bet · H801KU20d3 · 2021-01-01 00:00:00 — Det är så många olika saker som styr den här pandemin, och det är så fläckvis hur det drabbar. är ett bra exempel. hyllades väldigt mycket och hade haft en väldigt liten smittspridning. Framför allt rörde det de områden som hade karnevaler , när det är mycket folk i rörelse. Sedan har drabbats väldigt hårt , med samma typer av åtgärder. Man ska nog akta sig för att dra väldigt tydliga kopplingar och säga att vi ska göra så här för att få det lindrigare. Det har varit lindrigare i och , men inte i , på samma vis. Jag vill inte dra väldigt stora växlar på det ena eller det andra, men det är rätt såtillvida att vi har försökt att titta på helheten. Ska man göra ett bokslut för hela den här perioden måste man också väga in vad vi har för stigma i skolan – hur har eleverna klarat detta? Hur ser det ut hos äldre människor som har varit instängda? Vi höll ju tillbaka många äldre , möjligtvis till och med lite så här i backspegeln. Vi kanske kunde ha släppt upp det lite tidigare vad gäller reglerna för 70, men vi var naturligtvis rädda för att vi skulle få ett bakslag i det. Vi har gjort de här avvägningarna, och det känner jag mig ganska nöjd med. (MP): Tack så jättemycket för redogörelsen ! Generaldirektören har nämnt att det är en väldigt unik situation med denna hälsokris eftersom det här viruset beter sig på ett annat sätt än vad man normalt hade kunnat tro. Jag undrar om det givet detta finns något som generaldirektören vill säga för att komplettera det han har redogjort för angående den här strategin. : Ska man lägga till någon komponent här är det att vi ser ett stort behov av att göra stora folkhälsosatsningar. Pandemin blottar brister i ett samhälle på ett tydligt sätt. Vi har ju ett uppdrag. Vi har jobbat med att – vilket också tog ett enhälligt beslut om i den folkhälsopolitiska propositionen för – försöka sluta de hälsoklyftor som finns i landet. Detta är ett väldigt mödosamt och långt arbete. Vi har stora socioekonomiska klyftor och stora klyftor mellan inrikes och utrikes födda, och dessa har inte förbättrats under , oberoende av den politik som har förts. Här har vi tagit fram en hel del underlag som vi nu avser att driva tillsammans med Kommuner och Regioner, civilsamhället och den regionala och nationella politiken. Vi måste hantera de allmänna hälsofrågorna. Vi ser också att de som har drabbats väldigt mycket är människor som har sjukdomar och underliggande tillstånd som finns där på grund av andra hälsorisker – tobaksrökning, övervikt, diabetes och annat. Vi måste göra dessa satsningar nu för att värna sjukvården. Sjukvården kommer inte att kunna arbeta i kapp det här, är min bestämda uppfattning. Här krävs det en bred ansats, och jag hoppas på en stor uppslutning även i denna kammare för att man gör stora satsningar – inte minst när det gäller den psykiska ohälsan, som ju har varit ett problem förut. Om man i detta läge skulle lägga till någonting i det strategiska anslaget är det att det krävs en kraftig satsning – jag ska inte säga en upprustning – över hela samhället. Jag menar inte bara inom hälso- och sjukvården. Framför allt krävs detta på skolans område och på samhällsplaneringens område för att hantera många av de risker och de levnadsvillkor vi har. Vi har ju sett att detta slår väldigt hårt. Det är ett lidande för många människor, och det är kostsamt för samhället att inte ha den här balansen. Detta är väl möjligtvis den tredje strategiska ansats som vi nu kommer till i det här läget. Som jag har pekat på när det gäller vaccinationerna får vi nu inte bara säga att detta ska göras på ett likformigt sätt. Vi måste förstå att det finns grupper som är svåra att nå när det gäller vaccinationerna, av socioekonomiska skäl eller av andra skäl, och som också – som bostadssegregationen är – bor så att vi riskerar att få väldigt låga vaccinationstal på vissa håll i landet, vilket skapar en fara både för de här människorna och för alla människor vad gäller nya utbrott. Detta är väl möjligtvis det tredje benet i det här som vi arbetar med, som skulle kunna vara ett strategiskt tillägg här. Ordföranden: Då börjar vi gå mot slutet av denna utfrågning, men det finns en möjlighet att ställa några ytterligare frågor. (M): Fru ordförande! Innan vi tackar generaldirektören för skulle jag vilja att han bringar klarhet i ett par saker som jag kanske inte riktigt har förstått. Det första är: Vem har fattat beslut om strategin? Är det Folkhälso- myndigheten som har fattat beslut om att det här ska vara strategi, eller är det regeringen som har fattat beslut om att det här ska vara strategi? Det utskottet granskar är ju i någon mån ändå spårbarheten i besluten för huruvida ansvar ska utkrävas parlamentariskt gentemot regeringen eller om ansvar ska utkrävas inom ramen för myndigheternas regelverk. Det är en ganska viktig fråga. Det andra som jag inte riktigt begriper gäller att generaldirektören säger att man inte kan trycka till lite grann; man trycker till så hårt man kan för att minska smittan. talar generaldirektören om väl avvägda och inte för långtgående och, så att säga, invasiva åtgärder. när vi påbörjar vaccinationen har vi i 13 000 – snart 14 000 – döda. Detta är den största krisen i modern tid, sedan spanska sjukan, och vi har uppenbart fler döda per 100 000 än andra länder som har valt andra åtgärder. Kan generaldirektören då förklara för mig hur vi verkligen har stampat ned så hårt det går, när man talar om den avvägning som han beskriver så väl? : Det sista håller jag inte riktigt med om. Vi ligger ju ungefär i mitten av de europeiska länderna när det gäller dödligheten. Dödligheten är ju en komplex sida; när det gäller överdödligheten ligger vi ganska lågt om vi tittar ut i . Vi har inte en högre dödlighet än många länder som har haft väldigt kraftiga nedstängningar – jag tänker på , , , , och så vidare. Vi ligger antingen lika eller lägre. Det finns alltså ingen koppling mellan total nedstängning och effekter på pandemin om vi bara tittar på parametern dödlighet. Vi har en mycket högre dödlighet än de andra nordiska länderna, som har haft delvis en mycket mildare infektion. har haft en dödlighet som är ungefär lägre än vår, men har dessutom en lägre dödlighet än . Jag menar alltså att det inte går att göra kopplingarna att en viss åtgärd ger en viss effekt. Det jag menar med åtgärder är att vi måste vidta åtgärder som helt enkelt leder till det vi vill ha. Om vi nu har åtgärder som människor inte upplever som rimliga följs de helt enkelt inte. Det här med att stänga ned samhället är ju en chimär, delvis – det innebär att man stänger butiker och restauranger, men jag tror att vi alla förstår att samhället till består av annat: livsmedelsproduktionen, industriproduktionen, infrastrukturen. som har nedstängningar och fortfarande har samma typ av utveckling pågår det där , medan det yttre skalet är nedstängt. Vi vet av de undersökningar som har gjorts att de stora problemområdena är den privata sfären. Det är arbetsplatser där man inte kan … Northvoltutbrottet är ett typiskt exempel på det, där man har trångt i kantinerna och så vidare. Ska vi ligga kvar med åtgärder måste det alltså vara åtgärder som har acceptans, och det är väldigt svårt. Det hjälper nu inte att stänga ned butiker ; det är ganska uppenbart att det inte kommer att göra skillnad. Det gäller att ha åtgärder som kan ligga kvar. Vi har tre kvar innan viser någon effekt av vaccinationen på smittspridningen. Då är det faktiskt så att man måste ligga tungt med åtgärder som har full acceptans i befolkningen, annars får man ingen effekt. Jag tror att det är vad många länder ute i nu erfar. (M): Vem fattade beslutet? Ordföranden: Ja, det var den första frågan också. : Just det, själva frågan – förlåt! Alltså, myndigheten fattar beslut om den strategi som vi använder i förhållande till uppdrag vi har, nämligen smittskyddslagen och det samordningsuppdrag vi har gentemot regionerna. Vi tar ju inte på oss att företräda på något vis, utan den strategi som myndigheten sätter upp i förhållande till det uppdrag vi har enligt lag och förordning är den strategi vi har fattat beslut om. Om regeringen sedan bygger på det på en svensk strategi är det ingenting viegentligen har med att göra, utan det ligger ovanför oss. Den diskussionen har inte jag haft med regeringen – annat än att vi har fört in de moment som vi anser ska hanteras i detta, men det ligger ju i det uppdrag vi har. (SD): Tack för alla dina svar , generaldirektören! Den fråga jag ställer nu kan ligga lite på gränsen till området, men jag tänkte ändå att generaldirektören kanske kunde svara på den. En bärande del av den svenska strategin har ju varit att skydda de äldre, och därför undrar jag lite: En viktig del hade kunnat vara att på ett ganska tidigt stadium införa kohortvård på alla dessa äldreboenden, så att man inte blandar sjuka och friska. Det är nämligen så en stor del av spridningen har skett. Jag undrar om generaldirektören kan redogöra för de överväganden som gjordes och de eventuella åtgärder som vidtogs angående detta. : Ja, egentligen inte, för myndigheten har ingen involvering med hälso- och sjukvården, vare sig det är hälso- och sjukvård eller så. Det hanterar huvudmännen själva – de kommunala huvudmännen med stöd av regionerna – under föreskrifter och anvisningar. Vi gör alltså bara de överväganden som gäller speciellt för den här sjukdomen, och där har vigett ut ett antal kunskapsunderlag där vi har pekat på den här typen av möjligheter. Men någon närmare styrning av till exempel särskilda boenden eller hälso- och sjukvård finns inte i myndighetens uppdrag. Ordföranden: har ytterligare , och jag vill själv ställa en kontrollfråga utifrån den fråga jag ställde tidigare – bara så att jag verkligen har förstått. Det handlar om det här beslutet. Detta är en del av KU:s uppgift; det är därför vi är angelägna om att verkligen förstå. Har jag förstått generaldirektören rätt att du inte känner till om regeringen har fattat något beslut om, som du sa, rådande strategi på nationell nivå? Om något sådant beslut hade fattats, tror du då att du och myndigheten hade känt till det? Det är alltså min fråga till generaldirektören. : Ja, det är väl korrekt uppfattat. Hade det fattats ett beslut som hade bäring på vår verksamhet och som skulle mynna ut i särskilda uppdrag till oss eller i inriktningar som skiljer sig från det jag drog hade vi naturligtvis känt till det. Men sedan kan ju regeringen fatta ett principbeslut om strategin och det som har kungjorts på hemsidan. Men myndigheten har inte fått det i sin instruktion eller i sitt uppdrag, utan det man framför allt har hanterat är de olika uppdragen och åtgärderna för att stödja den inriktning och den strategi som finns. Ordföranden: har kvar. Är det något annat parti än som har en ytterligare fråga? Då blir det en kort sista fråga från . (M): I medierna har det framkommit uppgifter om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har varit kritisk och framfört synpunkter på den svenska strategin. Då utgår jag ifrån att det är er med fleras strategi, inte någon överordnad nationell strategi. Är detta någonting som ni har fått er till del och känner till, och i vilket sammanhang har sådana synpunkter i så fall framförts? : Det var ju kanske en väldigt allmän fråga, men det som har varit MSB:s uppdrag rör framför allt den samhällsviktiga verksamheten. Där har man tagit fram en del underlag kring hur man ska definiera samhällsviktig verksamhet, och möjligtvis att den då skulle vara – vad ska jag säga – det som den här grupp 3 i teststrategin skulle appliceras på. När det kom fram kände väl vi att det skulle vara en onödig belastning för regionerna att ha ett väldigt detaljerat regelverk att gå efter. Det var dessutom så att resurserna inte längre var så knappa då, så vad man gjorde var egentligen att släppa på testningen på hela området. Då hade resurserna mobiliserats. Det är väl det enda. Att man hade invändningar mot själva strategin vill jag nog inte … Det vill säga att vi skulle trycka ned smittspridningen och skydda de äldre – att MSB skulle ha haft synpunkter på det har jag … Däremot naturligtvis lite på åtgärdssidan, om vi gör det på det ena eller det andra sättet –man har till exempel tidigt diskuterat användningen av en app, vilket vi tyckte var en intressant teoretisk diskussion men som regionerna var väldigt negativa till och som vi tyckte snarare skulle vara en belastning. De flesta länder har ju också lämnat detta med appar bakom sig för länge sedan. Det är väldigt komplicerat, och det är väldigt integritetskränkande: I hade man till exempel en app som visade att här i rummet – där, där och där – sitter människor som är smittade. Det är inte riktigt så vi hanterar … Det var inte så MSB föreslog det, ska jag säga, men jag menar att detta med appar är väldigt komplicerat. Men på något övergripande plan, alltså när det gäller den strategiska ansatsen – nej, det skulle jag nog vilja säga … Det är nog mer medierna som har speglat det. Jag skulle snarare säga att vi har haft ett väldigt nära, tätt och gott samarbete med MSB, både med den förre generaldirektören och med den nu vikarierande generaldirektören. Vi hörs i princip och stämmer av frågor. Någon dissonans i det övergripande anslaget har jag alltså inte känt, nej. Ordföranden: Då skulle jag å hela utskottets vägnar vilja tacka er för att ni kom hit och svarade på utskottets frågor. Det kommer att vara till hjälp i vår granskning. Därmed ajournerar jag sammanträdet . Bilaga B6 Före detta generaldirektör för för samhällsskydd och beredskap Granskningsärende 4, 9 (delvis) och 19 – Utökad testning och smittspårning (se avsnitt 5.2) Granskningsärende 17 – Tillgången på skyddsutrustning och annan sjukvårdsmateriel (se avsnitt 5.3) Granskningsärende 31 (delvis) Regeringens agerande avseende sin coronastrategi (se avsnitt 5.9) Ordföranden: Då är , och återupptar sitt sammanträde. Vi är på punkt 2, Offentlig utfrågning med , tidigare generaldirektör för för samhällsskydd och beredskap. Jag vill först säga: Varmt välkommen till , och tack för att du vill komma hit och svara på utskottets frågor! Jag ska i en kort inledning beskriva hur det här kommer att gå till. Detta är en del i konstitu- tionsutskottets granskning av regeringens hantering av coronapandemin. Det är regeringen vi granskar, men vi är tacksamma för att få den här möjligheten att utifrån ett myndighetsperspektiv ställa frågor för att ha ett så bra underlag som möjligt för vårt granskningsarbete. Vi har tre huvudområden som vi kommer att ställa frågor om. Jag vet att du, , kommer att hålla en gemensam inledning, men efter det kommer det att bli separata frågerundor kring de tre olika ärendena. Ledamöter kommer att få ställa frågor i partiernas storleksordning, och vi gör ett tydligt avslut. Om det finns gott om tid på slutet kan vi släppa in några ytterligare frågeställare. Med det lämnar jag ordet till dig, , tidigare generaldirektör på för samhällsskydd och beredskap. : Fru ordförande! Tack för möjligheten att komma hit till utskottet och besvara frågor om MSB:s roll under hanteringen av pandemin och om vårt samspel med regering, regeringskansli och andra myndigheter! Jag förstår, fru ordförande, att det precis som ni säger inte är vi som granskas, utan det här är ett led i att inhämta kunskap och bredda kunskapsdelen inför den fortsatta granskningen av statsrådens hantering. Jag ska försöka göra mitt bästa och försöka vara klar och tydlig i svaren på de frågor som ställs. Innan vi kastar loss för frågor vill jag göra en kort inledning. Jag tänkte börja med att säga några ord om MSB. De flesta känner till MSB men har egentligen inte så god kunskap om vad vi gör för någonting. Därför tänkte jag försöka läsa några ord ur vår instruktion som är både klargörande och lite förvirrande. MSB har ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret. 2020/21:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR avser åtgärder före, under och efter en olycka, kris, krig eller krigsfara. Det betyder egentligen att vår roll definieras av hur andras ansvarsområden är beskrivna. Om du frågar andra myndigheter kommer de att svara ganska tydligt och klart att det inte är helt lätt att säga exakt var gränsen går för det egna ansvaret, vilket gör att det ibland också är svårt att definiera ens eget ansvar. Vi brukar använda orden: Krisens karaktär definierar vår roll. Det brukar ofta vara så. Vid skogsbränderna 2018, till exempel, hade vi en väldigt central roll. I det här sammanhanget har vi inte haft en lika central roll, utan det har i grund och botten varit , , regionerna och kommunerna som har varit de centrala aktörerna. Men vi har funnits med på banan ändå och haft en viss roll, vill jag säga. När vi inte har lead i sammanhang, när vi inte har en central roll, brukar vi säga att vi har en stödjande och samordnande roll vid kriser. Den samordnande rollen inbegriper bland annat uppgiften att verka för att de som ansvarar för krisen effektivt kan använda samhällets resurser. Vi har väldigt mycket resurser i det svenska samhället, och det gäller att få dem att användas vid olika kriser. Där försöker vi hjälpa till. Vi har utvecklat en metodik för att jobba. Vi går naturligtvis upp i särskild organisation och har särskilda funktioner som gör att vi kan jobba långsiktigt . Det är en av de viktigaste erfarenheterna från krishantering. Man måste ha struktur, och man måste ha hållbarhet i arbetet. Det där är väldigt centralt för oss i vårt arbete. Innan vi går in på själva utfrågningen skulle jag vilja säga att för en krishanterande myndighet finns det några förhållningssätt som vi har med oss, och det här är min inledning till alla tre granskningsärendena: strategin, skyddsutrustning och testning. Det finns några förhållningssätt som är väldigt viktiga för en krishanterande myndighet, och det första är: Underskatta inte krisen i inledningen! När det går fel brukar det ofta vara ett av de misstag man har begått; man har underskattat krisen i inledningen. Om man ska prata väldigt enkel svenska kan man säga: Hellre vara lite grann av i i och ropa på tyfus än att vara och säga att motståndet går bra och stridsvagnarna rullar förbi i bakgrunden i tv-sändning. Hellre lite mer Krösa- än ! Det är en otroligt viktig princip i krishantering. Det andra är att man i alla olika kriser måste se till att man bygger sig stark och uthållig. För ganska snabbt – och tro mig, kära ledamöter och fru ordförande, för jag har varit med vid ett antal kriser – går organisationer på knäna. Centrala nyckelspelare tas i anspråk för nästan allting, och även den bäste måste sova och vila. Att bygga sig stark och uthållig och kunna jobba kontinuerligt är en mycket viktig idé. Det tredje, som vi ofta har sett i genom krishantering, är en rädsla att begära hjälp. Vi ska klara det här själva, och vi kan minsann! Det är inte en svaghet att begära hjälp; det är en styrka. Som jag sa finns det mycket stora resurser i det svenska samhället som kan användas på olika sätt. De där tre principerna har varit vägledande för vårt agerande vid varje givet tillfälle när vi har haft att göra med regeringskansli, regering och andra myndigheter: Underskatta inte, bygg oss starka och ta hjälp! Med dessa inledande rader, fru ordförande, är jag redo att svara på frågor från utskottet. Ordföranden: för det! Vi kommer att börja med ärendet som rör åtgärder för utökad testning och smittspårning. På KU-språk är det granskningsärende 4, 9 (delvis) och 19. (S): Ordförande! Tack så mycket, , för denna inledning! Jag förstår att det är ett brett område som MSB har att hantera och att det gäller att jobba med olika samhällsfunktioner och de olika delarna av samhället . Om vi tittar på detta med testning och smittspårning är det som var uppe diskussionerna kring de olika prioriteringsgrupperna – de som inte ingick i hälso- och sjukvården och så utan i samhället i övrigt. Det handlade om hur man skulle kunna få en uppslutning och en möjlighet att göra de här breda och att öka tempot i testningen. Vi har lyssnat på och haft utfrågning med Kommuner och Regioner, som ju är en viktig aktör där, och med , och får vi möjlighet att ställa frågor till er. Då är frågan hur ni tog er an den här utmaningen som ju bygger en hel del, kan jag tänka mig, på samråd och samarbete med olika aktörer, såväl civilsamhället som Kommuner och Regioner och en rad andra aktörer i samhället för att sedan komma fram till hur det här uppdraget att hantera en ökad bredd på smittspårningen och framför allt testningen kunde genomföras i praktiken. Det var ju det handlade om för att hitta formerna för detta. När sedan ett avtal var på plats mellan regeringen och SKR tog det fart, och det tillfördes också resurser. Jag förstår att MSB hade en viktig roll att spela i detta sammanhang för att hantera det. Det skulle vara bra att utifrån de resonemang och utfrågningar vi har haft tidigare få er bild kring denna uppgift. : Tack så mycket för den frågan, ! uppfattar frågeställningen som: Hur har vi jobbat för att ge stöd när det gäller vilka som omfattas av samhällsviktig verksamhet som ska testas? gjorde på eget bevåg och sedan med stöd av extra regeringsuppdrag ett arbete med att ta fram en prioriteringsordning. Det var först de mest utsatta och sedan hälso- och sjukvården, gamla – ni kan de fyra olika prioriteringsgrunderna. Den tredje prioriteringsgrunden var samhällsviktig verksamhet. Vilka är det som ska prioriteras innan vi släpper loss den stora testningen på den stora massan människor, som kanske inte är sjuka men som testas ändå? Hur ska vi prioritera då? Då har vi gjort ett arbete över åren där vi ganska väl tillsammans med de andra bevakningsansvariga myndigheterna och aktörerna i har kommit fram till ett antal olika sektorer och olika befattningshavare som är någon form av ingångsvärde i ett sådant arbete. Det är väldigt komplexa frågor, det här, för det som kanske var enkelt är väldigt svårt . Det är system som hör ihop. tänkte man kanske på någon som satt i kontrollrummet i någon kärnkraftsverksamhet. Men för att komma dit måste du ha lokalvårdare, verkstad och väktare hela vägen. Det blir system man måste jobba med, egentligen. Vi tog i samråd med många olika aktörer, bland annat , länsstyrelserna och – jag är inte hundra på alla aktörer som vi samarbetade med – fram ett underlag. Det var lite frågor kring det där. Man tyckte att det var lite abstrakt. Kunde man vara mer konkret? Men frågans komplexitet gjorde att vi publicerade det där som en vägledning till regioner för att ge stöd när de behöver göra prioriteringar. Det är ett bra arbete och ett bra samarbete. Sedan var det några som tyckte att det var bra, och några tyckte som sagt att det var lite för abstrakt. Men det var det bästa vi kunde åstadkomma under rådande omständigheter givet frågans komplexitet. (M): Tack särskilt för det inledande – det var väldigt bra sammanfattat och tydligt! I medierna har det framgått att ni har haft synpunkter på regeringens och även eventuellt andra myndigheters agerande i bekämpningen av pandemin och att ni har försökt få till lite snabbare, andra eller mer omfattande åtgärder. Skulle du kunna utveckla det här lite mer exakt när det gäller vad era synpunkter har bestått av kopplat till just testning och smittspårning om det är så att det är detta det handlar om? När och på vilket sätt har det här förts fram? : Jag tror faktiskt att jag någonstans hade väntat mig den här frågan från utskottets ledamöter. Det är ett av skälen till att jag försökte göra en beskrivning av vad en krishanteringsmyndighets dna måste utstråla. Hellre vara på den säkra sidan, vidta åtgärder tidigt, gå upp i stab och agera än att vara försiktig och långsam och avvakta. Det finns en mängd situationer där MSB gärna hade sett mer och snabbare åtgärder. Vi har frågan om personlig skyddsutrustning; vi kommer tillbaka till den.