bet · H801SkU28 · 2021-05-26 00:00:00 — Utskottet instämmer i regeringens konstaterande att det inte finns några tydliga tecken på att den procentuella värdeminskningen är högre bland bilar med högre priser jämfört med dem i de lägre prissegmenten och att den nuvarande schablonberäkningen överskattar värdeminskningen för bilar i de högsta prissegmenten. Utskottet avstyrker motionsyrkandet om högre förmånsvärde för dyra bilar. Justerad beräkning av bilförmån, punkt 1 (M, SD) av (M), (M), (SD), Boriana (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2020/21:3965 av m.fl. (M) och 2020/21:3968 av m.fl. (SD) samt avslår proposition 2020/21:156. Vi anser att regeringens förslag egentligen är ett sätt att höja skatten på arbete med ca . Syftet med förslaget är enligt regeringen att eftersträva en neutral beskattning som innebär att skatteuttaget ska vara detsamma oavsett om ersättningen utgår i form av kontant lön eller bilförmån. Enligt regeringens beräkningar förväntas förändringen öka skatteintäkterna med ca . Skattehöjningen kommer att träffa bilister och innebära ytterligare en skattepålaga utöver de befintliga mycket höga drivmedels- och fordonsskatterna. är ett land med långa avstånd där många behöver bilen för att få vardagen att fungera och för att företag och service ska finnas även i glesbygd. Skattehöjningen medför negativa konsekvenser för företag och anställda som är beroende av bilen. Den föreslagna uppräkningen av bilförmån med i genomsnitt är en påtagligt negativ förändring för landets företag och deras anställda. Omkring 300 000 personer beskattas för förmånsbil i och förslaget kan innebära en skattehöjning på ca 400–. Detta sker i ett mycket pressat läge för ekonomin och svenska företag. Företag i bransch efter bransch står på randen till konkurs som arbetslösheten i är rekordhög. Bilindustrin är en viktig motor för det svenska näringslivet och svensk arbetsmarknad. Regeringens förslag ger sken av att förmånsbilar primärt är en löneförmån och att de därför behöver behandlas neutralt i förhållande till en privatägd bil. Förslaget beaktar inte i vilken mån tjänstebilen faktiskt är ett arbetsredskap. En stor del av dessa bilar är främst ett arbetsredskap för företagare och anställda i ett antal olika branscher. Det är vidare ytterst tveksamt om förslaget leder till några miljövinster, snarare tvärtom. De ökade kostnader som föreslås i förmånssystemet riskerar att fördröja omställningen av fordonsflottan och försvåra möjligheterna att nå transportsektorns klimatmål till 2030. Det är marknaden för tjänstebilar som har introducerat de flesta nya elbilar och laddhybrider, som sedan har sålts vidare på privatmarknaden. registrerades omkring tre fjärdedelar av alla laddbara bilar (elbilar och laddhybrider) på företag. Om företagen i betydligt minskad omfattning kommer att kunna erbjuda förmånsbilar riskerar försäljningen av nya miljövänliga bilar att sjunka och förnyelsen av bilbeståndet att avstanna. Vår ståndpunkt är att regeringens förslag att höja skatten på förmånsbilar är en illa gjord prioritering i ett mycket bekymmersamt läge för . Högre förmånsvärde för dyra bilar, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3970 av m.fl. (KD). Regeringen föreslår ett höjt förmånsvärde på bilar, genom en justering av dels den prisrelaterade delen och dels den ränterelaterade delen av förmånsvärdesberäkningen. Regeringens förslag har flera brister. Förslaget innebär att dyra förmånsbilar som kostar kommer att få lägre förmånsvärde, medan skattehöjningen slår hårdast mot de som kör en förmånsbil med ett nybilspris på ca . Enligt en rapport från körs dyrare förmånsbilar i högre grad av de med högre inkomst. De dyra förmånsbilarna körs även i stor utsträckning i storstäder. Regeringens förslag har därmed en tveksam fördelningspolitisk profil. Att de billigare bilarna får bära kostnaden av skattehöjningen, medan de allra dyraste bilarna får en skattesänkning, innebär dessutom att regeringens förslag missgynnar kvinnor med förmånsbil, då det genomsnittliga förmåns-värdet för män är högre än det för kvinnor. Regeringens förslag innebär också att kostnaden för flera typer av förmånsbilar som är elbilar ökar. Även detta är prioriteringar som kan ifrågasättas. Jag anser att det kan finnas skäl till att minska den snedvridning som förmånssystemet innebär i valet mellan privatägd bil och förmånsbil – ett val som många inte har möjligheten att göra då de inte kan få tillgång till en förmånsbil via sin arbetsgivare. Enligt har den faktiska bilkostnaden ökat med 40–medan förmåns-värdet har ökat med 10–. är möjligheten till förmånsbil viktig för många småföretagare och en stor del av nybilsförsäljningen sker via förmånssystemet. En förändring av systemet bör därför göras på ett klokt sätt. Jag föreslår att en större del av skattehöjningen betalas av de som har förmånsbilar värda över 7,5 prisbasbelopp (ca ). Det innebär att den prisrelaterade delen av förmånsvärdesberäkningen bör justeras till av den del av nybilspriset som understiger 7,5 prisbasbelopp, och av den del som överstiger 7,5 prisbasbelopp. Ingen justering av det ränterelaterade beloppet bör göras. Förslaget skulle – jämfört med regeringens förslag – innebära upp till lägre skatt för de med förmånsbilar värda . Förslaget innebär samma offentligfinansiella effekt som regeringens förslag, men har en bättre fördelningsprofil. Då de dyra förmånsbilarna i stor utsträckning körs av höginkomsttagare i storstäder, där fler alternativa transportmedel finns, är det rimligt att dessa bär en större del av skatteförändringen. Med politik får därmed de som bor i mindre tätbefolkade områden och kör något billigare förmånsbilar en mindre höjning av förmåns-värdet än med regeringens politik. Det tidsbegränsade nedsatta förmånsvärdet för miljöbilar borde inte heller ha tagits bort. Förmånsvärdet för miljöbilar hade då enligt mitt förslag även i fortsättningen kunnat justeras ned enligt de regler som gällde innan , och miljöbilarna hade därmed inte drabbats så hårt av en förmånsvärdesjustering. Förmånsvärdet för bilar bör justeras på ett sätt som innebär att dyra bilar får bära den största delen av skattehöjningen. Detta bör ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:156 Justerad beräkning av bilförmån: antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 2020/21:3965 av m.fl. (M): avslår proposition 2020/21:156 Justerad beräkning av bilförmån. 2020/21:3968 av m.fl. (SD): avslår proposition 2020/21:156. 2020/21:3970 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förmånsvärdet för bilar bör justeras på ett sätt som innebär att dyra bilar får bära den största delen av skattehöjningen och tillkännager detta för regeringen.