bet · H801TU6 · 2021-03-12 00:00:00 — I Transportstyrelsens uppgifter ingår att fortlöpande följa upp de närmare effekterna av ändringen. Reglerna om möjligheten att i stället för återkallelse få körkort med villkor om alkolås kan tillämpas för förare vars körkort annars kan återkallas på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri till följd av alkoholförtäring, dvs. vid brott mot 4 § respektive 4 a § trafikbrottslagen. Vidare gäller att personen i fråga ska vara permanent bosatt i och ha ett körkort utfärdat i en stat inom EES. ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i körkortslagen (prop. 2016/17:83, bet. 2016/17:TU11, rskr. 2016/17:205). Lagändringarna innebär bl.a. att det har blivit möjligt att bevilja innehav av körkort med villkor om alkolås trots bruk av narkotiska preparat när behandling har ordinerats av läkare eller annan behörig receptutfärdare. Lagändringen trädde i kraft . Utskottet vill uppmärksamma att VTI:s utvärderingar tyder på att systemet som innebär att körkortsinnehav med alkolås kan medges som ett alternativ till körkortsåterkallelse vid rattfylleri har önskvärd effekt. En enkätstudie visar att de tillfrågade uppger att de mer sällan eller aldrig dricker alkohol, och när de dricker är det en mindre mängd . Bland dem som har alkolås och arbetar är behovet av att kunna köra i arbetet och ta sig till arbetet de viktigaste skälen till att välja alkolås. Bland dem som inte arbetar är de viktigaste skälen att körkortet behövs för att kunna ha ett socialt liv och en meningsfull fritid samt för inköp. För dem utan alkolås är de viktigaste skälen till att inte ansöka att det kostar för mycket att ha alkolås, att de inte har något alkoholberoende eller alkoholmissbruk och inte vill bli ”stämplade” med ett alkolås eller att de klarar sig bra utan körkort. När det gäller alkolås som kvalitetssäkring kan utskottet konstatera att innovation och digitalisering går snabbt inom fordonsutvecklingen. framför att man successivt kommer att möta nya tekniker och andra former av lösningar för att öka andelen nykter trafik i transportsystemet. tog 2010 tillsammans med MHF och alkolåsleverantörerna fram en lista över tekniska specifikationer och tips på vad man behöver tänka på när man ska köpa alkolås. Enligt kan checklistan ses som en rekommendation som kan underlätta när man ska ställa krav vid en upphandling. Utskottet vill peka på att tillsammans med Transportstyrelsen ingår i ett europeiskt nätverk som träffas en gång och tar upp erfarenheter från bl.a. användning av alkolås i förebyggande syfte. Nätverket uppmärksammar dessutom forskning och utveckling, framsteg i projekt med ny nykterhetsstödjande teknik, standarder, föreskrifter m.m. deltar vidare genom i det europeiska samarbetet med standardisering av alkolås. samverkar även om att ta fram kunskapsunderlag och strategier inom området nykter trafik samt för innovativa steg mot smart teknik och metodik som förhindrar rattfylleri. Verket stöder teknikutveckling av nykterhetsstödjande system som kan installeras i fordon . Utskottet vill vidare uppmärksamma att allt fler aktörer enligt kräver alkolås vid entreprenad-, fordons-, persontrafik- eller transportupphandlingar. Dessutom är en av flera initiativtagare till projektet i . Inom projektet utrustas ett antal fordon med alkoholsensorteknik som möjliggör datainsamling som grund för fortsatt forskningsarbete. Utskottet noterar slutligen att det finns en positiv inställning till alkolås. Av syn på trafiksäkerhet – Resultat från (rapport 2020:228) framgår att sju av tio anser att alla bilar borde utrustas med alkolås. Andelen är högre bland kvinnor, , jämfört av männen. De som inte har körkort och de som kör mer sällan ställer sig enligt rapporten mer positiva till alkolås i alla bilar än personer med körkort och de som kör bil ofta. Andelen som instämde 2020 var den högsta under de år som frågan har ställts. Utskottet välkomnar att det förebyggande arbetet mot alkohol och narkotika i trafiken har intensifierats. Utskottet vill starkt understryka att den som har alkohol eller andra droger i kroppen är en livsfarlig bilförare. Reaktionstiden blir längre redan vid låga promillenivåer. Alkoholen bedövar det centrala nervsystemet, och därför blir samspelet mellan muskler och nerver sämre. Vidare har alkoholen en dämpande effekt på kroppen, och man märker inte att tröttheten smyger sig på. Utskottet konstaterar att gör bedömningen att målet för trafiknykterheten 2020 inte uppnås. Utskottet menar att detta är bekymmersamt. Utskottet ser med stor oro på förekomsten av alkohol och narkotika i trafiken. Utskottet välkomnar därför att de ansvariga myndigheterna bedriver ett aktivt arbete för att på olika sätt förebygga och motarbeta rattfylleri. Det görs olika insatser mot alkohol och droger i trafiken men åtgärderna mot rattfylleri behöver bli effektivare för att minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken och för att uppnå trafiksäkerhetsmålen och nollvisionen. Utskottet ser positivt på att både förebyggande informationssatsningar och kontrollåtgärder har intensifierats och att frågan om hårdare straffsanktionering bereds. Utskottet vill vidare lyfta fram att det pågår en lovande teknikutveckling för att förbättra nykterhetsstödjande system. Utskottet förutsätter att regeringen stöder denna utveckling där den anser att det finns skäl. Utskottet vill understryka att innovation och digitalisering går snabbt inom fordonsutvecklingen och att vi successivt kommer att möta andra former och lösningar för att öka andelen nyktra förare i vårt transportsystem. När det gäller alkobommar noterar utskottet att har utrett frågan och lämnat förslag till regeringen för vidare beredning. Utskottet kommer att noga följa det fortsatta arbetet med att införa alkobommar. Utskottet anser att alkobommar är ett effektivt medel för att stärka trafiksäkerheten genom att de gör det möjligt att kontrollera och stoppa rattfylleri. Alkobommar är den viktigaste kontrollen för att förhindra att lastbils-, buss- och bilförare som kommer med färjor från andra länder i onyktert tillstånd kör in och trafikerar vägarna i . Liksom tidigare vill utskottet i sammanhanget även lyfta fram vikten av konkurrensneutralitet. Det är viktigt att inte snedvrida hamnarnas och rederiernas konkurrensvillkor i samband med det stegvisa införandet. Utskottet vill understryka att det finns ett brett engagemang i utskottet i fråga om alkobommar som ett effektivt medel för att kontrollera och stoppa rattfylleri och därmed som ett viktigt verktyg för att uppnå nollvisionen. När det gäller alkolås i fordon vill utskottet peka på att det pågår en snabb teknikutveckling som gör att fordonen blir både säkrare och smartare. För att nå nollvisionen är det viktigt att ta vara på de möjligheter som teknikutvecklingen ger, och en sådan möjlighet är att verka för att införa alkolås som standard i nya bilar. Detta är en möjlig åtgärd som skulle förhindra rattfylleri och troligen rädda flera liv. Utskottet anser att en ökad användning av alkolås är mycket positiv men påminner om att andra system än tvingande lagregleringar kan vara bättre alternativ för att ytterligare öka användningen av alkolås. Utskottet ställer sig liksom tidigare positivt till att en långsiktig ambition bör vara att alkolås, eller annan teknik som förhindrar påverkade förare att köra, ska bli standard i alla nya fordon. För att uppnå en bred användning är det angeläget att användarvänliga och mindre kostsamma alkolås tas fram. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2211 (SD) yrkande 21, 2020/21:2218 (SD) yrkandena 58 och 68, 2020/21:2439 (S), 2020/21:2536 (C) yrkande 9, 2020/21:2805 (KD) yrkandena 1, 3 och 6 samt 2020/21:3461 (SD) yrkande 1. Trafiksäkerhet vid vägarbeten och räddningsinsatser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur arbetet med trafiksäkerhet i anslutning till vägarbeten och utryckningar ska bedrivas. Utskottet hänvisar till det aktiva arbete som redan pågår. I fråga om straffskärpningar vid trafikbrott i samband med vägarbeten och utryckningar anser utskottet att nuvarande regler är väl avvägda. När det gäller frågan om en särskild förarutbildning för utryckningspersonal hänvisar utskottet bl.a. till de åtgärder som de olika huvudmännen har vidtagit. Jämför reservation 15 (SD). Enligt en rapport från om trafikolyckor vid vägarbeten 2003–2015 (rapport 2016:122) inträffade det –2015 minst 3 958 trafikolyckor med personskador i anslutning till olika typer av gatu- och vägarbeten. Rapporten bygger på trafikolyckor som rapporterades in av polisen och akutsjukvården i olycksdatabasen (Acquisition). Det innebär att det inträffar i genomsnitt 300 trafikolyckor vid vägarbeten i där någon trafikant eller vägarbetare skadas eller omkommer. har konstaterat att vägarbetare utsätts för ständiga risker vid arbeten på flerfältiga vägar. Alltför höga hastigheter och vårdslöshet från trafikanternas sida är en viktig orsak. I fråga om olyckor i samband med utryckning visar Transportstyrelsens data för perioden –2016 att 907 personer skadades under utryckning inom polis, ambulans och räddningstjänst, och 11 personer omkom. Framför allt är det i storstadsregionerna som olyckorna sker. En av de vanligaste olyckssituationerna är enligt uppgift från Transportstyrelsen att utryckningsfordonet hinner i kapp bilen framför. Olyckor i korsningar är också vanliga, liksom dikeskörningar och andra singelolyckor. Enligt uppgift från Transportstyrelsen finns det i myndighetens olycksfallsdatabas uppgifter om att 1 person omkom och 173 personer skadades i anslutning till ett vägarbete . Därtill omkom 1 person och 50 personer skadades i samband med s.k. blåljuskörning (ambulans, brandkår och polis). Sanktioner vid fortkörning i samband med vägarbete och utryckning Dagens bötessystem är utformat så att bötesnivåerna är högre vid överträdelser på vägar där hastighetsbegränsningen är eller lägre än vid överträdelser på vägar med hastighetsbegränsningar om eller högre. När det gäller nivån på ordningsböter för hastighetsöverträdelse är regelverket därmed utformat utifrån att böterna ska vara mer kännbara när trafikanterna inte anpassar sin hastighet vid t.ex. förskolor, skolor och vägarbetsplatser. Böterna vid hastighetsöverträdelser på väg varierar . Enligt 5 kap. 3 § körkortslagen kan ett körkort återkallas om körkortsinnehavaren har gjort sig skyldig till bl.a. grov vårdslöshet i trafik enligt 1 § trafikbrottslagen och om körkortsinnehavaren i annat fall har överskridit högsta tillåtna hastighet eller brutit mot någon annan regel som är väsentlig från trafiksäkerhetssynpunkt, allt om överträdelsen inte kan anses som ringa. Polisen ska skicka körkortet och beslutet om omhändertagande till Transportstyrelsen. Polisens beslut kan inte överklagas, men Transportstyrelsen ska utreda om körkortet ska återkallas eller lämnas tillbaka. Om körkortet återkallas bestämmer Transportstyrelsen en s.k. spärrtid på körkortet, dvs. så som körkortet ska vara återkallat (1–36 månader). Hur man blir utan körkort beror på trafikbrottet, behovet av körkort och hur körkortsinnehavaren har uppträtt i trafiken. I motion 2020/21:861 menar (S) att möjligheten till högre straff för fortkörning vid vägarbeten bör övervägas. Motionären hänvisar till att straffavgiften för fortkörning i flera andra länder är mycket högre om överträdelsen skett i anslutning till ett vägarbete. Motionären lyfter fram att möjligheten att införa en dubblering av den bötessumma som utdöms vid fortkörning i samband med vägarbeten bör undersökas. I motion 2020/21:1212 efterlyser (M) en översyn av möjligheterna att höja straffen för fortkörning där blåljuspersonal arbetar. Motionären påminner om att blåljuspersonal arbetar vid olycksplatser för att rädda andras liv och att det är viktigt att passerande bilister tar hänsyn till de arbetandes situation. Motionären hänvisar till att vissa länder har dubbla böter vid sådana tillfällen för att inskärpa allvaret. I motion 2020/21:1213 menar (M) att straffen för fortkörning vid vägarbeten bör höjas. Motionären pekar på att ofta drabbas vägarbetare på grund av att de är oskyddade mot bilister. Det är viktigt att passerande bilister visar hänsyn mot de arbetandes situation, och motionären hänvisar till att vissa länder har dubbla böter vid vägarbeten för att inskärpa allvaret. I motion 2020/21:1480 pekar Serkan Köse (S) på att det behövs en översyn av om ett nationellt förarbevis för utryckningspersonal bör införas. Motionären konstaterar att det nuvarande regelverket för att framföra brandfordon över inte ställer några kompetenskrav förutom att man ska ha körkortskategori C eller CE. I motion 2020/21:1584 framför m.fl. (S) att det bör ses över hur olyckorna kan minskas samt hur fler mobila fartkameror kan användas vid vägarbetsplatser. Motionärerna uppmärksammar att många vägarbetare anser att trafikanterna inte tar tillräcklig hänsyn till dem, att fartkameror sällan används vid vägarbeten och att bristande rutiner och okunskap om vem som har ansvar för säkerheten har blivit vanligare. I motion 2020/21:2046 uppmärksammar m.fl. (S) frågor om trafikbrott vid vägarbeten. Motionärerna konstaterar att vägarbetarnas arbetssituation är väldigt utsatt och menar att ett sätt att stävja fortkörning är kraftigt höjda bötesbelopp vid hastighetsöverträdelser förbi vägarbetsplatser. En ytterligare åtgärd för att förbättra arbetsmiljön är att införa utökad hastighetsövervakning vid vägarbetsplatser och att förstärka arbetsmiljöklausulen vid upphandlingar. I kommittémotion 2020/21:2218 tar m.fl. (SD) upp att brukandet av s.k. Truck Mounted Attenuators (TMA) bör ökas vid vägarbeten (yrkande 55). TMA-fordon används ofta som skydd vid olika arbeten på väg och motionärerna menar att det bör inledas ett försöksprojekt för att komma till rätta med de olycksrisker som finns på vägarbetsplatser. Därtill föreslår motionärerna att straffskärpningar vid fartöverträdelser vid vägarbetsplatser bör utredas (yrkande 56). Motionärerna menar att kraftiga straffskärpningar i form av böter eller indraget körkort bör införas för att tydliggöra vikten av sänkt fart förbi en arbetsplats utmed vägen. I motion 2020/21:2288 föreslår (M) en översyn av möjligheten att dels höja bötesbeloppet vid fortkörning förbi pågående vägarbeten (yrkande 1), dels sänka gränsen för körkortsåterkallelse vid fortkörning förbi pågående vägarbeten (yrkande 2). Motionären påminner om de trafikolyckor som sker i anslutning till vägarbeten och att situationen har blivit värre och menar att mer konkreta åtgärder måste vidtas. Bland annat hänvisas till att har dubbla bötesbelopp för den som kör för fort förbi pågående vägarbeten och att gränsen för körkortsåterkallelse har sänkts där. I motion 2020/21:2843 föreslår och (båda M) en översyn av behovet av att säkra patienternas och räddningspersonalens trygghet och därför se över möjligheten att införa en nationell utbildning i utryckningskörning i hela landet. Motionärerna betonar att rätt kompetens vid utryckningskörning kan vara skillnaden mellan liv och död, men konstaterar att det fortfarande saknas nationell samordning för att utbilda ambulanspersonal och annan räddningstjänst i utryckningskörning. Förebyggande insatser vid vägarbetsplatser och utryckningar Utskottet vill inledningsvis peka på en rapport från Service- och kommunikationsfacket () (Med fara för livet – en rapport om vägarbetares arbetsmiljö) som visar att det största problemet som Sekos medlemmar på vägarbetsplatser upplever är trafikanter som inte respekterar gällande hastighetsbegränsning. Rapporten visar att av dem som svarade på undersökningen menar att trafikanterna inte tar tillräckligt med hänsyn till dem som arbetar vid vägen, att oroar sig för sin säkerhet och att över hälften har varit med om minst en incident på arbetsplatsen . I rapporten konstateras att risken för att fällas för fortkörning är liten och att konsekvenserna för dem som åker fast är begränsade. Mest utsatta är enligt rapporten de som arbetar som vägtrafikvakter och har i uppdrag att dirigera trafiken vid ett vägarbete. Tre av tio vägtrafikvakter har fått ta emot hot från trafikanter och nästan fyra av tio har upplevt olyckor vid arbetsplatsen som lett till personskador. Maskinentreprenörerna och har vidare pekat på att det finns möjligheter att använda fartkameror vid vägarbeten för att mäta hastigheten på passerande fordon men att det sällan görs. har framfört att i de fall hastighetsgränsen överträds bör det vara möjligt att bötfälla i efterhand. Utskottet konstaterar att regeringen har uppmärksammat att trafikolyckor utgör en betydande del av de dödsolyckor som sker på arbetsplatser (prop. 2019/20:1 utg.omr. Även bland arbetsolyckor som leder till allvarliga personskador är trafikolyckor en av de vanligaste olyckstyperna. Utskottet delar regeringens bedömning att det ska vara säkert på våra vägar, både för personer som arbetar vid en vägarbetsplats och för trafikanterna. Det är viktigt att arbetsinsatser på väg, såväl åtgärder vid oförutsedda händelser såsom bärgning, arbete med fordonsservice samt räddningsarbete vid trafikolyckor, som åtgärder vid planerade vägarbeten kan vidtas på ett säkert sätt. Utskottet vill även peka på att infrastrukturministern i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:114) framförde att regeringen arbetar målmedvetet och systematiskt med att förbättra såväl trafiksäkerheten som arbetsmiljön på landets vägar. Bland de insatser som har gjorts för att öka säkerheten i anslutning till vägarbeten och utryckningar vill utskottet peka på följande. Regeringen tog fram en arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet för perioden –2020 (skr. 2015/16:80, bet. 2015/16:AU8). En del av strategin är en nollvision som rör dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor. I strategin konstateras att många dödsolyckor inträffar vid arbete på och vid vägar och att det utöver dödsolyckorna också inträffar olyckor och allvarliga tillbud som skulle kunna leda till dödsolyckor. En nollvision mot dödsolyckor i arbetslivet kan och bör enligt regeringen knytas ihop med nollvisionen för att människor inte ska skadas eller dödas i trafiken. välkomnade skrivelsen och menade att det är särskilt glädjande att strategin tar avstamp i ett modernt arbetsliv för att möta utmaningarna på dagens arbetsmarknad. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen lämnade en skrivelse till om en nationell arbetsmiljöstrategi –2025 (skr. 2020/21:92). Regeringens nya arbetsmiljöstrategi ska tydliggöra och stärka arbetet med att uppnå målet att ska ha goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Arbetsmiljön ska förebygga ohälsa och olycksfall. Regeringen utvidgar nollvisionen mot dödsolyckor från en målsättning om att ingen ska dö på jobbet till att ingen ska dö till följd av arbete. Det handlar om en nollvision mot bl.a. arbetsplatsolyckor som leder till död. Vidare vill utskottet peka på att på uppdrag av regeringen och i samverkan med Transportstyrelsen och tog fram en rapport med syftet att klargöra vilka riskförhållanden som finns och vilka yrkesgrupper som riskerar att drabbas av olyckor vid arbete på och vid vägar (dnr A2017/00421/ARM). I uppdraget ingick även att myndigheterna skulle ta fram ett gemensamt förslag till olycksförebyggande åtgärder. visar att arbetstagare som arbetar med transporter är de som har drabbats mest av allvarliga arbetsolyckor och dödsfall i trafiken. Flera yrkesgrupper som utför arbete på och vid vägar utanför fordon drabbas av dödsolyckor. Påkörningsolyckor drabbar flera olika yrkeskategorier såsom vägarbetare, brandmän, miljöarbetare och lastbilschaufförer. Väg- och anläggningsarbete, underhållsarbete eller städning av vägar är några exempel på riskabla arbetsuppgifter. Utskottet uppmärksammar att lyfter fram förslag till åtgärder som handlar om att skapa en tryggare arbetsmiljö genom att ge arbetstagaren ett bättre skydd mot omgivande trafik. Det kan handla om att få ned hastigheten hos omgivande trafik, skapa barriärer mot omgivande trafik och skapa rutiner för arbetstagarna för hur de ska arbeta säkert. betonar att det är viktigt att arbeta vidare med trafiksäkerhet som en arbetsmiljöfråga. Verket betonar att arbetsgivaren har ansvar för arbetsmiljön. Det är också viktigt att se över regler om t.ex. avspärrning av vägar i syfte att skydda arbetstagarna när de arbetar utanför fordon på eller vid vägar. Utskottet vill vidare lyfta fram att ett antal åtgärder för trafiksäkerhet vid vägarbeten framhålls i den aktionsplan för säker vägtrafik för åren 2019–2022 som och 13 andra myndigheter och aktörer står bakom. tog SKR fram en handbok om säkrare vägarbeten i tätort. SKR arbetar nu med att sprida den information och de råd som ges i handboken. Vidare arbetar för att lyfta arbetsmiljö vid upphandling. Därtill har fattat beslut om en strategi för nollvisionsarbete i arbetslivet som innebär att ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Inledningsvis kommer nollvisionsarbetet att fokusera på dödsolyckor inom fyra utpekade målområden där flest antal dödsolyckor sker, varav ett är dödsolyckor i vägmiljö. Inom målområdet vägmiljö är samverkan med andra aktörer en förutsättning för att nå framgång. Det strategiska arbetet med nollvisionen inleddes . Inom ramen för detta arbete kommer nya inspektionsprojekt för de riskutsatta branscherna att övervägas. Inspektionsinsatser riktade mot transportnäringen kan vara en möjlighet, men det är inget som har tagit ställning till . planerar dessutom att –2022 genomföra en översyn av det informations- och vägledningsmaterial som riktar sig till arbetsgivare med anställda som vistas i trafik. Målet med informationsmaterialet är att lyfta, stödja och förtydliga arbetsgivarens skyldighet att i det systematiska arbetsmiljöarbetet säkerställa att deras anställda har de förutsättningar som behövs för att färdas säkert i trafiken i arbetet. För att hålla en hög och relevant nivå på innehållet i informationen förutsätter verket en samverkan med andra myndigheter såsom Transportstyrelsen och . Utskottet vill vidare framhålla att regeringen beslutade att låta Transportstyrelsen utreda säkerheten för personal som utför arbete inom eller i anslutning till vägområdet, och att analysera möjliga åtgärder för att förbättra såväl trafiksäkerheten som arbetsmiljön vid planerade vägarbeten och vid oförutsedda händelser i vägtrafiken såsom bärgning, arbete med fordonsservice samt trafikolyckor och att vid behov lämna författningsförslag. Analysen skulle inkludera konsekvenser av eventuella åtgärdsförslag och regeländringar som föreslås. Utskottet konstaterar att uppdraget redovisades (Säkerhetshöjande åtgärder vid arbete på och vid väg, dnr TSG 2019-6335). Utskottet noterar att Transportstyrelsens kartläggning av trafiksäkerheten visar att förhållandevis få personer omkommer och skadas då de utför arbete på och vid väg. –2019 omkom tre personer och lika många skadades allvarligt. I samband med arbete på och vid väg utgör personal en liten andel av de som omkommer eller skadas. Det är i stället passerande trafikanter som råkar ut för flest olyckor. Kartläggningen av arbetsmiljön visar dock att det finns en utbredd upplevd otrygghet bland personal i samband med arbete på och vid väg. En stor majoritet upplever att det känns osäkert att arbeta på och vid väg, att trafikanter inte visar tillräcklig hänsyn och att det relativt ofta inträffar olika former av tillbud. Eftersom antalet faktiska olyckor är begränsat bidrar enligt Transportstyrelsen sannolikt oron för att olyckor ska inträffa i hög utsträckning till att arbetsmiljön upplevs vara otrygg. Transportstyrelsens bedömning är att regelverken som behövs för att kunna åstadkomma en god arbetsmiljö för personer som arbetar på och vid väg och säkerhet för förbipasserande i hög utsträckning finns på plats.