bet · H801UU10 · 2021-07-02 00:00:00 — När det gäller motionsyrkandet om ett ökat klimatbistånd konstaterar utskottet att EU och medlemsstaterna i det europeiska samförståndet om utveckling åtar sig att fortsätta mobilisera finansiering för att stödja begränsningen av klimatförändringar och klimatanpassning i utvecklingsländerna i enlighet med åtaganden inom ramen för och , där industriländerna satt som mål att och fram gemensamt mobilisera . EU och de 27 medlemsstaterna är den största givaren av offentlig klimatfinansiering till utvecklingsländer och bidrog med nära 2019, vilket är mer än en fördubbling . Utskottet noterar rådets uttalande om internationell klimatfinansiering som antogs , där EU och medlemsstaterna förbinder sig att ytterligare öka mobiliseringen av internationell klimatfinansiering och uppmanar andra industriländer att göra detsamma (rådets dokument 13242/1/20). Rådet uppmanar också multilaterala utvecklingsbanker att följa det exempel som Europeiska investeringsbanken visar genom att ha åtagit sig att öka sin andel av finansieringen till klimatåtgärder och miljöhållbarhet till i syfte att tillsammans med Europeiska investeringsfonden stödja gröna investeringar i hela världen till ett värde av . Klimatfinansieringen måste ske genom en rad olika källor, instrument och kanaler, såväl offentliga som privata. Enligt utskottet är det viktigt att EU, i linje med uttalandet om internationell klimatfinansiering och rådets slutsatser om klimat- och energidiplomati som antogs (rådets dokument 5263/21), fortsätter att öka mobiliseringen av internationell klimatfinansiering och arbetar för att andra utvecklade länder, internationella finansinstitut och utvecklingsbankerna ska öka sina bidrag. Utskottet noterar att det framförhandlade förslaget om det nya instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete anger att av utgifterna inom instrumentet ska användas för klimatåtgärder och att samtliga utgifter ska vara förenliga med temperaturmål. Utskottet konstaterar att covid-19-pandemin har långtgående negativa konsekvenser för fattigdomsbekämpningen, de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten samt stabiliteten och säkerheten i världen. Den leder också till att befintliga humanitära kriser har försvårats. Vid sammanträdet fick utskottet information om EU:s globala svar på covid-19-pandemin inom ramen för en information inför ett rådsmöte mellan EU:s biståndsministrar. Ett uppföljande skriftligt underlag lämnades av till utskottet efter att kommissionen och den höga representanten presenterat sitt gemensamma meddelande (2020) 11 om EU:s globala svar på pandemin. I meddelandet, som rådet ställde sig bakom genom slutsatser (rådets dokument 8630/20), beskrivs en Team Europa-ansats för EU:s svar på pandemins globala verkningar. Denna ansats bygger på bidrag från EU, medlemsstaterna och deras utvecklingsfinansieringsinstitut och myndigheter samt Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling för att samordna resurser och insatser inom gemensamma prioriteringar. Vidare handlar ansatsen om att visa globalt ledarskap genom att leda ett givarinitiativ och främja global samordning och multilateralism. Utskottet välkomnar den betoning som rådet gör i sina slutsatser om Team av att säkerställa ett starkt jämställdhetsperspektiv, behovet av att bekämpa könsrelaterat våld och det fasta engagemanget för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Utskottet välkomnar också rådets slutsatser om en återhämtning baserad på mänskliga rättigheter i vilken uppmärksamhet fästs vid de långsiktiga effekterna av pandemin i fråga om åtnjutandet av alla mänskliga rättigheter (rådets dokument 6324/21). Utskottet delar uppfattningen att EU:s insatser ska vägledas av och Agenda 2030 och grunda sig på mänskliga rättigheter samt att särskilt fokus måste riktas på kvinnors och flickors situation, barnets rättigheter och rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. Vikten av att det civila samhället och människorättsförsvarare har möjlighet att verka fritt, liksom betydelsen av fria och oberoende medier för en hållbar återhämtning, kan enligt utskottet inte nog understrykas. I en motion föreslås att europeiska givarländer ska fördela ansvaret för biståndet mellan sig utifrån deras kompetens och mottagarländernas behov. Med anledning av det konstaterar utskottet att det nya europeiska samförståndet om utveckling innehåller ett åtagande att förbättra samarbetet mellan EU och medlemsstaterna, bl.a. genom att ta hänsyn till deras respektive komparativa fördelar. En metod för detta är gemensam programplanering av utvecklingssamarbetet som kan leda till gemensamma programplaneringsdokument för att uppnå ett bättre kollektivt resultat som de enskilda medlemsstaternas egna prioriteringar respekteras. På så sätt kan resurser sammanföras, fragmenteringen minska och effektiviteten öka, i enlighet med de grundläggande principerna för biståndseffektivitet. Utskottet noterar att rådet i slutsatser gav ytterligare vägledning för genomförandet av Team Europa-initiativ och i det sammanhanget betonade vikten av konsekvens i programplaneringen och uppmanade till ökad användning av gemensam programplanering (rådets dokument 7752/21). Med anledning av de vaccin- och vaccinationsfrågor som tas upp i ett par motioner noterar utskottet att rådets slutsatser också bekräftar Team åtagande att förbättra den globala hälsan såväl under som efter covid-19-pandemin. Som ett led i detta framhålls vikten av att som en global kollektiv nyttighet säkerställa snabb, rimlig och rättvis global tillgång till säkra, överkomliga och effektiva vacciner, behandlingar och diagnosmetoder för covid-19. Utskottet instämmer i vad socialutskottet anför i sitt yttrande om att global tillgång till vaccin mot covid-19 är centralt för att effektivt bekämpa sjukdomen eftersom nya mutationer och virusstammar snabbt får global spridning oavsett var i världen de uppkommer. Det ligger därmed i och EU:s eget intresse att bidra till en global tillgång till vaccin och bidra till vaccinationsinsatser. framhåller att det också är en fråga om att visa global solidaritet. Som framgår av socialutskottets yttrande diskuteras ett förslag inom WTO om att tillfälligt upphäva tillämpningen av bestämmelser om bl.a. patent på vaccin mot covid-19. EU m.fl. medlemmar har inte ställt sig bakom förslaget. Kommissionen har i framhållit att kommissionen stöder frivilliga sammanslagningar och licensiering av immateriella rättigheter med anknytning till behandlingar av vacciner mot covid-19 för att främja en rättvis global tillgång och en rimlig avkastning på investeringarna. EU och dess medlemsstater hör till de största givarna till den globala vaccinmekanismen Covax med ett gemensamt bidrag . Utskottet noterar att regeringen presenterade en satsning inom global hälsa som bl.a. inbegriper ytterligare ett svenskt bidrag till Covax om , vilket tillsammans med tidigare bidrag på gör till världens största givare till Covax sett till befolkningsmängd. Liksom socialutskottet ser utskottet positivt på internationellt samarbete mellan både privata och offentliga aktörer för att öka produktionen av vaccin mot covid-19. Det kan t.ex. handla om samarbeten mellan läkemedelsföretag som delar kunskap om vaccin genom frivillig licensiering av immateriella rättigheter. Som framgår av socialutskottets yttrande har WHO arbetat för att underlätta delande av kunskap och teknik när det gäller både behandling och vaccin. noterar att kommissionens ordförande i ett offentligt uttalande framhöll att EU är världens största exportör av covid-19-vaccin med mer än 200 miljoner doser till fler än 90 länder, vilket är lika många doser som levererats till medlemsstaterna. Vidare framförde kommissionsordföranden att unionen är beredd att diskutera alla förslag som kan leda till att avhjälpa krisen på ett effektivt och pragmatiskt sätt och att det inbegriper en öppenhet i fråga om att diskutera hur förslag om lättnader i det immaterialrättsliga skyddet för covid-19-vacciner kan bidra till detta. På kort sikt uppmanade emellertid kommissionsordföranden alla vaccinproducerande länder att tillåta export och undvika åtgärder som innebär hinder i försörjningskedjorna (SPEECH/21/2284). fick utskottet information från inför utrikesrådets möte . Under informationen framfördes att det efter tillträdet av en ny generaldirektör i WTO och en ändrad inställning från den nya administrationen i nu finns förutsättningar för en konstruktiv diskussion inom WTO om att underlätta för fler länder att producera vaccin. Med anledning av motionsyrkandet om det israeliska vaccinationsprogrammet uppmärksammar utskottet att det i betänkande 2020/21:UU15 utförligt har behandlat ett flertal frågor som rör och liksom fredsprocessen i . Av betänkandet framgår att och EU regelbundet har uppmanat att leva upp till de skyldigheter som man har som ockupationsmakt. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2551 (SD) yrkande 5, 2020/21:3368 (M) yrkande 47, 2020/21:3910 (V) yrkandena 1, 20 och 24 samt 2020/21:3925 (C) yrkande 2. EU:s bilaterala och regionala förbindelser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om det östliga partnerskapet och om EU:s förbindelser med , och . Jämför reservation 20 (M), 21 (SD), 22 (C), 23 (V), 24 (KD) och 25 (L). I skrivelsens del 3 avsnitt 19 redogör regeringen för händelser i EU:s förbindelser med olika länder och regionala organisationer. Bland annat beskrivs arbetet med att formulera nästa steg i det östliga partnerskapet. I fråga om länderna inom detta partnerskap ges utförligare beskrivningar av EU:s svar på händelseutvecklingen i och samt konflikten mellan och om . När det gäller framgår att högnivåmöten och förhandlingar om viseringsfrihet och frihandel varit suspenderade även fortsättningsvis och att EU förlängt sanktionerna med anledning av konflikten i östra och den illegala annekteringen av samt att nya sanktioner införts med anledning av nervgiftattacken mot oppositionspolitikern . I fråga om beskrivs bl.a. aktiviteterna i fredsprocessen mellan och , arbetet för att upprätthålla avtalet om kärntekniska program och stödet till efter explosionen i . Den transatlantiska agendan och de ansträngda handelsrelationerna mellan och uppmärksammas i fråga om , och i fråga om nämns sanktionerna mot och EU:s kritik mot hur det venezuelanska valet genomfördes. När det gäller de afrikanska länderna nämns bl.a. och EU:s svar på konflikten i Tigray samt utvecklingen i och de andra Sahelländerna. På ett övergripande plan uppmärksammas EU:s ambitioner att förnya och bredda partnerskapet med Afrikanska unionen och de fortsatta förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal med de s.k. AVS-länderna. I fråga om domineras redogörelsen av relationerna med som rört frågor som klimat, handel, pandemin och inte minst mänskliga rättigheter med anledning av situationen i och Xinjiang. Mänskliga rättigheter har även varit en viktig fråga i förhållande till och . I kommittémotion 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 10 uppmärksammas betydelsen av det östliga partnerskapet som en viktig del i EU:s grannskapspolitik. Motionärerna framhåller vikten av att EU står upp för samarbetet och utvecklar det ytterligare för att stödja partnerländernas närmande till EU och deras demokratiska och ekonomiska utveckling, som ett alternativ till rysk och kinesisk påverkan. I yrkande 11 betonar motionärerna att EU behöver stödja frihets- och demokratirörelserna i de östliga partnerskapsländerna, bl.a. genom att markera när utvecklingen går åt fel håll och utan att tveka kritisera övergrepp och demokratiska övertramp. Som exempel tas valfusket och övergreppen mot civila i , som motionärerna anser att EU bör bemöta med sanktioner, krav på demokratiska omval och frigivning av politiska fångar samt krav på att de som har gjort sig skyldiga till tortyr ställs till svars. Behovet av att stärka det östliga partnerskapet framhålls även av m.fl. (KD) som i kommittémotion 2020/21:2776 yrkande 11 betonar att partnerländernas möjlighet att utvecklas till vitala demokratier och marknadsekonomier som är fria att själva göra sina utrikespolitiska vägval är centralt för säkerheten och stabiliteten i hela , inte minst mot bakgrund av utvecklingen i . Motionärerna lyfter särskilt fram situationen i som de anser motiverar riktade sanktioner mot de ansvariga och ett breddat politiskt och ekonomiskt stöd till demokratikämpar och civilsamhället. I kommittémotion 2020/21:3282 m.fl. (L) yrkande 14 anförs att en eventuell medlemskapsansökan av ska behandlas enligt en särskild färdplan och kombineras med kraftfulla stödinsatser för demokratibyggande och ekonomiska reformer. Motionärerna anser också att EU genom frihandel och andra reformfrämjande insatser ska verka för demokratiutveckling i grannländerna i öst med fullvärdigt medlemskap som mål. EU ska enligt motionärerna också arbeta vidare med närmandet mellan och EU och självfallet stödja den demokratiska utvecklingen i . m.fl. (L) framhåller även vikten av att stärka civilsamhället i i kommittémotion 2020/21:3239 yrkande 8. I kommittémotion 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås att ska verka för att EU driver en hårdare linje mot och att denna inkluderar sanktioner, kraftigt begränsade politiska kontakter med regimen och en avveckling av allt EU-stöd som inte direkt är riktat till försvarare av demokratin och mänskliga rättigheter. Utvecklingen i visar enligt motionärerna behovet av att kraftfullt markera mot auktoritära ledare i närområdet som begår brott mot den egna befolkningen. I yrkande 8 efterlyser motionärerna ett starkt stöd för reformprocess och närmande till EU med ett medlemskapsperspektiv, vilket anses vara en viktig prioritering för den gemensamma politiken i det östliga närområdet. EU:s politik gentemot berörs i flera motioner. m.fl. (M) anser i kommittémotion 2020/21:3204 yrkande 14 att mot bakgrund av nervgiftattacken mot den ryske oppositionspolitikern ska göra ytterligare ansträngningar för att stoppa gasledningsprojektet 2 mellan och . Projektet går emot principerna i energiunionen och ökar EU:s beroende av rysk gas, anser motionärerna, som framhåller att det är ett centralt svenskt intresse att projektet stoppas. Motionärerna anser också i yrkande 17 att bör agera inom EU för att upprätthålla sanktionerna mot . Motionärerna konstaterar att EU:s Rysslandspolitik utgör en viktig grund för svensk säkerhet och att sanktionerna till följd av det ryska agerandet i är en viktig markering mot brott mot den europeiska ordningen för fred och säkerhet. Varje eftergift mot Kreml bör uteslutas så länge inte accepterar suveränitet, anser motionärerna. Med liknande motiveringar som i yrkandena ovan föreslår m.fl. (M) i partimotion 2020/21:3367 yrkande 6 ett tillkännagivande om förhållningssätt till . Behovet av sanktioner mot framhålls även av m.fl. (C) som i kommittémotion 2020/21:2942 yrkande 3 betonar att EU ska upprätthålla och utveckla sanktionspolitiken mot så länge ockupationen av pågår. Även m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2776 yrkande 10 att det krävs kraftfulla åtgärder från EU i form av fortsatta sanktioner mot för att få ett slut på kriget och den allvarliga situationen i . Skärpta sanktioner mot efterlyses också av m.fl. (L) i kommittémotion 2020/21:3239 yrkande 2. I yrkande 4 föreslår motionärerna även att ska verka inom EU för att stoppa Nord Stream 2 eftersom bygget av gasledningen innebär ökad rysk närvaro i och ett ökat europeiskt beroende av rysk gas. Projektet strider därmed både mot svenska säkerhetspolitiska intressen och mot syftena bakom EU:s energiunion, anser de. Motionärerna föreslår dessutom i yrkande 5 att bör verka för att EU:s sanktioner ska utvidgas till att omfatta den ryska energisektorn eftersom använder energipolitiken som ett maktmedel. I motionens yrkande 6 betonas också vikten av att markera mot behandling av civilbefolkningen, framför allt oppositionspolitiker, journalister och hbtq-personer. Snarlika förslag framförs även av m.fl. (L) i kommittémotion 2019/20:2827 yrkande 6 och av m.fl. (L) i partimotion 2018/19:2266 yrkande 2. Slutligen efterlyser m.fl. (SD) i kommittémotion 2020/21:671 yrkande 1 och kommittémotion 2020/21:3909 yrkande 10 skärpta sanktioner mot om inte situationen förbättras avsevärt för utsatta grupper som oliktänkande, regimkritiker och hbt-personer. Motionärerna anser att mänskliga rättigheter och demokrati ska ha en framträdande ställning i kontakterna med och att EU som komplement till de sanktioner som införts bör göra sig oberoende av rysk energi och särskilt motsätta sig gasledningen Nord Stream 2. Brister i respekten för demokrati och rättsstatens principer i uppmärksammas även av m.fl. (V) i partimotion 2019/20:3357 yrkande 1, och i motionens yrkande 7 uppmärksammas det minskade utrymmet för civilsamhället att verka fritt. Motionärerna föreslår att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka dels för att stärka respekten för demokrati och rättsstatens principer i , dels för att stärka förenings- och mötesfriheten samt civilsamhällets förutsättningar i . I partimotion 2020/21:3367 m.fl. (M) yrkande 5 anförs att 2020 för många blev ett uppvaknande i frågan om riktning och roll i världen, liksom om allomfattande makt och det tilltagande förtrycket som särskilt drabbar landets minoriteter. Motionärerna anser att ett gemensamt europeiskt förhållningssätt till behövs för att möta utmaningarna från och att ska inta en aktiv roll för att främja ett samstämmigt förhållningssätt mellan EU och likasinnade länder såsom , , och m.fl. Vidare anser motionärerna att ska arbeta för att EU ska införa sanktioner på grund av agerande i . Liknande förslag framförs av m.fl. (M) i kommittémotion 2020/21:3204 yrkande 10, och i motionens yrkande 11 framhålls också att ska vara drivande för en tydlig EU-hållning för att värna självstyrande ställning. Mot bakgrund av tilltagande kinesiska investeringar i bl.a. olika EU-länder konstaterar m.fl. (M) i kommittémotion 2020/21:3205 yrkande 5 att investeringarna visserligen har flera positiva effekter på utveckling och handel men att enskilda medlemsstaters ökade beroende av kan riskera att försvåra ett EU-gemensamt agerande. Motionärerna föreslår därför att ska vara drivande för att EU solidariskt ska motverka påtryckningar från mot enskilda medlemsstater som på egen hand kan ha svårt att hantera relationen till . I kommittémotion 2020/21:3909 yrkande 13 välkomnar m.fl. (SD) EU:s sanktioner mot med anledning av övergreppen mot uigurer i . Motionärerna framhåller att EU måste agera kraftfullt och de förordar att sanktionerna skärps så att de står i proportion till de statssanktionerade brotten i landet. I yrkande 14 föreslås att EU ska upprätta ett frihandelsavtal med . Motionärerna framhåller att ett avtal som underlättar handel och investeringar skulle gynna såväl EU som och dessutom bidra till att stärka skyddet för mänskliga rättigheter, inklusive den taiwanesiska demokratin och yttrandefriheten. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2020/21:3241 yrkande 2 att EU ska införa Magnitskijsanktioner mot de företrädare för det statsbärande kinesiska som varit delaktiga i brott mot de mänskliga rättigheterna i , t.ex. mot uigurerna, i och mot demokratiförespråkare i . Motionärerna anser att riktade sanktioner mot enskilda regimföreträdare är ett mer effektivt påtryckningsmedel för att åstadkomma förändring i än bredare sanktioner som riskerar att leda till ett handelskrig. Förtrycket av uigurer, kristna och andra minoriteter i uppmärksammas även av m.fl. (KD) i kommittémotion 2020/21:2776 yrkande 36, där det föreslås att regeringen ska verka för att EU återkommande ska ta upp dessa frågor i dialogen med . I kommittémotion 2020/21:3910 yrkande 17 föreslår m.fl. (V) att regeringen ska verka för att EU ska pausa ratificeringen av investeringsavtalet med . Motionärerna anser att bör vara kritiskt till den typen av avtal, bl.a. med tanke på hur försöker påverka företag som följer konventioner och värnar om mänskliga rättigheter. I kommittémotionerna 2020/21:3909 yrkande 15 av m.fl. (SD) och 2020/21:679 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör säga upp det politiska dialog- och samarbetsavtalet mellan och . Avtalet saknar krav på förändring från sida, anför motionärerna, som anser att det innebär en legitimering av den odemokratiska kubanska kommunistregimen. redovisar i sitt yttrande att nämnden ingående diskuterat valet i och att det funnits stöd för regeringens linje. Nämnden har även gett regeringen sitt stöd inför diskussioner om och förgiftningen av den ryska politikern . Regeringen har också samrått med inför diskussioner om EU:s relation till , och nämnden underströk då vikten av att ska vara en tydlig röst inom EU när det gäller . Det fanns en majoritet i skulle verka för sanktioner mot med anledning av den kinesiska regimens agerande i . En av EU:s viktigaste utrikespolitiska uppgifter är att främja en demokratisk utveckling och ekonomisk integration i sitt närområde. EU:s grannskapspolitik är det centrala instrumentet för att bistå partnerländerna i och den södra i sin strävan efter stabilitet, säkerhet och välstånd. Utskottet betonar att en hållbar utveckling måste bygga på respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer liksom att jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter och politiska deltagande är av avgörande betydelse. Dessa värden måste följaktligen vara grundläggande i grannskapspolitiken, som också bör prioritera det civila samhällets roll och att ge unga inflytande över sin framtid. har enligt utskottet som en av de initiativtagande medlemsstaterna ett särskilt ansvar för grannskapspolitikens östliga dimension. Det är av stor vikt att driver att det östliga partnerskapet hålls högt på EU:s dagordning och att det i linje med mer-för-mer-principen ska finnas ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som är geografiskt belägna i och som genomför politiska och ekonomiska reformer. Detta gäller inte minst i av ökande hot mot demokrati och mänskliga rättigheter i regionen genom den ryska aggressionen mot , förtrycket i , de utdragna konflikterna och starkare politisk polarisering i flera länder samt den ytterligare påfrestning som pandemin innebär. EU:s engagemang för reformer måste vara långsiktigt och inkludera ett omfattande stöd, bl.a. i form av bistånd, till de partnerländer som tagit ställning för en integration med EU. Utskottet noterar rådets slutsatser av om det östliga partnerskapet efter 2020 i vilka rådet bekräftar det östliga partnerskapets strategiska betydelse och åtagandet att skapa ett gemensamt område med demokrati, välstånd och stabilitet förankrat i grundläggande värderingar och en uppslutning kring en regelbaserad världsordning baserad på folkrätten som inkluderar territoriell integritet, oberoende och suveränitet (rådets dokument 7510/1/20). I sitt utlåtande /20:UU16 om det östliga partnerskapet efter 2020 ställde sig utskottet bakom ambitionen att utveckla det östliga partnerskapet med ökad resiliens som överordnad policyram. Utskottet framhöll att det behövs ett fördjupat tekniskt och sektoriellt samarbete för att driva det löpande arbetet, men också politisk ambition för att ge fortsatt energi till tidskrävande reformprocesser. Utskottet noterar att regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny strategi för det svenska reformsamarbetet med 2021–2027 och att den nya strategin kan förutses utgå från ett förstärkt konfliktperspektiv i bred bemärkelse samt att möjligheterna att bidra till grön omställning ska undersökas. När det gäller noterar utskottet det gemensamma uttalande som gjordes vid toppmötet mellan och i vilket parterna bekräftade sitt engagemang för politiska och ekonomiska närmande till EU på grundval av associeringsavtalet och det djupa och omfattande frihandelsavtalet.