bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — Tillkännagivande om att bygga dubbelspår –. 2020/21:3654 av (SD) Tillkännagivande om förutsättningar för en tidigareläggning av ett dubbelspår på Ostkustbanan. 2020/21:3667 av (SD) Tillkännagivande om en skyndsam översyn av potentiella utbyggnad. 2020/21:3690 av (M) Tillkännagivande om att se över möjligheterna till en omedelbar upprustning av Västra stambanan. 2020/21:3698 av (M) Tillkännagivande om att se över förutsättningarna för att skapa en bättre järnvägsdragning mellan och . 2020/21:4042 av m.fl. (M) Tillkännagivande om att ta nästa steg när det gäller komplettering och nybyggnation av järnväg mellan och . 2020/21:4047 av m.fl. (KD) Tillkännagivande om att kostnaden för Nya Ostkustbanan bör anslagsfinansieras inom ramen för nya investeringar. Tillkännagivande om att kostnaden för fyrspår på sträckan –bör anslagsfinansieras inom ramen för nya investeringar. Projekt som rör sjöfartens infrastruktur 2020/21:132 av och (båda SD) Tillkännagivande om att se över förutsättningarna för färjetrafik mellan och i infrastrukturplaneringen. 2020/21:218 av (C) Tillkännagivande om att skapa en reservhamn för att säkra en tillfredsställande tillgänglighet i linjetrafiken till . 2020/21:341 av (C) Tillkännagivande om en daglig förbindelse, med en färja, över Skofjärden mellan , kommun och Örsand, kommun. 2020/21:353 av och (båda SD) Tillkännagivande om att utreda upprättandet av en färjeförbindelse mellan och i län. 2020/21:934 av m.fl. (M) Tillkännagivande om reformer för att stärka hamn. 2020/21:1069 av (M) Tillkännagivande om att stärka hamn. Tillkännagivande om att överväga åtgärder för att återupprätta förtroendet för hamn och för att därmed återfå konkurrenskraftiga logistikupplägg. 2020/21:1071 av (M) Tillkännagivande om att utreda hur Skenäsfärjan och andra vägfärjor ska fungera bättre . 2020/21:1350 av (M) Tillkännagivande om att överväga åtgärder för att fortsätta att utveckla hamn och därmed den svenska fiskerinäringen. 2020/21:1446 av (L) Tillkännagivande om en förbindelse över mellan i kommun och Västersjö i kommun. 2020/21:1652 av och (båda S) 2020/21:1763 av (M) Tillkännagivande om att tidigarelägga investeringen i en ny slussled i och där det tas hänsyn till skredrisken. 2020/21:1895 av (S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att genom en reservhamn säkra grundläggande försörjning. 2020/21:1897 av och (båda S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplanen studera förutsättningarna för hur Gotlandstrafiken kan behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur. 2020/21:2211 av m.fl. (SD) Tillkännagivande om vikten av att genomföra en farledsfördjupning i hamn. Tillkännagivande om att genomföra en farledsfördjupning vid Malmporten möjligt. 2020/21:2396 av och (båda S) Tillkännagivande om att se över möjligheten att stärka infrastrukturen till enda stora varv i syfte att stötta den svenska marintekniska industrin. 2020/21:2399 av m.fl. (S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för att utveckla sjöfarten i och Vänersjöfarten. 2020/21:2993 av och (båda M) Tillkännagivande om att lyfta hamn som en angelägenhet. 2020/21:3210 av och (båda M) Tillkännagivande om en vägfärja (frigående eller linfärja) mellan i kommun och Västersjö i kommun. 2020/21:3235 av m.fl. (L) Tillkännagivande om att man ska se över möjligheten att likställa färjetrafiken till och från med vägar och järnvägar och att den ska ingå i den nationella infrastrukturen. 2020/21:3612 av (M) Tillkännagivande om konkurrenskraften för insjötransporter på i form av byggande av för låga broar. Regionala projekt, inklusive Öresundsförbindelser 2020/21:213 av (C) Tillkännagivande om att se över hur staten kan ta ansvar för att kan utvecklas i samma takt som övriga län. 2020/21:351 av (KD) Tillkännagivande om att inleda en Arlandaförhandling för tillväxtregion. 2020/21:405 av och (båda C) Tillkännagivande om vikten av en Öresundsmetro. Tillkännagivande om att överskott bör kunna användas till regionala infrastrukturinvesteringar. Tillkännagivande om att en Öresundsmetro bör ingå i infrastrukturplaneringen i Sverigeförhandlingen. 2020/21:417 av och (båda C) Tillkännagivande om det angelägna i att fortsätta arbetet med en fast förbindelse mellan och . 2020/21:600 av och (båda SD) Tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att bygga Öresundsmetron. 2020/21:813 av (S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplanen studera förutsättningarna för möjligheten till en snabb process för den fortsatta utredningen av en tunnelförbindelse mellan och . 2020/21:862 av och (båda S) i denna del Tillkännagivande om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för ökade infrastrukturinvesteringar i 2020/21:890 av m.fl. (S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för fortsatta insatser för en funktionell infrastruktur i . 2020/21:893 av Per Åsling (C) Tillkännagivande om att se över förutsättningarna för att tilldela höjda anslag, och därmed en rättvis och rimlig andel av resurserna, till vägar och järnvägar samt att se över införandet av en garanterad lägstanivå för vägar. 2020/21:1186 av (M) Tillkännagivande om att stärka infrastrukturen för transporter inom . 2020/21:1456 av m.fl. (S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att förbättra transportinfrastrukturen i . 2020/21:1458 av m.fl. (S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en upprustning och vidareutveckling av och Västra stambanan. 2020/21:1593 av m.fl. (S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för investeringar i infrastruktur i . 2020/21:2037 av m.fl. (S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga Öresundsmetron. 2020/21:2053 av m.fl. (S) Tillkännagivande om prioriteringar av regionalinfrastrukturen på landsbygden och i glesbygd. 2020/21:2151 av m.fl. (S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att skapa en bättre infrastruktur i . 2020/21:2160 av m.fl. (S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningar för förbättrad infrastruktur i . 2020/21:2397 av m.fl. (S) Tillkännagivande om att i infrastrukturplaneringen studera möjligheterna att utveckla väg- och järnvägstrafiken inom samt el, laddinfrastruktur och biogas. 2020/21:2637 av Boriana m.fl. (M) Tillkännagivande om behovet av att prioritera och tidigarelägga infrastruktursatsningar i . Tillkännagivande om att intäkterna från ska finansiera framtida infrastrukturinvesteringar i . Tillkännagivande om att ge i uppdrag att gå vidare med planeringen av en fast förbindelse mellan och . Tillkännagivande om att hamninfrastruktur i de skånska hamnarna av nationellt intresse bör prioriteras. 2020/21:2668 av m.fl. (L) Tillkännagivande om att utreda åtgärder för infrastruktur. 2020/21:2670 av och (båda L) Tillkännagivande om att utreda infrastrukturåtgärder för att möta den starka tillväxten på , där Tvärförbindelse , väg 225, en ny passage över samt Bytespunkt är särskilt prioriterat. 2020/21:2678 av (L) Tillkännagivande om att utreda hur det kan göras satsningar på infrastruktur som stärker tillväxten i och övriga Väst- och . 2020/21:2932 av Per Åsling (C) Tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för ändrade prioriteringar i syfte att åtgärda infrastruktur i . 2020/21:2934 av Alireza Akhondi m.fl. (C) Tillkännagivande om att se över möjligheterna till ökad andel medel från den nationella planen för nyinvesteringar i . 2020/21:3004 av Noria Manouchi (M) Tillkännagivande om att bygga en Öresundsmetro. 2020/21:3027 av m.fl. (M) Tillkännagivande om behovet av att prioritera infrastruktursatsningar i . Tillkännagivande om att verka för att en fast HH-förbindelse byggs. Tillkännagivande om att hamninfrastruktur i de halländska hamnarna av nationellt intresse bör prioriteras. Tillkännagivande om betydelsen av en väl fungerande flygtrafik i sydvästra och av att arbetet med spårbunden trafik till lyfts. 2020/21:3475 av m.fl. (M) Tillkännagivande om att säkerställa infrastrukturen till och från . 2020/21:3482 av m.fl. (M) Tillkännagivande om att fortsätta arbetet med en fast förbindelse mellan och . 2020/21:3591 av (SD) Tillkännagivande om utökade länsanslag till det värmländska vägnätet. 2020/21:3693 av m.fl. (M) Tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en Arlandaförhandling. 2020/21:4042 av m.fl. (M) Tillkännagivande om att säkerställa infrastrukturen till och från . Utskottet kan inledningsvis konstatera att det på olika platser i hela landet finns många angelägna infrastrukturprojekt som syftar till att främja tillväxt, regional utveckling och en omställning till ett långsiktigt hållbart transportsystem. Utskottet uppskattar det stora engagemang och intresse som infrastrukturfrågorna väcker runt om i landet. Detta engagemang synliggörs tydligt i det stora antal motionsyrkanden om olika infrastrukturprojekt som behandlas i detta avsnitt. Utskottet väljer att behandla dessa yrkanden sammanhållet mot bakgrund av den rollfördelning inom planeringsprocessen som gällt alltsedan beslut med anledning av infrastrukturproposition (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446). Av detta följer att roll i första hand bör vara att ange övergripande mål och riktlinjer för planeringen, fastställa finansiella ramar, säkerställa en god kontroll av statens finanser och skapa förutsättningar för en effektiv organisation för att förvalta avsatta resurser. uppgift är alltså inte att ta ställning till enskilda infrastrukturprojekt. Beslut om vilka infrastrukturåtgärder som ska vidtas under den aktuella planperioden fattas genom den långsiktiga åtgärdsplaneringen, som utmynnar i den nationella plan som fastställs av regeringen och de länsplaner som fastställs av respektive länsplaneupprättare. I de nu aktuella motionerna lämnas i flertalet fall förslag som rör nationella infrastrukturprojekt som omfattas av åtgärdsplanerna som fastställs på grundval av de övergripande beslut och med de medel som har fattat beslut om. Enligt utskottets mening kan det antas att syftet med många av dessa motionsförslag kommer att tillgodoses, även om de inte alltid kommer till utförande så tidigt i planeringsperioden som motionärerna hade önskat. Utskottet vill också understryka att regeringen nu har lagt fram en proposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. Detta innebär utökade möjligheter att genomföra angelägna infrastruktursatsningar –2033. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet de här behandlade motionsyrkandena. Dessa har återgetts i det föregående och finns dessutom förtecknade i bilaga 2 till detta betänkande. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fyrstegsprincipen. Utskottet anser att fyrstegsprincipen är en viktig utgångspunkt för utvecklingen av transportsystemet och att fyrstegsprincipen ska vara vägledande för planeringen av infrastrukturåtgärder. Utskottet välkomnar att regeringen avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder inom steg 1 och 2. Jämför reservation 36 (M), 37 (V) och 38 (L). Fyrstegsprincipen innebär att möjliga förbättringar i transportsystemet ska prövas stegvis enligt följande. – Det första steget innebär att överväga åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt. – Det andra steget innebär att överväga åtgärder som medför ett mer effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur. – Det tredje steget innebär att vid behov överväga begränsade ombyggnationer. – Det fjärde steget innebär att, om behovet inte kan tillgodoses i de tre tidigare stegen, överväga nyinvesteringar eller större ombyggnadsåtgärder. I kommittémotion 2020/21:1313 yrkande 7 framför m.fl. (V) att regeringen bör förtydliga för hur myndigheten ska arbeta med det första steget i fyrstegsprincipen, som består i att försöka lösa brister genom sänkt efterfrågan eller överflyttningar mellan trafikslag. Motionärerna konstaterar att det finns få steg 1-åtgärder i fyrstegsprincipen som råder över eftersom det i huvudsak är regeringen, kommunerna och regionerna som ansvarar för att vidta sådana åtgärder, som kan gälla t.ex. skatter, avgifter och informationsinsatser. I motion 2020/21:2694 yrkande 5 pekar m.fl. (MP) på behovet av att ändra förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. för att öka möjligheter att medfinansiera steg 1- och 2-åtgärder i enlighet med fyrstegsprincipen samt av att se över förordningen (2010:185) med instruktion för . Motionärerna konstaterar att har kritiserats för att inte pröva och genomföra åtgärder inom steg 1 och 2 och uppmärksammar att det finns hinder för att ska kunna tillämpa fyrstegsprincipen på ett adekvat sätt. I kommittémotion 2020/21:3235 yrkande 33 framhåller m.fl. (L) vikten av att säkerställa fyrstegsprincipens genomslag i samband med beslut om infrastrukturprojekt. Motionärerna uppmärksammar att det har framkommit olika problem i arbetet med fyrstegsprincipen och betonar vikten av att prioriteringen av infrastrukturinvesteringar följer fyrstegsprincipen för att statens medel ska användas effektivt. I kommittémotion 2020/21:3472 yrkande 1 lyfter m.fl. (M) fram behovet av tågsatsningar som gynnar jobb och tillväxt. Motionärerna anser att fyrstegsmodellen är väl inarbetad och syftar till att säkerställa att pengar används på ett ansvarsfullt sätt. Regeringen bör tillsätta en utredning för att identifiera bristerna i svensk järnväg med utgångspunkt i fyrstegsprincipen. I kommittémotion 2020/21:4037 framför m.fl. (V) att regeringen bör förtydliga för hur myndigheten ska arbeta med det första steget i fyrstegsprincipen, som består i att försöka lösa brister genom sänkt efterfrågan eller överflyttningar mellan trafikslag (yrkande 4). Motionärerna betonar att fyrstegsprincipen måste tillämpas till fullo och att det är angeläget att undanröja hinder i regelverket för att arbeta bredare med samt finansiera och medfinansiera steg 1- och steg 2-åtgärder. Utskottet vill inledningsvis lyfta fram att och regeringen vid upprepade tillfällen har framhållit att det är angeläget att tillämpa ett trafikslagsövergripande synsätt vid överväganden om vilka åtgärder som behöver vidtas för att utveckla transportsystemet och att de föreslagna åtgärderna analyseras utifrån fyrstegsprincipen. Utskottet vill betona att fyrstegsprincipen är en viktig utgångspunkt för utvecklingen av transportsystemet som och regeringen upprepade gånger har uttalat stöd för. Utskottet delar regeringens bedömning i infrastrukturpropositionen att planeringen av transportsystemet enligt fyrstegsprincipen förväntas bidra till kostnadseffektiva lösningar. Fyrstegsprincipen ska vara vägledande för planeringen av infrastrukturåtgärder, och alla trafikslag och transportmedel liksom alla typer av åtgärder som leder till att målen nås ska beaktas. En effektiv lösning på ett specifikt problem i transportsystemet kan innefatta åtgärder från flera av fyrstegsprincipens steg. Utskottet vill betona att syftet ska vara att nå en god hushållning med både ekonomiska medel och naturresurser samt en hållbar samhällsutveckling. När det gäller frågan om hur steg 1- och steg 2-åtgärder kommer in i infrastrukturplaneringen välkomnar utskottet regeringens besked i infrastrukturpropositionen att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1) samt åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av befintlig infrastruktur (steg 2). Statliga åtgärder enligt fyrstegsprincipens första steg är huvudsakligen åtgärder som inte hanteras inom ramen för infrastrukturplaneringen, exempelvis olika former av ekonomiska och administrativa styrmedel. Andra steg 1- och steg 2-åtgärder kan inrymmas i infrastrukturplaneringen, exempelvis prioritering av åtgärder som främjar kollektivtrafik, cykel- och gångtrafik, samt krav på kommunala motprestationer vid åtgärder i anslutning till det kommunala vägnätet. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att , enligt förordningen (2010:185) med instruktion för , stegvis ska analysera val av åtgärder i enlighet med fyrstegsprincipen. Regeringen konstaterar i infrastrukturpropositionen att flera steg 1- och steg 2-åtgärder ligger inom kommuners och regioners ansvarsområden exempelvis stadsplanering, parkeringsavgifter eller ändrad turtäthet för kollektivtrafiken. ska aktivt verka för fyrstegsprincipens tillämpning i ett fungerande samspel mellan nationell transportinfrastrukturplanering och fysisk planering på lokal och i vissa län regional nivå. Regeringen påminner om att staten, genom den nationella planen, även möjliggör bl.a. steg 1- och steg 2-åtgärder genom stadsmiljöavtalen, genom vilka kommuner och regioner kan få stöd till åtgärder i städer som leder till ökad andel persontransporter med kollektivtrafik eller cykeltrafik eller till hållbara godstransportlösningar. Utskottet kan konstatera att uppger att fyrstegsprincipen tillämpas för att säkerställa en god resurshushållning och för att åtgärder ska bidra till en hållbar samhällsutveckling och att den är vägledande i verkets arbete för att säkerställa effektiva och hållbara lösningar. uppger vidare att fyrstegsprincipen är myndighetens arbetsstrategi och att den tillämpas för att säkerställa en god resurshushållning och för att åtgärder ska bidra till en hållbar samhällsutveckling. Vid utskottssammanträdet informerade IVL om miljömålens roll för transportplaneringen, bl.a. om projektet genomslag för fyrstegsprincipen. Projektets slutsatser är att tillämpningen av fyrstegsprincipen i åtgärdsvalsstudier leder till fokus på lokala brister och att steg 1- och 2-åtgärder sällan används. Det framförs att det inte är säkert att summan av enskilda åtgärder leder mot de övergripande målen och att ett systemperspektiv krävs för att klara transportsektorns klimatmål. Utskottet kan vidare uppmärksamma att det i om tillämpningen av fyrstegsprincipen (RiR 2018:30) framkom att regeringens och styrning inte stöder ett trafikslagsövergripande arbetssätt. Vidare framförde att regeringen i flera avseenden behöver förtydliga hur ska arbeta med fyrstegsprincipen. Regeringen anförde i skrivelse 2018/19:76 bl.a. att den anser att har tillräckliga direktiv kring hur fyrstegsprincipen ska tillämpas och att ett trafikslagsövergripande perspektiv ska vara vägledande i arbetet med den nationella planeringen av infrastrukturinvesteringar. Regeringen meddelade också att den avser att återkomma i de fall den ser behov av ytterligare justeringar. Utskottet påminner om att i samband med behandlingen av regeringens skrivelse med anledning av beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder för att säkerställa fyrstegsprincipens genomslag (bet. 2018/19:TU18, rskr. 2018/19:277). Regeringen redovisar i skrivelse 2020/21:75 att har påbörjat ett omfattande utvecklingsarbete vad gäller arbetssätt och systemstöd kring trafikslagsövergripande åtgärdsvalsstudier i enlighet med fyrstegsprincipen i linje med rekommendationer. Utskottet välkomnar detta och konstaterar att regeringen avser att följa detta arbete och vid behov återkomma med ytterligare tydliggöranden i samband med kommande planeringsuppdrag till . Därutöver har regeringen även i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) aviserat att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1) samt åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av den befintliga infrastrukturen (steg 2). uppdrog regeringen åt m.fl. att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för en ny planperiod. Uppdraget omfattar att fram scenarion baserade på antaganden om bl.a. steg 1-åtgärder, prioritering av kostnadseffektiva steg 1- och steg 2-åtgärder samt effektiviserad och optimerad användning av existerande infrastruktur. underlag har legat till grund för den infrastrukturproposition som behandlas i detta betänkande. Sammanfattningsvis anser utskottet att fyrstegsprincipen är en viktig utgångspunkt för utvecklingen av transportsystemet och att principen ska vara vägledande för planeringen av infrastrukturåtgärder. Utskottet välkomnar att regeringen avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder inom steg 1 och 2. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1313 (V) yrkande 7, 2020/21:2694 (MP) yrkande 5, 2020/21:3235 (L) yrkande 33, 2020/21:3472 (M) yrkande 1 och 2020/21:4037 (V) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samhällsekonomiska analyser. Utskottet understryker vikten av att sådana analyser är väl underbyggda och av god kvalitet och konstaterar att det pågår ett aktivt utvecklingsarbete inom området. När det gäller möjligheterna att ersätta vägfärjor med broar konstaterar utskottet att det finns regler för detta som synes vara väl avvägda. Jämför reservation 39 (M), 40 (C), 41 (V), 42 (KD) och 43 (L). ska utveckla och förvalta metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet samt ta fram och tillhandahålla trafikprognoser. Uppdraget gäller alla trafikslag, i olika faser i planeringsprocessen och för alla steg enligt fyrstegsprincipen. ska även ansvara för arbetet med och publiceringen av rapporten och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn, även kallad . Där presenteras de kalkylvärden och beskrivs den analysmetod som bör användas i transportsektorns samhällsekonomiska analyser. ASEK-arbetet är kopplat till en myndighetsövergripande samrådsgrupp som består av representanter för , , , , , , Region /SL och Trafikanalys (adjungerad). ASEK-arbetet stöds av ett vetenskapligt råd. En översyn av ska göras och en ny version publiceras . I arbete med att utarbeta förslag till prioriteringar i den långsiktiga strategiska infrastrukturplaneringen spelar samhällsekonomiska analyser en central roll. En samhällsekonomisk analys består av en samhällsekonomisk kalkyl, där de nyttor och kostnader som har beräknats och värderats i kronor räknas samman till en s.k. nettonuvärdeskvot som visar åtgärdens skattade lönsamhet, kompletterat med mer kvalitativa bedömningar av effekter som är svåra eller omöjliga att beräkna eller värdera. Den samhällsekonomiska analysen ingår som en komponent i den metod och mall för samlad effektbedömning som använder. I den samlade effektbedömningen ingår även bedömningar av åtgärdens fördelningseffekter och hur åtgärden påverkar möjligheterna att uppnå de transportpolitiska målen. Som bas för de samhällsekonomiska analyserna tar fram trafikprognoser som visar hur den framtida utvecklingen av trafiken samt framtida efterfrågan på resor och godstransporter kan bedömas se ut. Hur prognosmodellen är uppbyggd och vilka antaganden som görs om det framtida transportsystemet och omvärldsförändringar är av stor vikt för bedömningen av vilka konsekvenser olika åtgärder i transportsystemet kan få. har ansvar för att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet, inklusive efterkalkylering och successiv kalkylering. Trafikanalys ska kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och följa den internationella modellutvecklingen på området. I motion 2020/21:248 efterlyser (C) en översyn av bättre möjligheter att ersätta färjor med broar. Motionären pekar på fördelar med att ersätta bilfärjor med broar men konstaterar att sätt att kalkylera innebär problem och hänvisar till att man i gör kalkyler på ett annat sätt, vilket innebär att kalkylerna avsevärt förbättras. I motion 2020/21:1253 tar (M) upp frågan om ändrade beräkningsgrunder för infrastrukturmedel.