bet · H801FiU23 · 2021-04-22 00:00:00 — Forskning har även rört t.ex. vilken typ av politik som kan fungera för att minska den globala uppvärmningen samt vad klimatförändringarna kan innebära för en centralbanks verksamhet. arbete med statistik och informationsförsörjning handlade mycket om att förse policyverksamhet med relevant och aktuellt statistikunderlag för att stödja både analysen och det operativa penningpolitiska arbetet. genomförde många telefonintervjuer med företag för att få en snabb och aktuell temperaturmätare på företagens situation under pandemins förlopp. Under verksamhetsåret deltog i diskussioner och beslut om utformningen av såväl standarder och regler som tillsynen på både global nivå och EU-nivå. I många av dessa frågor samarbetade med , och . Det internationella arbetet utfördes framför allt inom ramen för , och finansiell infrastruktur (CPMI), (), IMF och olika EU-organ som Europeiska centralbankssystemet (ECBS), Europeiska bankmyndigheten (), () och Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK). är förste vice ordförande i . offentliggjordes att BIS vill etablera ett i i samarbete med centralbankerna i , , och . Det nordiska centret kommer att fungera som ett nav för ett nätverk av experter inom innovation och för forskning om viktiga trender inom finansiell teknik av betydelse för centralbanker. Centret vill också främja internationellt samarbete i syfte att få det globala finansiella systemet att fungera bättre. För att göra det möjligt för att stå som värdcentralbank och delfinansiera centret i , beslutade om vissa ändringar i riksbankslagen. arbetade med de olika delarna av etableringsprocessen. Engagemang, risker och ansvar utvärderar regelbundet ledarskapet och arbetsformerna. I en medarbetarundersökning fick fortsatt höga resultat inom områdena nytänkande och inkluderande arbetsmiljö samt effektiva och hållbara arbetsformer. lägger också stor vikt vid att identifiera och minimera risker i verksamheten, arbeta med beredskapsplanering, liksom att utveckla arbetet med hållbarhet och miljö. Direktionens bedömning av intern styrning och kontroll Direktionen har utvärderat om den interna styrningen och kontrollen har uppfyllt de krav som ställs i riksbankslagen och gör bedömningen att den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande som årsredovisningen avser. Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition Riksbanksfullmäktige lämnade framställningen 2020/21:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera till . Framställningen innehåller fullmäktiges förslag till disposition av resultat 2020 samt fullmäktiges verksamhetsberättelse. Fullmäktige föreslår att levereras in till statskassan. Förslaget bygger vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som genomförts . Principen innebär i korthet att av de fem senaste årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeseffekter, men inklusive de priseffekter som redovisas på balansräkningens värderegleringskonto, ska levereras in till statskassan. Valutakurs- och guldvärdeseffekterna samt i normalfallet av det justerade genomsnittliga resultatet ska föras till eller från dispositionsfonden. Det belopp som återstår efter detta förs till eller från resultatutjämningsfonden. har även har granskat fullmäktiges vinstdispositionsförslag i samband med granskningen av årsredovisning. har inte noterat några avvikelser från den använda vinstdelningsprincipen. I tabell 4 framgår beräkningen av inleverans till staten och av ianspråktagandet ur dispositionsfonden respektive avsättningen till resultatutjämningsfonden. Tabell 4 Beräkning av vinstdisposition Tillkommer prisförlust bokförd i balansräkningen av det genomsnittliga justerade resultatet Inleverans till staten 2020 Beräkning av ianspråktagandet ur Summa ur dispositionsfond ianspråktas Beräkning av avsättning till av det genomsnittliga justerade resultatet Prisförlust bokförd i balansräkningen Justerat resultat minskat med genomsnittligt resultat Summa avsättning till resultatutjämningsfond Fullmäktiges ledamöter och suppleanter Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Fullmäktige bestod av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , , , , , ClasGöran , , och . Fullmäktige sammanträdde vid nio tillfällen . Fullmäktige fick vid sina sammanträden information från direktionen och krisledningsgruppen om hur det operativa arbetet anpassats till följd av coronapandemin. Vid sammanträdet beslutade fullmäktige att förlänga mandatet för med en mandatperiod fr.o.m. . Fullmäktige har också beslutat om direktionsledamöternas anställningsvillkor och tagit ställning till deras sidouppdrag samt nominerat för en förnyad mandatperiod som styrelseledamot i . behandlade fullmäktige flera ärenden om framställningar till i samråd med direktionen. Tre framställningar rörde frågor om Internationella valutafondens finansiering och en gällde förslag till ändring i riksbankslagen för att ska få delfinansiera verksamheten vid den innovationshubb som () ska etablera i . Vidare har fullmäktige besvarat två remisser, dels ett yttrande över slutbetänkande, dels ett yttrande riksdagsöversyn. När det gäller slutbetänkande betonade fullmäktige i sitt yttrande vikten av att principen om en oberoende Riksbank vidmakthålls i den nya riksbankslagen. Fullmäktige pekade på att utredningen på ett område har valt en lagteknisk lösning som riskerar att leda till att denna princip urvattnas, nämligen förslaget om en indelning av åtgärder i sådana som avser penningpolitik respektive finansiell stabilitet. Denna uppdelning får betydelse inte bara för direktionens arbete utan även för granskningen av där fullmäktige föreslås få en utökad roll. Fullmäktige ställde sig bakom utredningens förslag som rör finansiella ställning, men föreslog vissa ändringar i syfte att säkerställa ett robust ramverk för vinstutdelning och eget kapital. Fullmäktige framförde också synpunkter på hur prisstabilitetsmålet kan preciseras. Slutligen påpekade fullmäktige att när coronakrisen är över och innan beslut om en ny riksbankslag fattas bör det prövas, gentemot krisförloppet och de olika åtgärder som då sattes in, om utredningens förslag om begränsningar i handlingsutrymme är rimliga. Fullmäktige utövade en del av sin kontrollerande funktion genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande följde direktionens arbete , bl.a. genom att utnyttja sin rätt att närvara vid direktionens sammanträden och informella möten. Fullmäktige granskade även direktionen genom sin revisionsfunktion. har haft uppdraget för fullmäktiges räkning . Direktionens ledamöter deltog vanligtvis i fullmäktiges sammanträden och redogjorde då regelbundet för viktigare beslut och händelser i verksamhet. Information gavs bl.a. om åtgärder med anledning av coronapandemin, arbetet med att ansluta till ECB:s betalnings-plattform TIPS, e-kronapiloten, finansiella riskavsättningar, en ny referens-ränta samt om en svensk anpassning av ramverket TIBER-EU (test av cybersäkerhet i en organisation). gjorde fullmäktige en studieresa till där bl.a. besöktes. revisionsberättelse över årsredovisning 2020 lämnade en redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2020 till (redog. 2020/21:RR2). Enligt har i alla väsentliga avseenden upprättat årsredovisningen enligt riksbankslagen (1988:1385) och i enlighet med de regler för bokföring och årsredovisning som fastställts av direktion. bedöms också ha gett en rättvisande bild av bankens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per . Dessutom bedöms ha lämnat en förvaltningsberättelse och information i övrigt som är förenlig med och stöder en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. tillstyrker därför att fastställer balans- och resultaträkningen . uttalar sig även om fullmäktiges och direktionens förvaltning av . Utifrån genomförda revisionsåtgärder tillstyrker att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av . Det är direktion som i enlighet med kraven i riksbankslagen har ansvar för att lämna ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten. Enligt har det i revisionen inte framkommit något som skulle tyda på att ledningen i sin bedömning av intern styrning och kontroll inte har följt riksbankslagen. meddelade att den har beslutat att utbetalningen av årets vinstutdelning till staten på ska finansieras genom att inlåning i kronor ökar. Det innebär att banksystemets överskott i betalningssystemet gentemot ökar. Därmed ökar inlåningen från banksystemet i form av riksbankscertifikat och inlåningsfaciliteten . Utbetalningen av vinstutdelning till staten kan finansieras på två sätt: öka inlåning i kronor eller sälja tillgångar för motsvarande belopp. har de årliga vinstutdelningarna finansierats genom att öka inlåning i kronor. Senast vinstutdelningen finansierades genom försäljning av tillgångar var 2014 då medel togs från valutareserven. Utskottet har granskat årsredovisning och förvaltningen av 2020. Utskottet har inte funnit något som kräver någon åtgärd eller något särskilt uttalande från sida. Utskottet tillstyrker därför, i likhet med i sin redogörelse om revisionsberättelsen, att riksbanksfullmäktige beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet och att direktionen beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen av . Utskottet tillstyrker också, även det i likhet med , att resultaträkning och balansräkning fastställs enligt förslag. Resultaträkningen och balansräkningen redovisas i bilaga 2. Utskottet konstaterar att åtgärder för att mildra coronapandemins effekter på svensk ekonomi präglade 2020. olika låneprogram och tillgångsköp medförde att balansomslutningen ökade med hela till i slutet av verksamhetsåret. redovisade en förlust på . I resultatet ingår en finansiell riskavsättning som minskade det redovisade och utdelningsgrundande resultatet med . Utskottet noterar att syftet med avsättningen till denna riskbuffert är att stärka motståndskraften mot framtida förluster då de finansiella riskerna på balansräkning har ökat, bl.a. till följd av de åtgärder som genomfördes för att mildra effekterna av pandemin. Vidare tillstyrker utskottet att godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av resultat 2020. Förslaget innebär att resultat på –4,2020 disponeras så att levereras in till statskassan, tas i anspråk ur och avsätts till . Förslaget följer de principer för vinstutdelning som fullmäktige beslutade om 1988, inklusive de justeringar av principen som gjorts . Principen innebär i korthet att av de senaste fem årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeseffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på balansräkningens värderegleringskonto, ska levereras in till statskassan. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2020/21:RB1 Framställning 2020/21:RB1 Årsredovisning för riksbank 2020: fastställer resultaträkning och balansräkning för enligt förslaget i årsredovisningen. Framställning 2020/21:RB2 Framställning 2020/21:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera: fastställer att resultat på -ska disponeras så att levereras in till statskassan, tas i anspråk ur och avsätts till samt att inleveransen görs senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Redogörelse /21:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2020. balansräkning och resultaträkning 2020 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition 1 Beräkning av inleverans till staten Justering av årets resultat Tillkommer prisförlust bokförd i balansräkningen Beräkning av genomsnittligt justerat resultat av det genomsnittliga justerade resultatet 2 Beräkning av ianspråktagandet ur [1] Utvecklingsprojekt som försenades till följd av pandemin gällde enligt uppgift från bl.a. beredskapsplanering och totalförsvarsövningar (myndighetssamverkan), arbetet med finansiell stabilitet, systemstöd för marknadsavdelningen samt vissa kommunikations- och HR-initiativ. [2] Dessa poster redovisas i årsredovisning i en not i anslutning till balansräkningen (not 41 ”inom linjen förda poster”). [3] Åtagandet betyder att ett land som i sin valutareserv har SDR men behöver utländsk valuta för olika betalningar kan begära att växlar landets SDR mot dollar eller euro.