bet · H801SoU16 · 2021-05-27 00:00:00 — Regeringen gav vidare Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att kartlägga hur tillgänglighet, såväl fysisk som annan, och kvalitet i primärvården i landsbygder ser ut och analysera hur denna kan utvecklas för att främja en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Inom ramen för uppdraget ska myndigheten särskilt analysera vilka förutsättningar som finns för att uppnå en ändamålsenlig digitalisering samt redovisa kostnadseffektiva åtgärder som ansvariga huvudmän och arbetsgivare vid behov kan överväga för att stimulera en sådan utveckling. Uppdraget ska redovisas till . Enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys regleringsbrev ska myndigheten genomföra en internationell utblick där strategier och handlingsplaner kartläggs och analyseras för vårdförlopp. I denna kartläggning och analys ska olika länders organisation av vårdförlopp beskrivas där det är relevant. Utifrån den internationella utblicken och kartläggningen ska relevanta frågeställningar presenteras ur olika perspektiv som ska fungera som underlag för fortsatt uppföljning av personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp. Uppdraget ska redovisas till . lämnade Myndigheten för vård- och omsorgsanalys sin rapport ur befolkningens perspektiv 2020 – En jämförelse mellan och tio andra länder (2021:4). Syftet med undersökningen är att identifiera förbättringsområden i svensk hälso- och sjukvård ur befolkningens och patienternas perspektiv. I rapporten rekommenderas bl.a. att regeringen och regioner i arbetet med att öka andelen fasta vårdkontakter hos befolkningen särskilt bör beakta att detta sker utifrån behov och nytta och motverka omotiverade skillnader i sådan tillgång mellan stad och glesbygd. Regering och regioner bör även gemensamt verka för att detta mål löpande följs upp, utvärderas och tillsynas. Vidare rekommenderas att regeringen bör förbättra förutsättningarna för att följa upp vårdens jämlikhet. Rapporten finns närmare beskriven i avsnittet hälso- och sjukvårdens organisation ovan samt omnämnd i avsnittet om tillgänglig vård nedan. Utredningsförslag för patienter med bristande beslutsförmåga i hälso- och sjukvården Förslag till lagstiftning om under vilka förutsättningar som vård kan ges en person som på grund av långvarigt nedsatt beslutsförmåga inte själv kan ge sitt samtycke lämnades i betänkandet Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning (SOU 2015:80). Utredningens förslag möttes under remitteringen av ett blandat mottagande. lämnades ett nytt förslag till lagstiftning i betänkandet Framtidens teknik i omsorgens tjänst (SOU 2020:14). Frågan bereds inom . Uppdrag om nationell strategi för anhöriga Regeringen lade i proposition 2020/21:132 fram en förnyad strategi för politiken om alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar (ANDTS-politiken). Regeringen redogör bl.a. för perspektiv som ska genomsyra ANDTS-arbetet och framhåller då bl.a. anhörig- och närståendeperspektivet. Regeringen anför att anhöriga och närstående till personer i missbruk eller beroende, t.ex. föräldrar till vuxna barn med missbruk eller beroende, partner, vuxna barn med missbrukande föräldrar eller syskon, ofta lever under stor press och kan känna sig maktlösa inför att deras närstående far illa och kanske inte får rätt stöd, vård och behandling. Anhöriga och närstående behöver därför uppmärksammas inom såväl som inom hälso- och sjukvården, dels som en resurs i vården och omsorgen för att möjliggöra informationsinhämtning och för behandlingsplanering tillsammans med patienten, dels för att anhöriga och närstående ska få det stöd de kan behöva för egen del. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett underlag för en nationell strategi för anhöriga. I uppdraget ingår att göra en analys av vad anhörigperspektiv innebär för den anhörige och för personalen samt att genomföra en kartläggning och analys av i vilken utsträckning ett anhörigperspektiv finns med i tillämpningen av befintligt regelverk. Uppdraget ska redovisas (prop. 2020/21:132 s. 22–23). Propositionen om ANDTS-politiken planeras att behandlas i . Motionsyrkanden om jämlik och jämställd vård behandlades senast i utskottets betänkande 2018/19:SoU8. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 62). följde utskottet (rskr. 2018/19:233). Utskottet ser positivt på att regeringen arbetar för att vården ska bli mer jämlik och jämställd på olika sätt. Utskottet uppmärksammar att förslagen i betänkandena Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning SOU 2018:55 och Digifysiskt vårdval – tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet SOU 2019:42 och Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård SOU 2020:36 bereds inom . Utskottet noterar satsningen på kvinnors hälsa och förlossningsvården samt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys uppdrag att belysa utvecklingen av den nära vården i glesbygd och socioekonomiskt utsatta områden m.m. Mot denna bakgrund anser utskottet att någon åtgärd inte behövs med anledning av motionerna 2020/21:432 (V) yrkandena 1–3, 2020/21:3366 (M) yrkande 11, 2020/21:3637 (MP) yrkande 7 samt 2020/21:3651 (MP) yrkandena 2 och 3. Motionsyrkandena bör avslås. Angående patienter med bristande beslutsförmåga inom hälso- och sjukvården konstaterar utskottet att betänkandena Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning (SOU 2015:80) och Framtidens teknik i omsorgens tjänst (SOU 2020:14) bereds inom . Utskottet anser att resultatet av den pågående beredningen bör avvaktas och att motion 2020/21:2953 (C) yrkande 14 bör avslås. Utskottet noterar regeringens inställning att anhöriga och närstående behöver uppmärksammas inom hälso- och sjukvården, dels som en resurs i vården av patienten, dels för att anhöriga och närstående ska få det stöd de kan behöva för egen del. Utskottet välkomnar arbetet för en nationell strategi för anhöriga och uppdrag att ta fram underlag för strategin och göra en analys av vad anhörigperspektiv innebär för den anhörige och för personalen. Med hänsyn till vad som har redovisats anser utskottet att 2020/21:3637 (MP) yrkande 62 bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda en förstärkt vårdgaranti som ger personer med beroendeproblem snabbare rätt till vård och behandling. Därmed bifaller fyra motionsyrkanden. avslår motionsyrkanden om breddad vårdgaranti och om uppdämda vårdbehov. Jämför reservation 20 (SD, KD), 21 (M), 22 (S, MP) och 23 (M, SD, KD). I kommittémotion 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om en breddad vårdgaranti. Motionärerna anför att vårdgarantin även bör innehålla exempelvis återbesök och rehabilitering. I kommittémotion 2020/21:3362 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om en förstärkt vårdgaranti för cancerpatienter och specifika resurser inom kömiljarden kopplad till de standardiserade vårdförloppen. Ett liknande tillkännagivande begärs i kommittémotion 2020/21:3140 av m.fl. (M) yrkande 2. Vårdgaranti för personer med beroendeproblem I kommittémotion 2020/21:3943 av m.fl. (M) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om en förstärkt vårdgaranti för personer med beroendeproblem. I kommittémotion 2020/21:169 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att vårdgarantin för personer med beroende bör förstärkas genom att en särskild vårdgaranti tas fram. I kommittémotion 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att införa en förstärkt vårdgaranti för beroendevården. Ett liknande motionsyrkande finns i kommittémotion 2020/21:3940 av m.fl. (L) yrkande 6. I partimotion 2020/21:3369 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram ett nationellt mål när det gäller vårdskulden och i yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att privata vårdföretag ska användas systematiskt för att ta bort vårdskulden. Likalydande yrkanden finns i kommittémotion 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkandena 7–8. I kommittémotion 2020/21:3362 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att ta bort vårdskulden. I kommittémotion 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att söka systematiska internationella samarbeten i syfte att ta bort vårdskulden. I kommittémotion 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 38 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att en nationell väntelista ska införas för de behandlingar och operationer med längst vårdköer. Liknande förslag finns i kommittémotion 2020/21:2028 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 3 och 81. I den sistnämnda motionen yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att verka för att får ett särskilt samordningsansvar (vårdgarantikansli) för vårdköerna. I partimotion 2020/21:3141 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att inrätta en nationell vårdförmedling tillfälligt för att hantera vårdskulden. Ett liknande förslag finns i partimotion 2020/21:3543 av m.fl. (KD) yrkande 4. I partimotion 2020/21:3141 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om en statlig informationskampanj om rätten att söka vård i hela landet. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om en permanentad nationell vårdförmedling. Enligt 9 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, ska regionen erbjuda vårdgaranti för dem som omfattas av regionens ansvar. Vårdgarantin ska innehålla en försäkran om att den enskilde får – kontakt med primärvården – en medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal inom primärvården – besöka den specialiserade vården – planerad vård. Om regionen inte uppfyller besöks- eller behandlingsgarantin ska regionen se till att patienten får vård hos en annan vårdgivare utan extra kostnad för patienten (9 kap. 2 §). Vårdgarantin gäller inte för exempelvis återbesök, utredningar och undersökningar som t.ex. röntgen, provtagningar och tester och inte för rehabilitering. Enligt 7 kap. 2 a § HSL ska regionen organisera hälso- och sjukvårds-verksamheten så att vården kan ges nära befolkningen. Om det är motiverat av kvalitets- eller effektivitetsskäl får vården koncentreras geografiskt. En vårdgaranti enligt 9 kap. 1 § HSL ska innehålla en försäkran bl.a. om att den enskilde får en medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, se 2 kap. 3 § patientlagen (2014:821). Bakgrund och pågående arbete Den nationella vårdgarantin anger hur länge en person som längst ska behöva vänta på vård. Garantin är likadant utformad för alla patienter och gäller vid fyra specifika nedslag i vårdkedjan. En patient ska få komma i kontakt med regionens primärvård som patienten söker kontakt (tillgänglighetsgaranti) och få en medicinsk bedömning av legitimerad hälso-och sjukvårdspersonal (bedömningsgaranti). Bedömningsgarantin, som även benämns den förstärkta vårdgarantin, infördes . Vårdgarantin innebär också att en patient ska få besöka den specialiserade vården från det att remiss har utfärdats eller, om någon remiss inte är nödvändig, från det att patienten har sökt kontakt med den specialiserade vården (besöksgaranti). Efter att vårdgivaren har beslutat om planerad vård (exempelvis en operation eller annan behandling) ska vården påbörjas (behandlingsgaranti). Se vidare på samt 6 kap. 1 § hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80). Delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården Regeringen beslutade att en kommitté i form av en delegation ska verka för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, med fokus på kortare väntetider (dir. 2020:81). I uppdraget ingår bl.a. att: – stödja regionernas arbete med att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner för ökad tillgänglighet – stödja ett effektivt resursutnyttjande och kortare väntetider genom att informera om patienters valmöjligheter – stödja regionernas och kommunernas arbete med utvecklingen av en nära och tillgänglig vård – utreda och lämna förslag, om så anses lämpligt, på en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning genom 1177 Vårdguiden – utreda en utökad vårdgaranti – vidareutveckla överenskommelsen om kömiljarden – lämna nödvändiga författningsförslag. De regionala handlingsplanerna ska bland annat innehålla regionala målsättningar för ökad tillgänglighet, och delegationen ska stödja regionerna i att genomföra åtgärder i enlighet med dessa. Delegationens uppdrag gäller såväl under som efter utbrottet av covid-19. Vidare ska berörda aktörer informera om patienters möjlighet att få vård hos andra vårdgivare, både i hemregionen och i andra regioner, samt lämna förslag på åtgärder som stöder ett effektivt resursutnyttjande. I uppdraget noteras vidare att Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har rekommenderat regeringen att se över om vårdgarantin kan inkludera fler delar av vårdkedjan och att har framhållit att det kan finnas skäl att utreda om vårdgarantin kan och bör differentieras efter patientens behov. Delegationen ska därför utreda för- och nackdelar med en utökad vårdgaranti, och lämna förslag. Av direktiven framgår vidare bl.a. att delegationen ska, om det bedöms lämpligt, lämna förslag på hur vårdgarantin kan vidareutvecklas med särskild hänsyn till det pågående arbetet med att utveckla de standardiserade vårdförloppen inom cancerområdet och de personcentrerade och sammanhållna vårdförloppen inom andra sjukdomsområden. Uppdraget ska slutredovisas . Tillgång till vård och stöd för personer med missbruk eller beroende Regeringen lade i proposition 2020/21:132 fram en förnyad strategi för politiken om alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 (ANDTS-politiken). Som långsiktigt mål 5 i strategin anges att personer med missbruk eller beroende ska utifrån sina förutsättningar och behov ha tillgång till vård och stöd av god kvalitet. Regeringen framhåller att en avgörande faktor för att åstadkomma vård och stödinsatser av god kvalitet är en väl fungerande samordning och samverkan, såväl mellan huvudmän som inom olika delar av en huvudmans verksamhetsområde. Regeringen anför vidare att personer med både beroendesjukdom och psykisk ohälsa, s.k. samsjuklighet, är särskilt utsatta och mot bakgrund av detta finns det skäl att skapa förutsättningar för helhetssyn och samordnade insatser för denna grupp. Propositionen planeras att behandlas i . redovisade arbetet med regeringsuppdraget om att kartlägga förekomsten av samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och beroendeproblematik (S2018/04564/FS [delvis]). Regeringen beslutade att en särskild utredare ska föreslå hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd (dir. 2020:68). Utredaren ska bl.a. analysera och lämna förslag på hur samverkan för personer med samsjuklighet kan förbättras mellan huvudmännen, se över ansvarsfördelningen mellan huvudmännen, analysera för- och nackdelar med en gemensam lagstiftning för personer som vårdas utan samtycke enligt lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) eller lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT) samt lämna nödvändiga författningsförslag och de förslag till åtgärder i övrigt som behövs. Utredningen har tagit namnet (S2020:08). Uppdraget ska redovisas . Insatser för uppskjuten vård m.m. För att stödja hälso- och sjukvården att hantera den uppskjutna vården och covid-19-relaterad vård har avsatts till regionerna . avsätts för en vidareutvecklad kömiljard med syfte att korta köerna och minska väntetiderna i hälso- och sjukvården (prop. 2020/21:1 utg.omr. 43–44, bet. 2020/21:SoU1, rskr. 2020/21:156). Regeringen gav Kammarkollegiet i uppdrag att utbetala till regionerna för insatser för uppskjuten vård och covid-19-relaterad vård (S2021/01353 [delvis]). Mot bakgrund av den ökade smittspridning som har skett sedan den finns enligt regeringen ett behov av att säkerställa att hälso- och sjukvården har nödvändiga resurser och att patienter som har fått sin vård uppskjuten får den vård de har behov av i rimlig tid. Av de totala medlen får användas till enbart covid-19-relaterad vård fram t.o.m. , men medlen kan vid behov också användas till uppskjuten vård. Resterande medel ska användas till uppskjuten vård . Medlen fördelas utifrån befolkningsmängd och utbetalas efter rekvisition till Kammarkollegiet. Överenskommelser om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården tecknade regeringen och kommuner och regioner (SKR) en överenskommelse om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården , där avsätts till insatser för att förbättra tillgängligheten och korta väntetiderna i hälso- och sjukvården. SKR och staten har vidare träffat en överenskommelse om att fortsätta och förstärka det samlade arbetet för en mer jämlik, effektiv och tillgänglig cancervård. Överenskommelsen omfattar totalt . Uppdrag till att stödja regionernas hantering av de uppdämda vårdbehoven Regeringen gav i uppdrag att stödja regionernas hantering av de uppdämda vårdbehoven (S2020/05634/FS [delvis]). redovisade en plan med förslag på insatser för att stödja regionernas hantering av uppdämda vårdbehov orsakade av covid-19. Regeringen gav i uppdrag att analysera uppdämda vårdbehov inom hälso- och sjukvården som uppstått som en konsekvens av covid-19-pandemin (S2021/02641 [delvis]). ska analysera utvecklingen av nya, förändrade och utökade vårdbehov inom den regionalt och kommunalt finansierade hälso- och sjukvården. Myndigheten ska analysera vad detta kan komma att innebära i form av en utökad och förändrad efterfrågan av vård samt hälso- och sjukvårdens förutsättningar och eventuella hinder för att tillgodose dessa behov. I detta ingår också utökade behov av exempelvis vård vid psykisk ohälsa, rehabiliterande insatser samt förebyggande och hälsofrämjande insatser. ska redovisa en nationell lägesbild över de uppdämda vårdbehoven samt föreslå ändamålsenliga och effektiva insatser på nationell och regional nivå för att patienternas behov omhändertas . Slutredovisning av uppdraget ska ske . Uppdrag till Inspektionen för vård och omsorg om bristande tillgänglighet gav regeringen för vård och omsorg () i uppdrag att beskriva risker med bristande tillgänglighet och lämna förslag på hur myndigheten kan utveckla sin tillsyn utifrån de risker som bristande tillgänglighet i hälso- och sjukvården kan medföra för patientsäkerheten samt andra konsekvenser ur ett patientperspektiv (S2020/07838). Uppdraget ska redovisas . Uppdraget finns även redovisat under avsnittet om uppföljning och jämförelse nedan. Rapport från Myndigheten för vård och omsorgsanalys lämnade Myndigheten för vård och omsorgsanalys sin rapport ur befolkningens perspektiv 2020 – En jämförelse mellan och tio andra länder (2021:4). I den årliga rapporten undersöker Myndigheten för vård och omsorgsanalys hur befolkningen i anser att hälso- och sjukvården fungerar och jämför med svaren från befolkningen i tio andra länder. Rapporten visar bl.a. att har en längre väntetid till vård som inte sker på akutmottagning på sjukhus jämfört med de andra undersökta länderna. Rapporten finns närmare beskriven i avsnitten om hälso- och sjukvårdens organisation samt god och jämlik vård ovan. besvarade socialminister en interpellation om växande vårdköer (ip. 2020/21:345). Socialministern svarade bl.a. följande: har ställt frågor till mig gällande ett nationellt mål för när den växande vårdskulden ska vara borta, vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta i syfte att korta vårdköerna och möjligheten att genom ett utökat internationellt samarbete beta av de växande vårdköerna. Hälso- och sjukvården befinner sig just nu i en mycket pressad situation med anledning av coronapandemin. Resurser har behövt prioriteras till dem som behöver det allra mest, vilket tyvärr inneburit att en stor andel planerade vårdinsatser har behövt ställas in. Mot den bakgrunden är det förståeligt att regionerna, som ansvarar för att upprätthålla den lagstadgade vårdgarantin, har haft svårare att uppfylla den. är det centralt att patienter som har väntat får den vård de har behov av. Regeringen har under pandemin arbetat för att säkerställa att hälso- och sjukvården har resurser för att kunna hantera konsekvenserna av pandemin. har avsatts i riktade bidrag för att ersätta regioner och kommuner för merkostnader förknippade med covid-19 inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Vidare har det skett kraftiga höjningar av de generella statsbidragen till regioner och kommuner . hänvisar till att regeringen har tillsatt en delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården som först ska redovisa sitt uppdrag. Detta stämmer förvisso, men jag vill informera frågeställaren om att arbetet inte står still fram till dess. Som säkert känner till är det regionerna som ytterst ansvarar för hälso- och sjukvården och därmed för att patienter får vård . Med anledning av coronapandemin har regeringen dock sett behov av att stärka den nationella samordningen för att stärka tillgängligheten i hela landet. Kortare väntetider och förbättrad tillgänglighet är en prioriterad fråga för regeringen. […] När hälso- och sjukvården återupptar den ordinarie verksamheten i full skala igen måste fokus vara på att säkerställa att tillgängligheten förbättras och att fler patienter får vård i rimlig tid. Regeringen kommer att fortsätta arbeta för detta. Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister en skriftlig fråga om köerna till cancervården (fr. 2020/21:533). Socialministern svarade följande: har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att korta köerna i cancervården. Den enskilt viktigaste åtgärden för en mer jämlik och tillgänglig cancervård är de standardiserade vårdförloppen (SVF). har regeringen stöttat införandet av 31 SVF i cancervården som täcker av alla cancerdiagnoser. Av alla cancerpatienter 2019 utreddes enligt ett SVF, vilket är i enlighet med målnivån . Att målnivån uppnås och att fler patienter får bästa möjliga vård spelar roll för patientens överlevnad och det är glädjande att se att överlevnaden för flera cancersjukdomar har ökat . Genom SVF har fler patienter en jämlik, strukturerad och sammanhållen utredningsgång för cancer – i hela . För att stödja regionernas tillgänglighetsarbete har regeringen även tillsatt första nationella delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården med fokus på kortare väntetider. Tillkännagivande om ansvar för vård vid samsjuklighet beslutade om ett tillkännagivande om ansvar för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom m.m. (bet. 2018/19:SoU15, rskr. 2018/19:193). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 39, ingen reservation): Utskottet konstaterar inledningsvis att personer med samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom är en särskilt utsatt grupp. I detta sammanhang vill utskottet särskilt framhålla att nuvarande ansvarsfördelning mellan kommun och region enligt utskottet kan innebära att den enskilde inte får den vård som behövs. Utskottet anser därför att regeringen bör se över frågan om hur ansvaret för vård vid sådan samsjuklighet kan samlas hos en huvudman. Utskottet konstaterar vidare att det finns en gränsdragningsproblematik mellan lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Enligt utskottets uppfattning bör regeringen efter det att den nämnda översynen har gjorts utreda möjligheterna till en gemensam tvångslagstiftning för personer med psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom. Därutöver bör regeringen se över hur det ska kunna finnas tillgång till farmakologisk behandling i hela landet för personer med beroendesjukdom. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Ställningstagandet innebär delvis bifall till motionerna.