bet · H901SkU1 · 2021-12-07 00:00:00 — Vissa varor har ingen tullavgift alls medan andra kan ha i tullavgift. Tullavgiften beräknas bl.a. på inköpspris och fraktkostnad. Tullavgiften är densamma i hela EU, och huvudregeln är att om försändelsen innehåller varor med ett sammanlagt värde av mer än ska tull betalas. Vissa varor är befriade från tull vid import på grund av särskilda omständigheter. Varor som kan importeras tullfritt blir i de flesta fall även befriade från moms och andra skatter som kan komma ifråga för varorna. Moms ska alltid betalas på varor som man köper från länder utanför EU, dvs. vid import (importmoms) oavsett varornas värde. Momsen är på alla varor förutom på livsmedel där den är och på vissa trycksaker där den är . Momsen beräknas på inköpspris, fraktkostnad och tullavgift. Den som är momsregistrerad betalar momsen till och i övriga fall betalas importmomsen till . För vissa varor finns det särskilda importbestämmelser, dvs. Anledningar till att det finns importrestriktioner är • hänsyn till miljön • hänsyn till människors hälsa eller säkerhet • förhindrande av spridning av djur- och växtsjukdomar. Den som inte deklarerar tull- och skatteavgifter till korrekt får betala en avgift i form av ett tulltillägg. En förutsättning för att ska kunna ta ut tulltillägg av ett företag är att företaget är skyldigt att lämna en skriftlig eller elektronisk tulldeklaration som ska ligga till grund för ett beslut om tull. Tulltillägg kan debiteras i olika situationer t.ex. om man lämnar oriktiga uppgifter i tulldeklarationen eller låter bli att lämna de uppgifter som krävs för att ska kunna fastställa hur mycket man ska betala i tull, om kompletterande deklaration begärts av och en sådan inte skickas in och om man bryter mot de skyldigheter som anges enligt tullagstiftningen. Det kan handla om t.ex. olaglig införsel, olagligt undandragande från tullövervakning eller användning av en oförtullad eller obeskattad vara på ett otillåtet sätt. I motion 2021/22:2493 av (M) anförs att regeringen bör utreda möjliga lösningar för en differentierad tullsats för en förbättrad miljö. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 52 och 53 anförs att man bör utreda hur systemet för importskatter kan bli smidigare. Vidare bör man utreda hur regelverket för tulltillägg och deklarationer kan förenklas. Bestämmelserna på tullområdet är i stor utsträckning harmoniserade inom EU. Tulltaxan är en EU-gemensam förteckning över tullsatser, varukoder, import- och exportbestämmelser, växelkurser, varuhandböcker m.m. Förändringar av tulltaxan sker på EU-nivå genom tillämpning av gemenskapsåtgärder relaterade till import och export. De gemensamma reglerna bildar också grunden för arbetstaxorna och tullsystemen i medlemsländerna. Förändringar i tullsatserna i form av differentierade tullsatser för en förbättrad miljö kan inte enskilt införas av utan måste förhandlas på EU-nivå. Kommissionen har en handlingsplan för att förbättra förutsättningarna för den s.k. tullunionen. Handlingsplanen syftar bl.a. till att möjliggöra effektivare kontroller, förbättra hantering av e-handel och förstärka regelefterlevnad vid införsel, import och export. För att vid EU:s yttre gräns hantera regelefterlevnaden av de mer än 60 EU-rättsakter som rör särskild politik för olika områden, däribland hälsa och säkerhet, har kommissionen föreslagit inrättandet av en enda kontaktpunkt för tullen inom EU. Förslaget innebär bl.a. att tullmyndigheterna automatiskt kan kontrollera att vissa icke-tullrelaterade formaliteter som ska fullgöras tillsammans med tulldeklarationen är uppfyllda. Det kommer att innebära lättnader i den administrativa bördan för alla parter men också ökade kontrollmöjligheter för tullen och en förbättring av den inre marknadens funktion. Utskottet konstaterar att det pågår ett kontinuerligt arbete både i och inom EU för att förbättra tullhanteringen och minska kriminell verksamhet och bedrägerier vid införsel, import och export. En förenklad tullhantering med mindre utrymme för att göra fel torde även minska risken för den enskilde att påföras tulltillägg. De nuvarande reglerna om redovisning av importmoms infördes då viss redovisning av importmoms flyttades från till . Bakgrunden till lagändringen var att förenkla och förbättra för de företag som var mervärdesskatteregistrerade. Enligt tidigare regelverk betalades mervärdesskatten in till och återbetalades av , vilket gav en försämrad likviditet för dessa företag. Att flytta över hanteringen av importmoms för alla importörer till skulle innebära att samtliga importörer skulle behöva lämna in en särskild skattedeklaration till i vilken mervärdesskatt för import skulle redovisas. Detta skulle innebära en ökad administration för de importörer som inte var registrerade till mervärdesskatt liksom för . Vidare ansågs att risken för skatteundandragande vid import skulle öka, eftersom tidpunkten för betalningen av mervärdesskatt (som faktiskt ska betalas) skulle infalla senare än vid själva importtillfället. Det ansågs, mot bakgrund av att icke mervärdesskatteregistrerade importörer inte har avdragsrätt för mervärdesskatt vid import, inte motiverat att de skulle få kredit med att betala denna mervärdesskatt. För dessa importörer utgör mervärdesskatt en kostnad på samma sätt som tull, och skatten bör därmed hanteras på motsvarande sätt och därmed betalas för importen. Utskottet anser att de principer som låg till grund för lagändringen är aktuella och väl avvägda. Utskottet avslår samtliga motionsyrkanden. befogenheter och verksamhet, punkt 2 (M) av (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. får inte ägna sig åt eftersökande verksamhet utan konkret syfte. Utgångspunkten är att det måste finnas en gäldenär i ett mål hos för att myndigheten ska börja leta efter tillgångar. Exempelvis får inte myndigheten begära ut listor hos en bilklubb över vilka som äger fordonen enbart av skälet att fordonen är dyra, för att därefter se över om någon av ägarna förekommer i ett utsökningsmål. Med tanke på den allvarliga brottsligheten i och de värdefulla tillgångar som skuldsatta kriminella besitter borde det finnas fog för att efter riskbedömningar och med proportionalitet skulle kunna eftersöka tillgångar som kan tillhöra skuldsatta kriminella – detta utan att behöva redogöra för ett tydligt definierat och slutgiltigt syfte med eftersökningen i förväg. bör kunna ägna sig åt efterforskningar och uppsökande verksamhet när det gäller egendom som kan antas vara åtkommen genom främst brottslig verksamhet. Enligt finns det över hundra myndigheter som gör ovillkorade utbetalningar till enskilda. bör ha ett etablerat och systematiskt elektroniskt informationsutbyte med så många utbetalande myndigheter som möjligt, för att veta när utmätningsbar egendom når en gäldenär. Det finns etablerat redan för vissa myndigheter men behöver stärkas och omfatta samtliga som effektiviteten säkras. Vi vill se en ökad samverkan genom systematiskt elektroniskt informationsutbyte mellan och samtliga myndigheter som betalar ut utmätningsbara ersättningar i syfte att öka Kronofogdens effektivitet. Detta bör ges regeringen till känna. Tullens befogenheter och verksamhet, punkt 3 (M) av (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 5 och 6 samt 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 7 och 8, 2021/22:1936 av (M), 2021/22:2188 av (M), 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5, 7 och 9, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:3860 av m.fl. (S), 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 49 och 50, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 35, 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 4. Åtgärder för att stävja stöldligorna är angeläget. Regeringen har agerat sent och otillräckligt, trots att problem har varit väl kända . Det är inte enbart vad som förs in i som utgör potentiella risker och problem – när det gäller att bekämpa stöldligorna krävs åtgärder för att hindra deras möjlighet att föra ut stöldgods ur . Bara några enstaka procent av resurser går till att kontrollera utförsel av gods. bör därför ges en tydlig befogenhet och ett tydligt uppdrag att genomföra systematiska stickprovskontroller vid utförsel ur landet för att stoppa transporter av stöldgods och även kunna kvarhålla stöldgodset när det påträffas. Det bör även ses över hur kan få tydligt förbättrade möjligheter att enklare kunna stötta polisen vid husrannsakan och vidta tvångsmedel. som ofta upptäcker misstänkta brott kopplat till penningtvätt, bör kunna ha goda möjligheter att utreda dem. menar själva att deras bristande befogenhet kring penningtvättbrott försvårar möjligheten att få en helhetsbild över den brottsliga verksamheten och de kriminella. Åklagare bör även ges möjlighet att i betydligt större utsträckning begära biträde, exempelvis när påträffar stora mängder kontanter och misstänker penningtvätt. Även om kan utreda vissa brott som i viss mån har anknytning till penningtvätt, bör befogenheten bli tydlig så att fullgott kan bli en mer effektiv brottsbekämpande myndighet och utreda dessa brott i större utsträckning. Detta bör ge regeringen till känna. Tullens befogenheter och verksamhet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5, 7 och 9 samt 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 49 och 50 samt 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 7 och 8, 2021/22:1936 av (M), 2021/22:2188 av (M), 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2021/22:3860 av m.fl. (S), 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 35, 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 4. uppgift har i allt större utsträckning kommit att vara brottsbekämpning. EU:s fria rörlighet har medfört betydande problematik om säkra gränser, varför begränsade resurser och befogenheter leder till omfattande importerad kriminalitet. Även om bibehåller uppgifter om annat än brottsbekämpning är situationen sådan att den brottsbekämpande verksamheten bör anses vara den primära. Med anledning av detta bör primärt anses vara en av de brottsbekämpande myndigheterna och därmed ligga under justitieutskottets beredningsområde och utgiftsområde 4. Smuggling av substanser och preparat som är olagliga eller belagda med olika restriktioner i är en allvarlig företeelse. Det kan handla om farliga dopningspreparat, narkotikaklassade läkemedel eller piratkopierade mediciner som riskerar att allvarligt skada brukare. har larmat om hur myndigheten står maktlös inför en särskild ny smugglingsmetod. Enligt myndighetens uppgifter har antalet beslag av olagligt insmugglade läkemedel minskat drastiskt eftersom smugglarna lärt sig att paketera in gods i paket som ser ut att komma från andra EU-länder. Tullen får vid sådan paketering endast ingripa om de misstänker att medicinerna kan komma att användas i missbrukssammanhang. regleras tullens befogenheter att kontrollera varor från ett annat EU-medlemsland i lag 1996:701, den s.k. inregränslagen. I listan över vilka varor som får kontrolleras inkluderas dock inte läkemedel. För att täppa till luckan i lagen som beskrivit anser vi att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som ger befogenhet att ingripa adekvat mot införsel av läkemedel som tillsynes, eller de facto, härrör från ett annat EU-medlemsland. Det är mening att även om bär det övergripande ansvaret så finns det fall där andra aktörer, i detta fallet , är bättre lämpade att utföra vissa uppgifter med tanke på deras verksamhetsområde. finns på plats vid landets gränser och har i de fall inte kan vara närvarande en möjlighet att ingripa mot brott. Denna möjlighet borde utnyttjas fullt ut, inte enkom i direkt samband med kontroller. Regeringen bör därför tillsätta en utredning om hur brottsbekämpande verksamhet kan utvecklas och vilka krav detta ställer på organisation och utbildning för myndighetens personal. Genom samverkan mellan olika myndigheter skapar vi optimala förutsättningar för att kunna upptäcka och beivra organiserad och annan grov brottslighet. Lagstiftningen behöver dock ses över ur olika perspektiv för att ytterligare öppna samverkansvägar, inte minst genom att nyttja datoriserade hjälpmedel och samkörning av relevanta data som finns tillgängliga hos olika myndigheter, i väsentligt mycket högre utsträckning än vad som är möjligt . har varit naivt i fråga om att inte använda den information som finns för att upptäcka och beivra kriminell verksamhet. Det finns en rad produkter som omfattas av tullfrihet, exempelvis dokument, farmaceutiska produkter, gåvor, skyddshjälpmedel, särskilda jordbruksprodukter, kapitalvaror, litteratur, luftfartsutrustning, trycksaker, gödningsmedel, varor för olika ändamål och organisationer, varuprover m.m. Det finns en överhängande risk att dessa tullfria varor skulle kunna utnyttjas av kriminella som paketerar in exempelvis vapendelar och narkotika i till synes vanliga legala varor. Vi vill därför se över regelverket för importrestriktioner och tullfria varor så att det inte finns luckor som kriminella kan utnyttja för att smuggla in exempelvis vapen och narkotika. Vi vill strama upp regelverket för att bromsa tillförseln av redskap som har kriminella syften. Tullpersonalens befogenheter är under utredning. För att ge befogenhet till personal att genomsöka fordon på väg att lämna landet, behöver transport av stöldgods klassificeras som ett smugglingsbrott. Här krävs att ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot organiserad kriminalitet samt ges förmåga att eftersöka och hantera illegal utförsel i högre utsträckning. Det har lämnats ett tillkännagivande om detta tillsammans med ett utökat uppdrag att även mer aktivt kontrollera utgående trafik. Befogenhet för tullpersonal att utreda narkotikabrott som är föreslagen är ännu ej genomförd. Båda dessa befogenhetsförändringar bör skyndsamt införas. Detta bör ges regeringen till känna. Tullens befogenheter och verksamhet, punkt 3 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 7 och 8, 2021/22:1936 av (M), 2021/22:2188 av (M), 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5, 7 och 9, 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2021/22:3860 av m.fl. (S), 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 49 och 50, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 35, 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 4. Statens mest grundläggande ansvar är att skydda enskildas liv, frihet och personliga säkerhet. I detta ansvar ligger att vidta åtgärder för att se till att förebygga och förhindra brott, men också att tillgodose en effektiv lagföring vid brott. Ytterst handlar det också om att skydda och värna demokratin och de demokratiska institutionerna och att upprätthålla vår grundlag. Ett välfungerande rättssamhälle sträcker sig dock bortom frågan om brott och straff och handlar i hög grad om känslan av trygghet. Att känna att man är trygg oavsett var i man bor och oavsett vem man är. De tvärpolitiska samtal som hölls för att gemensamt hitta lösningar på det växande problemet med gängkriminalitet och organiserad brottslighet var konstruktiva. Många av de förslag som har fört fram återfinns i det 34-punktsprogram mot gängkriminalitet som föddes ur de tvärpolitiska samtalen. Som en del i detta arbete bör befogenheter utökas och resurserna för att minska in- och utförsel av olagligt gods ses över. Detta bör ges regeringen till känna. Tullens befogenheter och verksamhet, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 7 och 8, 2021/22:1936 av (M), 2021/22:2188 av (M), 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5, 7 och 9, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2021/22:3860 av m.fl. (S), 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 49 och 50 samt 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 35. Det svenska har genomgått stora förändringar sedan medlemskap i . Den fria rörligheten inom EU för mycket gott med sig men får inte innebära att svenska gränser står oskyddade. vill stärka tullens brottsbekämpande verksamhet och gränsskyddet. är dock för starkt inriktat på att vara en uppbördsmyndighet under . Det innebär att deras huvuduppgift är att kontrollera införseln av punktskattepliktiga varor och driva in skatt. Tullen söker också efter narkotika och illegala vapen, men myndigheten har för svaga befogenheter. Det är en del i en kedja som gjort att kallats för ett ”smörgåsbord” för internationella stöldligor. behöver flyttas från till . På så vis kommer den departementala styrningen av myndigheten att mer inriktas mot vidare brottsbekämpning än endast uppbörd av skatt och kontroll av varor. måste ta kontakt med handläggare på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap när de behöver kontrollera huruvida ett företag har korrekta tillstånd för exempelvis import eller export av explosiva varor. har i återrapportering av regeringsuppdrag (Ju2019/03980/PO) påpekat detta och påpekat att det inte är tillfredsställande. För att effektivt kunna sköta sitt arbete behöver de direktåtkomst till vilka som har tillstånd att hantera explosiva varor. Utöver det som anförts ovan vill stärka befogenheter genom ett antal ytterligare reformer såsom att tjänstemän bör ges befogenhet att frihetsberöva misstänkta och att inresekontroller, dvs. passkontroller och id-kontroller, bör ske i större utsträckning . Utbildningen av tullens tjänstemän behöver ses över så att man kan agera mer polisiärt mot personer. Detta bör ges regeringen till känna. Tullens befogenheter och verksamhet, punkt 3 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 7 och 8, 2021/22:1936 av (M), 2021/22:2188 av (M), 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5, 7 och 9, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2021/22:3860 av m.fl. (S), 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 49 och 50, 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 4. Tullens arbete är av stor betydelse i arbetet mot gränsöverskridande internationell brottslighet. Tullens möjligheter att ingripa mot stöldligor och annan brottslighet behöver stärkas på många sätt. Underrättelseutbytet mellan , och behöver byggas ut ytterligare och sekretessreglerna ses över för att underlätta ett samordnat agerande. Likaså föreslår vi en översyn av behov och möjligheter till stickprovsbaserade kontroller för en effektivare brottsbekämpning, också detta med beaktande av EU-rättsliga aspekter. I Liberalernas budgetalternativ anvisar vi pengar för en riktad förstärkning av tullens brottsbekämpande verksamhet. Vi är beredda att framöver göra ytterligare satsningar. Detta bör ges regeringen till känna. Utrustning och säkerhet för personal, punkt 4 (M) av (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 9, 2021/22:996 av (SD), 2021/22:1353 av (M), 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6 samt 2021/22:3252 av (M). spelar en viktig roll för att bekämpa organiserad brottslighet och tulltjänstemännen förtjänar därmed ett mer proportionerligt skydd i mötet med grovt kriminella. Tullpersonal ska i yrket kunna hantera yrkeskriminella som exempelvis bär på och transporterar vapen. rådande regler innebär att enbart en begränsad del av de som arbetar som tulltjänstemän får bära skjutvapen. Det finns bland personal en stor oro och ett missnöje över att de inte har ett proportionerligt skydd i sitt yrke. får uniformerade tulltjänstemän i övrigt bära bl.a. handfängsel, pepparsprej och batong. En utökad möjlighet att bära ett skjutvapen skulle ge tulltjänstemännen ett avsevärt bättre skydd och trygghet i sitt arbete med att stävja den organiserade kriminaliteten vid gränser. Regeringen bör därför vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att tulltjänstemän får bättre möjlighet att bära tjänstevapen. Detta bör ge regeringen till känna. Utrustning och säkerhet för personal, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:996 av (SD) och 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6 samt 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 9, 2021/22:1353 av (M), 2021/22:3252 av (M) och 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkande 7. är den enskilt viktigaste myndigheten med ansvaret för att säkerställa att grova brottslingar inte för in narkotika och illegala vapen i . Den svenska gränsen är dock och personalstyrka är liten. Det är dock inte bara den underdimensionerade personalstyrkan som är det främsta problemet. Tullinspektörer förväntas ingripa mot grovt kriminella personer utan att ha tillgång till tjänstevapen. Med utgångspunkten att primärt är en brottsbekämpande myndighet följer det naturligt att även tillåta att personal får ha tjänstevapen. Vi vill därmed ge tillåtelse att utbilda och utrusta sin personal med tjänstevapen. Det stämmer att det finns en juridisk grund för beväpning av tulltjänstemän i förordningen (2016:1332) med instruktion för . I 20 § förordningen stadgas dock att detta gäller situationer som avses i 24 kap. . Denna möjlighet är inte tillräcklig och bör utvidgas. Det är av synnerlig vikt, särskilt eftersom får uppgifter om att arbeta aktivare mot gränsöverskridande brottslighet, att utvidga deras möjlighet att bära tjänstevapen i fler fall än vad som är möjligt . För att öka tullinspektörernas säkerhet och effektivitet samt för att upprätthålla statens gränsskydd mot grov organiserad brottslighet, bör tullinspektörernas möjlighet att bära tjänstevapen skyndsamt utvidgas. Möjligheten att bära tjänstevapen bör finnas vid all verksamhet där det finns ett befogat behov av detta. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag eller bevis på att så kommer att ske. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärder mot utförsel av stöldgods, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2021/22:2452 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:290 av m.fl. (SD) yrkande 5,