bet · H801CU13 · 2021-04-23 00:00:00 — 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2020/21:857 av (S), 2020/21:2073 av m.fl. (S), 2020/21:2102 av m.fl. (S), 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:3252 av m.fl. (L) yrkande 4. Skyddet av kulturhistoriskt viktiga byggnader är till för att värna historiska miljöer och det bidrar till forskning, kunskapsuppbyggnad och ökad trivsel. För att öka förståelsen för regelverket för kulturskydd av olika byggnader anser jag att systemet behöver ses över och förenklas. Enkla och tydliga regler underlättar efterlevnaden av vad som exempelvis gäller vid renovering eller restaurering av skyddade byggnader. Regleringen bör ske i detaljplan när det är möjligt, men det måste även finnas en möjlighet att skydda kulturhistoriskt viktiga byggnader utanför detaljplanelagt område och då helst utan krav på upprättande av detaljplan. Detta skulle då exempelvis kunna ske genom förtydliganden i översiktsplanen. Om en kommun vill utforma ytterligare bevarandeprogram eller liknande bör det beslutas lokalt. Ett förenklat system för kulturskydd bör anpassas till byggnader som är av nationellt eller rentav globalt intresse. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för att genomföra den översyn som jag föreslagit. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Allmänna och enskilda intressen enligt , punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3252 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 35, 2020/21:857 av (S), 2020/21:2073 av m.fl. (S), 2020/21:2102 av m.fl. (S) och 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 5. Skyddet för områden som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt bör enligt min mening vara extra starkt. finns det ett visst utrymme för begränsade regelförenklingar när det gäller kompletterande hus som inte förändrar befintliga byggnader eller inkräktar på utemiljöer som är klassade som särskilt värdefulla. Det kan exempelvis handla om att tillåta en friggebod eller ett attefallshus i anslutning till en kulturskyddad fastighet eller ett äldre bostadsområde som har ett särskilt kulturhistoriskt värde. Om det finns hinder i detaljplanen kan sådana hus dock inte byggas. Jag föreslår därför en översyn av PBL i syfte att ge kommunerna möjlighet att pröva om det finns förutsättningar att bygga mindre byggnader i nämnda skyddsvärda miljöer. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ till den föreslagna översynen. I ivern att bygga nya bostadsområden, förtäta de växande städerna och effektivisera markanvändandet är det lätt att idrottsytor prioriteras ned och att utrymmet för lek och rörelse minskar. När bostadsområden och infrastruktur planeras måste det ske med människan i centrum. Idrottsytor och grönområden har på många sätt en positiv effekt på samhället och miljön. Jag anser att idrotten och behovet av idrottsytor måste komma in tidigare i samhällsplaneringen. Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram en vägledning till kommunerna om hur de ska arbeta med att få in idrottsytor för såväl organiserad som spontan idrott i sina planprogram. Uppdraget bör bedrivas i nära samarbete med Kommuner och Regioner, och eventuella andra intressenter. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Plansystemet i allmänhet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:454 av och (båda C) yrkande 2, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 20, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 34, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 21–23 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 25. Det är viktigt att skapa offentliga miljöer med höga skönhetsvärden eftersom den estetiska aspekten av arkitektur och offentlig miljö är av stor betydelse för många människor. Ett sätt att arbeta med dessa frågor är att använda kommunala arkitekturprogram. använder vissa kommuner sådana program som verktyg för att nå en förbättrad arkitektonisk kvalitet och estetisk hållbarhet. Någon form av kommunalt arkitekturprogram bör enligt vår mening användas i alla kommuner. Vi vill därför att regeringen utreder möjligheten att införa ett sådant program som ett mellansteg i plansystemet mellan översiktsplan och detaljplan, alternativt som ett inslag i översiktsplaneprocessen eller detaljplaneprocessen. Det är regeringens uppgift att tillsätta en sådan utredning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Plansystemet i allmänhet, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:454 av och (båda C) yrkande 2, 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 34, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 21–23 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 25. var antalet upplåtelseformer på bostadsmarknaden ganska lågt. Grovt förenklat bodde människor i hyresrätt, bostadsrätt eller sitt ägda hem. Tankar om rationalisering avspeglade sig i stadsplaneringen. I vissa områden dominerade hyresrätter, i andra områden placerades bostadsrätter och i villastäderna och på landsbygden blev ägandet norm. Denna ordning medförde att det som byggdes blev ett ramverk för segregation, även om detta aldrig var syftet. För att undvika detta misstag anser jag att ett mål för samhällsplaneringen bör vara en strävan efter blandade upplåtelseformer och en mångfald av bostadslösningar. Alla upplåtelseformer behövs på en fungerande och rörlig bostadsmarknad, och inte sällan behövs en mångfald av bostadstyper och upplåtelseformer inom ett och samma bostadsområde. I samband med coronapandemin har det blivit tydligt hur viktigt det är med ett samhällsbygge som är robust och kan hantera kriser. Detta ställer krav på samhällsplaneringen. Vi behöver förutsättningar för att klara av kriser som den nu aktuella, men krisberedskapen måste också utformas utifrån antagandet att nästa kris kan vara av en helt annan natur. Åtgärder som kan bli aktuella är att undvika att göra bostadsområden beroende av enbart ett transportslag och att underlätta för byggande utanför detaljplanelagt område. Sammanfattningsvis anser jag att det är av största vikt att en översyn görs av frågor som rör samhällsbyggnad och krishantering för att identifiera nödvändiga reformer som kan öka beredskapen för framtida krissituationer. Kommunerna är skyldiga att upprätta en översiktsplan för att visa hur det är tänkt att kommunen ska utvecklas. Översiktsplanen hanterar frågor om bostadsbyggande, företagsområden, bevarande av kulturvärden, klimatavtryck m.m. Kommunernas planeringsskyldighet omfattar inte hur turismen kan underlättas. Med en ökande besöksnäring anser jag att kommunerna behöver ta fram planer för hur man kan utveckla turismen, antingen genom att dessa frågor lyfts in i befintliga planer eller i en särskild turistöversiktsplan. Frågorna kan handla om behov av utveckling av campingområden, naturområden för naturturism, sammanlänkning av kollektivtrafikstråk m.m. Det är regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som behövs för att tillgodose det som anförts ovan och därefter återkomma till . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Plansystemet i allmänhet, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 21–23, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 34 och 2020/21:454 av och (båda C) yrkande 2, 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 20, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 25. Det är viktigt att vidta åtgärder som ökar utbudet av byggbar mark eftersom ett utökat utbud av sådan mark reducerar kostnaderna för byggandet och främjar mångfalden av bostäder med olika upplåtelseformer. En sådan åtgärd skulle kunna vara att införa en möjlighet för kommunerna att överplanera för bostäder. Vidare behövs åtgärder som förtydligar behoven inom kommunernas planberedskap. Detta skulle kunna låta sig göras genom att får i uppdrag att kartlägga kommunernas planberedskap för antalet lägenheter och upplåtelseformer. En sådan kartläggning kan synliggöra hur väl beredskapen står sig i relation till det planerade bostadsbyggandet i kommunen. Kartläggningen av den byggbara marken bör enligt min mening redovisas i ett register som är tillgängligt för allmänheten. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ till lagändringar och andra åtgärder som gör de nämnda förslagen möjliga att genomföra. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för . Plansystemet i allmänhet, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 34 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 25, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2020/21:454 av och (båda C) yrkande 2, 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 20, 2020/21:3186 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23. har ett omfattande regelverk för plandokument. Varje kommun ska upprätta en översiktsplan som ska omfatta hela kommunen. Därefter kan stadsdelar och tätorter bli föremål för en fördjupad översiktsplan medan ramarna för framtida bygglovsärenden fastställs genom en detaljplan. Jag anser att det finns anledning att undersöka instrumentet fördjupad översiktsplan för att se om denna plantyp kan överta den roll som detaljplaner har . I sådana fall skulle detaljplaner bara behöva användas i vissa särskilda fall. Jag anser vidare att det behövs en ny egnahemsrörelse i våra utsatta områden. Kommunerna behöver planera för radhus och villor i dessa områden så att de som vill kan köpa mark till ett relativt lågt pris. Marken ska vara färdigplanerad av kommunerna för att köparen ska kunna bygga ett eget boende. Därtill måste detaljplanerna vara flexibla så att varje egnahemsbyggare ges möjlighet att sätta sin egen prägel på bostaden. Det är regeringens uppgift att vidta nödvändiga åtgärder för att tillgodose de förslag som jag förordat. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktlinjer i planarbetet, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:1246 av (M) och 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 1. En god politik för arkitektur och offentliga miljöer kan bidra positivt till människors välmående. Vi vill därför tillsätta en utredning med uppdrag att utreda möjligheterna att genom lag tvinga kommunerna att tillsätta lokala skönhetsråd. Vi anser att ett sådant råd bör vara brett sammansatt och ha till uppgift att yttra sig över processer kopplade till översikts- och detaljplaner samt ny exploatering generellt. Det är regeringens uppgift att tillsätta en sådan utredning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Medborgarinflytandet och vissa andra intressen vid fysisk planering, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 13 och 16 samt 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:409 av (C) yrkande 15 och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 20. Vi anser att det vore önskvärt att utvärdera medborgarnas preferenser kring utformningen av våra gemensamma miljöer. Hur människor upplever sin offentliga miljö har betydelse för deras mående. Gemensamma miljöer ska bidra till en positiv och varm känsla, vilket kan främja en god hälsa hos befolkningen. Detta gäller både miljöernas funktion och deras estetiska utformning. Vi anser därför att större hänsyn måste tas till allmänhetens önskemål vid gestaltning och utförande av offentlig konst och nybyggnation. Det finns enligt vår mening även ett behov av att utreda hur medborgarna kan få ett större inflytande över de miljöer som de vistas i. Inflytandet kan exempelvis öka genom införandet av ett demokratiskt valt råd i kommunerna eller genom att medborgarna får större möjlighet att tycka till om olika förslag i sitt närområde. Graden av delaktighet i processerna skulle kunna variera utifrån projektens storlek och antalet berörda medborgare. Genom att öka allmänhetens direkta inflytande över nya miljöers utformning undviks att tjänstemän, arkitekter och politiker gör subjektiva bedömningar av vad som är vackert. har vidare en rik byggnadstradition som bör bevaras. Ett sätt att värna det kulturella och estetiska arvet är att införa en s.k. kulturell planering. Detta är en metod som i samhällsbyggnadsfrågor sätter fokus på bl.a. medborgardialog och den unika platsens förutsättningar och historia. I miljöer med inslag av kulturhistoriska byggnader ska s.k. miljonprogram motverkas vid nybyggnation av bostäder. Historiskt förankrade byggnader ska bevaras och renoveras eftersom de skapar identitet och atmosfär. Syftet blir att lyfta fram området eller kommunens unika identitet utifrån geografiska och historiska förutsättningar. Mot denna bakgrund anser vi att införandet av en kulturell planering bör utredas. Regeringen bör vidta de åtgärder som krävs och utarbeta nödvändiga lagförslag i de avseenden vi förespråkar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Medborgarinflytandet och vissa andra intressen vid fysisk planering, punkt 5 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:409 av (C) yrkande 15 och 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 13 och 16 samt 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 1. Det brottsförebyggande arbetet behöver långsiktighet och förankring i den lokala miljön där arbetet bedrivs. Kommunerna har en nyckelroll i detta arbete, och en del av arbetet bör bedrivas genom stadsplanering. Vi anser att det finns behov av att ge trygghetsfrågorna en starkare ställning i stadsplaneringen för att på ett tydligare sätt signalera att dessa frågor är prioriterade. Ett sätt att göra detta är att ändra PBL så att lagen uttryckligen reglerar att all fysisk planering bör ha ett brottsförebyggande perspektiv. I städer och större samhällen kan det handla om åtgärder som att motverka kvällsstängda butikscentrum, god belysning, röjning av buskage, genomtänkt förläggning av gångvägar och andra åtgärder som ökar tryggheten. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Klimatfrågor i planeringen och planering för gröna områden, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 35 och 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 57 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkande 5, 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 37–39, 41 och 42. Enligt FN:s vetenskapliga expertpanel för biologisk mångfald hotas uppemot 1 miljon av jordens 8 miljoner arter av utrotning. Hotet mot den biologiska mångfalden är på många sätt mer akut än klimatkrisen. Det krävs enligt min mening därför kraftfulla insatser för att skydda hotade arter. Jag anser därför att åtgärder för att stärka den biologiska mångfalden måste integreras tydligare i stadsplaneringen. Det ska vara en självklarhet att ytor som det offentliga förfogar över brukas och används på ett sätt som gynnar den biologiska mångfalden. Många infrastrukturmiljöer, såsom vägkanter, banvallar, stationsområden, trädsäkringszoner, bangårdar och flygplatser har stor potential att utgöra attraktiva miljöer och spridningsvägar för exempelvis pollinatörer. Det är regeringens uppgift att vidta nödvändiga åtgärder för att stärka den biologiska mångfalden i stadsplaneringen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Klimatfrågor i planeringen och planering för gröna områden, punkt 6 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkande 5, 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 19, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 57, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 35, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 15, 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 37–39, 41 och 42 samt 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 22. Den byggda miljön står för en stor del av miljöpåverkan och energianvändningen i samhället. För att underlätta den nödvändiga omställningen till ett energisystem baserat på förnybara råvaror där de nationella miljökvalitetsmålen nås behöver den byggda miljöns energianvändning minska. Jag anser att det bl.a. är angeläget att redan i detaljplanen kunna ställa krav på energieffektivitet, typ av uppvärmning, konstruktion m.m. Det finns redan kommuner som ofta skriver in denna typ av krav i detaljplaner trots att PBL sätter klara begränsningar i detta avseende. PBL behöver därför ändras så att det införs möjligheter att ställa denna typ av särkrav i detaljplanen, vilket skulle öka förutsättningarna för ett mer hållbart byggande som är bättre ur ett energi- och klimatperspektiv. Det är regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och återkomma till . uppmärksammade 2020 behovet av en transportplanering som ur ett bredare perspektiv integrerar administrativa, ekonomiska och informativa styrmedel. En integrerad transportplanering skulle bl.a. skapa bättre förutsättningar att begränsa tillväxten i transportefterfrågan och bryta bilberoendet i tätorterna. I regeringens klimatpolitiska handlingsplan föreslås dock inga nya åtgärder för denna inriktning, trots att av bilresorna i våra städer och tätorter är kortare än 4–. Den genomsnittliga bilen används också ineffektivt med låg beläggningsgrad och står parkerad av tiden. Regeringen bör återkomma med förslag på stärkt regelverk och processer för samhällsplanering som minskar bilberoendet. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Klimatfrågor i planeringen och planering för gröna områden, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 57, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 35, 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkande 5, 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 37–39, 41 och 42. En dominerande trend vid stadsplanering och nyproduktion av bostäder är flerbostadshus i urbaniserade hårdgjorda miljöer. Produktionen av småhus har ett betydande underläge, trots att majoriteten av befolkningen föredrar och strävar efter denna bostadsform. Småhus i villaområden i våra större städer utgör en betydande del av städernas totala grönområden, och det är i dessa trädgårdar som många ekosystemtjänster utförs, buller dämpas, värmeböljor förebyggs, regnvatten tas om hand och olika arter finner livsrum. Tätbefolkade flerfamiljsområden har trots anlagda grönområden en torftigare grogrund för djurliv genom den förenklade skötsel som efterfrågas. För att gynna en stärkt biologisk mångfald i våra städer och på köpet svara mot bostadsköparnas efterfrågan anser jag att det finns anledning att främja framväxten av moderna trädgårdsstäder i stadsplaneringen. Det är en fråga för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Klimatfrågor i planeringen och planering för gröna områden, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 22, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 57, 2020/21:2927 av m.fl. (C) yrkande 35 och 2020/21:2928 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 9, 2020/21:2707 av och (båda MP) yrkande 5, 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkandena 37–39, 41 och 42. Den stora inflyttningen till städer och tätorter i ställer krav på en god samhällsplanering i fråga om miljö och hållbar utveckling, kollektivtrafik, bostadsbyggande samt och kommersiell service. Enligt min mening är det angeläget att de gröna miljöernas betydelse för miljön och folkhälsan uppmärksammas och tas till vara i stadsplaneringen. Städer med grön struktur har ett bättre lokalklimat än städer utan grönska. En grön stad klarar häftiga skyfall bättre och har en större biologisk mångfald. I en stad med parker och trädgårdar integrerade i bebyggelsen har invånarna naturliga mötesplatser utomhus. I sitt vardagsliv får de närkontakt med det biologiska kretsloppet. Fritidsodling lär vara en av de vanligaste fritidssysselsättningarna och är en värdefull del av många människors liv. Det är därför viktigt att se och inkludera miljöer som villaträdgårdar och kolonilotter i stadsplaneringen. I framtida stadsplanering bör också vägas in värdet av stadsnära odling och det förhållandet att utebliven fysisk aktivitet har en hög samhällsekonomisk kostnad. Mot denna bakgrund anser jag att det är viktigt att kommunerna i all samhällsplanering beaktar behovet av grönytor och platser för lek, rekreation och spontanidrott i tätbebyggda områden. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för en samhällsplanering som säkerställer en grön och hållbar boendemiljö. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reglering med detaljplan, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 28, 2020/21:1060 av (M) yrkande 1, 2020/21:1086 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:2891 av och (båda SD) yrkande 2 och 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 7, 2020/21:1068 av (M), 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 27, 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2020/21:3585 av m.fl. (L) yrkande 34. En detaljplan får inte göras mer detaljerad än vad som krävs med hänsyn till planens syfte, och det måste finnas stöd i PBL för varje planbestämmelse.