bet · H801FöU6 · 2021-06-01 00:00:00 — Regeringen bör ta ledningen för att på ett operativt sätt stödja myndigheters säkerhetsarbete. Vikten av att värna den personliga integriteten och andra intressen som skyddas av offentlighets- och sekretesslagen är stor, och statens egna myndigheters arbete med detta måste förbättras. Den offentliga sektorns ansvar gentemot medborgarna att upprätthålla sekretess och den personliga integriteten är stort. Ska vi klara omställningen till ett digitalt samhälle krävs en tydlig kompetensförsörjning och utveckling av ledningen inom den offentliga sektorn. Digitaliseringen innebär ett allmänt krav på effektivisering och modernisering inom den svenska förvaltningen och i detta ryms en stärkt kunskap och medvetenhet om hur informationssäkerheten ska förbättras. Därför bör ett fortbildningskrav för personer på ledande platser inom den offentliga sektorn införas. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Samverkan mellan stat och näringsliv, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkande 3. En bra samverkan mellan stat och näringsliv är centralt om samhällets samlade resurser ska kunna användas effektivt för att stärka såväl krisberedskap som totalförsvar i . Stora delar av de samhällsviktiga resurserna och tillhörande kompetens ligger hos det privata näringslivet. Detta gäller inte minst på cyberområdet. Det är därför centralt att samverkan mellan offentlig och privat sektor fördjupas. En stor del av produktutveckling inom cybersäkerhetsområdet sker inom det privata näringslivet. Den teknikkompetens som finns bland dessa företag är ofta väsentligt högre än den som finns på statliga myndigheter. För att uppnå en fungerande marknad som kan leverera adekvata lösningar och produkter, krävs det en långsiktig strategisk dialog mellan myndigheter och företag om teknikutvecklingstrender samt om hot, risker och sårbarheter i cybermiljön. Genom en sådan dialog kan svensk underrättelse- och säkerhetstjänst få en bättre överblick över hur tekniktrender på cybersäkerhetsområdet kommer att påverka behovet av säkerhetsskydd. Regeringens nationella strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet innehåller inga konkreta förslag på hur samverkan med näringslivet kan förbättras och hur samhällets cybersäkerhet som helhet kan dra nytta av den teknikkompetens som finns på området i . Till exempel skulle en utökad användning av näringslivets säkerhetsdelegation i cybersäkerhetsfrågor och/eller näringslivets totalförsvarsråd, som Försvarsberedningen föreslår, kunna främja en effektivare samverkan med näringslivet. Det finns en stor vilja hos flera aktörer inom näringslivet att i ökad utsträckning ta samhällsansvar genom att bidra till arbetet med att stärka totalförsvaret, inte minst inom cybersäkerhetsområdet. Vi anser att man måste ta vara på det samhällsengagemanget genom att skapa bättre samverkan mellan näringsliv, stat och samhälle i syfte att öka skyddet mot olika former av cyberhot. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. En , punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 22. Jag anser att sårbarheten i den digitala infrastrukturen är uppenbar genom ständigt återkommande lagbrott, läckor och avbrott. För att förbättra säkerheten bör inom den verksamhet som grundlagts genom bl.a. genomförande av NIS-direktivet, nya Säkerhetsskyddslagen och GDPR skapas en s.k. . Förslagsvis som en vidareutveckling av CERT-SE i samband med utvecklingen av cybersäkerhetscentret. ska ansvara för att analysera incidenter, skapa rekommendationer och sprida råd, riktlinjer och information om nödvändiga förbättringar i system såväl över offentlig sektor som inom kritiska privata sektorer. Avslutningsvis anser jag att en sådan bör kunna utfärda tvingande åtgärder. Yttrandefrihet, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 41. Försvarsberedningen betonar vikten av att utveckla ett cyberförsvar. påbörjade Försvarsmakten och KTH etableringen av ett centrum för cyberförsvar och informationssäkerhet. Centrumet kommer att utvecklas tillsammans med ytterligare myndigheter. Vi ser mycket positivt på detta då vi länge påtalat vikten av att skapa och vidareutbilda ett cyberförsvar. Vi anser att regeringen måste se till att verksamheten inom cyberförsvaret bedrivs på ett sådant sätt att yttrandefriheten i beaktas. Utredning om samhällsviktig it-infrastruktur, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 3. Alla företag bör konkurrera på lika villkor och ges samma möjligheter att investera i exempelvis it-infrastruktur. Möjligheten till fri konkurrens behöver dock kunna begränsas med hänsyn till nationella säkerhetsintressen. Infrastruktur som har ett nationellt säkerhetsintresse bör därför inte kunna säljas ut. Vid en avyttring av statliga bolag som innehar infrastruktur av nationellt intresse ska dessa delar av bolaget delas upp och behållas i statlig kontroll. Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning som har till mål att säkerställa samhällsviktig it-infrastruktur. Säkerheten i it-infrastruktur, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 6. En del infrastruktur är särskilt känslig för dataintrång eftersom det lagrar information om medborgare, militär och politisk ledning. Det finns nationer vars lagar kan utkräva särskild information från både egna medborgare och inhemska bolag, oavsett bolagens globala placering. Vi menar att beroende på personers befattningar eller bolagens arbetsområde, kan konsekvenserna bli stora för såväl enskilda individer som företag. Företag kan beroende på geografisk placering, tvingas bryta mot EU-rätt, GDPR eller nationella lagar, vilket kan ställa företag i svåra situationer. All kommunikation måste klassas som osäker, även om en anläggning är digitalt fysiskt åtskild ifrån omvärlden. Det uppstår extraordinära problem om nationer utstuderat använder sina egna bolag, sin befolkning eller auktoritet till att illegalt inhämta it-information utanför sin egen nationsgräns. Lösningen ligger i att försvåra och skapa hinder som är fysiska, digitala, juridiska, och diplomatiska. Viss svensk digital infrastruktur behöver vara säkerhetskrypterad, hårdvara och mjukvara bör placeras på rätt ställen och tillgång till särskilt känslig information ska ske genom särskild behörighet. Vi anser att säkerhetsrutinerna för viss it-infrastruktur behöver ses över. Desinformation, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 25. Samhället är avsevärt mer digitaliserat än för bara . Närmast över har tagit ett historiskt digitaliseringskliv. Näringslivet, föreningslivet, vardagen och välfärden blir allt mer digitalt. Jag anser att kunskapen om och insatser mot s.k. ”deep fakes” och andra teknologiska möjligheter med samhällsstörande konsekvenser bör stärkas inom säkerhetsapparaten. Bredbandsutbyggnad, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 10. Alla aktörer måste bidra till en utbyggnad av bredband, anser jag. stoppar säkerhetsskyddslagen byggnation av mobilmaster på många platser i och bland annat upplever aktörer som bygger infrastruktur för mobilt bredband att byggtillstånd rutinmässigt nekas i områden där flyghinder gäller. Detta kan förbättras genom fördjupad dialog mellan Försvarsmakten och de aktörer som bygger infrastruktur. Mobilitetsmålet måste kunna uppnås utan att det kommer i konflikt med rikets säkerhet. Vid avslag på inrådan av Försvarsmakten måste det gå att hitta acceptabla alternativa placeringar. Jag anser att regeringen bör verka för att Försvarsmakten utvecklas i sin dialog med de aktörer som bygger infrastruktur för bredband. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:186 Kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2021:000) med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt. 2020/21:4069 av m.fl. (M, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska ha tillsynsansvaret för EU:s cybersäkerhetsakt och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:877 av m.fl. (SD): 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om cyberförsvar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2214 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara samhällsviktig it-infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetsrutiner för viss it-infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2921 av m.fl. (C): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om teknologiska möjligheter med samhällsstörande konsekvenser och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3086 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över offentlig förvaltnings arbete med informationssäkerhet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3169 av m.fl. (C): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmakten aktivt bör delta och medverka i planeringen av bredbandsutbyggnaden med berörda aktörer och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3207 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning inom EU-samarbetet efter utbildning av informations- och cybersäkerhet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3444 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstärkt samverkan mellan staten och näringslivet på cybersäkerhetsområdet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3479 av m.fl. (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta ledningen för att på ett operativt sätt stödja myndigheternas säkerhetsarbete och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fortbildningskrav inom informationssäkerhet för personer på ledande positioner i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. 1 Förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2021:000) med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt Arbetet med att stärka cybersäkerhet måste öka och intensifieras. Vår beredskap är inte alls tillräckligt god på det här området. I Global Cybersecurity Index, som kanske är världens största internationella mätning, placerade sig på plats nummer 32, och kommer vi på plats 43 när man utvärderar svensk cybersäkerhet i en internationell jämförelse. Det är inte gott nog för ett av världens mest digitaliserade länder. lägger vi förhoppningsvis en pusselbit på plats genom införandet av de kompletterande bestämmelserna till EU:s cybersäkerhetsakt. Målet med EU:s cybersäkerhetsakt, fru talman, är ju att höja cybersäkerheten inom hela EU. Det är viktigt. Ingen kedja är som bekant starkare än sin svagaste länk. Vi eftersträvar alla att skapa en gemensam inre digital marknad, och då måste lägstanivån bland alla medlemmar inom EU höjas. I sak föreslår försvarsutskottet i sitt betänkande att CSEC vid FMV utses till nationell myndighet för cybersäkerhetscertifiering och att CSEC även får tillsynsansvaret för denna certifiering. välkomnar att CSEC och FMV utses till certifieringsmyndighet. Dock anser vi att det hade varit mer resurseffektivt om själva tillsynsuppdraget hade lagts på MSB, och det finns två skäl för detta. För det första pekar FMV självt på att det är motsägelsefullt att CSEC både ska ha certifieringsansvar och utöva tillsyn över sin modermyndighet. För det andra har MSB redan en uppbyggd fältorganisation för tillsyn av cybersäkerhet, vilket FMV saknar. Kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt Det råder en skriande kompetensbrist på informations- och cybersäkerhetområdet i . Vissa branschorganisationer säger att det saknas upp till 70 000 personer. Då måste myndigheter och offentlig förvaltning jobba resurseffektivt och smart, men i har vi tyvärr en tendens att sprida ut våra resurser inom cybersäkerhet på många olika myndigheter och departement. Vi brukar säga att det finns minst fyra ministrar och åtta myndigheter som jobbar med cybersäkerhet, och det riskerar att skapa kraftsplittring och utarmning av kompetens inom en så trång sektor som cybersäkerhet. Dagens beslut är också ett symtom på en annan trend inom cybersäkerheten i , nämligen att det är EU-samarbetet som driver mycket av vårt cybersäkerhetsarbete. Det var EU som genom NIS-direktivet tvingade att som sista land inom unionen upprätta en informations- och cybersäkerhetsstrategi. Det var EU som krävde att skulle införa obligatorisk incidentrapportering, trots att en svensk utredning föreslog detta . Det var även EU som såg till att utvecklade ett sektorsystem för högre informationssäkerhet i samhällsviktiga tjänster. Vi har ett växande gap mellan digitalisering och cybersäkerhet. För varje ny enhet som digitaliseras skapas nya ytor som kan angripas av förövare, men säkerhetsarbetet går inte i samma takt som digitaliseringen. Vi ser hur hoten, riskerna och sårbarheterna på cyberområdet ökar. Framför allt ökar de avancerade statssanktionerade angreppen mot i styrka och omfattning. Problemet har också förstärkts under pandemin eftersom många jobbar på distans med osäker kryptering. Vi har alltså en kombination av hög digitalisering och låg säkerhet. Vi är beroende av digitala lösningar, men de är ganska sårbara. Ekvationen går inte ihop. Det krävs en mycket djupare insikt inte minst inom regeringen om att digitalisering och cybersäkerhet måste gå hand i hand. har regeringen en minister för digitalisering och en annan för cybersäkerhet, och det är inte hållbart. var först ut i den svenska debatten och föreslog att det skulle etableras ett nationellt cybersäkerhetscenter. Vi välkomnar därför att regeringen nu gett planeringsanvisningar för ett sådant. Men vi konstaterar också att arbetet har gått långsamt. Alla andra nordiska länder har redan operativa cybersäkerhetscenter på plats, men det svenska centret kommer inte att bli klart . hade gärna sett att hade blivit huvudansvarig, eller fodervärd, för centret. Skälet är att cybersäkerhet måste kombineras med underrättelser från signalspaning om man vill veta vem som angriper på cyberområdet och hur de går till väga. Avslutningsvis: Om vi ska få till stånd en bra cybersäkerhet i måste ett mycket starkare samarbete mellan myndigheter och företag på cybersäkerhetsområdet upprättas. I princip alla samhällsviktiga tjänster, bank, telekom, transport och finans, är i händerna på privata företag. Vi måste se till att vi förmår att skydda dessa företag om de blir utsatta för angrepp. Det handlar både om nationell säkerhet och om långsiktiga konkurrenskraft. Jag yrkar bifall till och gemensamma reservation, nummer 1. Vi debatterar nu försvarsutskottets betänkande FöU6 Kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt och motioner rörande informations- och cybersäkerhet. I regeringens proposition finns bland annat förslag om inrättande av en nationell myndighet för cybersäkerhetscertifiering och om tillsyn, sanktioner och förfarande vid själva cybersäkerhetscertifieringen. Vi sverigedemokrater är positiva till förslaget i stort och ser det som ett bra exempel på när samarbetet inom Europeiska unionen kan gynna och vårt lands säkerhetsintressen. Frågor som rör informations- och cybersäkerhet får en allt större betydelse för vårt samhälle och för vårt totalförsvar då ett enda fullbordat cyberangrepp kan få stora konsekvenser och ta stora resurser i anspråk - något som de senaste veckornas cyberangrepp mot olika civila företag i tydligt visat. De cyberhot som riktas mot är mångfasetterade och kan kopplas till flera olika typer av hotaktörer. I stort utgörs dessa av enskilda stater, kriminella grupperingar och ideologiskt motiverade grupper, exempelvis terrornätverk. Syftet med angreppen skiljer sig givetvis åt. De statliga aktörerna genomför angrepp för att inhämta information som gynnar det egna landets intressen medan terrornätverken drivs av mer ideologiskt formulerade agendor. För att förhindra intrång och för att säkerställa att känslig information inte kommer i orätta händer är det av yttersta vikt att samtliga aktörer, såsom myndigheter, kommuner, regioner och företag, gör sitt yttersta för att försvåra en angripares intention att komma över skyddsvärd information. Alla företag bör konkurrera på lika villkor och ges samma möjlighet att investera i exempelvis it-infrastruktur. Dock anser vi att möjligheten till fri konkurrens behöver kunna begränsas gällande nationella säkerhetsintressen. Exempelvis bör inte infrastruktur som har ett nationellt säkerhetsintresse kunna bli föremål för strategiska uppköp. Om ett statligt bolag som innehar sådan infrastruktur avyttras ska dessa delar av företaget fortsatt behållas i statlig kontroll - något vi även tidigare yrkat på i denna kammare. Avslutningsvis finns det ytterligare en pusselbit som är viktig om man ska lyckas med att förhindra cyberattacker, och det är ett väl fungerande cyberförsvar. Utvecklingen inom detta område har gått fort , och vi kan vara stolta över att numera står sig starkt internationellt sett. har förmågan att bedriva såväl offensiva som defensiva cyberoperationer. Det betyder givetvis inte att vi kan luta oss tillbaka, utan måste fortsätta sitt kontinuerliga jobb och ständigt utvecklas för att stärka sin förmåga att stå emot angrepp oavsett avsändare. Därför ser vi sverigedemokrater mycket positivt på Försvarsmaktens satsningar och den utveckling som pågår för att stärka förmågan, bland annat genom att etablera ytterligare ett it-försvarsförband 2022. Vi har påpekat vikten av att skapa och vidareutveckla cybersäkerhet och ett robust försvar mot angrepp i samhällets alla delar. Vi anser det även vara av yttersta vikt att verksamheten inom informations- och cybersäkerhet bedrivs på ett sådant sätt att den yttrandefrihet som råder i beaktas. Med detta sagt yrkar jag bifall till reservation nummer 5. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt ser hotet mot och var därför drivande i att få till ett totalförsvarsbeslut. Vi ser att hotet är ett multihot. Det vi står inför är hybridkrigföring. Som vi alla vet pågår cyberkriget här och , 24:7, . Cybersäkerhet är ett ämne som vi kommer att diskutera mycket framöver. Det liggande förslaget tycker vi i huvudsak är bra. Vi har några tilläggsyrkanden, men vi tillstyrker huvudpunkten. Det som vi i anser behöver kompletteras när det gäller cybersäkerhet och där det inte är fulländat gäller behovet av att skapa en , precis som har gjort. Vi konstaterar att ledande it-experter i är eniga med om detta. Varför behövs det? Jo, därför att funktionen att analysera incidenter, skapa rekommendationer och sprida råd, riktlinjer och information om nödvändiga förbättringar för både offentliga och privata aktörer inte finns fullt ut . Dagens system fungerar så att man har en skyldighet att rapportera in vad som har hänt men att staten inte har någon skyldighet att sprida slutsatserna av detta. Vi kan ta exemplet Klarna, som utsatts för en omfattande it-attack . De valde att själva gå ut med vad som hänt i detalj, som kunskapsspridning. Det hade de ingen skyldighet att göra. Staten samlar alltså in kunskap men sprider inte resultaten och slutsatserna, vilket gör att kunskapsspridningen blir alldeles för dålig. Vi kallar det för en . Det system som vi har just nu kan jämföras med en som inte offentliggör slutrapporten. Jag kan ta ett lokalt exempel från min verklighet hemma, där Region och nyhetshuset Helagotland utsattes för en omfattande it-attack som varade i en hel månad. Regionen blev tvungen att köpa in väldigt mycket konsulttjänster för att reda ut detta. Det kostade , med stora praktiska konsekvenser för till exempel sjukvård och distansarbete i hela regionen. För ungefär sedan upptäcktes att det var en minderårig person , i praktiken ett skolbarn, som hade gjort attacken. Det innebär att det förmodligen inte finns någon möjlighet att utkräva något straffansvar eller kostnadsersättning. Att överbelastningsattacker drabbar är inget nytt. Till exempel utsattes Bank-id för samma typ av attack. Grundproblemet är att det är otroligt billigt att göra det. Att köpa systemet kostar bara några hundralappar på nätet, och vem som helst kan göra det och genomföra överbelastningsattacker. Därför behöver vi hitta en systematik för att följa upp händelser på ett bättre sätt än vad vi gör , utan att skuldbelägga någon. Grunduppgiften för en tycker vi ska vara att besvara tre enkla frågor: Vad hände? Varför hände det? Hur undviker vi att det händer igen? Jag vill också lyfta upp frågan om desinformation. Det är ett enormt stort samhällsproblem som vi har . Vi vet att psykologiskt försvar är på väg att sättas igång , och där ligger det med instruktioner att jobba med desinformationsfrågorna. Jag vill speciellt lyfta upp begreppet deep fakes, som jag själv har gått in och googlat . Man blir väldigt rädd för vad som är möjligt. Det bygger på att det med AI-teknik går att få vilken människa som helst att säga precis vad som helst, och det ser extremt trovärdigt ut. Gå in och googla så får ni se. Detta kommer att bli ett riktigt avancerat hot mot demokratin. I min värld är det närmast ett skräckscenario för sanningen, och med kopplingen till internet och sociala medier förstår jag inte riktigt hur vi ska klara att få något att bli sant framöver. Jag tror att vi behöver jobba mycket hårdare med det här. Ännu en sak som jag vill lyfta upp är att bredbandsutbyggnaden är en del av cybersäkerheten, och här behöver Försvarsmakten se till samhällets utveckling, bli en del av den och söka samexistenslösningar. Detta gäller inte minst när vi ska bygga nya mobilmaster. Där har man hållningen att bara säga nej, men vi tycker att man ska vara behjälplig i att hitta alternativa placeringar. skulle jag vilja säga att vi i stöder och motion om tillsynsansvaret när det gäller regelverket för cybersäkerhetscertifikat. Jag tycker att de argument som framförs är korrekta. Med detta, fru talman, yrkar bifall till reservation nummer 4. Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer.