bet · H801KU14 · 2021-01-28 00:00:00 — Trots reformarbete i ett antal medlemsstater för att stärka rättsväsendets oberoende ger utvecklingen enligt kommissionen anledning till oro i några av dem. I vissa medlemsstater har förändringarnas inriktning gett upphov till allvarlig oro över reformernas inverkan på rättsväsendets oberoende. Det kan röra sig om allt från oro över domstolsrådens kapacitet att utöva sina funktioner till mer strukturella problem med den verkställande och lagstiftande maktens ökade inflytande över rättssystemens funktion, inbegripet författningsdomstolar och högsta domstolar. En del av denna utveckling har föranlett kommissionen att inleda överträdelseförfaranden eller uttrycka farhågor inom ramen för artikel 7.1-förfarandet i . Politiska angrepp och mediekampanjer mot domare och åklagare rapporteras ofta i vissa medlemsstater. Åtgärder, inklusive disciplinära åtgärder, har också vidtagits som påverkar domares frihet att begära förhandsavgöranden från Europeiska unionens domstol. Sådana angrepp och åtgärder kan ha en negativ inverkan på allmänhetens förtroende för rättsväsendet, vilket påverkar dess oberoende. Covid-19-pandemin och digitaliseringen av rättsväsendet Många initiativ pågår i medlemsstaterna för att åstadkomma reella förbättringar för användarna av rättssystemen. Covid-19-pandemin har gett ytterligare eftertryck åt dessa ansträngningar och visat på vikten av att påskynda reformer för att digitalisera rättsväsendets hantering av mål, utbytet av information och handlingar med parter och advokater samt kontinuerlig och enkel tillgång till rättslig prövning för alla. I fråga om regelverket för korruptionsbekämpning framhåller kommissionen att flera medlemsstater har antagit omfattande nya eller reviderade strategier mot korruption. Vissa medlemsstater har också genomfört reformer för att anpassa sin strafflagstiftning till internationella normer för korruptionsbekämpning. Det är, enligt kommissionen, av avgörande betydelse att de institutioner som ansvarar för kontrollen av att straffrätten följs arbetar på ett effektivt och opartiskt sätt. Rättsväsen, åklagarmyndigheter och brottsbekämpande organ måste ha den finansiering, de personalresurser, den tekniska kapacitet och de specialkunskaper som krävs. Åtgärder för att stärka den institutionella ramens kapacitet att bekämpa korruption och minska hindren för effektiv lagföring har införts i vissa medlemsstater. finns det enligt kommissionen farhågor i flera medlemsstater om effektiviteten i utredningar, lagföring och domar i korruptionsmål, inklusive fall av korruption på hög nivå. Strategierna för att förebygga korruption omfattar många områden, t.ex. etiska regler, informationsåtgärder, regler om redovisning av tillgångar, oförenligheter och intressekonflikter, interna kontrollmekanismer, regler om lobbyverksamhet och svängdörrsproblematik. Öppenhet, tillgång till offentlig information, skydd av visselblåsare och en allmän integritetskultur i det offentliga livet är viktiga faktorer som gör det möjligt att förebygga och upptäcka korruption. Mediernas mångfald och mediefrihet Den första rapporten om rättsstatsprincipen har fokuserat på några fundamentala element i fråga om mediernas frihet och mångfald med en särskild inverkan på rättsstatsprincipen: en oberoende tillsynsmyndighet för medier, insyn i medieägandet, statlig reklam, journalisternas säkerhet och tillgång till information. Andra aspekter i medielandskapet som ännu inte behandlats i denna första rapport, exempelvis public service-mediernas roll och oberoende, är också enligt kommissionen ytterst viktiga i sammanhanget och kommer att tas upp . När det gäller mediernas mångfald och mediefrihet rapporteras vissa farhågor om effektivitet, tillräckliga resurser och risken för politisering av medietillsynsmyndigheter. I många medlemsstater finns det inte heller någon särskild lagstiftning för att garantera rättvisa och transparenta regler för fördelningen av statlig reklam till mediekanaler. I landskapitlen identifieras ett antal fall där berörda parter har framfört allvarliga farhågor när det gäller mediernas politiska oberoende. Journalister och andra medieaktörer utsätts också för hot och attacker i flera EU-länder, i synnerhet kvinnliga journalister. Covid-19-pandemin har enligt kommissionen ytterligare bekräftat den viktiga roll som fria och pluralistiska medier spelar och vilken samhällsviktig tjänst de tillhandahåller genom att förmedla faktakontrollerad information – och därmed bidra till arbetet mot desinformation – och upprätthålla den demokratiska insynen. Dessutom har de potentiella risker som restriktioner innebär för yttrandefrihet och tillgång till information blivit tydliga. Pandemikrisen har också visat att åtgärder mot infodemin kan användas som en förevändning för att undergräva grundläggande fri- och rättigheter eller missbrukas i politiskt syfte. Den har också förvärrat branschens redan svåra ekonomiska situation genom drastiskt minskade reklaminkomster trots större publik. Situationen är särskilt svår för sårbara mindre aktörer och lokala och regionala medier. Följden blir att mediesektorns styrka och mångfald riskerar att försvagas inom EU. Andra institutionella frågor som rör kontroller och motvikter Kommissionen framhåller att ett antal EU-länder har inlett konstitutionella reformer för att stärka kontroller och motvikter. Till exempel har insatser gjorts i flera medlemsstater för att öka kunskapen hos allmänheten och för att skapa nya kanaler för medborgarna att bestrida hur den verkställande och lagstiftande makten utövar sina befogenheter. I några medlemsstater har upprepad tillämpning av påskyndat lagstiftningsförfarande i parlamentet eller undantagsförordningar från regeringen väckt farhågor, särskilt då de tillämpas i samband med breda reformer som påverkar de grundläggande rättigheterna eller de centrala statliga institutionernas funktion, som exempelvis rättsväsendet eller författningsdomstolen. När det gäller civilsamhället framhåller kommissionen att slog fast i en dom[9] att civila samhällsorganisationer måste kunna ”bedriva sin verksamhet utan omotiverat statligt ingripande”. Domstolen erkände att föreningsfriheten utgör en av de väsentliga grunderna för ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle, eftersom den gör det möjligt för medborgarna att agera kollektivt inom områden av gemensamt intresse och därigenom bidra till att det offentliga livet fungerar väl. I en del medlemsstater finns det enligt kommissionen exempel på att civilsamhället har utsatts för stora påfrestningar i fråga om smutskastningskampanjer eller ny lagstiftning som begränsar tillgången till utländsk finansiering. Granskningen av åtgärder som vidtagits för att hantera pandemin Av kommissionens meddelande framgår att reaktionerna på covid-19-pandemin överlag visar på en stark resiliens i de nationella systemen. I många medlemsstater har parlamentariska kontroller och debatter varit viktiga bidrag i utformningen av förslag för att utlysa undantagstillstånd, alternativt hälsonödläge, och i efterhandskontrollen av förordningar som antagits av regeringen. Dessutom har dessa åtgärder ofta granskats av författningsdomstolar, högsta domstolar eller vanliga domstolar. Mekanismer för författningsprövning på förhand, innan lagar antas, har varit särskilt relevanta i detta sammanhang där snabba insatser och respekten för grundläggande rättigheter måste gå hand i hand. Utveckling och åtgärder på EU-nivå Kommissionen redogör i meddelandet för de diskussioner som förts inom EU:s institutioner om rättsstatsprincipen och de olika verktyg som finns till förfogande (se även s. 4–8 ovan). Vidare anför kommissionen bl.a. i meddelandet att i slutsatserna från mötet den 17–erinrade om vikten av att rättsstatsprincipen och EU:s grundläggande värden respekteras i förhållande till unionens budget. erinrade om vikten av att skydda unionens budget i enlighet med värdena i artikel 2 i och gav sitt stöd för att införa ett system med villkor och åtgärder vid eventuella överträdelser. Europeiska rådets åtagande bör enligt kommissionen påskynda antagandet av kommissionens förslag att skydda EU:s budget vid överträdelser av rättsstatsprincipen i en medlemsstat. [10] Syftet är att skydda EU:s budget i situationer där unionens ekonomiska intressen kan vara hotade på grund av generella brister som rör rättsstatsprincipen i en medlemsstat. Slutsatser och nästa steg I rapporten bedöms den rättsstatliga utvecklingen i medlemsländerna. Kommissionen framhåller att många medlemsstater har höga standarder när det gäller rättsstatsprincipen och att de även internationellt anses tillhandahålla den bästa praxis när det gäller att tillämpa de centrala principerna i rättsstaten. I rapporten konstateras dock stora utmaningar: när rättsväsendets oberoende sätts på prov, när system inte har visat sig tillräckligt resilienta mot korruption, när hot mot mediefriheten och mediernas mångfald äventyrar det demokratiska ansvarsutkrävandet eller när det har förekommit utmaningar gällande kontroller och motvikter som är nödvändiga för ett ändamålsenligt system. Kommissionen har uppmuntrats av att alla medlemsstater har samarbetat under arbetet med rapporten och uppmanar dem att fortsätta detta samarbete i uppföljningen av rapporten. Kommissionen ser fram emot att och rådet fortsätter att engagera sig i frågor som rör rättsstatsprincipen och anser att rapport om rättsstatsprincipen utgör en solid grund för ytterligare interinstitutionellt arbete. Kommissionen uppmanar också de nationella parlamenten och de nationella myndigheterna att diskutera den här rapporten, inbegripet landskapitlen, och att söka ömsesidigt stöd för att uppmuntra till reformer och acceptans för europeisk solidaritet. Den vida kretsen av nationella aktörer, förutom statliga myndigheter, som har varit engagerade och bidragit till rapporten visar också att det finns ett behov av att hålla nationella debatter. Denna första rapport om rättsstatsprincipen är grunden för en ny och dynamisk process som inbegriper en fortlöpande dialog med medlemsstaterna, och de nationella parlamenten men också med andra berörda parter på nationell nivå och EU-nivå. Regeringen välkomnar i en faktapromemoria till kommissionens första årliga rättstatsrapport och anser att den utgör en solid grund för rådets årliga rättsstatsdialog (2020/21:FPM26). Enligt regeringen ger rapporten en balanserad bild av både positiva och negativa trender på rättsstatsområdet inom EU. Vidare har rapporten identifierat allvarliga utmaningar på rättstatsområdet. Regeringen välkomnar även att kommissionen har lagt ett förslag om en förordning som innebär att EU-lagstiftaren villkorar EU-utgifter med efterlevnad av rättsstatsprincipen. Regeringen anför slutligen att oavsett hur arbetet på rättstatsområdet utvecklas kommer regeringen att fortsätta att vara tydlig med att EU:s grundläggande värden inte är förhandlingsbara och att alla medlemsstater måste leva upp till sina åtaganden enligt både EU:s, och . Utskottet behandlade motioner om rättsstatsprincipen i betänkandet Fri- och rättigheter (bet. 2015/16:KU15). I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. att de mänskliga rättigheterna och människors demokratiska delaktighet är hörnstenar som ska genomsyra arbetet såväl i EU som globalt. Det ansågs därför positivt att ett ramverk inrättats i EU för att stärka rättsstaten. Utskottet såg likaså positivt på att rådet för allmänna frågor ska hålla en årlig dialog om rättsstatsfrågor. Motionsyrkandena om att bl.a. införa av en kraftfull rättsstatsmekanism avstyrktes dock av utskottet med hänvisning till att den årliga dialogen skulle utvärderas . yttrade sig utskottet över skrivelse 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen (bet. 2016/17:KU5y). I sitt ställningstagande anförde utskottet följande: värdesätter att Europeiska kommissionen fortsätter sitt arbete för att främja och försvara rättsstatsprincipen. Respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten är fundament i en demokrati. EU har åtagit sig att garantera de rättigheter som uttrycks i stadgan om de grundläggande rättigheterna och att slå vakt om att stadgan följs i medlemsstaterna. Mänskliga rättigheter och människors demokratiska delaktighet är hörnstenar som bör värnas och genomsyra arbetet såväl i EU som globalt. Utskottet ansåg mot den bakgrunden att utrikesutskottet borde tillstyrka en motion om rättsstatsprincipen. Utskottet upprepade liknande ställningstaganden bl.a. i sina yttranden över kommissionens arbetsprogram (bet. 2017/18:KU3y), kommissionens arbetsprogram (bet. 2018/19:KU2y) och kommissionens arbetsprogram (bet. 2019/20:KU6y) respektive skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen (bet. 2018/19:KU3y). Utskottet granskade (bet. 2018/19:KU37) kommissionens meddelande om att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom EU (COM(2019) 163). I sitt ställningstagande framhöll utskottet följande: värdesätter att kommissionen fortsätter sitt arbete för att främja och försvara rättsstatsprincipen. Respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten är fundament i en demokrati. delar regeringens oro över utvecklingen på rättsstatsområdet. Utskottet välkomnar därför att kommissionen tagit initiativ till en diskussion om hur man kan förbättra de verktyg som finns till förfogande för EU:s institutioner för att skydda unionens grundläggande värden, däribland respekten för rättsstaten. Utskottet anser att det är av stor vikt att de verktyg som finns till förfogande används och att nya kan bidra till att stärka tillämpningen av rättsstatsprincipen inom unionen. EU:s grundläggande värden är inte förhandlingsbara, vilket regeringen också framhåller. Utskottet anser att den bredare diskussion om att ytterligare stärka rättsstatsprincipen som kommissionen tagit initiativ till är angelägen och utskottet kommer att följa det fortsatta arbetet. välkomnade kommissionens initiativ till en diskussion om hur man kan förbättra de verktyg som finns till förfogande för EU:s institutioner för att skydda unionens grundläggande värden, däribland respekten för rättsstaten. Den europeiska rättsstatsmekanismen utgör ett nytt verktyg som kompletterar andra EU-instrument. Den årliga granskningsmodellen syftar till att främja skyddet av rättsstaten och förebygga att rättsstatliga problem uppstår eller förvärras. I sin första årliga rättsstatsrapport ger kommissionen exempel på positiva trender inom rättsstatsområdet inom EU, men också på allvarliga utmaningar. Utskottet vill återigen understryka vikten av respekten för grundläggande rättigheter och rättsstaten, vilka är fundament i en demokrati och centrala för samarbetet inom unionen. Utskottet välkomnar därför rapporten och bedömer att en årlig granskning och fortlöpande diskussion nationellt och inom EU kan bidra till att öka respekten för rättsstaten. Covid-19-pandemin innebär stora utmaningar för samhället. Beslut har fattats som inneburit begränsningar av fri- och rättigheter, t.ex. rörelsefriheten och mötesfriheten, och som påverkat konstitutionella kontroller och motvikter. Utskottet vill framhålla vikten av att de åtgärder som vidtagits under pandemin fortsatt följs upp och utvärderas. I likhet med regeringen välkomnar utskottet den nya förordningen med skydd av unionsbudgeten vid överträdelser av rättsstatens principer. Förteckning över granskade dokument Kommissionens meddelande rapport om rättsstatsprincipen – Rättstatssituationen i EU (COM(2020) 580). [1] C-64/16, rad 32. [2] För en överblick se faktablad om EU:s verktygslåda för rättsstaten: [3] COM(2014) 158 En ny ram för att stärka rättsstatsprincipen. Ramen fastställdes av kommissionen 2014 och dess roll har erkänts av : Kommissionen mot , C-619/18 R, se COM (2019) 163 s. 3. [4] COM(2019) 163 Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen – Läget och vägar framåt. [5] resolution av , 2015/2254(INL), resolution av , 2018/2886(RSP) samt resolution av , 2020/2072(). [6] Se COM(2019) 163 Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen – Läget och vägar framåt, och COM(2019) 343 Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan. [7] och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. [8] Se även COM(2019) 163 Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen – Läget och vägar framåt, och COM(2019) 343 Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan. Den senaste rättspraxisen från Europeiska unionens domstol är också av särskild vikt. [9] C-78/18, EU:C:2020:476, punkterna 112 och 113. [10] Kommissionens förslag: COM(2018) 324. Förordningen antogs och trädde i kraft , se ovan.