bet · H801FiU52 · 2021-06-22 00:00:00 — Anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete ökas med . Regeringen anför att arbetet med vaccinering fortgår som planerat och smittspridningen i samhället minskar successivt. Restriktionerna har anpassats något men bedöms ha en fortsatt ekonomisk påverkan på många kulturverksamheter och kulturskapare under ytterligare . I syfte att mildra de ekonomiska konsekvenserna samt möjliggöra viss verksamhet under rådande förutsättningar och för aktörerna att starta sin verksamhet igen bör ytterligare medel tillföras. Av motsvarande skäl tillförs anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet , anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer samt anslaget 10:1 Filmstöd . Anslaget 13:1 Stöd till idrotten ökas med . Restriktionerna har anpassats något men bedöms ha en ekonomisk påverkan på idrottsverksamheter under ytterligare . I syfte att mildra de ekonomiska konsekvenserna, bidra till en jämställd och jämlik idrottsverksamhet samt möjliggöra både viss verksamhet under rådande förutsättningar och för verksamheterna att starta igen bör ytterligare medel tillföras. Anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn ökas med . Restriktionerna har anpassats något men bedöms ha fortsatta negativa konsekvenser för människor i socialt särskilt utsatta situationer. Organisationer som bedriver verksamhet som riktar sig till människor i sådana situationer rapporterar om en ökad efterfrågan från delvis nya grupper som drabbats av exempelvis ohälsa, arbetslöshet och bostadslöshet till följd av pandemin. Därför bedöms anvisade medel inte vara tillräckliga. För att mildra de nämnda konsekvenserna och möta behoven av sociala och humanitära insatser bör enligt regeringen ytterligare medel tillföras. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Ramen för utgiftsområde 18 föreslås ökas med . Anslaget 1:4 ökas med för myndighetens tillkommande kostnader för att administrera ansökningsförfarandet och, efter beslut av länsstyrelserna, utbetalning av omsättningsstöden och stöd till handelsbolag för perioden juli–. Ramen för utgiftsområde 22 ökar med enligt regeringens förslag. Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ökas med . Regeringen bedömer att spridningen av covid-19 innebär att det nationella nätet av beredskapsflygplatser fortsatt behöver kompletteras med temporära beredskapsflygplatser och har därför gett i uppdrag att förhandla och ingå överenskommelser om att vissa flygplatser ska fortsätta att vara temporära beredskapsflygplatser juni–. Regeringen föreslår också att ett nytt anslag, 1:20 Tillskott till , förs upp på statens budget med . Anslaget får enligt förslaget användas för att förstärka ekonomi till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Sjöfartsnäringen, i synnerhet rederier som bedriver passagerar- och kryssningstrafik, har drabbats mycket hårt av pandemins effekter. Detta har resulterat i kraftigt minskade avgiftsintäkter, vilket har fått stora negativa konsekvenser för ekonomi då verket huvudsakligen finansieras genom farleds- och lotsavgifter. För att säkerställa att verksamhet, och därigenom fartygstrafiken till svenska hamnar, kan upprätthållas behövs ett ekonomiskt tillskott till myndigheten. Regeringen föreslår också ett ändrat anslagsändamål för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. Anslaget får enligt förslaget även användas till utgifter för statlig medfinansiering av samordning av ankomst- och avgångstider för flygplatser i till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Ramen för utgiftsområde 24 ökas med enligt regeringens förslag. Anslaget 1:4 ökas med för tillkommande kostnader för förlängningen av stödet för korttidsarbete som föreslås i propositionen. Anslagsökningen omfattar också ersättning för anordnande av kompetensinsatser. har tillkännagett för regeringen att den bör säkerställa att handläggningstiderna för stöd vid korttidsarbete förkortas ytterligare. Både resursförstärkningar och lagändringar, inklusive en tidsgaranti, bör övervägas (bet. 2020/21:NU30 punkt 1, rskr. 2020/21:321–322). I och med den anslagsförstärkning till som föreslås bedömer regeringen att får nödvändiga finansiella förutsättningar för att förkorta handläggningstiderna i de fall det är möjligt. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Anslaget 1:23 Stöd till enskilda näringsidkare ökas med det formella beloppet . Regeringen anser att det finns skäl att utöka omsättningsstödet till enskilda näringsidkare till att även omfatta perioden juli–. Dessa månader ska utgöra individuella stödperioder. Nettoomsättningen ska ha minskat med jämfört med referensperioden för att omsättningsstöd ska betalas ut. Utökningen av stödet innebär att utgifterna i statens budget beräknas öka med . har anvisats anslaget 2021 för stödperioder som sträcker sig t.o.m. . De senaste beräkningarna visar att stödet används i lägre grad än vad som tidigare beräknats. Det innebär att de utgifter som utökningen av stödet medför beräknas rymmas inom redan anvisade medel. I enlighet med vad som anförts i avsnitt 6.1 i propositionen bör anslaget ändå ökas med ett formellt belopp. Också anslaget 1:24 Omställningsstöd ökas med det formella beloppet . Regeringen anser att det finns skäl att utöka såväl det ordinarie omställningsstödet som omställningsstödet till vissa särskilt drabbade företag t.o.m. . Ett grundläggande krav för stöd bör enligt regeringen vara att företaget förlorat av sin nettoomsättning jämfört med referensperioden. För omställningsstödet till vissa särskilt drabbade företag bör därutöver ett krav vara att företaget förlorat av sin nettoomsättning jämfört med referensperioden till följd av restriktioner som kvalificerar till stöd. Vad gäller det ordinarie omställningsstödet har medel tidigare anvisats för stödperioder t.o.m. . Utökningen av detta stöd till juli–innebär att utgifterna i statens budget beräknas öka med . Vad gäller omställningsstödet till vissa särskilt drabbade företag har medel tidigare anvisats för stödperioder t.o.m. . Utökningen av detta stöd maj–innebär att utgifterna i statens budget beräknas öka med . har anvisats anslaget . De senaste beräkningarna visar att stöden används i lägre grad än vad som tidigare beräknats. Det innebär att de utgifter som utökningen av stöden medför beräknas rymmas inom redan anvisade medel. I enlighet med vad som anförts i avsnitt 6.1 i propositionen bör anslaget ändå ökas med ett formellt belopp. Utökningarna av stöden förutsätter godkännande av Europeiska kommissionen. har tillkännagett för regeringen att den ska vidta åtgärder för förbättrat stöd till företag som drabbas av pandemins konsekvenser (bet. 2020/21:FiU27, rskr. 2020/21:310). Av tillkännagivandet följer att det t.ex. skulle kunna handla om att utvidga definitionen av fasta kostnader eller definitionen av täckningsbidraget så att fler kostnader beaktas vid beräkningen av berättigande till stöd. Det kan bl.a. innebära att lönekostnader ska täckas av definitionen av fasta kostnader förutsatt att unionens statsstödsregler medger detta. måste regeringen beakta vikten av att stöd betalas ut snabbt. Regeringen har för avsikt att ytterligare förbättra det ordinarie omställningsstödet, under förutsättning att det är möjligt med hänsyn till statsstödsreglerna och att en sådan förändring inte skulle innebära att utbetalningar av det stödet försenas. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Regeringen föreslår också ett utvidgat anslagsändamål så att anslaget 1:25 Researrangörslån även får användas för utgifter för lån till arrangörer eller återförsäljare av paketresor för återbetalning till resenärer enligt paketreselagen för inställda och avbeställda ersättningsresor till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Ändringen förutsätter godkännande av Europeiska kommissionen. Anslaget 1:26 Stöd till handelsbolag ökas med det formella beloppet . Regeringen anser att det finns skäl att utöka omsättningsstödet till handelsbolag till att även omfatta perioden juli–. Dessa månader ska utgöra individuella stödperioder. Nettoomsättningen ska ha minskat med jämfört med referensperioden för att omsättningsstöd ska betalas ut. Utökningen av stödet innebär att utgifterna i statens budget beräknas öka med . har anvisats anslaget för stödperioder som sträcker sig t.o.m. . De senaste beräkningarna visar att stödet används i lägre grad än vad som tidigare beräknats. Det innebär att de utgifter som utökningen av stödet medför beräknas rymmas inom redan anvisade medel. I enlighet med vad som anförts i avsnitt 6.1 i propositionen bör anslaget ändå ökas med ett formellt belopp. Anslaget 1:27 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag ökas med . Regeringen anför att lokalhyresstödet är ett bra komplement till övriga stödåtgärder och att det bör finnas möjlighet till stöd för överenskomna hyresrabatter även juli–. Stödet förutsätter godkännande av Europeiska kommissionen. Kreditgarantier eller en låneram till Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier eller besluta om en låneram i för som uppgår till högst . Regeringen anför att på grund av spridningen av covid-19 har efterfrågan på flygresor legat på mycket låga nivåer jämfört med vad som förutsågs i samband med rekapitaliseringen av SAS . Trots de åtgärder som SAS vidtagit för att minska kostnaderna har inte den betydande minskningen av intäkterna kunnat uppvägas av kostnadssänkningar. Detta har fått stora konsekvenser för koncernens likviditetsförsörjning. Det är enligt regeringen svårt att bedöma hur efterfrågan på flygresor kommer att utvecklas. Den rådande osäkerheten gör att tillgång till likviditet är avgörande för SAS. Koncernen bedöms därför behöva stöd i form av kreditgarantier eller en låneram från svenska och danska staten. SAS är enligt regeringen viktigt för att tillgodose samhällets grundläggande behov av tillgänglighet med flyg i , och . Det är därför enligt regeringen naturligt att svenska staten, som största ägare i SAS, tillsammans med den danska staten, tar ansvar i denna kris. För att tillgodose koncernens behov av likviditet behöver svenska staten antingen garantera lån som koncernen tar upp på marknaden eller ge koncernen en låneram i . Åtgärden kommer att samordnas med danska staten, i syfte att länderna jämnt ska fördela de risker som kreditgarantier eller en låneram innebär. Om regeringen kommer att ställa ut kreditgarantier eller besluta om en låneram i beror på en pågående kommunikation med danska staten och Europeiska kommissionen. En garanti får endast ställas ut om det finns villkor i garantiavtalet som förhindrar att beloppet används för annat ändamål än vad som är nödvändigt för att undvika att bolaget försätts i konkurs. Motsvarande gäller för beslut om en låneram. Beloppet får således inte användas för vinstuttag eller bonusprogram för ledande befattningshavare i företaget. En garanti- eller kreditavgift ska tas ut för att finansiera statens risk och administrativa kostnader. Likviditetsstödet förutsätter godkännande av Europeiska kommissionen. Lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall ska fortsätta att gälla för ytterligare stödmånader Stöd vid korttidsarbete kan, efter godkännande av , lämnas under högst nio kalendermånader i följd (6 a och 7 a §§ lagen [2013:948] om stöd vid korttidsarbete). Efter stödperiodens slut inträder en karenstid om 24 kalendermånader (8 a § samma lag). Med hänsyn till den ännu pågående smittspridningen är det enligt regeringen av stor betydelse att åtgärder även fortsättningsvis vidtas för att dämpa effekterna av pandemin för företag och samhällsekonomin. Många företag är fortfarande kraftigt påverkade av pandemin, inte minst de branscher som drabbats av restriktioner. Arbetet med vaccinering fortgår som planerat och smittspridningen i samhället minskar successivt. Restriktionerna har anpassats något, men bedöms ha en fortsatt ekonomisk påverkan på företag. Vidare bedöms vaccinationsmålet om en vaccinationstäckning om i den vuxna befolkningen inte vara uppnått . En förlängning av möjligheten till korttidsarbete bedöms vid bibehållna restriktioner vara en lämplig åtgärd för att undvika företagskonkurser och värna anställningar i drabbade branscher och därigenom minska arbetslösheten. En kortvarig förlängning av möjligheten för arbetsgivare att få det förstärkta stödet vid korttidsarbete bedöms enligt regeringen inte hindra nödvändig strukturomvandling i någon större utsträckning. Med hänsyn till nuvarande smittspridning och behovet av att dämpa effekterna av nu gällande restriktioner anser regeringen att det är motiverat att förlänga stödet vid korttidsarbete till utgången av , dvs. för ytterligare tre stödmånader. Staten bör enligt regeringen –ta en lika stor andel av kostnaden som . När det gäller fördelningen mellan arbetsgivare och arbetstagare anser regeringen att förhållandet mellan arbetsgivarens och arbetstagarens andel av kostnaden bör vara detsamma som enligt gällande regler. Arbetsgivare som har ansökt om stöd vid korttidsarbete för perioden –med stöd av den tillfälliga lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall har, om förutsättningarna bedömts vara uppfyllda, fått ett beslut om godkännande som avser . Vid en förlängning av stödet behöver därför den godkända perioden förlängas. Stöd vid korttidsarbete för perioden –har kunnat sökas . En arbetsgivare som har sökt och fått stöd för korttidsarbete har därför relativt prövats mot kraven för att godkännas som stödmottagare enligt 5 a och 5 b §§ lagen om stöd vid korttidsarbete. Mot den bakgrunden, och med hänsyn till att den nu föreslagna förlängningen endast avser , bör arbetsgivarens godkännande av förlängningen grunda sig på den prövning av de ekonomiska svårigheter som redan har gjorts för stöd –med stöd av den tillfälliga lagen. En arbetsgivare som har fått ett godkännande för perioden –bör därför få perioden förlängd med juli–om arbetsgivaren ansöker om det och de ekonomiska svårigheterna förväntas kvarstå efter utgången av . För arbetsgivare som inte har ansökt om stöd tidigare och därför inte har blivit godkända för stöd måste dock utbetalningar av stöd i fråga om stödmånaderna juli–september föregås av ordinarie prövning. Att arbetsgivaren har tillfälliga allvarliga ekonomiska svårigheter är en grundläggande förutsättning för att godkännas för stöd vid korttidsarbete. Enligt regeringen bör därför arbetsgivaren även fortsättningsvis kunna visa att de allvarliga ekonomiska svårigheter som legat till grund för den ursprungliga ansökan inte på något avgörande sätt har förändrats. Det är enligt regeringens mening angeläget att det är tydligt för sökanden när fristen för ansökan löper ut. I lagtexten bör det därför anges en tidsangivelse för när tidsfristen löper ut. Tidpunkten bör bestämmas så att den möjliggör för att utforma hanteringen på ett sådant sätt att anmälan om avstämning för perioden –och ansökan om förlängning kan samordnas på ett smidigt sätt. Det kan enligt regeringens mening finnas skäl att ta hänsyn till semesterperioden. Tidsfristen för ansökan om förlängning bör därför bestämmas till utgången av . För att tidsfristen ska sammanfalla med den kalendermånad då anmälan om avstämning ska lämnas bör även avstämningstidpunkten för perioden –ändras som en följd av detta. Ansökan om förlängning ska göras senast vid utgången av . I annat fall får förlängning inte medges. Syftet med stöd vid korttidsarbete är att bevara arbetstillfällen genom att redan anställda tillfälligt går ned i arbetstid och lön. Bedömningen har därför gjorts att stöd inte bör lämnas för arbetstagare som anställs (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.17.5.1.2). För att säkerställa att stöd inte lämnas för arbetstagare som anställs eller att stödet missbrukas genom att arbetstagaren ges en högre sysselsättningsgrad eller löneökning innan stödmånaden finns i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete bestämmelser om jämförelsemånad. Jämförelsemånaden är, när stöd lämnas efter godkännande av , den kalendermånad som infaller före den månad då beslutet om godkännande fattades (4 § 6). Preliminärt stöd får endast lämnas för arbetstagare som även var anställda hos arbetsgivaren under hela eller någon del av jämförelsemånaden med samma eller högre sysselsättningsgrad än under stödmånaden (11 § 1). I bestämmelserna om ordinarie lön anges vidare att löneökningar som avser tid efter jämförelsemånaden inte ingår i den ordinarie lönen (4 § 2). I samband med förlängningen av stödet vid korttidsarbete justerades bestämmelsen om jämförelsemånad för stödmånader som infaller –. Det ansågs då angeläget att upprätthålla det ursprungliga syftet med regleringen, dvs. att säkerställa att stöd inte lämnas för arbetstagare som anställs (prop. 2020/21:83 s. 28–30). Enligt 3 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall ska jämförelsemånaden därför vara den jämförelsemånad som legat till grund för beräkning av stöd vid korttidsarbete som lämnades eller, om arbetsgivaren inte har fått stöd tidigare, . Regeringen anser med hänsyn till att stödet vid korttidsarbete i och med förlängningen av den tillfälliga lagen kan komma att lämnas i följd – alltså mer än dubbelt så som ursprungligen var möjligt – att skälen för att ändra jämförelsemånaden väger tyngre än det ursprungliga syftet att upprätthålla kravet på att jämförelsemånaden inte sammanfaller med en stödmånad. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att stödet förlängs fr.o.m. gör regeringen bedömningen att jämförelsemånaden bör bestämmas till den månad som infaller , dvs. Regeringen refererar i samband med förslaget om jämförelsemånad också till att riktat ett tillkännagivande till regeringen om att se över reglerna om korttidspermittering för att underlätta för företag inom exempelvis säsongsberoende branscher att behålla sina anställda (bet. 2020/21:FiU38 punkt 1, rskr. 2020/21:163). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Ansökan om preliminärt stöd och anmälan om avstämning Systemet med preliminärt stöd vid korttidsarbete bygger på ett förfarande som består av två led – ansökningar om preliminärt stöd och avstämning. Den nu föreslagna förlängningen av den tillfälliga lagstiftningen innebär att stöd kan beviljas för ytterligare en stödperiod , nämligen –. För att underlätta handläggningen av ansökningar om stöd bör ansökningar om stöd för de aktuella stödmånaderna och anmälan om avstämning enligt regeringens uppfattning koncentreras till en så som möjligt. Regeringen föreslår därför att tidpunkten för när avstämning ska göras bestäms till en fast tidpunkt, dvs. Detta innebär att anmälan om avstämning ska lämnas in . För att förhindra missförstånd och undanröja osäkerhet är det angeläget att tydligt informerar om avstämningstidpunkten och tidsfristen för anmälan och skapar goda möjligheter för arbetsgivarna att lämna anmälan om avstämning digitalt. Regeringen anser att avstämningstidpunkten för perioden –med hänsyn till semesterperioden bör ändras så att anmälan om avstämning kan lämnas . Regeringen anser vidare att reglerna bör utformas på ett sådant sätt att anmälan om avstämning och ansökan om förlängning för perioden juli–kan lämnas vid samma tillfälle. Regeringen föreslår därför att avstämning för perioden –ska göras vid utgången av . Detta innebär att anmälan om avstämning ska lämnas in . Lagändringarna föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2020/21:4095 av m.fl. (M) anförs att stöd vid korttidsarbete för perioden –borde kunna sökas fr.o.m. (yrkande 1) och att möjligheten att söka stödet även borde förlängas till efter utgången av (yrkande 2). Att först kommer att hantera ansökningar, avstämningar och utbetalningar för den nya perioden för stöd vid korttidsarbete är oacceptabelt, menar motionärerna. Detta medför allvarliga konsekvenser för företagens förmåga att hantera krisens effekter. Det går dessutom emot det som tillkännagett för regeringen om att säkra en snabbare behandling av stöd vid korttidsarbete. har även riktat ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör se över reglerna om korttidspermittering för att underlätta för företag inom hårt drabbade branscher att behålla sina anställda, genom att säkra en större flexibilitet i regelverket, särskilt när det gäller jämförelsemånad för säsongsvarierande verksamhet. Regeringen konstaterar i den aktuella propositionen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Detta är enligt motionärerna inte bra med tanke på situationen för många säsongsberoende näringar, och flexibiliteten måste säkras för stöd vid korttidsarbete. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslår i partimotion 2020/21:4094 att avslår regeringens förslag om att ska bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier eller besluta om en låneram i för som uppgår till högst . Motionärerna anser att det är av stor vikt att det finns en god flyginfrastruktur i . I denna har SAS en central roll. Dock saknar motionärerna en rad förslag för att de ska kunna ställa sig bakom regeringens förslag. Regeringen borde ha villkorat förslaget om kreditgarantier eller låneram med att SAS tar fram en handlingsplan för minskning av koldioxidutsläppen. Målen ska vara kraftfulla och planen ska redovisas till . Bland annat bör flyget ha mål som är förenliga med och SAS bör inte erbjuda flyglinjer på rutter där flyg enkelt kan ersättas med tåg. Motionärerna saknar också att övriga storägare i garanterar lånen. Staten har, anser motionärerna, tagit ett oproportionerligt stort ansvar för att rädda SAS jämfört med övriga ägare. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2020/21:4093 att utformningen av stödet vid korttidsarbete bör utvärderas mot bakgrund av vissa brister i nuvarande regelverk (yrkande 1). Den justering som föreslås när det gäller jämförelsemånad är otillräcklig. Motionärerna saknar också förslag om ökad flexibilitet för mindre företag med endast en driftsenhet, så att de ska kunna permittera olika delar av personalstyrkan i olika grad. Ett annat problem är att företag som kommer in med sin avstämning sent tvingas betala tillbaka hela stödbeloppet. Motionärerna är också kritiska till att företag för att få del av stöd vid korttidsarbete ska ha uttömt tillgängliga möjligheter att minska sina arbetskraftskostnader, vilket framför allt innebär att personer med tidsbegränsade anställningar behöver sägas upp. Motionärerna anser vidare att ansökan om och utbetalning av stöd vid korttidsarbete i vissa fall för perioden juli–ska påskyndas (yrkande 2). Det är enligt motionärerna anmärkningsvärt att inte ska kunna betala ut det förlängda stödet vid korttidsarbete för perioden juli–förrän . Varje fördröjning innebär en ökad börda i form av större oro och försämrad likviditet för många i grunden livskraftiga företag. Motionärerna yrkar också på att utformningen och omfattningen av insatser för den ideella sektorn utvärderas (yrkande 3), då de menar att de regeringen föreslår ska avsättas är otillräckliga. Utformningen och omfattningen av företagsstöden bör dessutom utvärderas ur ett civilsamhällesperspektiv (yrkande 4). Precis som för övriga samhället är osäkerheten för civilsamhällets verksamheter stor. Restriktioner påverkar civilsamhällets möjligheter att arrangera läger, konferenser och andra större samlingar som brukar innebära viktiga intäkter. Civilsamhällets organisationer har dessutom haft sämre möjligheter att använda sig av de företagsstöd som regeringen infört. Det är enligt motionärerna anmärkningsvärt att regeringen, i den här aktuella extra ändringsbudgeten, inte levererar på det tillkännagivande som riktat till regeringen med anledning av civilsamhället – trots att både kultur och idrott får stora stöd. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag i propositionen. Det innebär att utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrade utgiftsramar och ändrade och nya anslag. Lagförslaget liksom övriga förslag i propositionen tillstyrks också.