bet · H801TU16 · 2021-06-16 00:00:00 — 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 20, 2020/21:2867 av (M) och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 2. Vi vill inledningsvis betona att nya vägar ska byggas snabbt och inte . Detta ska naturligtvis också gälla vid renovering och underhåll. Vanligt förekommande, även på högbelastade vägar, är att arbete pågår normal arbetstid , trots att avstängda körfält eller omledning skapar stora problem i trafiken och ökar risken för olyckor. Vägbyggen som pågår utan att det pågår något arbete vid vägarbetsplatsen är något som många upplever som frustrerande. Ett problem med vägarbeten och skyltning om sänkt fart när det inte finns vägarbetare på plats är att förare kan öka farten även vid vägarbeten där det finns personal och att risken för påkörningar därmed ökar. För att undvika detta bör påbörjade vägarbeten slutföras snabbt och vid arbetsdagens slut bör de skyltar som varnar för pågående vägarbete tas bort. Vi vill betona att vägarbeten ska slutföras snabbt. Vi menar att högre krav på kortast möjliga tid för både byggande och underhåll därför bör vara en parameter vid upphandling av projekt där besvären för trafiken kan vara stora. Det som vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt, punkt 19 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2020/21:2867 av (M). Jag kan konstatera att samhälleliga investeringar i transportinfrastrukturen föregås av åtgärdsvalsstudier och att prioriteringen ska göras enligt fyrstegsmodellen. Detta innebär att t.ex. trimning av en befintlig transportanläggning ska gå före en nyinvestering. I komplexa sammanhang, där kommunen, regionen och staten gemensamt eller var för sig driver transportinfrastrukturprojekt, är det nödvändigt med dialog för att uppnå samsyn och för att undvika suboptimerade lösningar. För att varje investerad krona ska göra så stor samhällsnytta som möjligt är det centralt att göra jämförande analyser för att välja rätt metod för varje enskilt projekt. Jag anser därför att vid beslut om investeringar i och upphandlingar av väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:2867 av (M) och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 2. Jag vill betona att det finns ett behov av att stärker sina funktioner för tillstånds- och leveranskontroll, besiktning samt uppföljning vid upphandling av väg- och järnvägsunderhållet. Det som jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa organisatoriska frågor, punkt 21 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2020/21:150 av (KD) och 2020/21:2215 av m.fl. (SD). Vi menar att det behövs en översyn av myndighetsstrukturen inom infrastrukturområdet i syfte att stärka samordningen och effektiviteten mellan de olika trafikslagen. Vi kan konstatera att skapades i sin nuvarande form i syfte att förbättra samordningen mellan olika infrastrukturprojekt. Utredningen som ledde fram till beslutet konstaterade att det fanns ett behov av ökad samordning av beslut mellan olika trafikslag. Vi menar att detta behov har ökat under det decennium som har gått . För en konkurrensutsatt infrastruktur som verkar på en global marknad och aktivt ställer om till fossilfria drivmedel sker förändringar mycket snabbt. är sjöfarten och flyget fortsatt organisatoriskt frikopplat från , och dessa trafikslag handhas av , och Swedavia. Vi vill därför att regeringen initierar en översyn av myndighetsstrukturen för all infrastruktur. Inom ramen för den större översynen av infrastrukturens myndighetsstruktur bör också möjligheten att överklaga myndighetsbeslut kopplat till upphandling och kostnadsansvar ses över. Att kunna överklaga ett beslut är viktigt och utgör en grundläggande demokratisk princip. är det viktigt att hitta en balans så att möjligheten att överklaga inte missbrukas. Det som vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa organisatoriska frågor, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2215 av m.fl. (SD) och 2020/21:150 av (KD), 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:4042 av m.fl. (M) yrkande 35. Vi kan konstatera att var ordningen sådan att ansvaret för vägnätet var underordnat dåvarande och ansvaret för järnvägsnätet var underordnat dåvarande . Därefter slogs verksamheterna samman under det nybildade . Eftersom det nu har gått denna förändring gjordes borde det göras en granskning av om denna lösning har varit optimal för verksamheten och om skattebetalarna får ut mest väg och järnväg för pengarna eller om sammanslagningen har lett till försämringar och fördyringar. Vi kan konstatera att antalet anställda har ökat drastiskt sedan bildande. Enligt årsredovisning var det totala antalet anställda 6 2010, medan det 2019 hade ökat till 9 403, vilket motsvarar en ökning med . Ytterligare ett problem som kan konstateras med sammanslagningen är att det är svårare att få nödvändig kompetens för flera tjänster eftersom inte längre bedriver underhåll, investeringar och reinvesteringar i egen regi, vilket gjordes när och fanns. Då fanns det karriärvägar inom respektive verk, och kompetensen och kännedomen om anläggningen stannade på ett naturligt sätt kvar inom verken. Vi menar att en utredning därför bör tillsättas för att undersöka om man ska återgå till den tidigare ordningen genom att dela upp i ett vägverk med ansvar för vägnätet och ett banverk med ansvar för järnvägsnätet eller om verksamheten även framgent ska vara sammanslagen i ett trafikverk. Det som vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stambanor för höghastighetståg, punkt 11 (C) (C) anför: Jag har samma uppfattning som utskottsmajoriteten när det gäller att utbyggnaden av nya stambanor är viktig för att öka kapaciteten i järnvägsnätet, knyta landets tre storstadsregioner närmare varandra och bidra till stadsutveckling, bostadsbyggande och större arbetsmarknadsregioner. Jag kan konstatera att en väl utbyggd infrastruktur knyter ihop och skapar förutsättningar för fler jobb och företag i hela landet. räcker järnvägens kapacitet inte till vare sig i norra eller i . En kraftig tillväxt i tågtrafiken har lett till högt kapacitetsutnyttjande och eftersatt underhåll som järnvägen har varit i behov av ytterligare förstärkningar vad gäller drift och underhåll. Denna situation gör systemet mycket känsligt för störningar, och slutresultatet blir låg pålitlighet och lågt förtroende för tåg. Jag är därför liksom regeringen positiv till en förstärkning av det svenska järnvägssystemet och dess stambanestruktur och förespråkar nya stambanor mellan , och i de korridorer som använts i Sverigeförhandlingen. Sverigeförhandlingens förslag till nya stambanor bär på stor potential, när det gäller både transportarbete och bostadsproduktion, och projektet ska ses som en helhet med anslutningar, bostäder, investeringar och kollektivtrafik i hela . En satsning på nya stambanor i landet måste även inkludera att dessa och deras stationer länkas ihop med och förstärker kapaciteten på befintlig transportinfrastruktur så att tillgängligheten kommer hela det svenska transportsystemet till del. Satsningen får inte ske på bekostnad av underhåll och utbyggnad av befintliga vägar och järnvägar. Av januariavtalet framgår att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer längs med och i anslutning till banans sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Jag vill betona att nya stambanor ska byggas på ett kostnadseffektivt sätt och med beaktande av samhällsekonomisk lönsamhet. Till följd av att det pågår ett arbete i den riktning som föreslås i kommittémotion 2019/20:3172 (C) yrkande 25 väljer jag att i detta fall framföra min åsikt i ett särskilt yttrande i stället för i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:151 Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela : 1.Riksdagen godkänner att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som finansieras med anslagsmedel –2033 ska uppgå till (avsnitt 7.1). 2.Riksdagen godkänner att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar samt att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering till enskilda vägar (avsnitt 7.2). 3.Riksdagen godkänner att av den ekonomiska ramen ska användas till utveckling av transportsystemet samt att denna del av den ekonomiska ramen får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar, stöd för att främja hållbara stadsmiljöer, samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån (avsnitt 7.3). 4.Riksdagen godkänner att planeringsramen för investeringar i vissa väg och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden –2033 (avsnitt 7.3.4). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att efter åtgärdsplaneringen slutligt besluta om fördelningen av medel mellan nationell plan och länsplaner (avsnitt 7.3.5). 2020/21:4037 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett nytt förslag till inriktning på satsningar i transportinfrastrukturen för perioden –2033 som är helt förenligt med klimatmål och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett nytt förslag med en målstyrd planering där klimatmålet är den styrande principen för framtidens infrastruktur och därmed styr planeringen, inriktningen och de ekonomiska ramarna för samtliga satsningar i transportinfrastrukturplaneringen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om avskaffade banavgifter för hela 2021 samt att banavgifterna inte bör höjas under hela planperioden så länge jämbördiga villkor inte är uppnådda med konkurrerande trafikslag och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för hur myndigheten ska arbeta med det första steget i fyrstegsprincipen, som består i att försöka lösa brister genom sänkt efterfrågan eller överflyttningar mellan trafikslag, och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om införande av en transporthierarki som ska genomsyra alla beslut om transportplanering och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att byggandet av nya stambanor för höghastighetståg bör göras till ett sammanhängande projekt som finansieras med lånade medel med sikte på att färdigställa banorna till 2030 och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utreda och förtydliga principerna för medfinansiering och dess effekter, inte minst för fördelningen av infrastrukturmedel mellan olika delar av landet, och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en hållbar samhällsplanering och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att som komplement till dagens basprognoser utveckla målorienterade prognoser där man utgår från att transportplaneringen ska styras mot ett mer transporteffektivt samhälle och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att utveckla metodik och samverkansformer där man i samråd med regioner och kommuner kan identifiera tidigare beslutade objekt som inte uppfyller dagens krav i enlighet med klimat- och miljömål och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att omförhandla i syfte att ta bort de beslutade vägprojekt, i såväl befintlig nationell plan som kommande nationell plan, som bidrar till att det av beslutade klimatmålet inte nås och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. –2033 bör uppgå till samt att nya stambanor bör finansieras med lån utanför denna ekonomiska ram och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ekonomiska ramen för vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar bör ökas och uppgå till samt ökas till att användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör införa ett anslag med full kostnadstäckning för drift och underhåll av isbrytare i nationell plan för transportinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra nödvändiga ändringar i förordningen (2009:236) om en nationell plan för transportinfrastruktur för att isbrytning ska kunna finansieras genom nationell plan för transportinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att av den ekonomiska ramen ska användas till utveckling av transportsystemet samt att denna del av den ekonomiska ramen bör få användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur, statlig medfinansiering av vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar, stöd för att främja hållbara stadsmiljöer samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån, och detta tillkännager för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör prioritera trimningsåtgärder som leder till förbättrad tillgänglighet och standard för mindre energiintensiva trafikslag såsom cykel, gång och kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett separat statligt anslag för cykelinfrastruktur till den nationella infrastrukturplanen som uppfyller krav på utbyggd cykelinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett finansierat förslag till en satsning på elektrifiering av transportsektorn med en fungerande laddinfrastruktur i hela och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör finansiera nya isbrytare inom den nationella planen för transportinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslagskredit ska höjas till för vidmakthållande samt utveckling av statens infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4041 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslagskreditgränsen för till för infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utbyggnad av stambanorna ska anpassas för såväl godståg som lokal- och regionaltåg och byggas för och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den samhällsekonomiska nyttan ska vägas in vid prioritering av investeringar i vägprojekt kontra järnvägsprojekt och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom dessa budgetramar prioritera medel till underhåll av vägar och järnvägar och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska upprätta en plan med en bortre gräns för när underhållsskulden för väg och järnväg ska vara undanröjd och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sjöfartens behov av nya isbrytare och driften av dessa ska finansieras inom ramen för den kommande nationella transportplanen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4042 av m.fl. (M): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag om medel till utveckling av transportinfrastruktur om . 2.Riksdagen beslutar att medel till utveckling av transportinfrastruktur ska uppgå till . 3.Riksdagen avslår regeringens förslag att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. 4.Riksdagen beslutar att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. 5.Riksdagen avslår regeringens förslag till medel till drift och underhåll av järnvägen om . 6.Riksdagen beslutar att medel till drift och underhåll av järnvägen ska uppgå till . 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en övergripande utredning av organisationen kring planering, upphandling samt genomförande av underhåll och nybyggnation av svensk infrastruktur i syfte att öka effektivitet, framdrift och förbättrad kostnadskontroll och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samhällsekonomisk och miljömässig lönsamhet ska vara vägledande i valet av infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett effektivt och hållbart transportsystem som inkluderar alla trafikslag och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säga nej till att bygga höghastighetsjärnväg och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt arbeta för att kunna köra tåg på viktiga stråk i hela och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta nästa steg när det gäller komplettering och nybyggnation av järnväg mellan och och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnvägsunderhåll och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kapacitetsbrister på järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler, längre och tyngre tåg och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på väg och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera ombyggnad av viktiga vägar för tyngre lastbilar, så kallade BK4, och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att ta fram en plan för att återställa hastigheten på de statliga vägar som sänkts på grund av dåligt underhåll och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vägunderhåll och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att säkerställa de regionala flygplatsernas långsiktiga utveckling och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt säkra inrikesflyget till och från och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att initiera en Arlandaförhandling i syfte att göra flygplatsen till ledande och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa infrastrukturen till och från och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjöfartens behov och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa en väl fungerande infrastruktur till och från hamnar och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnvägsfärjor och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en plan för när båtar ligger i svenska hamnar, och detta tillkännager för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom kommande plan förnya den svenska flottan av isbrytare och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om alternativ finansiering av infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en plan för att hantera svensk infrastrukturs underhållsskuld och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om underfinansiering inom befintlig plan och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att projekt inom plan ska i alla delar vara fullt ut finansierade och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra anslagskredit för alla infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att analysera förändrade pendlingsbeteenden efter pandemin, analysen ska ge underlag för ett eventuellt behov av omprioriteringar när det gäller infrastrukturinvesteringar, och detta tillkännager för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över myndighetsstrukturen inom infrastrukturområdet i syfte att stärka samordningen och effektivitet mellan de olika trafikslagen och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt gemensam infrastrukturplanering med våra nordiska grannländer och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera ny transportteknik i den framtida infrastrukturplaneringen och tillkännager detta för regeringen.