bet · H801MJU15 · 2021-04-16 00:00:00 — Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2020/21:3236 (L) yrkande 8 och 2020/21:3237 (L) yrkande 11 kan lämnas utan åtgärd. Skogsproduktion och biologisk mångfald I likhet med regeringen anser utskottet att skogens betydelse för bl.a. biologisk mångfald behöver synliggöras, speciellt med tanke på att många skogslevande arter påverkas negativt av trakthyggesbruk och att förlusten av biologisk mångfald inte har bromsats upp. Utskottet anser att det är positivt att mer resurser tillförts i arbetet med skydd av värdefull natur. Skyddet av skog behöver öka för att kunna bevara tillräckliga mängder av olika livsmiljöer så att förutsättningarna förbättras för våra naturligt förekommande arter. Utskottet noterar att det även behövs åtgärder och insatser i de områden där virkesproduktion bedrivs för att bevara biologisk mångfald, vidmakthålla olika ekosystemtjänster och ge förutsättningar för motståndskraftiga ekosystem. Genomförandet av det nationella skogsprogrammet spelar en viktig roll för hållbar skoglig tillväxt med god miljöhänsyn som biologisk mångfald och sociala värden säkerställs. Skogen ska brukas så att alla djur och växter som finns i skogslandskapet kan leva kvar där i livskraftiga bestånd. Vidare noterar utskottet att har lämnat ett antal förslag för en tydligare politik för bevarande av biologisk mångfald i skogen. Utredningen föreslår bl.a. att regeringen ska tillsätta ett vetenskapligt råd för biologisk mångfald i skogen och besluta om ett nationellt handlingsprogram för biologisk mångfald i skogen. Utskottet ser fram emot det kommande resultatet av den beredning som pågår inom av utredningens olika förslag. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att motionerna 2020/21:2928 (C) yrkande 8, 2020/21:3356 (M) yrkande 16 och 2020/21:3359 (M) yrkande 13 kan lämnas utan åtgärd. Inledningsvis konstaterar utskottet att bestämmelserna i skogsvårdslagen med tillhörande förordningar och föreskrifter syftar till en hållbar förvaltning av skogen och till att värna skogsproduktionen. Vidare noterar utskottet att i sitt arbete med klimatanpassning har lagt fram ett mål om att skador ska förebyggas långsiktigt och kostnadseffektivt genom att skogen t.ex. är ståndortsanpassad, vilket bl.a. handlar om lägsta andel bland- och lövskog. Även inom ramen för det nationella skogsprogrammet arbetar med insatser för att bidra till ett mer variationsrikt skogsbruk. håller också i ett projekt där ambitionen är att bidra till ett mer variationsrikt skogsbruk genom att involvera flera olika myndigheter, skogsbruket och ideella organisationer. Mot bakgrund av dessa pågående insatser för ett mer variationsrikt skogsbruk anser utskottet att det för tillfället inte är nödvändigt med en översyn av skogsvårdslagstiftningen i detta syfte. Motion 2020/21:1311 (V) yrkande 8 bör därför lämnas utan åtgärd. Utskottet noterar att regeringen anser att trenden för utvecklingen av miljökvalitetsmålet Levande skogar är negativ och att beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå målet. Det är därför positivt att regeringens ambition är att skyddsvärda skogar ska bevaras och att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Vidare noterar utskottet att ytterligare medel har tillförts för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer. Detta är enligt utskottet viktiga steg på vägen för att förbättra förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Utskottet noterar att lämnat förslag på åtgärder för att förstärka kunskapen om tillståndet för den biologiska mångfalden i skogar. En förstärkt kunskapsuppbyggnad förbättrar förutsättningarna för politiken att formulera tydliga mål och ta ställning till vad som krävs för att uppnå dessa. Enligt utskottets mening är det viktigt med tydliga politiska mål som är långsiktiga och förutsägbara för skogsbruket. I avvaktan på utfallet av beredningen av betänkande anser utskottet att motion 2020/21:3356 (M) yrkande 25 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skogsbrukets bidrag till bioekonomin och forskning om skogens möjligheter inom ramen för bioekonomin. Jämför reservation 6 (M, SD), 7 (L) och 8 (M). Skogsbrukets bidrag till bioekonomin Enligt kommittémotion 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 3 bör virkesproduktionen öka för att främja en utvecklad bioekonomi. Motionärerna anför att det finns mycket goda skäl för att vara ledande i utvecklingen av bioekonomin, oavsett om det ses ur ett klimat-, miljö-, landsbygdsutvecklingsperspektiv eller ett nationalekonomiskt perspektiv. Att öka produktionsförmågan i det svenska skogsbruket måste därför enligt motionärerna vara ett av de viktigaste målen med skogspolitiken. Även i partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 60 framhålls det aktiva och hållbara skogsbrukets nytta för övergången till en cirkulär bioekonomi och för klimatomställningen. Skogsbruket spelar enligt motionärerna en central roll för miljön, klimatet och omställningen till en cirkulär bioekonomi. De anser att det hållbara aktiva skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna fortsätta övergången till en cirkulär bioekonomi där höga naturvärden och biologisk mångfald värnas. Enligt kommittémotion 2020/21:2918 av m.fl. (C) yrkande 6 bör ta vara på potentialen i den svenska skogen för biobaserade insatsvaror. Motionärerna anser att det i finns teknisk spetskompetens och en gedigen infrastruktur som tillsammans skapar goda förutsättningar för att öka andelen biobaserade insatsvaror och produkter och på så vis ersätta en hel del fossila alternativ. För att möjliggöra detta behövs enligt motionärerna en nationell strategi och handlingsplan för en konkurrenskraftig bioekonomi som tydliggör de konkreta åtgärder och styrmedel som behövs. Enligt partimotion 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 19 är hållbart producerad biomassa en begränsad resurs som ska användas där den har högt förädlingsvärde och binder kolet . Motionärerna anför att tillgången på biogas och biooljor är begränsad men att förädlingsvärdet i den kemiska industrin är högt och att det därmed är rationellt att de begränsade volymer som finns används där. Enligt yrkande 24 i samma motion ska statens styrmedel utformas så att ett ökat uttag av biomassa bara uppmuntras när klimateffekten av det ökade uttaget är nettopositiv eller mindre. Enligt motionärerna bör ett uttag bara ökas i fall när biomassan oavsett skulle ha avgett klimatgaser och när kolet i biomassan kan bindas in genom infångning och lagring av koldioxid eller i långlivade produkter eller infrastruktur. Vidare anför motionärerna att tidsperspektivet är viktigt. Eftersom halterna av klimatgaser i atmosfären måste stabiliseras inom två till tre decennier blir kravet på uttaget av biobränslen att det är klimatneutralt på betydligt än så. Forskning om skogens möjligheter inom ramen för bioekonomin I kommittémotion 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 24 anförs att forskning om skogens möjligheter bör prioriteras för att påskynda arbetet med en bioekonomi. Motionärerna anför att det finns ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt att säkerställa en bred råvarubas och därför bör mer forskningsresurser riktas till skogens möjligheter att påskynda arbetet med en bioekonomi. behandling och kompletterande information Skogsbrukets bidrag till bioekonomin Som nämnts i tidigare avsnitt har regeringen slagit fast en vision för nationella skogsprogram, som antogs : Skogen, det gröna guldet, ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. För att uppnå visionen som syftar till att ännu bättre ta vara på skogens möjligheter har regeringen, i bred dialog, arbetat fram en strategi för skogsprogrammet. I regeringens strategi för nationella skogsprogram (N2018/03142/SK) anför regeringen att det behövs ett långsiktigt skogsprogram för att främja hållbara, konkurrenskraftiga och biobaserade näringar med bas i skogen. En god tillgång till nationell biomassa från den svenska skogen ska säkerställas genom hållbar skoglig tillväxt inom ramen för att de nationella miljömålen nås. Strategin innehåller mål för de fem fokusområdena: – Mål för fokusområdet Ett hållbart skogsbruk med ökad klimatnytta ska vara en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till nationell biomassa från den svenska skogen, inom ramen för att de nationella miljömålen nås. – Mål för fokusområdet av skog för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet ska vara ökad sysselsättning, stärkt hållbar tillväxt och landsbygdsutveckling med beaktande av skogens sociala värden. Kompetensen hos såväl kvinnor som män ska tillvaratas i arbetet, inklusive kompetensen hos nyanlända. – Mål för fokusområdet och förädlad skogsråvara i världsklass ska vara att svensk skogsnäring är världsledande när det gäller att skapa och till vara ta innovationer och att hållbart producera förädlad skogsråvara för en växande bioekonomi samt tillgodose efterfrågan på hållbara, fossilfria varor och tjänster på globala marknader. – Mål för fokusområdet brukande och bevarande av skogen som en profilfråga i svenskt internationellt samarbete ska bl.a. vara att skogen och dess värdekedja ska bidra till en global hållbar utveckling och genomförandet av Agenda 2030. Det nationella självbestämmandet över skogsfrågor ska värnas inom EU-arbetet. – Mål för fokusområdet Ett kunskapskliv för ett hållbart brukande och bevarande av skogen ska vara ökad kunskap och innovation kring skogens alla värden och hela värdekedja för en hållbar och växande biobaserad ekonomi. beslutade regeringen om den första handlingsplanen till skogsprogrammet. Handlingsplanen omfattar i huvudsak åtgärder där staten har ett huvudansvar. har som en av åtgärderna i handlingsplanen initierat en samverkansprocess kring hur en ökad tillväxt kan åstadkommas inom ramen för skogspolitikens jämställda mål för miljö och produktion. Syftet är att ta fram tydliga ställningstaganden och mål inom fyra områden för skogsproduktion: • Området Skador på skog avser åtgärder för att bl.a. minimera skador av vilt och insekter. • Området Infrastruktur innehåller bl.a. mål och åtgärder för en ordnad förvaltning av skogsbilvägar och en ökad miljöanpassning när vägar byggs. • Området Effektiv skogsskötsel behandlar bl.a. åtgärder för en tryggad föryngring som säkerställer ett hållbart nyttjande av skogsmarkens produktionsförmåga och åtgärder som ökar röjningsaktiviteten i skogen. • Området Produktionshöjande åtgärder beskriver bl.a. hur åtgärder för att främja ökad användning av befintliga diken, skyddsdikning och gödsling samt användandet av främmande trädslag och förädlat plantmaterial kan bidra till ökad skogsproduktion. drev – en samverkansprocess för skogsproduktion, detta enligt den rekommendation som gavs i och () gemensamma projekt och i linje med förslaget i Nationella skogsprogrammets arbetsgrupp 2 om att utreda mål för produktionen. Rapporten med nya möjligheter (rapport /24) är resultatet av samverkansprocessens arbete. Rapporten ger förslag till hur skogen kan skötas för att på ett hållbart sätt ge en hög skogsproduktion och på så sätt bidra till övergången till ett fossilfritt samhälle och en växande bioekonomi. Rapporten innehåller 88 förslag för en ökad tillväxt och därmed långsiktiga möjligheter såväl att öka produktionen av biobaserade produkter som att binda koldioxid i växande träd. anför att förslagen i rapporten behöver analyseras särskilt för att ta vara på de möjligheter som finns att öka skogens produktionsförmåga, detta i kombination med olika åtgärder för artbevarande. Vidare anförs att de åtgärdsförslag som vänder sig till skogsägare bygger mycket på frivillighet. Effekterna av de föreslagna åtgärderna beror på i vilken utsträckning de kommer att genomföras. För del är rapporten en grund för fortsatt arbete med rådgivning och information till skogsägare och yrkesverksamma i skogsbruket. kommer i en ny satsning att skapa förutsättningar för att åtgärderna ska bli verklighet. anordnade miljö- och jordbruksutskottet en offentlig utfrågning om den svenska skogen som resurs och livsmiljö. gällde på vilket sätt det är möjligt att nå miljömålen och säkra tillgången på skogsråvara. Utfrågningen föregicks av sex presentationer som framfördes av företrädare för forskning, intresseorganisationer och näringsliv. I flera av presentationerna framhölls det svenska hållbara skogsbruket och tillgången på förnybar råvara som några av de stora fördelarna när det gäller att nå en fossilfri bioekonomi (2018/19:RFR10). Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) framgår att den årliga avverkningsnivån har ökat och alltmer har närmat sig den årliga tillväxt som är tillgänglig för avverkning. förväntas den framtida efterfrågan på svensk biomassa öka kraftigt i takt med övergången till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi i enlighet med beslutade klimatmål. Även biobaserade material bör återvinnas och bioekonomin utvecklas på ett sätt som är förenligt med arbetet för att nå andra miljö- och samhällsmål och med hänsyn till konsekvenserna för kolsänkor och biologisk mångfald . I detta arbete kommer regeringens aviserade bioekonomistrategi att utgöra ett viktigt verktyg. Det är av stor vikt att den hållbara skogliga tillväxten med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen kan öka inom ramen för att de nationella miljömålen nås. I arbetet bör även skadeeffekterna av ett förändrat klimat såsom en högre andel växtskadegörare beaktas. Vidare anför regeringen att forsknings- och innovationssatsningar på bioekonomi också är viktiga byggstenar i det fortsatta arbetet med skogsprogrammet. Regeringen anser att skogsprogrammet är en viktig del av en kommande bioekonomistrategi, som kompletterar strategin för cirkulär ekonomi. har tillkännagett för regeringen att en nationell bioekonomistrategi bör inrättas för att tillsammans med de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta (bet. 2018/19:MJU8, rskr. 2018/19:147). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Regeringen anser att det finns ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för biobränslen samt att säkerställa en bred råvarubas. Regeringen avser att ta fram en svensk bioekonomistrategi tillsammans med de gröna näringarna som bidrar till ökad tillgång till biomassa och sysselsättning i hela landet och skapar miljö- och klimatnytta. Detta aviserades i klimathandlingsplanen (prop. 2019/20:65). I betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) redovisas ett antal förslag i relation till en växande cirkulär bioekonomi, bl.a. att regeringen ska besluta om ett nationellt mål för ökad tillväxt i skogen och att den bioekonomiska strategi som regeringen arbetar med ska utgå från att handla om en mer genomgripande omställning som berör stora delar av samhället och som kräver ett brett engagemang över många politikområden. I betänkandet lämnas även förslag om att regeringen ska utse en nationell samordnare för skogsprogrammet med ansvar för att som en oberoende, fristående samordnare leda dialogprocessen. Programmet bör även breddas för att tydligare hantera alla frågor som rör skogen integrerat, såsom en växande cirkulär bioekonomi som inkluderar alla näringar som har sin bas i skog, lönsamhet och konkurrenskraft för skogsägarna och skogsnäringen, skogens roll för klimatet, biologisk mångfald, skogens kulturmiljövärden och sociala värden samt kompetensförsörjning. I betänkandet lämnas flera förslag på åtgärder för att öka tillgången på biomassa för bioekonomin genom tillväxthöjande åtgärder. Utredningen föreslår bl.a. att ska göra en översyn av skogsvårdslagens bestämmelser om lägsta ålder för föryngringsavverkning, ransoneringsreglerna och tillämpningen av begreppet brukningsenhet. Det övergripande syftet med översynen är att reglerna ska vara ändamålsenliga och motiveras av angelägna syften. Betänkandet har skickats på remiss till . Beredning inom pågår. anförde dåvarande miljöminister vid debatten av interpellation 2020/21:93 Skogen och biobränslet i färdplanerna för fossilfrihet följande om biomassa och bioekonomi: Den årliga avverkningsnivån har ökat och har alltmer närmat sig den årliga tillväxt som är tillgänglig för avverkning. förväntas den framtida efterfrågan på svensk biomassa öka kraftigt i takt med övergången till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi i enlighet med beslutade klimatmål. Även biobaserade material bör återvinnas, och bioekonomin bör utvecklas på ett sätt som är förenligt med arbetet för att nå andra miljö- och samhällsmål och med hänsyn till konsekvenserna för kolsänkor och biologisk mångfald . I detta arbete kommer regeringens aviserade bioekonomistrategi att utgöra ett viktigt verktyg. Bioekonomistrategin, som ska tas fram tillsammans med de gröna näringarna, ska bidra till ökad tillgång till biomassa och sysselsättning i hela landet och skapa miljö- och klimatnytta. För att lyckas med omställningen behöver alla samhällssektorer på alla nivåer bidra. Ett hållbart nyttjande av svensk biomassa kommer även framöver att vara betydelsefullt. För att säkerställa tillgången till ett långsiktigt hållbart uttag av skogsråvara för den växande cirkulära bioekonomin behöver incitament skapas för ett hållbart skogsbruk och ett hållbart skydd av skog, så att uppnår relevanta nationella och internationella åtaganden om biologisk mångfald. I en välutvecklad bioekonomi med en växande bredd av produkter efterfrågas olika former av biomassa. används i första hand restprodukter från svensk skogsnäring för att ersätta fossila bränslen. De färdplaner som branscherna inom ramen för Fossilfritt tagit fram indikerar att efterfrågan på biomassa kommer att öka från flera olika sektorer. Därför behöver bioekonomin baseras på ett effektivt nyttjande av resurserna, där den skogliga resursen kan nyttjas fullt ut inom de hållbarhetsramar som sätts av andra miljö- och samhällsmål, som den långsiktiga kolsänkan i skogen bibehålls eller förbättras. Regeringen avser att med ökad kraft belysa och bättre tillvarata synergier för samstämmighet mellan olika politikområden. Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska bistå i arbetet med att ta fram en nationell bioekonomistrategi och därtill knutna handlingsplaner. Uppdraget ska redovisas . ska även redovisa de insatser som myndigheten har gjort för att bidra till att den hållbara skogliga tillväxten med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen kan öka, inom ramen för att de nationella miljömålen nås. Även för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Havs- och vattenmyndigheten, och har i sina regleringsbrev fått i uppdrag att bistå i arbetet med den nationella bioekonomistrategin och därtill knutna handlingsplaner. hölls det första dialogmötet inom ramen för arbetet med den nationella bioekonomistrategin. På mötet presenterades upplägg och tidsram för regeringens arbete med strategin. Bioekonomistrategin ska komplettera och samverka med befintliga och kommande strategier och andra regeringsinitiativ för att skapa största möjliga mervärde. Strategin tas fram tillsammans med de gröna näringarna och är en del av den fortsatta omställningen till ett klimatsmart samhälle baserat på förnybara råvaror. Ett andra dialogmöte är preliminärt planerat till senare i vår. Enligt information från är avsikten att strategin ska presenteras . presenterade en uppdatering av sin bioekonomistrategi (SWD(2017) 374 final), som följdes upp av meddelandet En hållbar bioekonomi för – En starkare koppling mellan ekonomin, samhället och miljön, . I den uppdaterade strategin föreslås totalt 14 åtgärder för att bättre bereda väg för ett mer innovativt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt samhälle som förenar livsmedelstrygghet med en hållbar användning av förnybara resurser för industriändamål, som miljöskyddet säkerställs. Fokus för åtgärderna är att öppna för investeringar och marknader, att påskynda utveckling av lokala bioekonomier samt att förstå bioekonomins ekologiska gränser. I sin faktapromemoria med anledning av kommissionens meddelande (2018/19:FPM12) uttrycker regeringen sitt stöd för ambitionen att anpassa strategin i enlighet med EU:s övergripande prioriteringar och framhåller att en cirkulär och biobaserad ekonomi är en prioriterad fråga för att öka resurseffektiviteten och minska miljö- och klimatpåverkan som det kan gynna näringslivsutveckling och nya jobb. Kommissionen anför även i meddelandet En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt (COM(2020) 98) att genomförandet av handlingsplanen för bioekonomi ska stödja en hållbar och cirkulär biobaserad sektor. I faktapromemoria 2019/20:FPM28 anför regeringen att den ser positivt på att kommissionen tar upp bioekonomi och genomförandet av handlingsplanen för bioekonomi som en väg att möjliggöra ökad cirkularitet inom industrin. Forskning om skogens möjligheter inom ramen för bioekonomin I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) anför regeringen att en cirkulär bioekonomi behöver utvecklas och växa. Regeringen ser därför ett behov av fortsatta satsningar på skogsråvaror och biomassa till forskning och innovationsverksamhet för hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin. Det finns även behov av att stärka det innovationsfrämjande arbetet bl.a. genom samverkan mellan finansiärer och innovationssatsningar. Vidare anför regeringen att forsknings- och innovationssatsningar på bioekonomi också är viktiga byggstenar i det fortsatta arbetet med skogsprogrammet. Regeringen anser att skogsprogrammet är en viktig del av en kommande bioekonomistrategi, som kompletterar strategin för cirkulär ekonomi. presenterade regeringen den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60). I propositionen presenteras fem övergripande globala samhällsutmaningar som ligger i linje med Agenda 2030. Regeringen anför att dessa utmaningar behöver mötas med mer kunskap, utbildning, forskning och innovation. En av samhällsutmaningarna är klimat och miljö. Enligt regeringen ska gå före på klimat- och miljöområdet, och det arbetet ska baseras på forskning och vetenskap. Regeringen bedömer att det behövs kraftigt ökade medel till forskning inom klimat- och miljöområdet. Därför tillförs nya medel till forskningssatsningar inom områden som klimat, hav och vatten, bioekonomi, hållbart samhällsbyggande och livsmedel. Regeringen anför att för att nå miljö- och klimatmålen och för att ska bli ett fossilfritt föregångsland behövs en utveckling mot en mer cirkulär och biobaserad ekonomi där bioekonomins andel ökar som den möjliggör tillväxt och sysselsättning i hela landet. Regeringen har antagit en strategi för cirkulär ekonomi (M2020/01133), med målet att omställningen till en cirkulär ekonomi ska bidra till att nå miljö- och klimatmålen samt de globala målen i Agenda , och har inlett arbetet med att ta fram en bioekonomistrategi. Regeringen anför att har god tillgång till förnybara resurser, teknisk spetskompetens och industriell infrastruktur, vilket ger utmärkta förutsättningar att utveckla en mer cirkulär och biobaserad ekonomi av högsta kvalitet, som bidrar till tillväxt och sysselsättning i hela landet och även kan bidra till klimatnytta och främja biologisk mångfald. Förutom skogsråvara finns även potential för utveckling av biobaserade värdekedjor från jordbruk, hav och vatten samt restströmmar dvs. biprodukter som inte används från jord-, skogs- och vattenbruk samt från vidareförädlingsprocesser från industrier och samhällen. För att minska klimat- och miljöpåverkan är det enligt regeringen viktigt att även biobaserade material återanvänds och återvinns.