bet · H901UbU1 · 2021-12-08 00:00:00 — I yrkande 53 begärs att det ska genomföras en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk för att stödja språkutvecklingen och möjligheterna att nå kunskapsmålen hos nyanlända och andra elever med svenska som andraspråk. Motionärerna föreslår 2022 och 2023 till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet för ändamålet. I yrkande 68 föreslås ett speciallärarlyft för lärare som vill utbilda sig till speciallärare eller specialpedagog. Motionärerna framhåller att tillgången på utbildade specialpedagoger och speciallärare minskar då den beräknas uppgå till ca 10 000–11 000 och efterfrågan beräknas till närmare 20 000. Motionärerna föreslår utöver regeringens förslag 2022–2024 för ändamålet. I yrkande 83 framhåller motionärerna att lärare kontinuerligt måste få del av forskning och utveckling och att det behöver finnas möjlighet att forska inom sitt område. Motionärerna föreslår därför en rätt till fortbildning för lärare och avsätter 2022 och 2023–2024 till anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Medlen ska gå till vidareutbildning i ämneskunskap, utbildning i ledarskap och konflikthantering för landets lärare och till att stärka ledarskapet i klassrummet. I yrkande 92 vill motionärerna att det ska finnas föräldrakontrakt, dvs. ansvarskontrakt mellan skola, elev och föräldrar, samt utbildningsträffar för föräldrar, som tydliggör förväntningarna på eleven när det gäller skolans ordningsregler, bemötande och studier. Motionärerna föreslår att avsätts för utbildningsdagar för föräldrar på ett nytt anslag 99:2 Utbildningsdag föräldrar. I yrkande 95 föreslår motionärerna som förskolor och skolor ska kunna ansöka om för att genomgå utbildning och införa arbetssätt som stärker barns integritet och motverkar sexuella övergrepp. I yrkande 97 föreslås att ges i uppdrag att stödja skolorna i att ta ett bredare samhällsansvar. Motionärerna avsätter till satsningen. I yrkande 98 begärs att ska ges i uppdrag att ta fram stödjande underlag bl.a. med exempel på modeller för samverkan med andra myndigheter och ideella aktörer i arbetet för att förebygga brott. I yrkande 99 begärs att ges i uppdrag att arbeta för att fler skolor aktivt ska arbeta med att förebygga brott, t.ex. genom samverkan med ideella organisationer och frivilliga kring mentorskapsprogram med syftet att fler elever ska få vuxna förebilder. I yrkande 100 framhåller motionärerna att mentorskapsprogram kan vara ett sätt att stärka integrationen och att förebygga brottslighet men att skolornas brottsförebyggande arbete också kan ske i form av s.k. blåljussatsningar för att skapa förtroende mellan barn och blåljusmyndigheterna. Motionärerna föreslår till satsningen. I yrkande 105 anser motionärerna att Skolinspektionen bör ges en funktion liknande den som finns inom hälso- och sjukvården (social utvärdering, SBU) med uppdraget att dels utvärdera undervisningsmetoder, dels stimulera akademisk forskning inom området. Funktionen ska särskilt studera effekter i systemet i likhet med utvärderingar från utvärdering (IFAU). I yrkande 106 (i denna del) avsätter motionärerna till anslaget för praktiknära forskning för att stimulera utbildning och praktiknära forskning inom utbildningsområdet. Se även avsnitt 6 Forskning. I yrkande 107 vill motionärerna ge Skolinspektionen ett uppdrag att säkerställa att skolhuvudmännens offentligt finansierade fortbildning vilar på ”vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet”. Vidare bör ges i uppdrag att analysera om skolornas befintliga vetenskapliga grund och beprövade erfarenhet överensstämmer med forskningen om inlärning och ämnesdidaktik. I yrkande 111 begärs att Skolinspektionen får i uppdrag att ge förbättringsorienterad återkoppling till de skolor som granskats av Skolinspektionen som stöder dem i arbetet med att åtgärda missförhållanden, brister och kvalitetsproblem. I yrkande 112 föreslår motionärerna att Skolinspektionen ska få i uppdrag att prioritera och utveckla arbetet med uppföljning av tillsyn. I yrkande 113 föreslås att Skolinspektionen snabbare ska kunna överta eller stänga en skola som inte rättar till sina brister. Det bör enligt motionärerna gälla såväl fristående som kommunala skolor. För att stärka Skolinspektionen i enlighet med ovanstående föreslår motionärerna för ändamålet mer än regeringen och 2023. I yrkande 118 föreslås att Skolinspektionen ges i uppdrag att genomföra systematisk tillsyn av den kommunala vuxenutbildningen. Enligt motionärerna sker endast en systematiserad tillsyn av vuxenutbildningen på huvudmannanivå och inte på enhetsnivå. Eftersom vissa kommuner erbjuder vuxenutbildning i regi och andra genom upphandling resulterar det i att inte alla verksamheter granskas då majoriteten av tillsynen sker på huvudmannanivå. I kommittémotion 2021/22:3994 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna höjningar av anslagen 1:1 med , 1:2 med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 5 , 1:13 Bidrag till lärarlöner med och 1:14 Särskilda insatser inom skolområdet med . Motionärerna föreslår minskningar av anslagen 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten med , 1:4 Sameskolstyrelsen med och 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med . Vidare föreslås en sänkning av ett antal anslag på barn- och ungdomsutbildningsområdet till följd av en föreslagen reducering av pris- och löneomräkningen . Förslaget syftar till att öka effektiviseringen av den statliga förvaltningen. Se bilaga 2 för föreslaget sänkt belopp per anslag. I partimotion 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs särskilda satsningar för att lyfta skolor i utsatta områden. Motionärerna framhåller att man satsat stort på att utveckla omfattande politiska program som syftar till att lyfta utsatta områden. Enligt motionärerna är skolan i det sammanhanget en viktig del. Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning justerat sina yrkanden jämfört med sina respektive motioner och lagt fram ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 16 föreslår ledamöterna att anslaget 1:1 höjs jämfört med regeringens förslag med , anslaget 1:2 höjs med , anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet höjs med samt anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. höjs med . Utskottet har i avsnitt 2 (s. 15) delvis ställt sig bakom motionsförslag från , samt tillstyrkt regeringens förslag i de delar som inte mött invändningar i de motioner som delvis tillstyrks av utskottet. Övriga motionsförslag avstyrks i avsnitt 2. När det gäller anslag för barn- och ungdomsutbildningen framgår ändringarna jämfört med regeringens förslag av betänkandets bilaga 4. Utskottet redovisar nedan det närmare innehållet i dessa ändringar och anslagsvillkor samt skälen för sitt ställningstagande. Mer kunskap i skolan Alla barn ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som krävs för att deras ansträngningar ska löna sig. Barns möjligheter ska inte begränsas av varifrån de kommer, var de bor eller vilka de är. Vi ska ge alla – inte minst de barn som fått en tuffare start – en chans att lyckas. Utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Föräldrarna ska veta att när barnen kommer hem från skolan har de lärt sig något nytt i en trygg miljö. En skola med höga ambitioner för alla är också förutsättningen för som kunskapsnation. ska ha en jämlik skola som fokuserar på kunskap, prioriterar ordning och reda samt sätter den enskilda elevens resultat och ansträngningar i centrum. Skolan ska präglas av höga förväntningar och tydliga krav. Varje elev ska ges rätt förutsättningar att nå kunskapsmålen. Alla ska kunna känna sig trygga och vara en del i en gemenskap i klassrummet, på skolgården och i korridorerna. Så är det inte . Redan före coronapandemin lämnade tiotusentals ungdomar utan gymnasiebehörighet. Dessa elever löper ökad risk att hamna i utanförskap och drabbas av sociala problem senare i livet. kan inte ha en skola som är bäst för dem som klarar sig ändå. En av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap är därför att höja kunskapsresultaten i svensk skola. Genom att stärka skolan lägger vi grunden för en hoppfull framtid för fler. Friskolereformen ska värnas. har en mångfald av skolor som en följd av det fria skolvalet. Valfriheten är en rättighet som alla elever ska garanteras. Att var och en, föräldrar och barn, ska ha rätt till inflytande över sin egen situation är grundläggande i ett demokratiskt samhälle. Nedan redogör utskottet för prioriterade reformer. Anslaget 1:1 höjs jämfört med regeringens förslag med . Forskning pekar på att tidiga insatser är avgörande för att fler elever ska nå kunskapsmålen. Undervisningstiden bör öka och i denna budget tas första steget för att öka undervisningstiden med per dag med start i lågstadiet. Undervisningstiden behöver öka i flera ämnen i lågstadiet, men främst i svenska och matematik, eftersom den viktiga grunden i lågstadiet är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. bör lärarna frigöras från arbetstid som läggs på icke undervisningsrelaterade arbetsuppgifter. Dokumentationskraven för lärare måste också kraftigt minska. bör få i uppdrag att förbereda en utökning av undervisningstiden och tillförs därför . planeras resurser avsättas till kommunerna för att utöka undervisningstiden. I regeringens budgetproposition (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16) föreslås medel för att införa ett gemensamt skolvalssystem med nya urvalskriterier. Exakt hur regeringens förslag är utformat är ännu okänt. Det är dock viktigt att fortsatt värna skolvalet och att det ska ligga kvar på kommunerna. Avsatta medel bör i första hand användas för att underlätta skolvalet och inte till att ändra urvalskriterierna. I uppdraget bör beaktas att det i flera kommuner finns plattformar som säkerställer en samordnad antagning till såväl kommunala som fristående skolor. Anslaget 1:2 höjs jämfört med regeringens förslag med . Varje elev i har rätt till en bra utbildning. Tyvärr finns det skolor där mer än hälften av eleverna inte blir behöriga till gymnasiet. Det är skolor som behöver flera olika insatser för att vända utvecklingen och höja kunskapsresultaten. Skolinspektionen bör ges ett utökat uppdrag att granska alla landets skolor i förhållande till elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Granskningen bör bli tydligare och om en skola bedöms ha allvarliga kvalitetsbrister ska en åtgärdsplan upprättas. För detta ändamål tillförs Skolinspektionen . Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet höjs jämfört med regeringens förslag med . elever har drabbats negativt i sin undervisning under coronapandemin. Konsekvenserna har varit särskilt kännbara för de elever som redan före pandemin behövde olika former av stöd, men även för många andra elever som inte kan nå sin fulla potential. Många elever i och högstadiet och gymnasieskolan som haft distansundervisning har påverkats negativt och delar av undervisningen har varit svåra att genomföra. Det behövs insatser för att motverka långsiktigt negativa konsekvenser för att fler elever ska kunna ta igen det kunskapstapp som drabbat dem . En väl utbyggd lovskola ger bättre förutsättningar för fler elever att ta igen det kunskapstapp som drabbat dem . För att kunna motverka kunskapstappet tillförs anslaget för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet . Resurserna ska kunna användas till olika stödinsatser, exempelvis i form av utökad lovskola för de elever som behöver det eller inköp av läromedel. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. höjs jämfört med regeringens förslag med . Barngrupperna i förskolan är på sina håll för stora. Pedagoger som arbetar i förskolan vittnar om en ohållbar situation. Barngruppernas storlek har stor betydelse för barns utveckling, trygghet och lärande. Det är nödvändigt att utvecklingen mot stora barngrupper bryts. Förskolepersonalen ska kunna känna sig trygg med att de har goda förutsättningar att utföra sitt arbete, och föräldrarna ska känna sig trygga med att kvaliteten hos förskolan är hög, och att barnens bästa är i centrum. Det statsbidrag som förskolors huvudmän kan ansöka om för att minska barngrupperna i förskolan har varit översökt. Regeringen slår nu samman detta statsbidrag med andra statsbidrag på förskolans område. Det innebär att statsbidraget, förutom att användas till att minska barngrupperna i förskolan, även kan sökas för att rekrytera och behålla personal och för kompentensutveckling av personalen. Det är positivt att förskolorna uppmuntras att minska barngrupperna och öka personalstyrkan , då ett viktigt mål med minskade barngrupper är att personalen ska ha mer tid att se och möta varje barn. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. höjs därför med 2022 och planeras höjas med 2023 och 2024 för en utökning av statsbidraget för kvalitetshöjande insatser i förskolan. Det bör förtydligas att de som söker och får bidraget ska sträva efter riktmärke om lämplig storlek för barngrupperna. 4 vuxenutbildning och yrkeshögskola Den offentligt finansierade vuxenutbildningen inom utgiftsområde 16 består av vuxenutbildning (komvux) och . Inom utgiftsområde 17 finansieras folkbildning. respektive ingår utbildning i svenska för invandrare (sfi) och särskild utbildning för vuxna (särvux) i komvux. Komvux och särvux delas upp i grundläggande nivå, som kan sägas motsvara respektive grundsärskolan, och gymnasial nivå, som kan sägas motsvara gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan. I skollagen (2010:800) anges att målen för den kommunala vuxenutbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utbildningen ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Målen för finns i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . Bestämmelserna i lagen om syftar till att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd för eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt och att utbildningarna håller hög kvalitet. Regeringen redogör under rubriken för initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området (avsnitt 5.5 i propositionen). I det följande redovisas några större satsningar. Inom kommunernas vuxenutbildning och prioriterar regeringen hög kvalitet i utbildningarna och att fler ska ha möjlighet att studera. Regeringen har gjort satsningar på utbildningsplatser inom ramen för , i hela landet för att möta de behov pandemin har skapat. är enligt regeringen centralt både för att de som står utanför arbetsmarknaden ska kunna etablera sig och för att ge möjlighet till omställning för de som redan är etablerade men som vill gå vidare till mer kvalificerade arbeten. Regeringen föreslår fortsatta satsningar inom för att möta de omfattande utbildningsbehov som finns. Regeringen anser att satsningen på regionalt yrkesvux är en viktig del för att motverka arbetslösheten. Denna satsning föreslås ligga kvar. Regeringen framhåller att kombinationsutbildningar inom komvux, dvs. utbildningar som kombinerar sfi eller svenska som andraspråk med en gymnasial yrkesutbildning, ofta förkortar vägen till arbete för nyanlända. inledde regeringen en satsning på högre ersättning till kommunerna för kombinationsutbildningar och regeringen föreslår att satsningen på dessa utbildningar fortsätter 2022. Kombinationsutbildningarna föreslås vara undantagna från kravet att kommunerna ska finansiera ett antal utbildningsplatser för att få del av statsbidraget. Regeringen anser att kvaliteten och likvärdigheten i sfi bör stärkas. Validering inom vuxenutbildningen görs enligt regeringen i begränsad omfattning, trots att validering kan förkorta tiden i utbildning. Regeringen avser därför att lämna förslag om att kommunerna ska bli skyldiga att erbjuda inledande kartläggning och validering inom vuxenutbildningen. Regeringen anför vidare att den försöksverksamhet med kartläggning och validering, komvux flex, som inletts 2021 bör fortsätta . Regeringen anför att spelar en viktig roll för kompetensförsörjningen och för flexibla möjligheter till omställning på arbetsmarknaden. initierade en satsning på fler platser på specialistundersköterskeutbildning inom . Regeringen anser att satsningen bör fortsätta även 2022 och 2023. För att privata utbildningsanordnare ska kunna få en högre ersättning per utbildningsplats som kompensation för sin skyldighet att betala mervärdesskatt föreslår regeringen att anslaget för utökas. Myndigheten för förvaltningsanslag föreslås även förstärkas. Regeringen föreslår fyra anslag inom området vuxenutbildning och yrkeshögskola om sammanlagt . Ett anslag om avser förvaltningsutgifter för en myndighet: 1:18 Myndigheten för . Tre anslag om sammanlagt avser statliga bidrag: 1:16 Bidrag till vissa studier, 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning och 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning. Regeringen föreslår två bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, ett för anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning och ett för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för vuxenutbildning och yrkeshögskola (avsnitt 5.6 i propositionen). I propositionen återfinns under varje anslag anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå . I tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning och beslutade, föreslagna och aviserade reformer, överföring till eller från andra anslag, samt övrigt. Under anslaget för Myndigheten för återfinns en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Anslaget 1:16 Bidrag till vissa studier Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag som lämnas för studier om funktionsnedsättningar, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionsnedsättningar samt studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda och särskild utbildning för vuxna. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för – statsbidrag för vuxenutbildning och vuxenutbildning som särskild utbildning samt för motsvarande äldre utbildningar, och annan utbildning som motsvarar vuxenutbildning – statsbidrag för lärcentrum – främjande av utveckling av vuxenutbildning och öka deltagandet i sådan utbildning – främjande av språkutveckling för personal på arbetsplatser. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 5 . Den pågående försöksverksamheten med inledande kartläggning och validering bör enligt regeringen förlängas . För detta ändamål ökas anslaget med och . Dessutom bör den pågående satsningen på språkträning inom äldreomsorgen breddas till att omfatta hela välfärden och förstärkas med och . Regeringen bedömer vidare att satsningen på yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom vuxenutbildning (regionalt yrkesvux) bör förstärkas med . Förstärkningen syftar till att ge kommunerna förutsättningar att möta en fortsatt hög efterfrågan på gymnasial yrkesutbildning för vuxna. bör anslaget förstärkas med för detta ändamål. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2023. beslutar om statsbidrag för bl.a. vuxenutbildning. För att förbättra förutsättningarna för kommunernas planering av den kommunala vuxenutbildningen bör beslut om statsbidrag kunna fattas året innan statsbidraget ska lämnas. Anslaget 1:18 Myndigheten för Regeringen anger att anslaget får användas för Myndigheten för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Volymerna inom har ökat kraftigt och Myndigheten för har också fått flera nya uppdrag utan att kompenseras för det. Anslaget föreslås därför öka med och för detta ändamål. Vidare avser regeringen att ge myndigheten i uppdrag att vidta åtgärder för att kunna genomföra den del av återhämtningsplan (Fi2020/03864) som avser fler platser inom . Anslaget föreslås därför öka med och för detta ändamål. Myndighetens förvaltningsanslag bör sammantaget tillföras ytterligare och . Anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för – statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning – kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom – statsbidrag för konst- och kulturutbildningar – särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet avseende hemslöjd eller för att främja samisk utbildningsverksamhet – stöd för framtagande av modeller för branschvalidering. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 3 . Anslaget föreslås öka med och lika mycket beräknas det öka med anledning av att privata utbildningsanordnare fått ökade kostnader för mervärdesskatt. Vidare har initierat en satsning på fler platser på specialistundersköterskeutbildningen inom . För att denna satsning ska kunna fortsätta föreslås tillföras anslaget och beräknas tillföras . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2023–2029. Myndigheten för beslutar om stöd för bl.a. yrkeshögskoleutbildningar. Regeringen har bedömt att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel ska omfatta fler än två utbildningsomgångar. Utbildningar som omfattas av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar kan också pågå . I kommittémotion 2021/22:3892 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med . Motionärerna framhåller att satsningen innebär en förstärkning av utbildningen med fokus på kvalitet och examensgrad. Satsningen beräknas uppgå till 2022–2024. I kommittémotion 2021/22:4126 av m.fl. (C) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning med till följd av en förstärkt satsning på lärcentrum. Motionärerna föreslår vidare i förhållande till regeringens förslag en sänkning av anslaget 1:18 Myndigheten för med . Motionärerna framhåller att det är viktigt att verksamheterna vid lärcentrum ges långsiktiga förutsättningar och att det skapas strukturerad samverkan så att högre utbildning av god kvalitet kan komma hela landet till del. Satsningen beräknas uppgå till 2022–2024. I partimotion 2021/22:3272 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning med för en satsning på kurslitteratur till vuxenstuderande. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna en omfördelning inom anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning där regeringens satsning på yrkesvux minskas till förmån för egna satsning på yrkesvux, sfi med yrkesutbildning. I yrkande 121 föreslås ett utökat antal platser inom regionalt yrkesvux.