegränsade anställningar behöver sägas upp. Jag menar vidare att ansökan om och utbetalning av stöd vid korttidsarbete i vissa fall för perioden juli–måste påskyndas. Det är anmärkningsvärt att inte kommer att kunna betala ut det förlängda stödet vid korttidsarbete för perioden juli–förrän . Varje fördröjning innebär en ökad börda i form av större oro och försämrad likviditet för många i grunden livskraftiga företag.