bet · H801TU9 · 2021-04-14 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till planerade eller redan vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. Motionsyrkandena handlar om bl.a. fossilfria transporter, fordonsbesiktning, självkörande fordon, parkeringsfrågor, fordonsmålvakter, vinterväghållning och vägskyltning. I betänkandet finns 46 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 190 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tyngre och längre lastbilar Bestämmelser om vissa fordonstyper Äldre fordon och motorhobbyn 1.Transportsektorns klimatmål, punkt 1 (SD) 2.Fossilfri tankning, punkt 2 (SD) 3.Fossilfri tankning, punkt 2 (C) 4.Fossilfri tankning, punkt 2 (V) 5.Fossilfri tankning, punkt 2 (KD) 6.Strategi för elektrifiering, punkt 3 (C) 7.Strategi för elektrifiering, punkt 3 (KD) 8.Elvägar, punkt 4 (M) 9.Elvägar, punkt 4 (SD) 10.Elvägar, punkt 4 (KD) 11.Infrastruktur för laddning, punkt 5 (M) 12.Infrastruktur för laddning, punkt 5 (SD) 13.Infrastruktur för laddning, punkt 5 (C) 14.Infrastruktur för laddning, punkt 5 (KD) 15.Andra styrmedel för att nå transportsektorns klimatmål, punkt 6 (M) 16.Andra styrmedel för att nå transportsektorns klimatmål, punkt 6 (C) 17.Andra styrmedel för att nå transportsektorns klimatmål, punkt 6 (KD) 18.Miljökontroll i fordonsbesiktningen, punkt 7 (C) 19.Miljökontroll i fordonsbesiktningen, punkt 7 (V) 20.Miljökontroll i fordonsbesiktningen, punkt 7 (KD) 21.Obesiktigade fordon, punkt 8 (SD, C) 22.Tyngre och längre lastbilar, punkt 9 (M, SD, KD) 23.Enskilda vägar, punkt 10 (L) 24.Självkörande fordon, punkt 11 (M) 25.Självkörande fordon, punkt 11 (SD) 26.Självkörande fordon, punkt 11 (KD) 27.Självkörande fordon, punkt 11 (L) 28.Parkeringsfrågor, punkt 12 (M) 29.Parkeringsfrågor, punkt 12 (SD) 30.Parkeringsfrågor, punkt 12 (C) 31.Parkeringsfrågor, punkt 12 (V) 32.Bilpooler, punkt 13 (M, SD, C) 33.Övergivna fordon, punkt 14 (SD) 34.Några registreringsfrågor, punkt 15 (SD) 35.Några registreringsfrågor, punkt 15 (C) 36.Fordonsmålvakter, punkt 16 (SD, KD) 37.Tillfälliga tunga transporter, punkt 17 (M, SD, C) 38.Bestämmelser om vissa fordonstyper, punkt 18 (M) 39.Bestämmelser om vissa fordonstyper, punkt 18 (SD) 40.Äldre fordon och motorhobbyn, punkt 19 (SD) 41.Vinterväghållning, punkt 20 (M, SD, C) 42.Vägskyltning, punkt 21 (M, KD) 43.Vägskyltning, punkt 21 (SD) 44.Vissa vägfrågor, punkt 22 (SD) 45.Vissa vägfrågor, punkt 22 (L) 46.Tillståndsplikt för virkesupplag, punkt 23 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 23. Reservation 1 (SD) 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkandena 5, 6, 19 och 22, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 80, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 8 i denna del och 23. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 42. Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) 2020/21:945 av (M) yrkande 2, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 78, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 7, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 8 i denna del, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22, 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2020/21:3617 av (M). Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) 2020/21:945 av (M) yrkande 1, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:2883 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 7, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 26, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 16, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2020/21:3467 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 28. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) Andra styrmedel för att nå transportsektorns klimatmål 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkandena 8 i denna del och 25, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 15 (M) Reservation 16 (C) Reservation 17 (KD) 2020/21:182 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 2020/21:318 av (C) yrkande 2, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 27. Reservation 18 (C) Reservation 19 (V) Reservation 20 (KD) 2020/21:1073 av m.fl. (M) och 2020/21:2536 av och (båda C) yrkandena 3 och 4. Reservation 21 (SD, C) Tyngre och längre lastbilar 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2020/21:1087 av (M) yrkandena 1–3, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 46 och 47, 2020/21:2948 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 9, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 33.1 och 41 samt 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 22 (M, SD, KD) 2020/21:1025 av Per Åsling och (båda C) yrkande 2, 2020/21:1089 av (M) yrkandena 1–4, 2020/21:2865 av (M), 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2020/21:3545 av (M) yrkande 2. Reservation 23 (L) 2020/21:1255 av (M), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 83, 84 och 114, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2020/21:2981 av (M), 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 24 (M) Reservation 25 (SD) Reservation 26 (KD) Reservation 27 (L) 2020/21:199 av (SD), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 10, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 64, 2020/21:2883 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2988 av (M), 2020/21:2990 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3287 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 19 och 20, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:3493 av och (båda SD). Reservation 28 (M) Reservation 29 (SD) Reservation 30 (C) Reservation 31 (V) 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2020/21:2883 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23. Reservation 32 (M, SD, C) 2020/21:1377 av (M), 2020/21:1982 av (M), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 100 och 2020/21:2501 av (S). Reservation 33 (SD) 2020/21:318 av (C) yrkande 1, 2020/21:774 av (C), 2020/21:1008 av (KD), 2020/21:1718 av (M), 2020/21:1784 av och (båda S), 2020/21:1945 av Boriana (M), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 101, 102, 107 och 112 samt 2020/21:2536 av och (båda C) yrkande 5. Reservation 34 (SD) Reservation 35 (C) 2020/21:409 av (C) yrkandena 2–4, 2020/21:1046 av (KD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9, 11 och 12, 2020/21:2163 av (M), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 63 och 105, 2020/21:2316 av Boriana (M) yrkandena 1–4, 2020/21:2569 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 28–30, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 58 och 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 32. Reservation 36 (SD, KD) 2020/21:1403 av (M), 2020/21:1564 av (S), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 59, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 37 (M, SD, C) Bestämmelser om vissa fordonstyper 2020/21:121 av (SD), 2020/21:788 av (C), 2020/21:1438 av och (båda S), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 20, 37 och 57 samt 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 38 (M) Reservation 39 (SD) Äldre fordon och motorhobbyn 2020/21:424 av Per Lodenius och Per Åsling (båda C), 2020/21:514 av (SD) yrkandena 2, 4 och 5, 2020/21:1268 av (M), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 111 och 113, 2020/21:2783 av Kopparklint och (båda M), 2020/21:3199 av och Kopparklint (båda M), 2020/21:3613 av (M) och 2020/21:3618 av (M) yrkandena 1–3. Reservation 40 (SD) 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 82, 2020/21:2539 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:2864 av (M), 2020/21:2866 av (M), 2020/21:3163 av och (båda C), 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 41 (M, SD, C) 2020/21:29 av och (båda SD), 2020/21:318 av (C) yrkande 3, 2020/21:571 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:2805 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2020/21:3468 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 29. Reservation 42 (M, KD) Reservation 43 (SD) 2020/21:317 av (C), 2020/21:1334 av (M), 2020/21:2123 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 8, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 22, 25, 26, 53 och 73, 2020/21:2537 av (C) yrkande 4, 2020/21:2868 av (M), 2020/21:2883 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 26. Reservation 44 (SD) Reservation 45 (L) 2020/21:139 av (SD). Reservation 46 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (C), (KD), (S), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 192 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Förslagen rör en rad olika fordons- och vägtrafikrelaterade ämnen som bl.a. en fossilfri fordonsflotta, långa och tunga lastbilar, självkörande fordon, parkeringsfrågor och bilmålvakter. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Vid utskottssammanträdet informerade bl.a. i frågan om vinterväghållning. I sammanhanget kan nämnas att utskottet även har behandlat frågor om trafiksäkerhet i betänkande 2020/21:TU6 och kommer att behandla vissa frågor om väginfrastruktur i betänkandet 2020/21:TU16. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. transportsektorns klimatmål, fossilfri tankning, elektrifiering och andra styrmedel för att nå transportsektorns klimatmål. Jämför reservation 1 (SD), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD), 6 (C), 7 (KD), 8 (M), 9 (SD), 10 (KD), 11 (M), 12 (SD), 13 (C), 14 (KD), 15 (M), 16 (C) och 17 (KD). beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). består av en klimatlag, klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft . Det långsiktiga målet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045. En del i beslut om det klimatpolitiska ramverket var etappmålet för inrikes transporter. Målet innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem) ska minska med jämfört med . Enligt klimatlagen ska regeringen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan. I enlighet med klimatlagen överlämnade regeringen den första klimatpolitiska handlingsplanen till (prop. 2019/20:65). I propositionen redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. I handlingsplanen presenteras vilka åtgärder som regeringen avser att vidta dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. överlämnade regeringen skrivelsen En klimatstrategi för (skr. 2017/18:238) till . I skrivelsen presenterade regeringen de åtgärder som vidtagits för att nå klimatmålen och riktningen för det fortsatta arbetet. Skrivelsen innehåller en handlingsplan för bl.a. fossilfria transporter och elektrifiering med en rad åtgärder som syftar till att ställa om till effektiva fordon och fossilfria drivmedel. Regeringen framhåller att det för att klimatmålen ska nås behövs en aktiv politik, en löpande uppföljning och att styrmedlen inom transportområdet utvecklas. Den aktuella handlingsplanen står på tre ben: ett transporteffektivt samhälle, energieffektiva och fossilfria fordon samt förnybara drivmedel. I handlingsplanen betonar regeringen bl.a. nödvändigheten av ett transporteffektivt samhälle som särskilt i och mellan olika städer underlättar för en ökad andel kollektivtrafik och gång- och cykeltrafik samt för ett effektivare transportsystem med låga utsläpp av växthusgaser, en fortsatt omställning till förnybara och hållbara drivmedel där de fossila drivmedlen fasas ut samt en övergång till fossilfria och energieffektiva fordon. har följt upp genomförande och konsekvenser av lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (rapport /10:RFR7). Uppföljningen behandlades i betänkande /10:TU15. Vidare har utskottet tagit fram en studie som kartlade icke-fossila drivmedel som skulle kunna användas i (rapport /18:RFR13). I studien beskrevs och jämfördes flytande, gasformiga och elektriska drivmedel. Två frågor som togs upp var tillgången till drivmedel i hela och tillgången till inhemska råvaror för att producera drivmedel inom landet. Av rapporten framgår att diesel och bensin dominerar som drivmedel inom transportsektorn. I rapporten konstaterades att det finns en god infrastruktur för distribution av etanol, HVO, biobensin, HEFA och FT. I delar av landet finns också en infrastruktur för distribution av biogas. Metanol och DME kräver uppbyggnad av nya system för distribution, och vätgas är jämförelsevis dyrt att distribuera. har vidare gjort en forskningsöversikt om mobilitet på landsbygden (rapport /20:RFR10). Studien fokuserade på vilka mobilitetstjänster som skulle kunna öka tillgängligheten på landsbygden samt vilka möjligheter och hinder som finns för genomförande av dessa. Vägtrafikens utsläpp av växthusgaser redovisade att utsläppen av koldioxid från vägtrafiken minskade . Bakom minskningen ligger enligt en ökad användning av biodrivmedel och mer energieffektiva bilar. Trafiken var i stort sett oförändrad 2019 jämfört , vilket gör att den ökade användningen av biodrivmedel och mer energieffektiva bilar får genomslag. Det genomsnittliga utsläppet av koldioxid från en personbil var per kilometer , vilket är en minskning på per kilometer jämfört med föregående år. Andelen biodrivmedel ökade från till . Ökningen beror på reduktionsplikten som infördes och som ställer krav på drivmedelstillverkare att blanda in biodrivmedel i sina produkter. För att nå transportsektorns klimatmål till 2030 krävs en minskning av växthusgaserna med enligt . Antalet nya eldrivna personbilar fördubblades jämfört med föregående år. Också det antal hybridbilar som delvis kan drivas med el ökade jämfört med föregående år, vilket är förklaringen till minskningen av de genomsnittliga utsläppen från den nya personbilsflottan. ökar de genomsnittliga utsläppen från bilar som drivs med bensin eller diesel. Utsläppen från nya bensindrivna bilar har ökat till per kilometer och är de högsta . För nya dieseldrivna bilar ligger utsläppen nu på per kilometer, vilket är det högsta värdet . Av preliminära siffror från framgår att utsläppen från vägtrafiken minskade , huvudsakligen beroende på att biltrafiken minskade under pandemin. Till minskningen bidrog även en kraftig minskning av koldioxidutsläppen från nya bilar genom elektrifiering och energieffektivisering. Av Klimatpolitiska rådets rapport framgår att transporternas utsläpp behöver minska med för att målet för inrikes transporter till 2030 ska uppfyllas. var utsläppen från inrikes transporter lägre jämfört med . Enligt Trafikanalys årsredovisning visar prognoserna för åren 2019–2022 på en något lägre nyregistrering av personbilar samt lätta och tunga lastbilar jämfört , om än fortfarande på en historiskt hög nivå. På personbilssidan bedöms nyregistreringen av dieselbilar minska , som nyregistreringen av laddbara fordon bedöms fortsätta att öka. För lätta och tunga lastbilar är utbudet av fordon som kan drivas med alternativa drivmedel enligt Trafikanalys begränsat, och diesel är det dominerande drivmedlet. Bonus–malus-systemet påverkar även lätta lastbilar, men alternativen till diesel uppges vara få. Flera nya modeller med eldrift är enligt Trafikanalys på gång och nyregistreringen av lätta lastbilar med eldrift bedöms öka . För tunga lastbilar uppges fordon med ren eldrift vara på väg att introduceras på marknaden, men dessa bedöms vara alltför få för att kunna prognostiseras . Lag om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (pumplagen) När det gäller åtgärder för att trygga tillgången till förnybara drivmedel beslutade att anta regeringens förslag till lag om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (prop. 2005/06:16, bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134). Lagen syftar till att öka tillgängligheten till förnybara drivmedel i hela , främst mot bakgrund av att tillgängligheten hade bedömts som ett av de största hindren mot en ökad användning av förnybara drivmedel. I ett första steg berördes tankställen som sålde mer än bensin eller diesel . Därefter skärptes kraven successivt till 2009 då alla säljställen med en försäljningsvolym överstigande motorbensin eller dieselbränsle skulle vara skyldiga att tillhandahålla minst ett förnybart drivmedel. beslutade om en lättnad i lagen genom att höja denna gräns för skyldigheten att tillhandahålla förnybara bränslen motorbränsle (prop. 2013/14:181, bet. 2013/14:TU13, rskr. 2013/14:301). I proposition 2005/06:16 framhöll regeringen att kravet att tillhandahålla förnybara drivmedel i möjligaste mån bör vara teknikneutralt i fråga om de drivmedel som ska främjas. Vidare angavs att definitionen bör vara så bred att alla nu tänkbara drivmedel som kan betecknas som förnybara omfattas. Regeringen framförde dock att ett viktigt undantag från definitionen borde göras och pekade på att tillhandahållande av s.k. grön el teoretiskt sett skulle medföra att lagens skyldigheter uppfylldes om bränsleförsäljaren kunde visa att elen verkligen kom från en förnybar källa. Med hänsyn till att syftet med lagstiftningen är att öka tillgängligheten till förnybara drivmedel och att marknaden för elbilar i princip var försumbar riskerade syftet att förfelas om skyldigheten att tillhandahålla ett förnybart drivmedel skulle kunna fullgöras enbart genom att tillhandahålla grön el. Enligt pumplagen betraktas följaktligen inte elektricitet som ett förnybart drivmedel. Förordningen (2020:486) om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters bilar Förordningen trädde i kraft och innehåller bestämmelser om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters inköp och leasing av bilar samt för myndigheters upphandling av bilhyra och taxiresor. Förordningens syfte är att främja användningen av miljöanpassade och trafiksäkra bilar och den gäller för myndigheter under regeringen. Förordningen omfattar bl.a. en ny miljöbilsdefinition, som innebär en skärpning av klimatkraven på de fordon som myndigheter köper in. Den skärpta miljöbilsdefinitionen följer regelverket för klimatbonusbilar. har i uppdrag från regeringen att öka berörda aktörers kunskap om hur transportsektorn kan reducera utsläppen av växthusgaser. Med nuvarande insatser når halvvägs för att uppnå etappmålet för inrikes transporter enligt beräkningar. För att öka takten i reduceringen av utsläpp ska , tillsammans med andra myndigheter och aktörer, genomföra flera informations- och kunskapshöjande insatser, på samma sätt som myndigheten gör just nu för att nå klimatmålen. Insatser som pågår –2022 via regeringsuppdraget: – Grönt ljus 2030, transportsektorns resultatkonferens för klimatmålen 2030 och 2045. – I samband med Grönt ljus 2030 publiceras en resultatredovisning som sätter fokus på åtgärder som ger stor klimatnytta, och som kan användas av berörda myndigheter och andra aktörer i den egna planeringen och verksamheten. – Arena för fossilfri tillgänglighet och transporteffektivitet i städer. Genom erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning skapar förutsättningar för att skala upp åtgärder och öka takten i arbetet med att nå klimatmålen. – Tillsammans med andra parter ska genomföra insatser för att öka kunskapen om att äga och köra eldrivna fordon. Särskilda insatser ska göras mot bilhandlare och aktörer med verksamhet som riktar sig till trafikanter längs större vägar. – Informations- och kunskapshöjande åtgärder som bidrar till att utveckla kommuners och regioners arbete med att ställa klimatkrav i upphandlingar inom transportinfrastrukturområdet. lämnar en rapport till regeringen. I rapporten finns en bedömning av klimatarbetet och utsläppsutvecklingen, samt om regeringens politik leder till klimatmålen. överlämnade en rapport till regeringen med särskilt fokus på transportsektorn. Rådet påpekar i sin rapport att elbilsförsäljningens tillväxt är för liten för att ge utslag på fördelningen mellan användningen av olika energislag inom transportsektorn. I rapporten lämnas tio rekommendationer till regeringen för fossilfria transporter, varav fyra om ledarskap och styrning inom transportområdet och sex om styrmedel på transportområdet. Det handlar bl.a. om behovet av en handlingsplan för fossilfrihet, att bygga bort bilberoendet, att skynda på elektrifieringen och att bestämma ett slutdatum för försäljning av fossila drivmedel. Man pekar i rapporten på att regeringen i regeringsförklaringen aviserade att inga nya bensin- eller dieseldrivna bilar skulle få säljas efter 2030. Enligt framstår det dock som oklart hur ett sådant mål ska omsättas i praktiken eftersom samma bränslen i princip kan tillverkas av såväl fossil som förnybar råvara. anser att det är viktigt att i stället sätta en bortre gräns för försäljningen av alla fossila drivmedel, vare sig det är bensin, diesel eller fossil fordonsgas. Vidare framhålls att ett stoppdatum för försäljning av fossila drivmedel kan kompletteras med att i närtid införa ett formellt krav på att alla nya bilar som säljs ska kunna drivas på ett fossilfritt drivmedel (inklusive el) eller på ett bränsle med en hög inblandning av biodrivmedel. överlämnade sin granskningsrapport till regeringen . Av rapporten framkommer bl.a. att exempel på insatser som bedömer har positiv påverkan på förutsättningarna att nå klimatmålen är bl.a. skärpt reduktionsplikt för bensin och diesel, förstärkt miljöstyrning i bonus malus, cykelinfrastruktur, laddinfrastruktur för tunga fordon och förlängt biogasskydd. Handlingsprogram för infrastrukturen för alternativa drivmedel Regeringen beslutade om ett handlingsprogram för infrastrukturen för alternativa drivmedel. Handlingsprogrammet tar sin utgångspunkt i att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och ha en fossilfri fordonsflotta. Utredningen om utfasning av fossila drivmedel och förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar beslutade regeringen att tillsätta utredningen om utfasning av fossila drivmedel och förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar (dir. 2019:106). Utredaren ska bl.a. föreslå ett årtal för när fossila drivmedel ska vara utfasade i och vilka åtgärder som kan vidtas i ett långsiktigt perspektiv för att detta ska kunna genomföras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Utredaren ska vidare analysera förutsättningarna för att införa ett nationellt förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar, analysera hur man kan införa ett EU-förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar och en utfasning av fossila drivmedel i EU, och lämna nödvändiga författningsförslag, dock inte inom skatteområdet där endast åtgärder får analyseras och konsekvensanalyser utföras. Uppdraget ska redovisas . Fossilfritt arbetar med att öka takten i klimatomställningen. Målet är att bygga en stark industri och skapa fler jobb och exportmöjligheter genom att bli fossilfria. Fossilfritt startades på initiativ av regeringen innan FN:s stora klimatmöte i och samlar aktörer i form av företag, kommuner, regioner och organisationer som ställer sig bakom deklarationen om att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Initiativet drivs av ett kansli under ledning av en nationell samordnare. Genom samverkan med företag, branscher, kommuner och regioner arbetar Fossilfritt med att identifiera hinder och möjligheter för att accelerera utvecklingen. Utifrån det tar Fossilfritt fram politiska förslag som överlämnas till regeringen och samlar aktörer för att vidta åtgärder. Initiativet ska fortgå fram till . Inom ramen för Fossilfritt har 22 olika branscher, inklusive åkerinäringen, tagit fram färdplaner för att visa hur de kan stärka sin konkurrenskraft genom att bli fossilfria eller klimatneutrala.