bet · H801MJU23 · 2021-06-11 00:00:00 — Motionärerna framhåller att en grundförutsättning för reduktionsplikten är att det finns tillgång till biobränslen för inblandning och att har unika förutsättningar för storskalig produktion av hållbara biodrivmedel med låga utsläpp. Även i kommittémotion 2020/21:4048 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att regeringen ska återkomma till med förslag på åtgärder för att möjliggöra storskalig inhemsk produktion av hållbara biobränslen. Enligt motionärerna är den bristande tillgången på hållbar biomassa och hållbara biodrivmedel en utmaning för reduktionsplikten och de understryker behovet av att främja förutsättningarna för inhemsk produktion av biodrivmedel. Regeringen anför i propositionen att reduktionsplikten förväntas innebära ökade förutsättningar och incitament för produktion av biodrivmedel i . Reduktionsplikten gynnar biodrivmedel med låga växthusgasutsläpp. har goda förutsättningar att producera sådana biodrivmedel eftersom både har god tillgång till biomassa i form av restprodukter och en hög andel fossilfri energi i industrin, vilket ger låga processutsläpp. De reduktionsnivåer som föreslås kommer enligt regeringen att ge långsiktiga förutsättningar för investeringar i produktionsanläggningar. Svensk produktion beräknas ge biodrivmedel med hög klimatprestanda, vilket ger ökad konkurrenskraft i ett system med reduktionsplikt. möjligheter att producera klimateffektiva biodrivmedel kommer därför att främjas av reduktionsplikten, och den stöder därför den svenska omställningen till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi. Genom att reduktionsnivåer bestäms ges även den långsiktighet som biodrivmedelsproducenter har efterlyst, även om reduktionsnivåerna kan komma att ändras vid kontrollstationerna. Regeringen anför i propositionen att det finns ett antal olika tekniker för att använda lignocellulosa från jord- och skogsbruket för att producera andra biodrivmedel än HVO som kan blandas in i hög volymandel, s.k. drop-in-bränslen. Gemensamt för flera av dessa tekniker är att de har demonstrerats men att det finns få eller inga fullskaliga kommersiella anläggningar globalt. Regeringen framhåller i propositionen att den har gett i uppdrag att analysera behovet av ytterligare styrmedel för att främja biodrivmedelsanläggningar med tekniker som befinner sig bortom demonstrationsnivån. Myndigheten ska även analysera hur sådana eventuella styrmedel skulle kunna utformas med hänsyn till marknadens funktion och rättsliga förutsättningar. Regeringen framhåller vidare att förnybara och andra fossilfria elektrobränslen som föreslås tillåtas för att uppfylla reduktionsplikten enligt propositionen kan bidra till att minska behovet av biodrivmedel för att uppfylla reduktionsplikten. Regeringen har gett i uppdrag att –2022 förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen för flyg och utvidga uppdraget till att omfatta samtliga hållbara förnybara bränslen för flyg. Satsningen ska även utvidgas till att omfatta forskning om och utveckling av elflyg och vätgasdrift. Därutöver kan noteras att regeringen gav i uppdrag att ta fram förslag till en övergripande strategi för vätgas och elektrobränslens roll i det svenska energisystemet. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) föreslog regeringen att Industriklivet skulle förstärkas med 2021 för att bredda Industriklivet ytterligare och möjliggöra stöd till andra industriprojekt, bl.a. produktion av biodrivmedel. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) föreslog regeringen även att anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, som bl.a. får användas för stöd till produktion av biogas, skulle tillföras för fortsatt stöd till en sådan produktion. Regeringen föreslog också en satsning på 2021 och 2022 för att accelerera omställningen till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi genom en modernisering av befintliga testbäddar för bioraffinaderier (prop. 2020/21:1 utg.omr. I detta sammanhang kan även noteras att det enligt januariavtalet (punkt 31) ska investeras i produktion och distribution av biogas. Utskottet har behandlat frågan om reduktionsplikten och produktion av biodrivmedel tidigare, bl.a. i betänkande 2020/21:MJU9 Klimatpolitik, där utskottet uttalade följande: Utskottet delar regeringens uppfattning när det gäller reduktionspliktens betydelse för att öka den inhemska produktionen av biodrivmedel och den svenska självförsörjningsgraden av biodrivmedel. Här noterar utskottet att regeringen vidtagit flera åtgärder. Stödet till biogasproduktion för fordonsgas har tillfälligt förlängts. Medel har tillförts för fortsatt stöd till produktion för biogas, och omfattningen av Industriklivet har breddats, bl.a. för att kunna ge stöd till industriprojekt för biodrivmedel. Utskottet noterar vidare att regeringen har gett i uppdrag att undersöka behovet av ytterligare styrmedel för att främja produktionen av biodrivmedel med ny teknik. Frågan behandlades senast av utskottet i betänkande 2020/21:MJU20 Reduktionsplikt för flygfotogen där utskottet uttalade följande: För att reduktionsplikten ska få avsedd verkan är det av största vikt att det finns tillgång till hållbara biodrivmedel. Som regeringen framhåller i propositionen ger reduktionsplikten förbättrade förutsättningar för en ökad produktion av hållbara biodrivmedel för flyget i . Utskottet kan konstatera att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att öka den inhemska produktionen av biodrivmedel. Stödet till biogasproduktion för fordonsgas har tillfälligt förlängts, medel har tillförts för fortsatt stöd till produktion för biogas och omfattningen av Industriklivet har breddats, bl.a. för att kunna ge stöd till industriprojekt för biodrivmedel. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har gett i uppdrag att undersöka behovet av ytterligare styrmedel för att främja produktionen av biodrivmedel med ny teknik. Regeringen har även gett i uppdrag att förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen för flyg och utvidga uppdraget till att omfatta samtliga hållbara förnybara bränslen för flyg. Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen har vidtagit för att främja produktionen av biodrivmedel och ser fram emot att ta del av resultatet av uppdrag. Som utskottet har uttalat är tillgången till hållbara biodrivmedel av största vikt för att reduktionsplikten ska få avsedd effekt. Utskottet vill därför särskilt framhålla det som framgår av propositionen om att reduktionsplikten ger ökade förutsättningar och incitament för produktion av biodrivmedel i . Reduktionsplikten gynnar även biodrivmedel med låga växthusgasutsläpp, vilket har goda förutsättningar att producera. Enligt regeringen kommer de föreslagna reduktionsnivåerna att ge långsiktiga förutsättningar för investeringar i produktionsanläggningar och främja möjlighet att producera klimateffektiva biodrivmedel. Utskottet kan konstatera att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att öka den inhemska produktionen av biodrivmedel. Regeringen har förlängt stödet till biogasproduktion för fordonsgas, tillfört medel för fortsatt stöd till produktion av biogas och breddat omfattningen av Industriklivet bl.a. för att kunna ge stöd till industriprojekt för biodrivmedel. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har gett i uppdrag att undersöka behovet av ytterligare styrmedel för att främja produktionen av biodrivmedel med ny teknik. Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen har vidtagit för att främja produktionen av biodrivmedel och ser fram emot att ta del av resultatet av uppdrag. Med hänvisning till det som anförts och i avvaktan på resultaten av de åtgärder som redan vidtagits avstyrker utskottet motionerna 2020/21:4039 (M) yrkande 2 och 2020/21:4048 (KD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konsekvensanalyser vid kontrollstation 2022. avslår även ett motionsyrkande om konsekvensanalyser i övrigt. Jämför reservation 9 (M, SD, V, KD) och 10 (M). Konsekvensanalyser vid kontrollstation 2022 m.fl. (V) anför i kommittémotion 2020/21:4036 yrkande 1 att reduktionsnivåerna är satta utan tillräckligt kunskapsunderlag och tillräckliga konsekvensanalys och kan få negativa konsekvenser för andra politiska mål. Regeringen bör därför ges i uppdrag att genomföra en bredare konsekvensanalys av den föreslagna reduktionspliktens effekter för andra politikområden. I kommittémotion 2020/21:4039 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att regeringen vid kontrollstation 2022 ska återkomma med en bedömning av reduktionspliktens effekter utifrån en fullständig konsekvensanalys samt av om detta motiverar någon förändring av de framtida reduktionsnivåerna. Motionärerna anför att de tillstyrker att kraven i reduktionsplikten skärps . Detta måste dock ske mot bakgrund av fullständiga konsekvensanalyser. I kommittémotion 2020/21:4043 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslås att en konsekvensutredning av reduktionsplikten ska tillsättas vid kontrollstation 2022. I denna utvärdering bör de verkliga kostnaderna för reduktionsplikten framhållas tydligare. Den samhällsekonomiska effekten bör även analyseras mer utförligt. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2020/21:4048 yrkande 1 att regeringen inför kontrollstation 2022 ska upprätta en konsekvensanalys av följderna för företag, hushåll och nationell energisäkerhet av reduktionsnivåerna. I kommittémotion 2020/21:4039 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att propositionen saknar en tillräcklig analys av konsekvenserna av förslaget. Motionärerna föreslår därför att regeringen ska genomföra en kompletterande konsekvensanalys. Som tidigare framgått redogör regeringen i propositionen för förslagets konsekvenser för hushåll, företag och de offentliga finanserna. Regeringen bedömer bl.a. att de höjda reduktionsnivåerna kommer att leda till minskade utsläpp av växthusgaser från användning av bensin och diesel, vilket förväntas ge ett betydande bidrag till att nå etappmålet för inrikes transporter och medföra bättre förutsättningar för investeringar i ökad produktion. De ökade inblandningskraven innebär högre pumppriser på bensin och diesel, vilket påverkar hushåll, företag och andra drivmedelsköpare. Regeringen anför vidare att de offentligfinansiella effekterna är mycket svårbedömda. En ökad inblandning av biodrivmedel medför ökade mervärdesskatteintäkter från hushållen. Högre drivmedelskostnader innebär dock att företagens vinster minskar och därmed även bolagsskatteintäkterna. Vidare kommer en prisökning att få en dämpande effekt på drivmedelskonsumtionen, vilket bl.a. medför minskade skatteintäkter. Den långa tidshorisonten och de stora osäkerheter som råder gör dock att effekten inte kan kvantifieras, men förslaget kan sammantaget innebära en negativ påverkan på de offentliga finanserna. Förslaget kan dock även inverka positivt på den svenska självförsörjningsgraden i fråga om drivmedel och därmed bidra till ökad försörjningstrygghet i krissituationer. En närmare redogörelse för regeringens konsekvensanalys i propositionen finns i avsnittet Regeringens lagförslag, under rubriken . Regeringen bedömer i propositionen att reduktionsnivåerna även i fortsättningen bör ses över i regelbundna kontrollstationer i syfte att se till att reduktionsnivåerna och lagstiftningen bidrar kostnadseffektivt och klimateffektivt till att nå etappmålet för inrikes transporter och ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. Regeringen anför i propositionen att reduktionsnivåerna kan ändras vid kontrollstationerna. Regeringen framhåller att effekterna av dess arbete med att minska utsläppen från transportsektorn genom andra åtgärder än reduktionsplikten sannolikt blir högre än vad utgick från i sin utredning om framtida reduktionsnivåer eftersom myndigheten endast tog hänsyn till effekterna av befintliga styrmedel. Regeringen framhåller även att det pågår ett arbete i för att långsiktigt säkra höginblandade och rena biodrivmedels konkurrenskraft. Utfallet av detta arbete bör beaktas vid kommande kontrollstationer. Regeringen framhåller vidare att reduktionsplikten förväntas spela en viktig roll för att nå målet om nettonollutsläpp till 2045, ge en tydlig signal om en stabil och ökande efterfrågan på förnybara och fossilfria drivmedel samt ge förutsättningar för industrin att investera i produktionskapacitet. Vid kontrollstationerna ska därför de satta reduktionsnivåerna analyseras i förhållande till utvecklingen inom transportsektorn och transportsektorns klimatmål . Regeringen framhåller vidare att Utredningen om utfasning av fossila drivmedel och förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar (dir. 2019:106) som redovisades kommer att bli ett viktigt underlag vid framtida kontrollstationer, både när behovet av justeringar av reduktionsnivåerna ska analyseras och när reduktionsnivåer för åren efter 2030 ska bestämmas. Det senare bör lämpligen göras vid kontrollstation 2025. I propositionen anför regeringen även att kontrollstation 2022 bör omfatta en mer utvecklad analys över vilken roll elektrobränslen kan komma att ha för att uppfylla reduktionsplikten. Därutöver bör även frågan om vilken effekt reduktionsplikten har på konsumenters val av fordon noggrant analyseras vidare. I propositionen anges vidare att den globala produktionskapaciteten för HVO och samprocessad diesel kommer att öka markant till 2024, men att all kapacitet inte är tillgänglig för den svenska marknaden. Enligt regeringen är det för tidigt att analysera hur marknaden förväntas utvecklas . Frågan bör därför analyseras vid kontrollstation 2022. Av propositionen framgår vidare att regeringen anser att kommande kontrollstationer bör omfatta att • utvärdera effekten på utsläppen i transportsektorn av höjningen av malusen i bonus–malus-systemet som förväntas styra mot minskad försäljning av fordon med mycket hög bränsleförbrukning och på så sätt bidra till effektivisering • följa upp vilken påverkan reduktionsplikten har på näringslivets drivmedelskostnader • följa upp frågan om förslagets eventuella påverkan på konkurrensförhållandena mellan drivmedelsleverantörer med hänsyn till att försäljningsmixen mellan bensin och diesel skiljer sig mellan olika bolag för att övervaka effekterna av ökade reduktionsnivåer och införandet av en flexibel kvot • säkerställa att kraven i det omarbetade förnybartdirektivet uppfylls över tid • följa upp hur användningen av avancerade biodrivmedel utvecklas så att målet på till 2030 uppfylls • följa upp hur svensk produktion av biodrivmedel från råvaror som omfattas av bilaga 9 del A i det omarbetade förnybartdirektivet påverkas av kraven i direktivet. När det gäller frågan om konsekvensanalyser vid kontrollstation 2022 noterar utskottet följande. Regeringen har i propositionen noga övervägt och analyserat vilka effekter de föreslagna reduktionsnivåerna förväntas få när det gäller bl.a. hushåll, företag och de offentliga finanserna. Regeringen bedömer vidare att reduktionsnivåerna även i fortsättningen bör ses över i regelbundna kontrollstationer i syfte att se till att reduktionsnivåerna och lagstiftningen bidrar kostnadseffektivt och klimateffektivt till att nå etappmålet för inrikes transporter och ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. Regeringen framhåller även att reduktionsnivåerna kan ändras vid kontrollstationerna. Av propositionen framgår vidare att kontrollstation 2022 bl.a. bör omfatta ytterligare analyser av vilken påverkan reduktionsplikten har på näringslivets drivmedelskostnad och utvecklingen av den globala produktionskapaciteten för HVO. Utskottet delar regeringens bedömningar av förslagets konsekvenser och vad kontrollstationerna bör omfatta. Enligt utskottets bedömning kommer kontrollstationerna att ge en möjlighet att hantera de osäkerhetsfaktorer som finns bl.a. när det gäller förslagets framtida effekter och utvecklingen av marknaden för biobränslen. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2020/21:4036 (V) yrkande 1, 2020/21:4039 (M) yrkande 3, 2020/21:4043 (SD) yrkande 5 och 2020/21:4048 (KD) yrkande 1. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottet anser mot bakgrund av det som anförs ovan att det inte heller finns anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet om konsekvensanalyser i övrigt. Utskottet avstyrker därför motion 2020/21:4039 (M) yrkande 1. Regeringens lagförslag, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2020/21:4043 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2020/21:180. Den ökning av reduktionsplikten som regeringen föreslår i propositionen kommer att leda till att priset på drivmedel blir skadligt högt för såväl hushåll och företag som det offentliga. De föreslagna reduktionsnivåerna skulle även kunna få en negativ inverkan på statens finanser. En reduktionsplikt i enlighet med regeringens förslag riskerar således att bli samhällsskadlig. bör därför avslå propositionen. Reduktionsnivåer, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4043 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:4036 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:4048 av m.fl. (KD) yrkande 5. Det kan ifrågasättas om det är möjligt att producera hållbara biodrivmedel ur svenska råvaror i tillräcklig mängd och till ett rimligt pris om reduktionsnivåerna ska följa den utveckling som föreslås i propositionen. Reduktionsplikten bör därför stå i direkt proportion till förmåga att producera hållbara inhemska biobränslen till en kostnad som är acceptabel för kunden. Reduktionsnivåer, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4036 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:4043 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:4048 av m.fl. (KD) yrkande 5. De reduktionsnivåer som föreslås i propositionen kommer att kräva en kraftigt ökad användning av biodrivmedel. Reduktionsnivåerna är satta utan tillräckligt kunskapsunderlag och konsekvensanalys. Regeringen bör därför ges i uppdrag att återkomma med ett nytt förslag på sänkta reduktionsnivåer. Dessa nivåer ska vara baserade på tillgången till hållbar biomassa, möjlig nationell produktionsnivå av hållbara biodrivmedel baserat på dessa resurser och eventuell påverkan på den biologiska mångfalden och övriga miljömål. Reduktionsnivåer, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4048 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:4036 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:4043 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reduktionspliktens höjda reduktionsnivåer leder till minskade utsläpp av växthusgaser från användningen av bensin och diesel. Det anses bidra till uppfyllandet av sektorsmålet för inrikes transporter. Men reformen ger också betydande kostnadshöjningar för hushåll, företag och andra drivmedelsköpare genom högre priser på drivmedel. De reduktionsnivåer som följer efter kontrollstation 2022 måste anpassas efter en konsekvensanalys som klarar att belysa på vilket sätt reduktionsplikten kan genomföras utan försämrade konkurrensförutsättningar för svenska företag och hur svenska hushåll kan kompenseras för den försämrade mobilitet som höjda drivmedelspriser orsakar. Regeringen ska således vid kontrollstation 2022 anpassa påföljande reduktionsnivåer utifrån rekommendationer i den konsekvensanalys som bör genomföras. Reduktionspliktsavgiften, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4043 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reduktionsplikten ska i huvudsak uppfyllas med HVO. Tillgången till HVO är högst begränsad och en ökad efterfrågan riskerar att orsaka kraftiga prisökningar även om mängden inhemskt producerad HVO ökar kraftigt. Underlagen från regeringen och myndigheterna är i detta avseende högst begränsade. För att begränsa effekterna av ett höjt pris på råvaran finns en reduktionspliktsavgift. Den är på en väldigt hög nivå. Detta innebär att regeringen anser att det är acceptabelt att reduktionsplikten, vid en reduktionsnivå på , kan driva upp priset med per liter exklusive mervärdesskatt. Utöver detta finns även ett befintligt styrmedel med årliga skattehöjningar av drivmedelspriserna med konsumentprisindex plus . Detta betyder att enskilda och företag riskerar att mötas av fördubblade priser på diesel vid pump. Det är inte rimligt. Vi vill därför se en kraftig minskning av reduktionspliktsavgiften. Drivmedel inom reduktionsplikten, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4043 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:4048 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4. Enligt den senaste tillgängliga statistiken utgörs merparten av den råvara som ingår i inblandningen av svensk diesel av olika palmoljeprodukter. Regeringen aviserar i propositionen ett framtida förbud mot inblandning av palmolja i svenska bränslen. Av hänsyn till miljön i de länder där oljepalmen odlas bör dock varken miljöcertifierade eller icke miljöcertifierade palmoljebaserade produkter tillåtas inom reduktionsplikten. Att kräva certifierad palmolja löser inte de problem som finns med produktionen av palmolja. Det är osäkert om certifierad palmolja verkligen har producerats på ett ansvarsfullt sätt. En ökad efterfrågan på certifierad palmolja leder även till en ökad efterfrågan på palmolja överlag, vilket bidrar till förlorad biologisk mångfald och ökade utsläpp av växthusgaser såväl från mark som genom indirekta marknadseffekter. Vi ställer oss däremot positiva till att inom reduktionsplikten använda återvunna bränslen som i övrigt tjänat ut sina syften och som inte kan användas till någonting nyttigt, exempelvis olika former av plastmaterial. Trots att dessa material kan vara fossila i grunden vore det ett klokt nyttjande av landets och jordens resurser att använda sådana material till bränsle i stället för att låta dem förfaras. Reduktionspliktslagen och reduktionspliktsförordningen bör därför ändras så att det framgår att reduktionsplikten ska uppfyllas med hjälp av alternativa bränslen. Drivmedel inom reduktionsplikten, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4048 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:4043 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Regeringen bedömer i propositionen att det inte bör införas någon kvot i reduktionsplikten för avancerade biodrivmedel. Kvoten spelar dock en viktig roll i arbetet med att främja innovationsarbetet med skogsbränslen. Potentialen för att väsentligt kunna öka inhemsk produktion av biodrivmedel är stor. är ett av få EU-länder som har möjlighet att bli självförsörjande på biodrivmedel tillverkade av skoglig biomassa. Regeringen bör därför införa en kvot för avancerade biodrivmedel. Regeringen framhåller i propositionen möjligheten att använda förnybara eller andra fossilfria drivmedel av icke-biologiskt ursprung (elektrobränslen) för att uppfylla reduktionsplikten. Återvunna kolbaserade bränslen avfärdas dock från möjligheten att uppfylla reduktionsplikten. Regeringen bör även tillåta att återvunna kolbaserade bränslen används för att uppfylla reduktionsplikten.