bet · H801AU11 · 2021-06-04 00:00:00 — En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet hänvisar i huvudsak till pågående arbete. I skrivelsen presenterar regeringen sin arbetsmiljöstrategi –2025. Arbetsmiljöstrategin anger regeringens långsiktiga politiska inriktning för området . Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om systematiskt arbetsmiljöarbete, dödsolyckor i arbetslivet, arbetslivskriminalitet, skyddsombud, och arbetstid. I betänkandet finns 29 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och fem särskilda yttranden (SD, C, V, KD). Skrivelse 2020/21:92 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025. 14 yrkanden i följdmotioner väckta med anledning av skrivelse 2020/21:92. Ett yrkande i följdmotion väckt med anledning av skrivelse 2020/21:169 om statens insatser mot exploatering av arbetskraft. Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 Avveckling av Myndigheten för arbetsmiljökunskap Arbetsmiljö och skyddsutrustning i vård och omsorg Arbetsmiljön i nya branscher 1.En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025, punkt 1 (L) 2.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (M) 3.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (SD) 4.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (V) 5.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (KD) 6.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (L) 7.Dödsolyckor i arbetslivet, punkt 3 (V) 8.Dödsolyckor i arbetslivet, punkt 3 (KD) 9.Preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott, punkt 4 (M, SD) 10.Övrigt om arbetsmiljöbrott, punkt 5 (M) 11.Övrigt om arbetsmiljöbrott, punkt 5 (V) 12.Åtgärder mot arbetslivskriminalitet, punkt 6 (C) 13.Åtgärder mot arbetslivskriminalitet, punkt 6 (V) 14.Skyddsombudens verksamhet, punkt 7 (M, KD) 15.Skyddsombudens verksamhet, punkt 7 (SD) 16.Skyddsombudens verksamhet, punkt 7 (V) 17.Arbetsmiljöverket, punkt 8 (M) 18.Arbetsmiljöverket, punkt 8 (V) 19.Arbetsmiljöverket, punkt 8 (KD) 20.Arbetsmiljöverket, punkt 8 (L) 21.Avveckling av Myndigheten för arbetsmiljökunskap, punkt 9 (M) 22.Företagshälsovården, punkt 10 (M) 23.Företagshälsovården, punkt 10 (V) 24.Företagshälsovården, punkt 10 (L) 25.Arbetsmiljö och skyddsutrustning i vård och omsorg, punkt 12 (KD) 26.Arbetsmiljön i nya branscher, punkt 13 (V) 27.Hemarbete, punkt 14 (SD) 28.Hemarbete, punkt 14 (C, L) 29.Arbetstidslagen m.m., punkt 15 (V) 1.En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025, punkt 1 (SD) 2.En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025, punkt 1 (V) 3.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (C) 4.Arbetstidslagen m.m., punkt 15 (SD) 5.Arbetstidslagen m.m., punkt 15 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av skrivelse 2020/21:169 Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 2020/21:3434 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3870 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 samt lägger skrivelse 2020/21:92 till handlingarna. Reservation 1 (L) 2020/21:44 av (C), 2020/21:658 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8, 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:1675 av och (båda S), 2020/21:1908 av och (båda S), 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:3865 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:3870 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3871 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:1782 av m.fl. (S), 2020/21:2475 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 32. Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) 2020/21:654 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2475 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2020/21:3372 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 9 (M, SD) 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2020/21:3868 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 10 (M) Reservation 11 (V) 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:1781 av m.fl. (S) och 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) 2020/21:654 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkandena 4–6 och 12, 2020/21:3372 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 33. Reservation 14 (M, KD) Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:818 av (S), 2020/21:1492 av m.fl. (S), 2020/21:2161 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 3, 2020/21:3372 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 34, 2020/21:3434 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 2–4, 2020/21:3527 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2020/21:3868 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3871 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4. Reservation 17 (M) Reservation 18 (V) Reservation 19 (KD) Reservation 20 (L) Avveckling av Myndigheten för arbetsmiljökunskap 2020/21:1143 av (M) och 2020/21:3868 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 21 (M) 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3372 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 22 (M) Reservation 23 (V) Reservation 24 (L) 2020/21:202 av (SD) och 2020/21:851 av m.fl. (S). Arbetsmiljö och skyddsutrustning i vård och omsorg 2020/21:896 av (C), 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 36–38 och 2020/21:3871 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5. Reservation 25 (KD) Arbetsmiljön i nya branscher 2020/21:2658 av (L) och 2020/21:3865 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 26 (V) 2020/21:905 av (S), 2020/21:1013 av (C), 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 50, 2020/21:2814 av (M) och 2020/21:3506 av (M) yrkande 1. Reservation 27 (SD) Reservation 28 (C, L) 2020/21:165 av m.fl. (V), 2020/21:187 av (SD), 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkandena 13–16, 2020/21:2699 av (MP) och 2020/21:3066 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3. Reservation 29 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (S), Alireza Akhondi (C) och Ciczie Weidby (V). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:92 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 och fyra följdmotioner som har väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet behandlar också ett yrkande i följdmotion väckt med anledning av skrivelse 2020/21:169 om statens insatser mot exploatering av arbetskraft. Därutöver behandlar utskottet 71 yrkanden om arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor från den allmänna motionstiden /21. Yrkandena handlar bl.a. om systematiskt arbetsmiljöarbete, dödsolyckor i arbetslivet, åtgärder mot arbetslivskriminalitet, skyddsombudens verksamhet, och arbetstidslagen. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Under beredningen av ärendet har utskottet fått information från genom generaldirektör vid sammanträdet . En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om företagarperspektiv och förebyggande arbete och lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservation 1 (L) och särskilt yttrande 1 (SD) och 2 (V). Regeringens arbetsmiljöstrategi syftar till att tydliggöra och stärka arbetet med att uppnå det av beslutade målet för arbetslivspolitiken som är att ska ha goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). Regeringens egna mål för arbetsmiljön är en arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetslivet och som tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till att utveckla individer och verksamheter (prop. 2020/21:1 utg.omr. 14 avsnitt 5.1). I skrivelse 2020/21:92 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 slår regeringen fast sin långsiktiga politiska inriktning för arbetsmiljöområdet . Strategin är en fortsättning på regeringens arbetsmiljöstrategi 2016–2020 (skr. 2015/16:80). Statskontoret har i en rapport utvärderat den tidigare arbetsmiljöstrategin (2020:4). Regeringen uppger att slutsatserna från Statskontorets utvärdering har beaktats i framtagandet av arbetsmiljöstrategin –2025. Som ett resultat av det innehåller strategin bl.a. tydligare avgränsade områden och fyra konkretiserade delmål. Delmålen i arbetsmiljöstrategin är följande: • Ett hållbart arbetsliv – alla ska kunna, orka och vilja jobba ett helt arbetsliv. • Ett hälsosamt arbetsliv – arbetslivet ska bidra till utveckling och välbefinnande. • Ett tryggt arbetsliv – ingen ska riskera liv eller hälsa på grund av jobbet. • En arbetsmarknad utan brott och fusk – en bristfällig arbetsmiljö ska aldrig vara ett konkurrensmedel. Regeringen uppger att det är nödvändigt att vidta ytterligare långsiktiga insatser för att uppnå ett hållbart arbetsliv för alla. Arbetsmiljöfrågorna behöver prioriteras så att alla ska orka, kunna och vilja arbeta ett helt arbetsliv. I skrivelsen pekas en rad områden ut som viktiga för att ta steg mot ett hållbart arbetsliv. Som exempel framhåller regeringen att forskningen om arbetsmiljöförhållandena för olika grupper på arbetsmarknaden behöver öka. En annan viktig byggsten är att bättre ta till vara äldres kompetens och erfarenhet och skapa ett mer åldersoberoende arbetsliv. Vidare poängterar regeringen arbetsgivarens ansvar att se till att skapa tillgängliga arbetsmiljöer så att alla kan delta på lika villkor i arbetslivet. Det belyses även att företagshälsovården har en viktig roll vid rehabilitering och arbetsanpassning vid återgång i arbetet efter sjukskrivning. Regeringen noterar att arbetslivet har förändrats som en följd av bl.a. globalisering och den snabba tekniska utvecklingen. Förändringarna påverkar hur vi arbetar, var vi arbetar och när vi arbetar och har fört med sig nya utmaningar och risker i arbetslivet. Regeringen lyfter bl.a. fram vikten av ett tydligt regelverk och menar att ansvarsförhållandena bör tydliggöras och att förutsättningarna för ett s.k. rådighetsansvar bör ses över. Vidare framhåller regeringen att en god arbetsmiljö och möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling är avgörande för att säkerställa kompetensförsörjningen på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen framhåller särskilt risken för kompetensbrist inom välfärden framöver, ett område där det också finns en välfärdskommission (Fi2019/04300) och en nationell samordnare (dir. 2019:77). När det gäller kompetensutveckling under arbetslivet och anställningsförhållanden lyfter regeringen även fram den principöverenskommelse som flera av arbetsmarknadens parter har begärt att regeringen ska genomföra (A2020/02524) och det pågående arbetet med att genomföra den. Regeringen har som en utgångspunkt att var och en som arbetar ska ha möjlighet till god hälsa. Att skapa friska arbetsplatser är en viktig del för att främja hälsa och kan bidra till lönsamhet för företag och verksamheter. Även om och Myndigheten för arbetsmiljökunskap har fått i uppdrag att sammanställa och redovisa friskfaktorer i arbetslivet (A2018/01350) menar regeringen att det finns kunskapsluckor om arbetsmiljöns positiva effekter och vad som skapar friska arbetsplatser. Företagshälsovården kan bidra på området förutsatt att det finns god kompetensförsörjning, hög kvalitet och ett ändamålsenligt regelverk. Vidare uppmärksammar regeringen att det systematiska arbetsmiljöarbetet är grunden till en god arbetsmiljö. Förutsättningar måste finnas för alla arbetsgivare att göra rätt oavsett arbetsplatsens storlek. , Myndigheten för arbetsmiljökunskap och parternas gemensamma kunskapsorganisationer har enligt regeringen alla viktiga roller för att informera om regelverket. Ett välfungerande arbetsmiljöarbete förutsätter också en god dialog på alla nivåer, inte minst i form av samverkan mellan arbetsgivaren och arbetstagarna och deras skyddsombud. Regeringen framhåller också att samverkan mellan arbetsmiljömyndigheterna och arbetsmarknadens parter behöver prioriteras och utvecklas och har i myndigheternas instruktioner tydliggjort hur de ska arbeta tillsammans med arbetsmarknadens parter. Även i relation till delmålet om ett hälsosamt arbetsliv uppmärksammar regeringen att utvecklingen går mot ett mer flexibelt arbetsliv där gränsen för när och var arbete kan utföras suddas ut för vissa arbetstagare. Regeringen framhåller bl.a. att mer vägledning behövs om arbetsgivares arbetsmiljöansvar vid hemarbete och hur skyddsombuden ska ha möjlighet att utföra sina uppdrag på distans. Myndigheten för arbetsmiljökunskap har fått i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera hur arbete hemifrån påverkar arbetstagarnas arbetsmiljö (A2020/02549). Regeringen menar också att frågor om den kognitiva arbetsmiljön och digital arbetsmiljö behöver belysas i arbetsmiljöarbetet, bl.a. genom att arbetsmiljömyndigheterna arbetar med dessa frågor Regeringen betonar vidare att kränkande särbehandling, trakasserier och mobbning inte ska få förekomma på den svenska arbetsmarknaden. Som exempel på åtgärder på området framhålls en pågående utredning som bl.a. ska bedöma om det finns ett behov av stärkt skydd för arbetstagare vid diskriminering, trakasserier och hot av personer som inte är anställda på arbetsplatsen (dir. 2020:102). Regeringen slår fast att alla har rätt till en trygg och säker arbetsmiljö. Ingen ska riskera liv eller hälsa på grund av jobbet. Regeringen fortsätter att prioritera arbetet med att bekämpa dödolyckor i arbetslivet och utvidgar sin nollvision mot dödsolyckor till att ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Det handlar om en nollvision mot dödliga arbetsplatsolyckor men också mot arbetsrelaterad dödlighet på grund av t.ex. längre sjukdom, cancer och suicid. När det gäller arbetsmiljön som en jämställdhetsfråga framhåller regeringen bl.a. att det är viktigt att fortsätter att utöva och utveckla tillsynen av arbetsmiljön inom välfärden. Det är också angeläget att fortsätta med särskilda uppdrag att jämställdhetsintegrera sin verksamhet och prioritera det arbetet framöver. Regeringen lyfter också fram att har fått i uppdrag att kartlägga forskning om samband mellan obetalt arbete, familjeliv och sjukfrånvaro. Samma myndighet ska också genomföra en förstudie om ojämställdhet i arbetslivet och kvinnors psykiska hälsa (A2020/02204). Regeringen menar också att arbetsmiljöreglerna bör ses över ur ett jämställdhetsperspektiv. Det finns bl.a. anledning att se över hur den organisatoriska och sociala arbetsmiljön kan förbättras för att komma åt de arbetsmiljörisker som finns i kvinnodominerade sektorer. En fråga som behöver beaktas är om det behövs sanktionsavgifter på fler områden än . föreskrifter (AFS 2015:4) behöver följas upp, och resultatet av föreskrifterna ska utvärderas för att kunna utveckla arbetet liksom för att se om föreskrifterna fått den effekt som har avsetts. Kopplat till delmålet om ett tryggt arbetsliv betonar regeringen också att hot och våld i arbetslivet behöver tas på allvar. Regeringen uppger bl.a. att den har vidtagit flera åtgärder som innebär ett generellt sett skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Vidare anför regeringen att friska arbetsplatser ska hantera farliga ämnen på ett säkert sätt. Arbetet med att utveckla skyddet för arbetstagare även i det avseendet ska fortsätta framöver. Regeringen menar också att arbetsmiljökunskapen behöver stärkas både inför och under arbetslivet, inte minst genom undervisning om arbetsmiljö i skolan. En arbetsmarknad utan brott och fusk Regeringen är tydlig med att en bristfällig arbetsmiljö aldrig ska tillåtas vara ett konkurrensmedel och framhåller den roll som den svenska arbetsmarknadsmodellen har för att skapa en sund konkurrens på arbetsmarknaden. Även och myndighetens tillsynsinsatser är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagare och för att garantera rättvisa konkurrensförhållanden. Regeringen upplyser om att flera initiativ har tagits för att motverka osund konkurrens, däribland ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anläggningsbranschen och ett skärpt beställaransvar vid köp av transporter. Regeringen noterar att antalet företag som systematiskt bryter mot arbetsmiljöregelverket för att få konkurrensfördelar bedöms öka. Även kopplingarna till annan kriminell verksamhet ökar. Ytterligare steg behöver därför tas för att stoppa arbetslivskriminaliteten. En välfungerande samverkan dels mellan relevanta myndigheter, dels mellan myndigheter och arbetsmarknadens parter är viktigt på området. Det myndighetsgemensamma arbetet mot fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet, som och flera andra myndigheter har bedrivit, ska intensifieras och fortsätta framöver. Myndigheterna har också fått ett uppdrag med särskilt fokus på att skapa förutsättningar för varaktig samverkan (A2021/00085). Vidare menar regeringen att ett gott samarbete mellan , och är viktigt för att effektivt kunna utreda allvarliga arbetsmiljöbrott. I det sammanhanget lyfter regeringen fram den pågående utredning som ska se över regelverket om preskription av brott och straff, vilket också omfattar arbetsmiljöbrott (dir. 2020:91). Genomförande och uppföljning av strategin Regeringen konstaterar att en skillnad från den tidigare strategin är att och Myndigheten för arbetsmiljökunskap i den nya strategin får i uppdrag att ta fram åtgärdsplaner och ett större inflytande över utformningen av åtgärder för att genomföra strategins innehåll. Åtgärdsplanerna ska utgå från strategins fyra prioriterade områden och tydliggöra vilka åtgärder som ska vidtas för att nå strategins uppsatta mål. Åtgärderna ska vara tidssatta och innehålla en plan för uppföljning. Regeringen betonar också dialogen med arbetsmarknadens parter och uppger att man kommer att fortsätta ha ett löpande forum för dialog med arbetsmarknadens parter och berörda myndigheter, kallat regeringens arbetsmiljöforum. När det gäller uppföljning av arbetsmiljöstrategin förklarar regeringen att det kommer att göras i budgetpropositionen. I budgetpropositionen kommer också i vanlig ordning regeringens politiska inriktning för att presenteras. och Myndigheten för arbetsmiljökunskap ska redovisa resultaten av sitt arbete med arbetsmiljöstrategin och de åtgärdsplaner de ska ta fram. En första skriftlig redovisning av uppdraget ska lämnas . Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen uppger också att en utvärdering av hela arbetsmiljöstrategin ska ha påbörjats . I kommittémotion 2020/21:3870 av m.fl. (L) anser motionärerna att det är anmärkningsvärt att regeringens nya arbetsmiljöstrategi saknar ett företagarperspektiv. behöver ta sig ur den pågående kris som coronapandemin har skapat genom färre svårförstådda regler och mindre obalans på arbetsmarknaden. måste underlätta för företagen att göra rätt och inte bara öka redovisningsbördan. Motionärerna vill därför att regeringen ska återkomma i frågan om hur arbetsmiljöstrategin kan inkludera ett fullvärdigt företagarperspektiv och beakta regelbördans utveckling (yrkande 2). Vidare vill motionärerna att arbetsmiljöstrategin ska syfta till att fler arbetsgivare ges förutsättningar att prioritera förebyggande insatser mot sjukskrivningar (yrkande 3). Gulan Avci m.fl. (L) anser i kommittémotion 2020/21:3434 att arbetsmiljöstrategin i större utsträckning bör omfatta initiativ som underlättar för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett förebyggande arbete (yrkande 1). Motionärerna efterfrågar bl.a. att berörda myndigheter ska arbeta för att fler arbetsgivare ska kunna prioritera förebyggande insatser för att bromsa utvecklingen av sjukskrivningar. Utskottet vill inledningsvis slå fast att en säker och utvecklande arbetsmiljö är centralt för en väl fungerande och livskraftig arbetsmarknad. Genom att bedriva ett kontinuerligt arbete för en bättre arbetsmiljö är det möjligt att bidra till goda förutsättningar för såväl arbetstagarna som arbetsgivarna på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför regeringens skrivelse om en god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025. Utskottet noterar att regeringen uppger att en fortsatt hög ambitionsnivå behövs för att möta olika utmaningar i arbetslivet. Frågor om en god arbetsmiljö och ett hållbart arbetsliv behöver därför prioriteras. Utskottet delar regeringens uppfattning att arbetslivet har förändrats snabbt och fortsätter att göra det. Det för med sig både nya utmaningar och nya möjligheter. Utskottet välkomnar att arbetsmiljöstrategin tar ett helhetsgrepp för att fånga upp detta och att den fokuserar på åtgärder som behövs för att vi ska ha ett arbetsliv som kännetecknas av en god arbetsmiljö för alla. En central del består av åtgärder som på olika sätt kan skapa ett längre och hållbart arbetsliv. Utskottet delar regeringens uppfattning att alla som arbetar i ska ha en arbetsmiljö som gör det möjligt att kunna och vilja arbeta ett helt arbetsliv. Vidare är det viktigt att vinster i produktion och ökad effektivitet på arbetsmarknaden inte får ske på bekostnad av arbetstagarnas arbetsmiljö och trygghet. vill utskottet betona att arbetsgivare behöver förutsägbarhet för att kunna anpassa sina verksamheter och klara den ökade konkurrensen. Inte minst gäller detta för mindre företag. Det är också viktigt att administration och regelbörda inte blir alltför betungande och att regelverket därför utformas på ett tydligt och enkelt sätt. Utskottet välkomnar att regeringen i strategin ser de olika behov som finns och vikten av att hitta en lämplig balans. Utskottet noterar att covid-19-pandemin och dess påverkan på arbetslivet uppmärksammas i arbetsmiljöstrategin. Det är lämpligt att som regeringen gör fånga upp vad detta har inneburit i form av bl.a. ökat hemarbete för vissa yrkesgrupper och särskilt utsatta arbetssituationer för andra yrkesgrupper. Pandemin kommer att fortsätta påverka och omvärlden . Utskottet delar uppfattningen att vissa av de förändringar som pandemin inneburit för vårt sätt att leva och arbeta också kan komma att bli bestående, även om det är svårt att överblicka för stunden. Ett lämpligt sätt att utveckla arbetsmiljöpolitiken på är att utvärdera tidigare förd politik på området och dra lärdom av det. Med det som utgångspunkt är det välkommet att regeringen i arbetsmiljöstrategin 2021–2025 tar avstamp i bl.a. Statskontorets utvärdering av arbetsmiljöstrategin 2016–2020. Det är tydligt att regeringen har beaktat slutsatserna av utvärderingen, bl.a. genom att strategin innehåller tydligare avgränsade områden och fyra konkretiserade delmål som tagits fram i dialog med representanter från arbetsmarknadens parter, och Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Myndigheterna på arbetsmiljöområdet får i den nya strategin också i uppdrag att ta fram åtgärdsplaner och ett större inflytande över utformningen av åtgärder för att genomföra strategins innehåll. Utskottet noterar också att strategin i linje med vad som efterfrågas av Statskontoret har krav på mer systematisk uppföljning. När det gäller de fyra delmål som regeringen använder sig av för att bryta ned sitt mål för arbetsmiljöpolitiken anser utskottet att dessa är väl avvägda. Delmålen är också väl lämpade för att uppnå regeringens uppgivna syfte att tydliggöra politikens inriktning på de områden som regeringen bedömer har stor betydelse för att uppnå arbetsmiljömålet och i slutändan det övergripande riksdagsbundna målet för arbetslivspolitiken. Regeringen presenterar i anslutning till de fyra delmålen en rad prioriterade områden och åtgärder. Utskottet anser att dessa överlag är omsorgsfullt utvalda och lämpliga komponenter för att driva arbetsmiljöpolitiken i rätt riktning framöver.