· H801UbU10 · 2021-04-07 20:00:01 — Det som gör mig lite upprörd är att står här och påstår att det handlar om hundratals miljoner i vinst och annat när det gäller friskolor. Vi har fantastiska friskolor, och jag skulle vilja höra berätta för mig vilka friskolor det är som tar ut hundratals miljoner i vinstutdelningar och som skor sig på andra. Det där är nämligen en myt. Vad är egentligen vinsten hos våra friskolor, tror ? Är det , eller ? Vad tror att vinsten är bland våra friskolor i ? Jag tycker att det är väldigt glädjande att även erkänner att skolsegregationen är ett stort samhällsproblem. Precis som ser jag också att boendesegregationen utgör av orsaken till skolsegregationen. Som skolpolitiker vill jag ta ansvar för det här problemet och göra det jag kan för att förändra. av skolsegregationen beror på hur vi politiker har riggat antagningssystemet till skolorna. ligger inom vår makt - vi som jobbar med skolfrågor. Det är därför jag lyfter skolsegregationen. Jag vill utveckla vad vi vill göra för att motverka den del som har med skolvalssystem att göra. Jag tror också att vi behöver ett gemensamt system för skolval. Det ska vara enkelt för alla föräldrar. När det är dags för barnen att välja skola ska man kunna gå in i en enda portal, och där ska alla skolor finnas tillgängliga tillsammans med all information man behöver om dessa skolor. Alla ska också kunna välja ; ingen ska ha något försprång, och inga platser ska vara paxade på förhand. Det ska vara lika möjligheter - ett rättvist skolval för alla. Jag tror att det är bra att börja där. Jag tror dock inte att det räcker. Så länge det finns aktörer som tjänar pengar på skolsegregation kommer det att finnas olika sätt att påverka vilka elever som går i en viss skola - genom marknadsföring, lokalisering av skolan med mera. Vi kommer som sagt en bra bit med ett gemensamt skolval, men det räcker inte hela vägen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor har alla politiker som jobbar med bostadsplanering och samhällsplanering ute i kommunerna ett ansvar att motverka ett segregerat samhälle på bostadsnivå. Det är otroligt viktigt. valde att inte svara på min fråga. I stället kan hon fortsätta sprida dessa myter om att det är hundratals miljoner i vinst eller utdelning, eller vad nu menade - det var lite oklart. Jag kan tala om för att det inte finns några sådana vinster bland friskolorna. Ganska kom en rapport som visade att den totala marginalen för friskolorna är ungefär plus eller 2 ½ procent. Vi har två friskolekoncerner som har gjort utdelningar, men de koncernerna hade gått in med ett större ägartillskott redan tidigare. Egentligen har de alltså fortfarande inte tagit ut någon vinst. Fortsätt inte sprida myter om att det görs stora vinstuttag om hundratals miljoner! Det är nämligen inte sant. Sedan skulle jag vilja höra om är på väg att lämna januariöverenskommelsen - annars kan jag påminna om vad som står i överenskommelsen: "Den enskildas valfrihet är en central del av den svenska välfärdsmodellen. Därför behövs en mångfald av aktörer och goda villkor för enskilt drivna verksamheter inom välfärden som underlättar den enskildes aktiva val. Regeringen kommer inte att driva eller arbeta vidare med förslag om vinstförbud eller andra förslag med syftet att införa vinstbegränsningar för privata aktörer i välfärden. Höga kvalitetskrav ska vara styrande. Detta kommer att uttryckas i vårändringsbudgeten 2019. Förslag kommer läggas för att säkerställa att alla aktörer inom välfärden oavsett driftform har likvärdiga villkor." Tänker lämna januariöverenskommelsen? Jag får konstatera att om någon ställer väldigt många frågor i en replik tar det oftast lite att svara på dem - man hinner inte med alla frågor. Vi börjar med vinstutdelningsfrågan. Det var som delade ut över 100 miljoner i vinst under pandemin; det är fakta. Men som jag försökte att förtydliga i mitt anförande handlar det inte nödvändigtvis bara om det moraliska i att några kronor som kunde ha gått till att se till att fler barn klarar skolan i stället går till aktieägare i utlandet. Det är inte bara detta som är problemet, utan det är också vilka drivkrafter som den här marknadsstyrningen ger alla skolor. Det gäller inte bara friskolorna eller dem som tjänar pengar i systemet, utan även de kommunala skolorna och de idéburna skolorna påverkas av det marknadstänkande och den styrningsmodell som vi har skapat och som vi inte tycker fungerar. Nej, vi kommer inte att lämna januariavtalet, och det finns ingenting i mitt anförande som antyder något annat. Det är dock väldigt glädjande att har läst januariavtalet; det är ett mycket viktigt dokument. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor En annan fråga som jag inte hann besvara i den första repliken är frågan om digitalisering av nationella prov. Den tidsplanen har sinkats av en ny EU-dom som har kommit, Schrems II-domen. Detta är mycket beklagligt. Jag ser väldigt mycket fram emot digitaliserade nationella prov, inte bara för att det blir ett verktyg för att motverka betygsinflationen, som är ett stort problem, utan också för att det kan avlasta från en hel del rättningsarbete när allt fler av proven kan automaträttas i stället för att lärare behöver göra detta när det gäller de enkla uppgifterna. Jag ska börja med att säga att det var roligt att höra promovera januariavtalet; det är vi inte jättevana vid. Jag instämmer med i att det absolut finns saker som inte är perfekta i skolsystemet som det är . Det finns problem kopplat till hur systemet funkar bland annat när det gäller fristående skolor och kommunala skolor. Men jag tycker ändå att vi bör förhålla oss till fakta. En faktabit som jag tycker att vi ska precisera är att det inte går att ha en skola utan att det levereras överskott, för då har man inte möjlighet att investera . Även kommuner måste gå plus. En annan del som är fakta är att det finns flera exempel på kommuner som satsar efter specifika krav, till exempel landsbygdsperspektiv, glesbygd etcetera. Detta är ingenting som är omöjligt att göra, så det är inte korrekt att man inte får göra det. En tredje del som är fakta är att det är direkt felaktigt om vi säger att vi fördelar elever efter bakgrund på grund av fristående skolor. I en skola där detta enbart baseras på närhet skulle segregationen vara total, och det skulle enbart vara föräldrarnas plånbok och var de har råd att köpa hus eller lägenhet eller hyra bostad som skulle avgöra vilken skola de kan skicka barnen till. Ytterligare en del som jag vill lyfta fram, som förefaller vara fakta för men som jag vill ifrågasätta, är tron att kommunerna var perfekta och goda innan fristående skolor kom in. Det är anmärkningsvärt naivt, skulle jag vilja säga. Att undvika att säkra särskilt stöd och många andra saker som diskuterats är ingenting som fristående skolor har kommit på, utan dessa saker har varit problem i kommuner överallt i all evighet. Det har däremot blivit enklare att få särskilt stöd , vilket är väldigt positivt. har lyft fram många saker. En skolpengsreform behövs; det är vi överens om. Men regeringen som MP ingår i har ju inte levererat något förslag. Är det inte dags att komma med ett förslag i stället för att enbart klaga på att dagens situation inte fungerar? Jag undrar om inte gör sig lite dummare än vad han behöver. Vinstdebatten handlar inte om att vi skulle vara emot att någon går plus i sin budget, utan den handlar om vad som händer med det där plusset. Landar det i fickorna på aktieägare i utlandet, eller går det tillbaka till skolan? Leder det till att man öppnar nya skolor? Leder det till att man anställer fler lärare eller köper in fler böcker? Vad vet vi? Vad behöver barnen i skolorna? Det är ju detta som vinstdebatten handlar om. Vi i har varken föreslagit något avskaffande av skolvalet eller någon total närhetsprincip. Det var flera saker i anförandet som jag måste säga inte riktigt handlade om det som jag pratade om. Du får gärna upprepa, , om det var någonting mer jag måste dementera som jag helt enkelt inte hann skriva ned i denna kavalkad av vantolkningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Övergripande skolfrågor Min ärade kollega frågade om jag kunde precisera vad hon inte har svarat på. Jag skulle vilja inleda med att säga att det som inte har svarat på är en väldigt tydlig fråga som jag ställde: Varför har inte regeringen kommit med ett förslag på att reformera skolpengen? Vi är ju överens om att detta borde ske, men det har inte kommit något förslag från regeringen. Om jag minns rätt ingår parti i regeringen - även om jag kanske är lite korkad ibland anser jag att detta borde vara korrekt uppfattat, fru talman. Jag skulle gärna vilja höra från vad det är som gör att det är möjligt att stå i kammaren och klaga på att skolpengssystemet inte fungerar som det ska men inte möjligt för den regering som man sitter i att leverera ett förslag. Min uppfattning är att det är handlingar som gör skillnad i skolan - inte ord. Det som lyfter upp här om reform av skolpengen är ju en otroligt viktig fråga. Jag önskar att den hade stått högst upp i skolavsnittet i januariavtalet. har ju regeringen haft fullt upp med att genomföra januariavtalet och dessutom hanterat pandemin. Skolan har ju blivit otroligt påverkad av coronapandemin, och detta har gjort att flera av de planerade processerna har blivit försenade. Jag hoppas ändå att vi i den här kammaren ska få rösta om ett reformerat skolpengssystem före nästa val, och jag hoppas att vi då också får en majoritet för det. Det finns några riktigt bra delar i den utredning som har lämnat som berör skolpengen, bland annat det faktum att de kommunala skolorna inte blir kompenserade i systemet för sitt skolpliktsansvar. Detta är alltså ansvaret att alltid erbjuda barn en utbildningsplats i närheten av där de bor, oavsett om barnet är nyinflyttat och bor längst ut i skogen eller, för den delen, om en fristående skola går i konkurs. Jag hoppas att vi blir överens om det förslaget. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)