bet · H801SfU28 · 2021-06-21 00:00:00 — Om utlänningen utgör ett allvarligt hot mot allmän ordning och säkerhet får det dock bestämmas (8 kap. 23 och 24 §§ UtlL). Enligt 12 kap. 22 § UtlL upphör ett beslut om avvisning eller utvisning som inte har meddelats av allmän domstol att gälla efter att beslutet vann laga kraft. Om beslutet har förenats med ett förbud mot att återvända till med längre giltighetstid upphör beslutet om avvisning eller utvisning att gälla först när tiden för återreseförbudet går ut. Frågan om offentligt biträde regleras i 18 kap. 1 § UtlL. I ärenden och mål om bl.a. avvisning och utvisning ska ett offentligt biträde förordnas för den som åtgärden avser, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. har haft i uppdrag att ta ställning till och lämna förslag om utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken i syfte att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar. Utgångspunkten för uppdraget har varit att migrationspolitiken ska vara human, rättssäker och effektiv och värna asylrätten. Den ska säkerställa att individuella skyddsskäl beaktas vid ansökningar om asyl och att internationella åtaganden respekteras, t.ex. de som följer av FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning () och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Den ska svara mot samhällets behov av att kunna planera för grundläggande samhällsservice till personer som bosätter sig i och att dessa individer ges goda förutsättningar att etablera sig i landet. Den ska i en föränderlig omvärld minska behovet av tillfälliga lösningar och säkerställa en permanent ordning med ett brett stöd i den svenska . Kommittén föreslår att uppehållstillstånd som huvudregel ska vara tidsbegränsade i stället för permanenta. Kommittén föreslår också att permanenta uppehållstillstånd endast ska kunna beviljas om utlänningen uppfyller vissa särskilda krav. Kommittén föreslår vidare att uppehållstillstånd ska få beviljas om det finns synnerligen ömmande omständigheter. Därutöver föreslår kommittén att det i vissa fall ska vara möjligt att beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning till skyddsbehövande m.fl. med tidsbegränsade tillstånd samt att ett skärpt försörjningskrav ska gälla vid anhöriginvandring. Enligt regeringen är det viktigt att en övergång till en permanent ordning med tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel och övriga begränsningar som föreslås är långsiktigt hållbara och inte riskerar att leda till orimliga konsekvenser i det enskilda fallet. Regeringen har mot den bakgrunden funnit skäl att göra vissa justeringar och kompletteringar av kommitténs förslag bl.a. när det gäller uppehållstillstånd på grund av anknytning i vissa fall, undantag från försörjningskravet vid anhöriginvandring för kvotflyktingar samt uppehållstillstånd av humanitära skäl. Regeringen betonar att det finns ett behov av ändrade regler för att regelverket om möjlighet att beviljas uppehållstillstånd ska vara långsiktigt hållbart och inte väsentligen avvika från regelverken i andra EU-länder. Regeringen anför vidare att ska ta sitt ansvar för skyddsbehövande människor i en orolig omvärld, kunna upprätthålla detta ansvar även på lång sikt och förmå fler länder att ta ett större ansvar. ska enligt regeringen bidra till att asylrätten värnas och att en jämnare fördelning av asylsökande inom EU kommer till stånd. I propositionen anges att regeringen bedömer att det inte finns utrymme att göra en teknisk översyn av hela regelverket inom ramarna för detta lagstiftningsprojekt. I kommittémotion 2020/21:3524 av m.fl. (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att ska ha en målstyrd, stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik. Motionärerna anför att nivåerna på asylmottagandet måste anpassas till förmågan att klara integrationen och att integrationsproblem förutsätter en mycket stram migrationspolitik . Motionärerna vill se en ny migrationslagstiftning som innebär att inte avviker från andra jämförbara länder eller från de lägst ställda kraven enligt eller övriga internationella åtaganden. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att bör införa ett volymmål för asylmottagandet på nordiska nivåer. Volymmålet ska fungera som styrmedel och inte överstiga nivåerna i , och med hänsyn tagen till folkmängd. Om målet inte ser ut att uppnås krävs skärpande åtgärder. Ett överskridet mål ska däremot inte vara en avslagsgrund för en enskild asylsökande. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att en permanent migrationslagstiftning i allt väsentligt ska innebära en faktisk miniminivå enligt EU-nivå och övriga internationella åtaganden. I yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att ska vara drivande för ett fördjupat nordiskt samarbete på migrationsområdet. bör anpassa migrationslagstiftningen till att inte avvika från motsvarande lagstiftning i , och . Det finns vidare en risk för att behovet av gränskontroller inom blir långvarigt, vilket gör ett samarbete påkallat. m.fl. (SD) begär i partimotion 2020/21:4073 yrkande 3 ett tillkännagivande om att införa en human asylpolitik mot irreguljär migration. I detta ingår att minska incitamenten för farlig irreguljär migration, förebygga familjesplittring och hjälp på plats för största effekt. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att följa första asyllandsprincipen och modernisera asylrätten. Principen innebär att en person på flykt har rätt att söka asyl enbart i det första säkra land han eller hon passerar. Om personen reser in i ett annat land har det landet rätt att sända personen åter till det första säkra landet. Existerande EU-rättsakter har varit helt och hållet otillräckliga. I partimotion 2020/21:1620 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om grundprinciper för en ansvarsfull migrationspolitik. Motionärerna anger att rätten till vistelse ska säkerställas före inresa samt att vistelsen måste vara motiverad, följa regelverk och inte innebära en orimlig försörjningsbörda för . I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en flyktingpolitik baserad på effektivitet och närhetsprinciper. Principen om första asylland är grundläggande och asyl bör beviljas i endast om ett grannland drabbas av en humanitär kris. Motionärerna anser att beredskap bör byggas för detta och att i övrigt fokus bör fästas på att bistå flyktingar där de befinner sig. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om en tillfällig lag på garanterad miniminivå. En ny lagstiftning bör komma på plats. Det bör vara en ny tillfällig lag, som ska gälla till dess att kan enas bakom en ansvarsfull och hållbar migrationspolitik. Denna nya tillfälliga lag bör helt och hållet utgå från en verklig internationell miniminivå. I kommittémotion 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om principen om första säkra land. Motionärerna anger att asylsystemet bör utformas för att motverka långväga migration genom flera länder, och utifrån principen bör vidare främst ta emot asylsökande i en situation då ett krig eller en kris har brutit ut i något av våra grannländer. I yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om ett avskaffande av den s.k. gymnasielagen, som enligt motionärerna i praktiken har gjort långa väntetider till grund för uppehållstillstånd och gjort det möjligt för personer som inte kunnat göra identiteten ens sannolik att stanna. I partimotion 2020/21:1304 av m.fl. (V) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att såväl som enskilt land som inom EU och FN ska verka för en human migrationspolitik. Människor på flykt är en utsatt grupp. Utvecklingspolitiken har en viktig roll i att bekämpa migrationens orsaker men får i likhet med biståndsinsatser aldrig användas för att hindra människor från att fly. måste stå upp för asylrätten och visa hur migration och utveckling hänger ihop och kan stärka varandra. I kommittémotion 2020/21:4075 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om innebörden av en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Detta innebär enligt motionärerna ett mottagande i nivå med de nordiska grannländerna. Ett liknande yrkande om att värna asylrätten genom en långsiktigt hållbar politik begärs i kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 2. Motionärerna anger att barnfamiljer ska kunna hålla ihop och de med störst skyddsbehov ska prioriteras. Asylprövningen ska vara rättssäker, men den som får nej på sin ansökan måste lämna landet. ska vara en pådrivande part för gemensamma lösningar inom EU på migrationsområdet, och fler lagliga vägar in i EU behövs. Det finns även behov av att förbättra och effektivisera mottagandet av asylsökande. I yrkande 3 i samma motion begärs ett tillkännagivande om att minska söktrycket av asylsökande till . För att sänka söktrycket måste svensk lagstiftning harmoniera bättre med grannländernas lagstiftning. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:4059 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör analysera utformningen av utlänningslagen i relation till det fortsatta arbetet för en gemensam europeisk asyllagstiftning där asylrätten värnas. I kommittémotion 2020/21:3711 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs ändringar i utlänningslagen enligt betänkande. I kommittémotion 2020/21:2702 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att skapa fler lagliga vägar för människor på flykt att komma till . Enligt motionärerna kan detta göras genom ett utökat kvotflyktingsystem och regler om vidarebosättning, fler möjligheter att ta emot skyddsbehövande genom familjeåterförening, arbetskraftsinvandring, eller som studenter och genom att verka för ett system med humanitära visum inom EU. m.fl. begär i kommittémotion 2020/21:4063 (M) yrkande 18 ett tillkännagivande om att det är angeläget att en lagteknisk översyn av lagstiftningen genomförs och att den genomförs inom en inte alltför avlägsen framtid. m.fl. (SD) begär i partimotion 2020/21:4073 yrkande 2 ett tillkännagivande om att göra en översyn av migrationslagstiftningen. Det bör enligt motionärerna tillsättas en utredning som ska göra en djup teknisk översyn av utlänningslagen. I partimotion 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om ett helhetsgrepp kring utlänningslagstiftningen, som enligt motionärerna är svår att överblicka och arbeta med. I kommittémotion 2020/21:4064 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen vid en återgång till utlänningslagens lydelse före bör återkomma med förslag på en översyn av lagen och nödvändiga övergångsbestämmelser. Asyllagstiftningen måste vara långsiktigt hållbar, human, effektiv och rättssäker. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:4070 yrkande 4 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över rättssäkerheten i asylprocessen. I kommittémotion 2020/21:4064 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över rättssäkerheten inom asylprocessen. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att de ensamkommande barn och unga som varit i ska beviljas permanenta uppehållstillstånd. I yrkande 5 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att införa en form av regularisering för den som drabbats av den bristande migrationslagstiftning som gällt . m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:4059 yrkande 3 ett tillkännagivande om rättssäkerhetsfrågor i asylprocessen. Enligt motionärerna bör en översyn göras av hanteringen av offentliga biträden i asylärenden. Därutöver bör arbetet för att kvalitetssäkra beslutsprocesserna fortsätta. Det är i synnerhet viktigt att kvalitetssäkra tolkning vid muntliga förhör och förhandlingar. Även i kommittémotion 2020/21:3255 av m.fl. (L) begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att förbättra rättssäkerheten och hållbarheten i asylsystemet. Motionärerna anför att behovet av en mer varaktig lösning för att dela ansvaret för asylmottagandet mellan EU:s länder är stort och ska vara drivande i förhandlingarna. De som har fått utvisningsbeslut måste i högre grad lämna . Återvändandestödet måste ses över för att se om det är tillräckligt högt för att uppnå önskad effekt. Samordning mellan olika myndigheter behövs och en tydligare gemensam och enhetlig målbild behöver sättas. Vidare behövs det en översyn av hur nämndemän nomineras till migrationsdomstolarna. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:4070 yrkande 5 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över hur återvändandeprocessen kan bli mer sammanhållen och effektiv. I ett antal motioner begärs tillkännagivanden om hur den framtida migrationspolitiken bör se ut. Det föreslås bl.a. en långsiktigt hållbar migrationspolitik, ett minskat söktryck, ett volymmål för ett asylmottagande på nordiska nivåer och en permanent alternativt en tillfällig lagstiftning som ska innebära en faktisk miniminivå. Det föreslås också i ett par motioner att vissa grundprinciper bör gälla och att främst ska ta emot asylsökande i händelse av krig i något av våra grannländer. I ett par motioner föreslås att ska verka för en human migrationspolitik och skapa fler lagliga vägar för människor på flykt att komma till . Antalet asylsökande i var mycket stort, och uppgick till drygt 160 000 personer. Detta ledde till betydande utmaningar för det svenska asylsystemet och medförde också utmaningar och påfrestningar för kommuner och berörda myndigheter. För att kunna hantera den akuta flyktingsituationen och upprätthålla asylrätten anpassades därför de svenska reglerna temporärt till och internationella konventioners miniminivå, bl.a. genom att tidsbegränsat uppehållstillstånd gjordes till huvudregel i stället för permanent uppehållstillstånd. Dessutom infördes tillfälliga identitets- och gränskontroller. De åtgärder som vidtogs tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjorde att betydligt färre personer sökte asyl i som följde. Utskottet noterar att antalet asylsökande uppgick till ca 29 000 personer, 2017 till ca 26 000 personer, 2018–2019 till ca 22 000 personer och 2020 till ca 13 000 personer (antalen avser förstagångsansökningar). Därutöver tar emot 5 000 vidarebosatta kvotflyktingar i regi av . I det aktuella ärendet föreslås ändringar i utlänningslagen för att uppå en långsiktigt hållbar lagstiftning inom både asyl och anhöriginvandring. Utskottet anser att förslagen med en huvudregel om tidsbegränsat uppehållstillstånd, differentierade tillståndstider för flyktingar och alternativt skyddsbehövande varigenom flyktingar beviljas uppehållstillstånd och alternativt skyddsbehövande beviljas ett uppehållstillstånd är väl avvägda och bidrar till att skapa ett långsiktigt hållbart, humant, rättssäkert och effektivt regelverk som inte väsentligen avviker från regelverket i andra EU-länder. Även förslagen om att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas om en utlänning har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd och uppfyller särskilda krav på bl.a. försörjning bidrar, enligt utskottets mening, till att uppnå ett långsiktigt hållbart regelverk som inte väsentligen avviker från andra EU-länder. Utskottet noterar också att det föreslås krav på egen försörjning för att kunna beviljas ett permanent uppehållstillstånd, vilket kan utgöra incitament för etablering på arbetsmarknaden. Utskottet kan också konstatera att det inom EU pågår förhandlingar om det gemensamma europeiska asylsystemet. Bland annat föreslås en förordning om asyl- och migrationshantering, en förordning om införande av screening för tredjelandsmedborgare vid de yttre gränserna och en förordning om hantering av krissituationer och force majeure på migrations- och asylområdet. Inom ramen för en ny skyddsgrundsförordning föreslås bl.a. en harmonisering av tillståndstiderna när medlemsstaterna beviljar uppehållstillstånd till skyddsbehövande. Det föreslås också ett EU-gemensamt ramverk för vidarebosättning. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl för att göra tillkännagivanden om ytterligare åtgärder i form av bl.a. ett volymmål, minskat söktryck, lagstiftning på en faktisk miniminivå eller nya grundprinciper. Utskottet finner inte heller att det bör göras tillkännagivanden om fler lagliga vägar för att söka asyl eller om utformningen av en human migrationspolitik. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3524 (M) yrkandena 1–3 och 31, 2020/21:4073 (SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:1619 (SD) yrkande 1, 2020/21:1620 (SD) yrkandena 1, 4 och 16, 2020/21:1304 (V) yrkande 7, 2020/21:4075 (KD) yrkande 1, 2020/21:3663 (KD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:4059 (L) yrkande 1 samt 2020/21:2702 (MP) yrkande 9. Utskottet ser inte heller skäl för att göra ett tillkännagivande om att avskaffa lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. Motion 2020/21:1619 (SD) yrkande 33 avstyrks därför. Motion 2020/21:3711 (L) yrkande 1 får anses i huvudsak tillgodosedd med vad utskottet föreslår i tidigare avsnitt. Motionen avstyrks därmed. I ett antal motioner begärs att en översyn av utlänningslagen genomförs. Utskottet noterar att regeringen i propositionen anger att det inte finns utrymme att göra en teknisk översyn av hela regelverket inom ramarna för detta lagstiftningsprojekt. Med hänsyn till att det i det aktuella ärendet föreslås genomgripande förändringar av regelverket anser utskottet inte att det finns skäl att göra ett tillkännagivande om en översyn av utlänningslagen. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:4063 (M) yrkande 18, 2020/21:4073 (SD) yrkande 2, 2020/21:1620 (SD) yrkande 17 och 2020/21:4064 (V) yrkande 2. I ett antal motioner föreslås att rättssäkerheten i asylprocessen ses över, att det införs en form av regularisering för de som drabbats av en bristande migrationslagstiftning och att barn och ensamkommande unga ska beviljas permanenta uppehållstillstånd. Utskottet noterar att Statskontoret i rapporten och klagomålshantering inom migrationsområdet (2014:32), drog slutsatsen att det inte finns behov av att förändra tillsynen över ärendehandläggning och att skyddet för den enskildes rättssäkerhet är förhållandevis omfattande. Enligt utskottet kan det dock finnas utrymme för förbättringar av rättssäkerheten och effektiviteten generellt i hantering av asylärenden. Detta ansvar ligger emellertid på regeringen, som genom regleringsbrev och myndighetsdialog säkerställer en rättssäker handläggning. Utskottet följer denna fråga noga. Därmed anser utskottet att det saknas skäl för ett tillkännagivande om att rättssäkerheten i asylprocessen behöver ses över. Utskottet kan inte ställa sig bakom yrkanden om att barn och ensamkommande unga ska beviljas permanenta uppehållstillstånd eller om en s.k. regularisering, där uppehållstillstånd ges med automatik eller till vissa grupper. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:4070 (C) yrkande 4, 2020/21:4064 (V) yrkandena 3–5, 2020/21:4059 (L) yrkande 3 och 2020/21:3255 (L). I en motion begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över hur återvändandeprocessen kan bli mer sammanhållen och effektiv. Utskottet anser att en migrationspolitik som kombinerar medmänsklighet med ordning och reda förutsätter att den som fått avslag på sin asylansökan återvänder till sitt hemland. är det inte tillräckligt många personer som återvänder efter ett avslagsbeslut. Utskottet anser därför att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att ett sammanhållet, humant och effektivt återvändande ska komma på plats. En viktig del är att man tidigt i processen förbereder den som kommer att få ett avslag på att återvända. Utskottet anser således att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över hur återvändandeprocessen kan bli mer sammanhållen och effektiv. Utredningen bör också se över möjligheten att inrätta centrum för avresa där den som fått avslag kan bo i enlighet med förslag i betänkandet Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande (SOU 2018:22). De lagändringar som gjordes 2016, om att den som har fått ett lagakraftvunnet utvisningsbeslut generellt inte längre har rätt till boende och bistånd, måste ses över i detta sammanhang. Utredningen bör också överväga om en förlängd preskriptionstid skulle kunna öka återvändandet. Det är dock viktigt att utredningen föreslår en lösning för de personer som fått ett utvisningsbeslut, men som på grund av orsaker de inte själva kan påverka, inte kan återvända till hemlandet. Detta bör ge regeringen till känna. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 2020/21:4070 (C) yrkande 5. Utskottet noterar vidare att mot bakgrund av en granskning som gjort av återvändandeverksamheten, , kostnader och effektivitet (RiR 2020:7) tillkännagett för regeringen att en utredning behöver tillsättas som ser över ansvarsfördelningen för återvändandeverksamheten (bet. 2020/21:SfU6, rskr. 2020/21:46). Undantag från huvudregeln om tidsbegränsade uppehållstillstånd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. avskaffande och återinförande av permanent uppehållstillstånd, tidsbegränsade uppehållstillstånd och om längden på uppehållstillstånd för skyddsbehövande m.fl. Jämför reservation 19 (SD), 20 (KD), 21 (M, SD), 22 (C) och 23 (KD). Ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller annan skyddsbehövande ska enligt huvudregeln vara permanent eller gälla . Om en flykting eller annan skyddsbehövande som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska få ett förnyat tillstånd, ska det nya uppehållstillståndet som regel gälla . Om tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver det får giltighetstiden begränsas till första gången eller då tillståndet förnyas (5 kap. 1 § tredje stycket UtlL). Enligt tillfälliga lagen kan ett uppehållstillstånd enligt 5 kap. 1 § UtlL inte beviljas en utlänning som är övrig skyddsbehövande (4 § tillfälliga lagen). Därtill ska uppehållstillstånd som beviljas flyktingar och alternativt skyddsbehövande enligt 5 kap. 1 § UtlL vara tidsbegränsade (5 § tillfälliga lagen). Kvotflyktingar har även under tillfälliga lagens giltighetstid beviljats permanenta uppehållstillstånd. Längden på uppehållstillstånd för skyddsbehövande m.fl. Om utlänningen är flykting ska uppehållstillståndet gälla , om inte tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. Giltighetstiden får dock inte vara kortare än . Om ett nytt uppehållstillstånd beviljas ska även det nya tillståndet vara tidsbegränsat och gälla . Om utlänningen är alternativt skyddsbehövande ska uppehållstillståndet gälla . Om ett nytt uppehållstillstånd beviljas ska även det nya tillståndet vara tidsbegränsat och gälla , om inte tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. Giltighetstiden får dock inte vara kortare än (5 kap. 1 § UtlL och 5 § tillfälliga lagen). Tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel I propositionen anges att varken eller internationella konventioner kräver att permanent uppehållstillstånd ges till skyddsbehövande. I nästan samtliga medlemsstater beviljas flyktingar och alternativt skyddsbehövande tidsbegränsade uppehållstillstånd. Endast några få medlemsstater beviljar permanenta uppehållstillstånd vid det första beslutstillfället. Vidare bedömer regeringen att de mer restriktiva reglerna om uppehållstillstånd i tillfälliga lagen är en av de faktorer som har bidragit till att antalet asylsökande i har minskat , även om det inte går att avgöra i exakt vilken grad. För att skapa ett långsiktigt hållbart, humant, rättssäkert och effektivt regelverk som inte väsentligen avviker från regelverket i andra EU-länder föreslår regeringen en huvudregel om att ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande ska vara tidsbegränsat vid det första beslutstillfället.