bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:4041 yrkande 6 i denna del föreslår m.fl. (SD) att sjöfartens behov av nya isbrytare ska finansieras inom ramen för den kommande nationella transportplanen. Motionärerna uppmärksammar att exportindustrin ställer ökade krav på en fungerande sjöfart året om och för att mer gods ska kunna transporteras till sjöss krävs tillgång till isfria farleder . Det är angeläget att inköp av nya isbrytare ryms inom ramen för den kommande nationella transportplanen. I kommittémotion 2020/21:4042 yrkande 28 pekar m.fl. (M) på behovet av att inom kommande plan förnya den svenska flottan av isbrytare. Motionärerna påminner om de stora investeringar som görs i industrin i norra och som ökar behovet av transporter av både gods och människor. Nya isbrytare måste ingå i kommande plan, och för att få ned kostnaderna bör de förestående upphandlingarna av nya isbrytare ske i nära samarbete med . I kommittémotion 2020/21:4047 yrkande 6 föreslår m.fl. (KD) att kostnaden för nya isbrytarfartyg ska anslagsfinansieras inom ramen för nya investeringar. Motionärerna konstaterar att dagens flotta av isbrytarfartyg har överskridit sin tekniska livslängd och behöver ersättas av en ny generation. Utan en anslagsfinansiering kommer en ny generation isbrytare att medföra ytterligare höjningar av sjöfartsavgifterna, och därför är det nödvändigt att nya isbrytarfartyg finansieras via anslag. Utskottet kan inledningsvis konstatera att svensk exportindustri expanderar och att det sker stora och viktiga investeringar i industrin i norra som lägger grunden för tusentals nya jobb. De nya investeringarna medför ett ökat behov av både gods- och persontransporter. För att klara godstransporterna från norra måste sjöfarten fungera, vilket i sin tur förutsätter att isbrytningen fungerar. För att hela ska leva behöver godstrafiken till sjöss stärkas, och för detta behöver bl.a. den ålderstigna flottan av svenska isbrytare förnyas. Dagens svenska flotta av isbrytare består av tre fartyg byggda som har överskridit sin tekniska livslängd. De har tjänat väl men är utslitna och omoderna som tillgången på reservdelar är begränsad. Isbrytarna behöver därför bytas ut i närtid och ersättas av en ny generation för att säkerställa att godstransportsystemet från norra fungerar även . Att skjuta upp generationsbytet ökar risken för ett isbrytarhaveri som i sin tur medför att havsisen inte kan friläggas. Enbart sett till skogsindustrierna skulle en veckas isbrytarhaveri medföra mycket stora ekonomiska skador. Detsamma gäller även för annan industri längs som är beroende av sjöfart för både export och import av insatsvaror. Att isbrytningen fungerar påverkar inte bara de nordligare regionerna och de svenska basnäringarna utan även andra företag i hela landet. Enligt utskottets mening är det för sjöfartens del graverande att det i den infrastrukturproposition som regeringen nu har presenterat inte nämns något om behovet av en ny generation isbrytare trots att det är helt avgörande för stora delar av industrin och handeln i att farlederna hålls öppna genom en icke avgiftspåverkande isbrytning. Utskottet kan konstatera att om nya isbrytare skulle finansieras med farledsavgifter skulle det krävas mycket kraftiga årliga avgiftshöjningar för samtliga farleder i . Om sjöfarten ska behålla och öka sin konkurrenskraft gentemot andra transportalternativ är det enligt utskottets mening viktigt att nya isbrytare finansieras på annat sätt. Utskottet anser att investeringsåtgärder i fråga om nödvändig infrastruktur för sjöfart i likhet med investeringar i det nationella stamvägnätet och det statliga järnvägsnätet bör finansieras inom ramen för den nationella planen för transportsystemet. Att förnyelsen av isbrytarflotta startas är enligt utskottets mening avgörande för basen i svensk exportindustri samt särskilt för industrin längs där näringslivet nu dessutom gör mycket stora satsningar som kommer att kräva en stabil infrastruktur utan klimatavtryck. Utskottet anser att det långsiktiga arbetet för att förnya flottan av isbrytare ska föras in i den kommande nationella planen då detta skulle ge en hög samhällsekonomisk nytta genom att säkra goda villkor för hela landets närings- och samhällsutveckling. Med anledning av behovet av nya isbrytare i såväl som genomförs ett gemensamt designprojekt för isbrytare som planeras vara klart . För att få kostnads- och effektivitetsvinster anser utskottet att ett nära samarbete med bör eftersträvas i de förestående upphandlingarna av nya isbrytare. Utskottet anser därmed att nya isbrytare bör finansieras inom den ekonomiska ram för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som beslutar om. Det som utskottet nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bifalls motionerna 2020/21:4037 (V) yrkande 20, 2020/21:4041 (SD) yrkande 6 i denna del, 2020/21:4042 (M) yrkande 28 och 2020/21:4047 (KD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen som innebär att regeringen dels bör återkomma till med ett finansierat förslag till en satsning på elektrifiering av transportsektorn med en fungerande laddinfrastruktur i hela , dels bör sätta tydliga mål för utbyggnaden av laddinfrastruktur i anslutning till vägar, rastplatser, tankställen, hamnar, företag och bostäder och dels bör arbeta aktivt inom ramen för EU för en harmonisering av elektrifiering av all infrastruktur. Därmed bifalls motionsförslag om detta. Utskottet anser att elektrifieringen av transportsektorn är en viktig del av de åtgärder som behövs för att utsläppen från transporter ska minska i snabbare takt än för att nå transportsektorns klimatmål till 2030 och det långsiktiga klimatmålet till 2045. Jämför reservation 29 (S, C, L, MP). Elfordon kan laddas konduktivt eller induktivt och genom statisk laddning (som snabbladdning eller hemmaladdning) eller genom dynamisk laddning (som elväg). Det finns olika typer av laddstationer. Det kan handla dels om icke-publik laddning, dvs. en laddstation som är placerad vid bostaden eller vid arbetsplatsen, dels om publik laddning, dvs. en laddstation som står placerad där vem som helst kan ladda bilen. I kommittémotion 2020/21:4037 föreslår m.fl. (V) att regeringen återkommer med ett finansierat förslag till en satsning på elektrifiering av transportsektorn med en fungerande laddinfrastruktur i hela (yrkande 19). Motionärerna menar att laddinfrastrukturen bör byggas ut i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. I kommittémotion 2020/21:4042 framför m.fl. (M) att man behöver sätta tydliga mål för utbyggnaden av laddinfrastruktur i anslutning till vägar, rastplatser, tankställen, hamnar, företag och bostäder (yrkande 40). Motionärerna menar att det kommer att behövas en kraftigt utbyggd laddinfrastruktur för att människor ska våga köpa och köra en elbil. I motionen betonas även att ska arbeta aktivt inom ramen för EU för harmonisering av elektrifiering av all infrastruktur (yrkande 41). Utskottet vill inledningsvis betona att det delar regeringens bedömning att elektrifieringen av transportsektorn är en viktig del av de kraftfulla åtgärder som behövs för att utsläppen från transporter ska minska i snabbare takt än för att nå transportsektorns klimatmål till 2030 och det långsiktiga klimatmålet till 2045. Utskottet kan konstatera att prognoser tyder på att det i kommer att finnas omkring 2,5 miljoner laddbara fordon i trafik 2030. står med andra ord inför ett omfattande teknikskifte inom transportsektorn de närmaste decennierna, och det är därför viktigt med tydliga mål för utbyggnaden av laddinfrastruktur. För att nå målet att ska vara klimatneutralt krävs det ytterligare insatser. Utskottet vill särskilt lyfta fram att det behövs en väl fungerande laddinfrastruktur över hela . Utskottet vill betona att det ska vara lätt att ladda bilen, bussen och lastbilen och att det därför är viktigt att tillgången till laddstationer förbättras. Laddinfrastrukturen måste byggas ut i en sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Utskottet anser att det behövs en kraftig utbyggnad i form av laddstationer i städerna och längs med vägarna för att upprätthålla en fordonsflotta som består av laddbara elbilar. Det är viktigt att alla kan känna trygghet när de investerar i ny fossilfri teknik och att ingen ska behöva välja bort elbil av rädsla för att inte kunna ladda den. En grundbult i omställningen, för att människor ska våga köpa och köra en elbil, är att det finns en fungerande infrastruktur för publik laddning. Utskottet menar att målet måste vara att snabbt bygga ett nätverk av laddstationer i hela landet. Ambitionen bör enligt utskottets mening vara att ska vara världsledande i utbyggnaden av laddinfrastruktur och att det ska vara lika enkelt, eller ännu enklare, att ladda sin elbil som det är att tanka sin bensin- eller dieselbil. Utskottet menar att det är viktigt att sätta tydliga mål för utbyggnaden av laddinfrastruktur i anslutning till vägar, rastplatser, tankställen, hamnar, företag och bostäder. Utskottet menar därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå tydliga mål för en strategisk elektrifiering av vägar. Utskottet vill även betona att ska arbeta aktivt inom ramen för EU för harmonisering av elektrifiering av all infrastruktur. Det är enligt utskottets mening viktigt att människor ska kunna känna trygghet i att kunna ladda sin bil oavsett var de befinner sig i . Detta är centralt för en hållbar utveckling av handel och resande mellan unionens länder. Utskottet vill i sammanhanget dessutom betona att elektrifieringen bedöms ge andra positiva effekter för människors hälsa och miljön samt att den är ett viktigt bidrag till att ska klara sina bindande åtaganden gentemot EU när det gäller utsläpp av kväveoxid. Mot den bakgrunden anser utskottet att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen som innebär att regeringen dels bör återkomma till med ett finansierat förslag till en satsning på elektrifiering av transportsektorn med en fungerande laddinfrastruktur i hela , dels bör sätta tydliga mål för utbyggnaden av laddinfrastruktur i anslutning till vägar, rastplatser, tankställen, hamnar, företag och bostäder och dels bör arbeta aktivt inom ramen för EU för en harmonisering av elektrifiering av all infrastruktur. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2020/21:4037 (V) yrkande 19 och 2020/21:4042 (M) yrkandena 40 och 41. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om enskilda vägar. Utskottet betonar att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja en positiv utveckling i hela landet, inte minst för sysselsättning och tillväxt. Utskottet anser att fortsatta satsningar på bl.a. bärighet och tjälsäkring är nödvändiga på de vägar som bedöms som viktiga för näringslivet i syfte att kunna upprätthålla full bärighet året runt. Utskottet framhåller att de enskilda vägarnas betydelse är väl beaktad. Jämför reservation 30 (M, SD) och 31 (C). De enskilda vägarna utgör den största delen av vägnät. De väghållare som har ansvar för enskilda vägar är ofta en organisation, t.ex. en vägförening, samfällighetsförening eller vägsamfällighet och i vissa enstaka fall en enskild markägare. betalar ut statligt driftsbidrag till enskilda vägar, bl.a. för att vägen ska hållas öppen för allmän trafik och för att underlätta för boende och näringsliv i glesbygden. Drygt 23 000 väghållare får statsbidrag för att sköta enskilda vägar. Staten medfinansierar byggande och drift av ca 7 av det enskilda vägnätet. I motion 2020/21:433 anför (KD) att en ytterligare förstärkning av stödet till det enskilda vägnätet bör utredas. Motionären konstaterar att den största delen av vägnät är enskilda vägar som sköts av enskilda markägare eller av olika föreningar men som används av många fler än de som är med och betalar för dem. I motion 2020/21:780 uppmärksammar (C) behovet av en översyn av möjligheterna till investeringsstöd till enskilda vägar och skogsvägar. För att främja den långsiktiga beredskapen och utveckla landsbygden och skogsbruket bör staten enligt motionären återinföra investeringsstödet. I kommittémotion 2020/21:2218 yrkande 81 betonar m.fl. (SD) att en väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd och att de enskilda vägarna utgör en viktig del i detta, varför bör ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för de enskilda vägarna. I kommittémotion 2020/21:3172 yrkande 44 anför m.fl. (C) att det inom ramen för resurser bör säkerställas att de samfällda enskilda vägarnas ska ha en bra standard, rätt sträckning och rätt bärighet i relation till det system av statliga och kommunala vägar som de utgör en del av i näringslivets totala behov av godsstråk med god bärighet. Motionärerna uppmärksammar att de enskilda vägarna är mycket betydelsefulla ur ett godstransportperspektiv och betonar att rätt förutsättningar måste ges för de enskilda vägarna att få statsbidrag för att upprätthålla och utveckla vägnätet. I kommittémotion 2020/21:3468 yrkande 4 föreslår m.fl. (M) att ska ges i uppdrag att ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för de enskilda vägarna. Motionärerna menar att staten bör ta ett större ansvar för att planera underhåll av och reinvesteringar i det enskilda vägnätet utifrån nuvarande ekonomiska ramar. Även i kommittémotion 2020/21:3488 yrkande 9 föreslår m.fl. (M) att ska ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för de enskilda vägarna. Motionärerna menar att behöver en bättre planering i arbetet med att värna och utveckla det enskilda vägnätet som ska erbjuda en hållbar standard för bärighet och fungerande väghållning året runt. I motion 2020/21:3540 framför (M) att regeringen bör verka för ett stärkt stöd till det enskilda vägnätet. Motionären betonar att väl fungerande kommunikationer är en förutsättning för att det ska fungera att bo på landsbygden. De enskilda vägarna är också mycket viktiga för skogsnäringen men även för besöksnäringen och friluftslivet. Utskottet vill inledningsvis framhålla att förutsättningarna för landsbygdsvägarna är delvis annorlunda än för vägarna i mer tätbefolkade områden. Antalet människor och företag per vägkilometer är förhållandevis lågt, och en stor del av vägnätet på landsbygden är enskilda vägar. Många människor börjar eller slutar sin dagliga resa till jobb och utbildning via en enskild väg. I infrastrukturpropositionen konstaterar regeringen att de enskilda vägarna spelar en stor och viktig roll i vägtransportnätet och utgör kapillärer som ansluter mot de större statliga vägarna. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att vägunderhållet bidrar till att säkerställa funktionaliteten även på dessa vägar och bidrar till en god tillgänglighet för både medborgare och näringsliv oavsett var människor bor eller arbetar i . Anslagna medel till bidrag för drift av enskilda vägar är en viktig förutsättning för att tillgodose transportbehov för fast boende, näringsliv och det rörliga friluftslivet. Utskottet vill påminna om att regeringen i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) framhåller att de enskilda vägarna är en viktig del av transportnätet på landsbygden och att en satsning bör göras på enskilda vägar. Likaså framhåller regeringen att det är viktigt att man i länsplanerna tar hänsyn till drift, underhåll och planering av enskilda vägar. Regeringen meddelade att den därför gör en satsning på statsbidrag till enskild väghållning för särskilda driftsåtgärder på objekt som broar och färjelägen för att förbättra deras funktion och bärighet, särskilt för tyngre fordon. Av budgetpropositionen framgår att regeringen anser att fortsatta satsningar på bärighet och tjälsäkring på det enskilda vägnätet är angelägna för utvecklingen av landsbygden. Satsningen på statsbidrag till enskild väghållning förlängdes och utökades till –2022, dvs. I budgetpropositionen betonade regeringen att vägnätet ofta är avgörande för tillgängligheten på landsbygden. För att bidra till möjligheterna att leva och verka på landsbygden föreslog regeringen att extra medel skulle tillföras för underhållet av väg, med fokus på bl.a. det finmaskiga vägnätet på landsbygden. Utskottet välkomnar detta. Sammanfattningsvis betonar utskottet att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja en positiv utveckling i hela landet, inte minst för sysselsättning och tillväxt. Många människor och företag, i synnerhet på landsbygden, är beroende av god framkomlighet på de enskilda vägarna. Dessa vägar har också en stor och viktig roll i vägtransportnätet eftersom de ansluter till de större statliga vägarna. Utskottet anser att fortsatta satsningar på bl.a. bärighet och tjälsäkring är nödvändiga på de vägar som bedöms som viktiga för näringslivet i syfte att kunna upprätthålla full bärighet året runt. Utskottet vill betona att anslagna medel för bidrag till drift av enskilda vägar är en viktig förutsättning för att tillgodose transportbehov för fast boende, näringsliv och det rörliga friluftslivet. Utskottet anser att de enskilda vägarnas betydelse är väl beaktad. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:433 (KD), 2020/21:780 (C), 2020/21:2218 (SD) yrkande 81, 2020/21:3172 (C) yrkande 44, 2020/21:3468 (M) yrkande 4, 2020/21:3488 (M) yrkande 9 och 2020/21:3540 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stambanor för höghastighetståg. Utskottet anser att utbyggnaden av nya stambanor är viktig för att öka kapaciteten i järnvägsnätet, knyta landets tre storstadsregioner närmare varandra och bidra till stadsutveckling, bostadsbyggande och större arbetsmarknadsregioner. Utskottet välkomnar att utbyggnaden ska genomföras inom den ekonomiska ramen för utveckling av transportsystemet. Jämför reservation 32 (M), 33 (SD), 34 (V) och 35 (KD) samt det särskilda yttrandet (C). beslutade den dåvarande regeringen om direktiv för en särskild utredare, benämnd förhandlingsperson, om utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna (dir. 2014:106). beslutades om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2014:113). Direktiven angav att Sverigeförhandlingen skulle ta fram förslag till principer för finansiering samt förslag till en utbyggnadsstrategi för nya stambanor för höghastighetståg mellan och respektive . En annan del i förhandlingsuppdraget var att öka kollektivtrafiken, förbättra tillgängligheten och öka bostadsbyggandet i , och . Totalt ska infrastruktursatsningar runt om i möjliggöra byggandet av ca 100 000 nya bostäder. Förhandlingen hade också i uppdrag att titta på en möjlig utbyggnad av järnvägen i norr och ingå överenskommelser för att främja cykling. Vidare skulle förhandlingen bl.a. utreda ytterligare en fast förbindelse mellan och . Sverigeförhandlingen är avslutad och överlämnade sin slutrapport till regeringen . Sverigeförhandlingen tecknade överenskommelser med kommuner och regioner i , samt län om satsningar på kollektivtrafik och cykelåtgärder med statlig medfinansiering samt åtaganden om bostadsbyggande. Regeringen godkände dessa avtal, de s.k. storstadsavtalen, . I motion 2020/21:100 understryker Acko Ankarberg och (båda KD) vikten av att nya stambanor byggs. Motionärerna pekar på att bristen på nya stambanor är påtaglig och att det är nödvändigt att regeringen tar initiativ så att nya stambanor kan byggas. I motion 2020/21:340 föreslår (C) att sträckan –ska inkluderas i byggandet av höghastighetsspår ––. Motionären betonar alla viktiga delar måste ingå att när gör en stor satsning på utbyggnaden av järnvägen. I motion 2020/21:2016 pekar m.fl. (S) på behovet av att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för ett principbeslut om att bygga nya stambanor. Motionärerna menar att behöver utveckla ett modernt och stabilt transportsystem som bidrar till att stärka landets utveckling, tillväxt och konkurrensförmåga, och då behövs ett principbeslut i om att bygga nya stambanor anpassade för höga hastigheter. I kommittémotion 2020/21:2044 yrkande 5 föreslår m.fl. (SD) att Sverigeförhandlingen ska omförhandlas. Motionärerna menar att en satsning på höghastighetståg är orimlig i vårt glesbefolkade land och att den minskar utrymmet för andra viktiga investeringar. I kommittémotion 2020/21:2217 anför m.fl. (SD) att Sverigeförhandlingen bör avbrytas eller omförhandlas (yrkande 4). Motionärerna är kritiska till att koppla infrastruktursatsningar till bostadsbyggande och anser att det är orimligt att satsa på höghastighetståg och därmed minska utrymmet för andra viktiga investeringar inom järnvägssektorn, vägtrafiken, flyget och sjöfarten. Motionärerna anför vidare att den europeiska revisionsrättens rapport bör beaktas vid utredningar om och beräkningar av höghastighetsjärnväg i (yrkande 18). Revisionsrätten har i en rapport riktat kritik mot den europeiska satsningen på höghastighetståg, bl.a. vad gäller kostnadseffektivitet, beläggning och genomsnittshastighet. I yrkande 19 menar motionärerna att EU bör vara mer återhållsamt med att stödja medlemsstaternas höghastighetsjärnvägsprojekt och att regeringen mer utförligt bör följa utvecklingen av europeiskt höghastighetståg. Motionärerna pekar även på behovet av att höja hastigheten på de järnvägssträckningar som är mest lämpliga (yrkande 33). är ett glesbefolkat land och det finns behov av snabbare tåg för att öka attraktiviteten och stärka tåget som alternativt transportmedel. Vid en ökning av hastigheten kan man enligt motionärerna generera största möjliga nytta till en rimlig investeringskostnad. I motion 2020/21:2650 tar och (båda M) upp frågan om nya stambanor för snabbtåg. Motionärerna menar att nya stambanor bidrar till att minska belastningen på befintliga stambanor, att mer gods kan flyttas över till järnväg och att nya arbetsmarknadsregioner kan utvecklas. Motionärerna betonar vikten av att regeringen inte tappar tempo utan fortsätter arbetet med ökad acceleration. Osäkerheten om var spåren och stationerna kommer att hamna skapar en osäkerhet i kommunerna, vilket riskerar att hämma och låsa utvecklingen. I kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 16 föreslår m.fl. (KD) att pågående arbete med Sverigeförhandlingens förslag om nya banor för höghastighetståg ska avbrytas. Motionärerna pekar på bristfälliga ekonomiska kalkyler, kontraproduktiv miljöeffekt och att det i grunden saknas ett tillräckligt befolkningsunderlag för projektet. bör enligt motionärerna få i uppdrag att utreda en uppdelning av gods- och regionaltrafik samt den långväga trafiken så att trafiken får bättre förutsättningar. I kommittémotion 2020/21:3172 yrkande 25 anför m.fl. (C) att möjligheterna att bygga nya stambanor för järnvägen bör ses över. Motionärerna betonar att en väl utbyggd infrastruktur knyter ihop och skapar förutsättningar för fler jobb och företag i hela landet och pekar på att kapacitetsutnyttjandet är högt och underhållet eftersatt som järnvägen varit i behov av ytterligare förstärkningar vad gäller drift och underhåll. I kommittémotion 2020/21:3467 yrkande 9 framhåller m.fl. (M) att man ska säga nej till att bygga höghastighetsjärnväg. Utifrån prioriteringar av den samhällsekonomiska och miljömässiga nyttan säger motionärerna nej till höghastighetsjärnväg och pekar bl.a. på höga kostnader och begränsade tidsmässiga vinster. Motionärerna betonar att behoven inom infrastrukturen är stora, och en satsning på höghastighetsjärnväg riskerar att tränga undan andra nödvändiga investeringar. Även i kommittémotion 2020/21:3472 yrkande 2 säger m.fl. (M) nej till byggandet av höghastighetsjärnväg. Motionärerna hänvisar till bristande samhällsekonomisk och miljömässig nytta, höga kostnader och att projektet beräknas bli klimatneutralt . stora utmaningar kopplat till pendling och bristfälligt underhåll löses enligt motionärerna inte genom satsningen på höghastighetståg.