bet · H801UU10 · 2021-07-02 00:00:00 — stormaktsambitioner märks även genom att landet har trupper i , och samt även i och . stöder palestinska Hamas och samverkar med i attacker mot kurdiska mål i norra . Jag anser att EU behöver följa säkerhetspolitiska agerande noga och ha beredskap för att vidta åtgärder för att försvara frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. Detta bör tillkännage för regeringen. , punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del och 2020/21:690 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 9. Attraktionskraften i ett EU-medlemskap skapar goda incitament för kandidatländerna att genomföra de reformer som krävs för ett medlemskap. Jag anser att medlemskap ska vara möjligt för de europeiska länder som driver en demokratisk politik, som värnar om mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och som har en marknadsekonomi. I länder som är villiga att göra de reformer som krävs för ett medlemskap ska EU bistå med aktivt stöd och ställa tydliga och höga krav. Anslutningsprocessen ska dock vara möjlig att avbryta om utvecklingen går åt fel håll. Jag anser därför att medlemskapsförhandlingarna med helt bör avslutas med anledning av den rådande politiska situationen i landet. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del och 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 9 samt 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 37, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 42, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 13, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 12, 2020/21:3586 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14. Vi anser att det måste understrykas att EU är viktigaste utrikespolitiska plattform. En grund för EU:s ställning i världen är förmågan att möta utmaningarna i det omedelbara närområdet. Det säkerhetspolitiska läget präglas av ökade spänningar såväl längs EU:s östliga gräns som i . förmåga att visa engagemang för det södra närområdet, vars utveckling även har bäring på det svenska samhället, är en förutsättning för att samla ett brett europeiskt engagemang för utvecklingen i eget närområde. Dagens krav på enhällighet i rådet vid beslut inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik omöjliggör ett effektivt europeiskt agerande eftersom det innebär att enskilda medlemsstater kan blockera beslut. Förmågan att agera snabbt vid internationella händelser är avgörande för EU:s trovärdighet. Utvecklingen blir särskilt problematisk när fientligt inställda stater, för att öka sitt inflytande på den europeiska kontinenten, strategiskt försöker binda upp enskilda medlemsstater i en beroendeställning. Vi anser att en övergång till kvalificerad majoritet i rådets beslutsfattande om utrikes- och säkerhetspolitiken skulle stärka EU:s förmåga att agera på den internationella scenen. I en alltmer osäker omvärld måste de europeiska länderna ta ett större ansvar för säkerhet. EU:s fördjupade försvarssamarbete har potentialen att stärka både de enskilda medlemsstaternas försvarsförmåga och unionens samlade förmåga att hantera ett försämrat omvärldsläge. Vi ställer oss dock avvaktande till de förslag som framförts inom ramen för EU:s s.k. strategiska autonomi, särskilt på försvarsindustrins område. Vi tror i stället att de globala utmaningarna bör mötas genom ett fördjupat transatlantiskt samarbete. har bra förutsättningar för att spela en viktig roll i utformandet av det europeiska försvarssamarbetet. Detta förutsätter emellertid ett mer aktivt engagemang i de projekt och frågor som driver. måste även bli bättre på att föra dialog och skapa allianser med likasinnade länder eller länder där våra intressen sammanfaller. Detta har blivit ännu mer angeläget efter utträde ur EU. Det ligger i och hela EU:s intresse att kan upprätta ett så nära samarbete som möjligt med EU på det säkerhets- och försvarspolitiska området. I linje med detta bör främja att EU-samarbetet i dessa frågor ger största möjliga tillträde för länder utanför EU. , och bör ha en särställning givet dessa länders viktiga bidrag till säkerhet. Vidare bör försvarsföretag som är verksamma i få fullt tillträde till finansiering från oavsett om de är utlandsägda eller svenskägda. EU:s fördjupade säkerhets- och försvarssamarbete skapar stora möjligheter för om möjligheterna används rätt. bör därför sjösätta en strategi med tydliga prioriteringar för hur EU-samarbetet ska utvecklas och hur kan ta del av de resurser som finns. Parallellt med detta måste skapa en ändamålsenlig struktur med alla relevanta aktörer, inklusive försvarsindustrin, som långsiktigt kan driva intressen. Vidare anser vi att ett effektivt samarbete mellan EU och Nato är avgörande för att organisationernas medlemmar gemensamt ska kunna hantera det försämrade säkerhetspolitiska läget i närhet. En grundprincip bör vara att EU ska komplettera och inte dubblera vad Nato gör. På vissa områden, som t.ex. hybridhot, strategisk kommunikation och cybersäkerhet, finns det emellertid ett mervärde i att kompetens finns inom både Nato och EU. bör också arbeta för ett mer enigt agerande inom den s.k. norra gruppen för att lyfta fram de för denna grupp gemensamma säkerhetspolitiska hoten och utmaningarna inom EU. Detta bör regeringen tillkännage för regeringen. EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 13 samt 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 37, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 42, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 12, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 9, 2020/21:3586 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14. För oss är det viktigt att återhämtningen från coronapandemin varken används som skäl för att dra EU-samarbetet i en riktning mot mer överstatlighet eller för att motivera slutna gränser och ökad protektionism. är det nödvändigt att motverka yttre hot mot enskilda medlemsstater i vilka bl.a. och ser en möjlighet att stärka sitt politiska och ekonomiska inflytande. Denna balansgång kommer att kräva ett uthålligt arbete för liberala och EU-vänliga partier, som har en lika utmanande som viktig uppgift i att kommunicera att EU måste få fortsätta att göra det som EU är bäst på och på vissa områden även få en ytterligare förstärkt förmåga att agera. EU ska enligt oss kunna hantera en mängd olika hot och risker såväl enskilt som . EU är viktigaste utrikespolitiska arena. Vi vill att EU ska vara rustat för att kunna möta de gränsöverskridande hot och utmaningar som unionen står inför, även om det skulle innebära en breddning av de uppgifter som unionen har . För att EU ska kunna vara en trovärdig aktör i sitt närområde behöver EU utveckla flera olika verktyg, inte minst sin säkerhetspolitiska verktygslåda. Först då kommer EU att bättre kunna bidra till fred, säkerhet och demokratisk utveckling i vårt närområde. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14 samt 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 37, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 42, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 13, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 12, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 9 samt 2020/21:3586 av m.fl. (L) yrkande 2. Jag anser att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt och konsekvent arbetar för fred och nedrustning samt ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv som de begås. har alla möjligheter att vara ett sådant land. För att nå dit krävs emellertid att slutar beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. måste också agera i denna anda inom EU. inledde en militärallians under ledning av flyganfall mot huthirebellerna i , vilka i sin tur får stöd från ärkefiende . Kriget i har skapat världens värsta humanitära katastrof. Omkring 24,3 miljoner människor behöver humanitärt stöd, varav 12,3 miljoner är barn och 14,3 miljoner är i akut behov. Dessutom befinner sig fler än 3 miljoner människor på flykt i landet. är en av världens största vapenköpare och kom av de vapen importerade från EU. har antagit flera resolutioner med krav på vapenembargon mot de stater som ingår i den saudiskledda koalition som krigar i , och flera medlemsstater har följt parlamentets uppmaningar. Jag anser att även bör göra det och att ska verka för att EU inför ett gemensamt vapenembargo mot de stater som ingår i den saudiskledda koalitionen. angrep det kurdiskdominerade området Rojava i nordöstra . EU fördömde då på svenskt initiativ angrepp. Det fanns dock inte stöd för att införa ett vapenembargo mot . I stället rekommenderade rådet medlemsstaterna att se över sin militära export till . Några medlemsstater, däribland , stoppade vapenexporten till medan andra fortsatte med sin export. militära aktioner i pågår fortfarande. Det finns även risk för att konflikter mellan och kurder eskalerar såväl i som i , som kurderna ensamma fortsätter strida mot och Daish för att bekämpa terrorism. Jag anser därför att bör verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot . Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 42 samt 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 13, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 12, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 9, 2020/21:3586 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14. EU kan och ska enligt mig spela en central roll i omvärlden och verka för fred, frihet och säkerhet. För att det ska vara möjligt krävs tydligare visioner, förstärkt samarbete och högre effektivitet i genomförandet av den gemensamma utrikespolitiken. Det är av största vikt att regioner i EU:s direkta och indirekta närhet stabiliseras och reformeras med mänskliga rättigheter som ett kärnvärde. Att EU talar med en gemensam röst i utrikespolitiken är väsentligt för att ta till vara medlemsstaternas intressen. Trots utvecklingen i med våld mot och tortyr av fredliga demonstranter blockerade beslutet om EU:s överenskomna sanktioner. Genom blockeringen ville övertala de övriga medlemsstaterna att ställa sig bakom kraftfullare sanktioner mot med anledning av konflikten om naturresurser i , även om detta inte har något att göra med situationen i . Blockeringen av beslutet innebar att de ansvariga för övergreppen i fick tid på sig att flytta sina tillgångar från EU. Detta misslyckande från EU:s sida att markera mot och sätta tryck på diktaturen i är ett av flera exempel som understryker vikten av att ställer sig bakom kommissionens initiativ att avskaffa de enskilda medlemsstaternas vetorätt i den gemensamma utrikespolitiken, t.ex. i ställningstaganden som rör mänskliga rättigheter. Flera europeiska länder, inklusive , har skakats av blodiga terrorattentat. I de flesta fallen är det internationella terroristnätverk som ligger bakom dåden. För att bekämpa dessa nätverk krävs det kraftfulla åtgärder från EU:s sida. Den enskilt kanske viktigaste åtgärden är att stoppa finansieringen av terrorism. Som ett led i detta anser jag att bör verka inom EU och FN för att få till stånd sanktioner mot stater som sponsrar och sprider extremism. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 12 samt 2020/21:3586 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 37, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 42, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 13, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 9 samt 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14. Jag anser att EU:s utrikespolitik ska fokusera på demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter. I avtal med länder som inte erbjuder sina medborgare demokratiska valmöjligheter bör EU ställa höga krav på en demokratisk utveckling. Inget bistånd ska gå till diktaturregimer. Däremot ska EU kunna ge stöd till det civila samhället och demokratirörelser i sådana länder. EU bör enligt mig oftare representera medlemsstaterna i internationella organisationer som , och . Demokrati ska också vara målsättningen för de långsiktiga partnerskap som EU ingår, t.ex. med Afrikanska unionen och . Diskussioner om demokrati och mänskliga rättigheter, inklusive sexuella och reproduktiva rättigheter samt hbtq-rättigheter, ska vara ett centralt inslag i förbindelserna med länder som tar emot bistånd, tecknar handelsavtal eller på annat sätt samarbetar med EU. EU ska vara en stark röst för fred, mänskliga rättigheter och demokrati. Detta kräver att EU:s medlemsländer eftersträvar en så bred enighet som möjligt i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. behöver unionen oftare kunna agera snabbare och mer effektivt. Därför krävs en förenkling av beslutsfattandet. Jag vill att EU tar steg i riktning mot att avskaffa de enskilda medlemsstaternas vetorätt inom utrikes- och säkerhetspolitiken, i första hand när det gäller sanktionsbeslut mot länder som begår brott mot de grundläggande fri-och rättigheterna. länder måste stärka sin beredskap och förmåga att försvara sig själva. Jag anser därför att EU ska verka dels för att medlemsstaterna ska öka sina nationella förmågor, dels för ett ökat samarbete mellan medlemsstaternas nationella försvar. Det permanenta strukturerade försvarssamarbetet (Pesco) är ett viktigt steg för att stärka det militära samarbetet inom EU. ska enligt mig i högre grad delta i Pesco och vara drivande för nya program. Pesco ska ses som ett komplement till Nato och inte syfta till att ersätta Nato, som är en central organisation för säkerhet. Försvarsberedningen har i sin rapport – inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) angett att vid ett brittiskt utträde ur EU bör verka för att fortsätter att vara en del av EU:s säkerhetspolitiska gemenskap och därmed också omfattas av den svenska unilaterala solidaritetsförklaringen. Genom unilaterala solidaritetsförklaringar till kan samarbetet med denna för och EU viktiga säkerhetspolitiska partner behållas och stärkas. Jag anser därför att bör verka för att EU:s medlemsstater uttalar unilaterala solidaritetsförklaringar till . Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s sanktionslagstiftning mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna, punkt 4 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 4. Vi delar utskottets uppfattning att EU:s sanktionslagstiftning mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna bör kompletteras med en möjlighet att belägga personer som gör sig skyldiga till storskalig och systematisk korruption och penningtvätt med sanktioner. Vi konstaterar att regeringen initierade en diskussion i rådet om detta och att Europeiska utrikestjänsten har fått i uppdrag att ta fram ett underlag för fortsatta diskussioner. Vidare uppmärksammar vi att EU-sanktionslagstiftningen som antogs är resultatet av långa och komplicerade förhandlingar mellan medlemsstaterna. I ljuset av att EU-sanktionslagstiftningen är ny och återspeglar vad det varit möjligt att uppnå enighet om i rådet, anser vi att fokus i första hand bör ligga på att tillämpa den nya sanktionslagstiftningen och att en närmare diskussion om att förändra den bör föras på och på grundval av en utvärdering av hur den har tillämpats. Sammanfattningsvis anser vi att det saknas anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen enligt utskottets förslag. bör därför avslå motion 2020/21:3925 yrkande 4. En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 5 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2020/21:688 av m.fl. (SD), 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 1. Vår utgångspunkt är, liksom utskottet konstaterar i betänkandet, att EU enligt regeringen är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattform och att sanktioner för att vara effektiva förutsätter bred internationell uppslutning. Enligt oss är detta starka argument för att inte inrätta en nationell autonom sanktionsordning för mänskliga rättigheter. Ändamålet är förvisso vällovligt men en nationell sanktionsordning skulle vara ineffektiv, även om i enlighet med vad utskottet ser framför sig skulle samordna sig med andra länder. Ineffektiva sanktioner motverkar sitt syfte och i förlängningen ser vi en uppenbar risk för att det skulle ha en negativ påverkan på trovärdighet som utrikespolitisk aktör. Vår bestämda uppfattning är således att även i fortsättningen ska arbeta med sanktioner genom FN och EU, och inte inrätta en nationell ordning parallellt med detta. EU inrättade en sanktionsordning mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna. Fokus bör ligga på att tillämpa denna sanktionsordning. bör därför avslå motionerna. EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 1, 20 och 24 samt 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 2. EU är den viktigaste internationella arenan för klimatsamarbete. Klimatfrågan är en global angelägenhet. Dessvärre drabbas fattigare länder ofta hårdare av klimatförändringarna än rika länder, som det finns en uppenbar risk för att de inte har resurser eller förmåga att prioritera klimatpolitiken. har fattigare länder i dessutom villkorat sina egna åtgärder med stöd från rikare länder. EU är världens största biståndsgivare och ger i bistånd för att motverka fattigdom och skynda på den globala utvecklingen. Vi anser att med sin trovärdighet i biståndsfrågor bör verka för att EU prioriterar klimatbistånd i den gemensamma biståndspolitiken. Detta bör tillkännage för regeringen. EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 47, 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 1, 20 och 24 samt 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 2. Vi vill se en sänkt svensk biståndsram till dess en ny restriktivare invandringspolitik gett resultat i form av minskade kostnader för staten, regionerna och kommunerna. Inom den sänkta biståndsramen vill vi se omprioriteringar med sänkta anslag till verksamheter som visat svaga resultat. Den lägre biståndsramen ska också utgöra ett incitament till effektiviseringar. är ett givarland bland många och behöver inte ta ansvar för alla länder och alla internationella organisationer. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till att europeiska givare tydligare fördelar samarbetet med mottagarländerna mellan sig för att bättre matcha givarländernas kompetens mot mottagarländernas behov. Detta bör tillkännage för regeringen. EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 1, 20 och 24. Det finns nu flera vacciner mot covid-19. Den globala produktionskapaciteten är dock för låg för att även de mest utsatta människorna i världens fattigaste länder ska få möjlighet att vaccinera sig. En låg vaccinationstakt i EU får inte leda till protektionism. Vaccineringen kan inte anses vara framgångsrik om det inte finns en global tillgång till vaccin. EU och läkemedelsbolagen måste därför höja produktionstakten. Ett sätt att uppnå en högre global produktionskapacitet är att öka samarbetet mellan läkemedelsbolagen så att de i högre utsträckning hjälper varandra med rättigheter och produktion av vaccin. Vi vill därför att regeringen ska verka för att EU ska inta en aktiv roll för att möjliggöra och underlätta licensierings- och partnerskapsavtal mellan europeiska vaccinproducenter och möjliga producenter i andra länder. På så sätt kan mer vaccin produceras globalt och nå fler människor. Detta bör tillkännage för regeringen. EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 1, 20 och 24 samt 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 2. Covid-19-pandemin har medfört ett stort biståndsbehov för att möta en avsevärt ökad fattigdom i världen med bl.a. hunger, undernäring och barnadödlighet till följd. EU:s biståndsbudget för de kommande sju åren har beslutats till . Eftersom överenskommelsen om budgeten blev kraftigt försenad väntas viktiga biståndsprogram kunna bli klara först . Detta innebär att bekämpningen av den ökade fattigdomen blir allvarligt lidande. Jag anser därför att bör verka för att EU:s biståndsprogram ska bli klara och träda i kraft möjligt. Vaccin mot covid-19 har tagits fram, testats och godkänts på , främst som en följd av offentliga subventioner och att stater ingått avtal om vaccinköp med läkemedelsföretag, vilket har garanterat företagens vinster. Från EU:s medlemsstater har det framförts att vaccin ska vara en global kollektiv nyttighet som allmänheten världen över ska få rätt till. Tyvärr infrias inte detta av politiska beslut inom EU. Covax är det enda internationella initiativ för global vaccindistribution som EU stöder.