bet · H801SoU19 · 2021-02-04 00:00:00 — När någon behöver vårdas i ett HVB-hem, stödboende eller familjehem ska en plan upprättas för den vård som socialnämnden avser att anordna (vårdplan). För barn och unga som vårdas i ett HVB-hem, stödboende eller familjehem ska en plan upprättas för hur vården ska genomföras (genomförandeplan). Vård- och genomförandeplanen ska även ta upp åtgärder och insatser som andra huvudmän har ansvar för (11 kap. 3 §). antog lagändringar även med innebörden att en vårdplan enligt 11 kap. 3 § SoL som gäller ett barn fr. o. m. ska revideras senast när barnet har varit placerat (11. kap. 3 § andra stycket SoL). Vårdplanen ska , om det inte möter särskilda hinder, särskilt avse barnets långsiktiga boende (bet. 2020/21:SoU5, rskr. 2020/21:128). Enligt 11 kap. 4 a och 4b §§ får socialnämnden besluta om uppföljning av ett barns situation i vissa fall. Det gäller bl.a. efter att en placering i exempelvis ett familjehem har upphört. En förutsättning är dock att barnet, utan att förhållanden som kan leda till ett beslut om tvångsvård enligt LVU råder, bedöms vara i särskilt behov av nämndens stöd eller skydd men samtycke till en sådan åtgärd saknas. Vid ett beslut om uppföljning av ett barns situation avgör nämnden hur länge uppföljningen ska pågå och hur den bäst ska genomföras. Uppföljningen måste dock avslutas senast från det att placeringen i familjehem har upphört. utövar tillsyn över (13 kap. 1 § SoL). I socialtjänstförordningen (2001:937) ges kompletterande föreskrifter till bl.a. SoL och LVU. Med familjehem avses ett enskilt hem som på uppdrag av socialnämnden tar emot barn för stadigvarande vård och fostran eller vuxna för vård och omvårdnad och vars verksamhet inte bedrivs yrkesmässigt (3 kap. 2 §). Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga Av 1 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, framgår att insatser inom för barn och ungdom ska göras i samförstånd med den unge och hans eller hennes vårdnadshavare enligt bestämmelserna i . Insatserna ska präglas av respekt för den unges människovärde och integritet. Den som är ska emellertid ges vård enligt lagen, om någon av de situationer som anges i 2 eller 3 § råder och det kan antas att behövlig vård inte kan ges den unge med samtycke av den eller dem som har vårdnaden om honom eller henne och, när den unge har fyllt , av honom eller henne själv. Vård med stöd av 3 § får även ges den som har fyllt 18 men inte , om sådan vård med hänsyn till den unges behov och personliga förhållanden i övrigt är lämpligare än någon annan vård och det kan antas att behövlig vård inte kan ges med den unges samtycke. Enligt 2 § ska det fattas beslut om vård enligt lagen om det på grund av fysisk eller psykisk misshandel, otillbörligt utnyttjande, brister i omsorgen eller något annat förhållande i hemmet finns en påtaglig risk för att den unges hälsa eller utveckling skadas. Det ska enligt 3 § också beslutas om vård om den unge utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom missbruk av beroendeframkallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende. Om den unge har fått vård med stöd av 2 § ska socialnämnden enligt 13 § minst en gång var sjätte månad överväga om vård enligt lagen fortfarande behövs och hur vården bör inriktas och utformas. Om den unge har fått vård med stöd av 3 § ska socialnämnden för verkställighet av vårdbeslutet pröva om vård med stöd av lagen ska upphöra. Denna fråga ska därefter prövas fortlöpande från senaste prövning. När den unge varit placerad i samma familjehem från det att placeringen verkställdes ska socialnämnden särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § FB. antog lagändringar med innebörden att socialnämnden fr. o. m. vid övervägande av ansökan om vårdnadsöverflyttning särskilt ska beakta den unges och familjehemsföräldrarnas inställning till en vårdnadsöverflyttning, den unges relation till familjehemsföräldrarna och deras förmåga att tillgodose den unges behov av en trygg och god uppväxt, familjehemsföräldrarnas inställning till och förmåga att tillgodose den unges behov av kontakt med sina föräldrar och andra närstående samt den unges relation till sina föräldrar. Nämnderna ska därefter göra ett sådant övervägande . Se 13 § tredje och fjärde stycket LVU (bet. 2020/21:SoU5, rskr 2020/21:128). Av 13 a § framgår att socialnämnden noga ska följa vården av den som får vård med stöd av LVU. Detta ska ske främst genom regelbundna personliga besök i det hem där den unge vistas, enskilda samtal med den unge, samtal med den eller dem som har tagit emot den unge i sitt hem och samtal med vårdnadshavarna. ska särskilt uppmärksamma den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till anhöriga och andra närstående. har ett ansvar för att den unges behov av umgänge med föräldrar och vårdnadshavare så långt som möjligt tillgodoses (14 §). När vård med stöd av LVU inte längre behövs ska socialnämnden enligt 21 § besluta att vården ska upphöra. Nämnden ska noga förbereda den unges återförening med den eller dem som har vårdnaden om honom eller henne. Vård som har beslutats med stöd av 2 § ska dock upphöra senast när den unge fyller , och vård som har beslutats med stöd av 3 § ska upphöra senast när den unge fyller . Av 22 § framgår att socialnämnden får besluta att den som är ska hålla regelbunden kontakt med en särskilt kvalificerad kontaktperson som socialnämnden utsett eller delta i behandling i öppna former inom om det kan antas att den unge till följd av ett beteende kommer att behöva få vård om beteendet fortsätter och det stöd eller den behandling som den unge behöver inte kan ges med samtycke av den unge själv och av den unges vårdnadshavare. antog lagändringar även om särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden i mål och ärenden enligt 39 § andra stycket LVU fr.o.m. (bet. 2020/21:SoU5, rskr. 2020/21:128). föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende och hem för vård eller boende föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11) om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende och hem för vård eller boende ska tillämpas vid placering av barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende eller HVB-hem med stöd av SoL eller LVU. Av en ändring i de allmänna råden om att följa vården enligt 6 kap. 7 b och 7 c §§ SoL, som trädde i kraft , framgår att en bedömning av hur ofta ett visst barn eller en viss ung person ska besökas av socialsekreterare bör göras fortlöpande under placeringen (HSLF-FS 2019:25). Av meddelandeblad (nr 5/2019) framgår att genom att bedömningen görs fortlöpande kan besöken planeras utifrån barnets eller den unges behov och önskemål . I 8 kap. i de allmänna råden finns bestämmelser om stöd och hjälp enligt 5 kap. 1 § SoL sedan vården har upphört. Av dessa framgår att socialnämnden vid bedömningen av ett barns eller en ung persons behov av stöd och hjälp efter avslutad vård bl.a. i familjehem bör beakta behovet av fortsatt kontakt med hemmet där han eller hon har varit placerad. Barnets eller den unges behov av personligt stöd bör uppmärksammas och tillgodoses. Om barnet efter placeringen ska återvända till det egna hemmet bör nämnden tillgodose vårdnadshavarens behov av stöd i föräldrarollen. Placerade barn och unga – gav ut handboken barn och unga – (2020-3-6640). riktar sig framför allt till socialsekreterare och chefer inom som arbetar med placeringar av barn och unga utanför det egna hemmet. Den syftar till att underlätta tillämpningen av det regelverk som gäller på området. Innehållet bygger i huvudsak på lagstiftning, förarbeten, rättsfall och utlåtanden från ombudsmän (). Boken kompletterar föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11) om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende och hem för vård eller boende. I handboken uttalas (s. 317) att när föräldrar och barn återförenas kan föräldrarna behöva stöd i att hantera vardagssituationer med barnet. Även barnet kan behöva stöd. Exempel på insatser är familjeterapeutiska insatser, träning av samspelet mellan barn och föräldrar och råd- och stödkontakter eller programverksamhet riktad till föräldrar. Bistånd i form av en kontaktfamilj, i första hand det tidigare familjehemmet, kan också ges som ett led i att stödja både barn och föräldrar. publicerade handboken – (2020-3-6642). syftar till att underlätta tillämpningen av det regelverk som gäller när barn och unga inte kan få behövlig vård på frivillig väg. riktar sig framför allt till socialsekreterare och chefer inom den sociala barn- och ungdomsvården som kan komma att hantera ett ärende enligt LVU. har tagits fram då de tidigare allmänna råden (SOSFS 1997:15) om tillämpningen av LVU har upphört att gälla. Innehållet bygger i huvudsak på lagstiftning, förarbeten, rättsfall och JO-beslut. publicerade handboken adoption – (2020-2-6589). trädde nya flexiblare adoptionsregler i kraft som syftar till att bl.a. stärka barnrättsperspektivet. har tagits fram mot bakgrund av detta och riktar sig främst till handläggare inom området familjerätt men även till utredande socialsekreterare inom barn- och ungdomsvården samt handläggare inom familjehemsvården som arbetar med adoptioner. Syftet är att underlätta tillämpningen av det regelverk som gäller på området. Innehållet bygger i huvudsak på lagstiftning, förarbeten, rättsfall, JO-beslut samt föreskrifter och allmänna råd. Allmänna råd från Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd har beslutat om allmänna råd om socialnämndens ansvar vid behov av en ny vårdnadshavare (2017:47, i kraft ). Dessa är likalydande med och ersätter allmänna råd (SOSFS 2006:20). I de allmänna råden ges rekommendationer till stöd för tillämpningen av 6 kap. 7 – 9 §§ FB vid socialnämndens utredningar enligt 11 kap. 1 § SoL om ett barns behov av en ny vårdnadshavare. Om barnet behöver en ny vårdnadshavare publicerade handboken behöver en ny vårdnadshavare (2006-101-9). Denna handbok är ett komplement till allmänna råd (SOSFS 2006:20) om socialnämndens ansvar vid behov av ny vårdnadshavare. Syftet med handboken är att ge vägledning vid utredningar när barn står utan vårdnadshavare eller av andra skäl behöver en ny vårdnadshavare. I handboken beskrivs också innebörden av att vara särskilt förordnad vårdnadshavare och vilka effekter dessa vårdnadsbeslut får för de inblandade personerna. bygger på lagstiftning, förarbeten, rättsfall, JO-uttalanden och föreskrifter och allmänna råd. När det gäller socialnämndens ansvar enligt 5 kap. 1 § 9 SoL uttalas i handboken att detta innebär att familjehemsföräldrar som blivit vårdnadshavare är tillförsäkrade ett fortsatt kommunalt stöd, stöd och hjälp som de kan behöva för att klara sin uppgift som vårdnadshavare (jfr 6 kap. 14 § FB). Stöd kan enligt handboken ges i form av t.ex. rådgivning, handledning, besök, uppföljning, utbildning, stöd i kontakten med föräldrar eller stödsamtal med barnet. Bakgrund och pågående arbete Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 136) framgår att 38 800 barn och unga fick en insats i form av heldygnsvård enligt SoL eller insatser enligt LVU. Regeringen avsatte –2020 medel för stärkt bemanning inom den sociala barn och ungdomsvården (prop. 2020/21:1 s. 132, S2016/04469/FST). Medelstilldelningen omfattar sammanlagt –2019 samt 2020. Medlen för att stärka bemanningen och till kompetens- och kvalitetsutveckling syftar till att stärka både verksamheten och förutsättningarna för de flickor och pojkar som befinner sig i den sociala barn- och ungdomsvården. Slutredovisningen ska lämnas till . Barn och unga med heldygnsinsatser placeras oftast i familjehem. Av 38 800 barn och unga som var placerade var placerade i familjehem. I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, ingick 2019, det s.k. januariavtalet, anges under rubriken hedersbrotten att möjligheterna att utan föräldrarnas samtycke ge insatser till unga vid misstanke om hedersbrott ska öka liksom att LVU ska skärpas i samma syfte (punkt 42). Öppna insatser eller placering utan samtycke fick genom sitt regleringsbrev i uppdrag att redogöra för kunskapsläget om öppna insatser utan samtycke till unga respektive vårdnadshavare, bl.a. utifrån erfarenheterna i och , samt bedöma om det som då framkom kunde motivera en lagändring inom området (S2018/05767/FS). I beslut ändrade regeringen uppdraget (S2019/04727/FST [delvis]). Uppdraget omfattar även att lämna förslag på hur möjligheterna att ge barn och unga öppna insatser utan samtycke kan öka. I uppdraget ingår bl.a. att se över bestämmelsen i 22 § LVU (s.k. mellantvång) i syfte att insatsen ska kunna ges i fler fall och i fler situationer. I denna del ingår bl.a. att se över om mellantvång bör kunna beslutas vid brister i den unges hemmiljö (2 § LVU) och om rekvisiten i övrigt för att kunna besluta om en sådan insats bör ändras. Uppdraget ska redovisas . ska enligt sitt regleringsbrev göra en fördjupad analys av förslaget i betänkandet Barns och ungas rätt vid tvångsvård – förslag till ny LVU (SOU 2015:71) om att socialnämnden, utan vårdnadshavarens samtycke, ska kunna besluta om placering av barn som fyllt (S2019/05315/RS). Analysen ska bl.a. göras utifrån perspektivet att förslaget innebär ett betydande ingrepp i vårdnadshavarnas bestämmanderätt. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om tvångsvård för barn och unga tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdraget att göra en översyn av LVU. Syftet med utredningen var bl.a. att ytterligare stärka barnrättsperspektivet och rättssäkerheten för barn och unga samt att bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård. Utredningen fick i tilläggsdirektiv i uppdrag att göra en översyn av hur långsiktigheten och stabiliteten i större utsträckning kan säkerställas för barn som är eller bedöms bli långvarigt placerade (dir. 2014:87). Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande ; Barns och ungas rätt vid tvångsvård – förslag till ny LVU (SOU 2015:71). Betänkandet innehåller bl.a. ett förslag till en ny lag om tvångsvård av barn och unga. Enligt uppgift från pågår beredningen av betänkandet inom . Uppdrag att stärka principen om barnets bästa i samband med upphörande av vård enligt LVU beslutade regeringen om ett uppdrag med syftet att biträda med att utreda hur principen om barnets bästa kan stärkas vid beslut om tvångsvårdens (LVU) upphörande (S2020/03820/). – hur principen om barnets bästa kan stärkas i samband med bedömning av om vården enligt LVU ska upphöra – om det finns ett behov av att tidigarelägga socialnämndens skyldighet att överväga överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § FB – om det bör införas en möjlighet för socialnämnden att besluta att en vårdnadshavare eller förälder ska uppvisa resultat av prov för kontroll av påverkan av narkotika, alkoholhaltiga drycker m.m. inför och i samband med umgänge och i samband med socialnämndens bedömning av om vård enligt LVU ska upphöra – om det bör införas en skyldighet för socialnämnden att följa upp barns situation efter det att en placering har upphört. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som utredaren anser är nödvändiga. Oavsett ställningstagande ska förslag till författningsändringar lämnas i ovannämnda delar. Utredaren ska till sin hjälp ha en arbetsgrupp bestående av representanter från , och . Uppdraget gäller fr.o.m. t.o.m. . Kunskapshöjande insatser om nationella adoptioner m.m. inom familjehemsvården beslutade regeringen om ett uppdrag till om kunskapshöjande insatser om nationella adoptioner m.m. inom familjehemsvården (S2020/05272/). Uppdraget innebär att myndigheten –2022 ska genomföra kunskapshöjande insatser inom familjehemsvården om bl.a. nationella adoptioner för att stärka tryggheten och stabiliteten för familjehemsplacerade barn. ska myndigheten lämna in en kort skriftlig beskrivning av hur myndigheten har spridit kunskap och information om bl.a. nationella adoptioner samt en beskrivning av planeringen av uppdragets genomförande i sin helhet. Uppdraget ska slutredovisas . Barns behov i centrum Barns behov i centrum (BBIC) beskriver ett arbetssätt för barn- och ungdomsvård (). Det innehåller en struktur för handläggning, genomförande och uppföljning av myndighetsutövningen. BBIC är anpassat efter regelverk och syftar till att – stärka barns delaktighet och inflytande – förbättra samarbetet med barn och nätverk – skapa struktur och systematik i arbetet så att handläggning och insatser lättare kan följas upp – bidra till ökad kvalitet och rättssäkerhet. BBIC ger inte en heltäckande beskrivning av krav som ställs på handläggning och dokumentation i utan måste kompletteras med annan kunskap. Barn i familjehem – umgänge mellan föräldrar och andra närstående publicerade ett kunskapsstöd, Barn i familjehem – umgänge mellan föräldrar och andra närstående (2020-3-6675). Kunskapsstödet riktar sig i första hand till personal inom som arbetar med barn i familjehem. Det är tänkt att ge kunskap i de olika moment som planeringen av umgänge omfattar, men syftar även till att lyfta fram vikten av att ge stöd kring umgänge och att följa upp hur umgänget fungerar. Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag lämnade utredningen socialtjänst sitt slutbetänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47). En del av utredningen behandlar ett förtydligat barnrättsperspektiv. I den delen lämnas förslag om att – en kompletterande bestämmelse ska införas som anger att vid bedömningen av barnets bästa ska hänsyn tas till barnets åsikter – det anges i socialtjänstlagen att den som lämnat information till barnet så långt det är möjligt ska försäkra sig om att barnet har förstått informationen – det i socialtjänstlagen ska införas en möjlighet för socialnämnden att tala med ett barn utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande även inför ett beslut om huruvida en utredning ska inledas – tiden för uppföljning dels efter avslutad utredning utan beslut om insats, dels efter det att en placering i exempelvis ett familjehem har upphört ska förlängas från – regeringen ska tillsätta en utredning med uppdraget att utreda behovet av och förutsättningarna för oberoende barnombud – regeringen ska tillsätta en utredning med uppdrag att se över nuvarande bestämmelser om gallring av barnakter. Utredningen gör vidare bedömningen att det är viktigt att arbetar för att det placerade barnet ges möjlighet till kontakt med föräldrar och syskon och föreslår att socialnämnden i fråga om barn som vårdas i bl.a. familjehem ska arbeta för att de ges möjlighet till kontakt med föräldrar, syskon och andra närstående och särskilt uppmärksamma barnets eller den unges relationer till föräldrar, syskon och andra närstående. Enligt uppgift från är betänkandet på remiss t. o. m. . Uppdrag om handläggning av ärenden som rör stöd och skydd till barn och unga lämnade regeringen ett uppdrag (S2020/08835 [delvis]) till att –2022 förstärka tillsynen av handläggning av ärenden som rör stöd och skydd till barn och unga. Den förstärkta tillsynen ska särskilt uppmärksamma – hur barnets bästa beaktas, utreds och redovisas i handläggningen och i beslutsfattandet, däribland barnets rätt att komma till tals – socialnämndens hantering av förhandsbedömningar och skyddsbedömningar – socialnämndens arbete med att noga följa vården av de barn och unga som vårdas utanför sitt eget hem – socialnämndens arbete med att bevaka barnets bästa genom vårdnadsöverflyttning och flyttningsförbud – socialnämndens arbete med att följa upp ett barns situation efter avslutad placering eller när en utredning avslutats utan beslut om insats. ska återföra kunskapen om tillsynen till . Utifrån resultaten av den förstärkta tillsynen ska också vid behov lämna förslag till regeringen om ytterligare åtgärder på nationell nivå. ska redovisa en plan för tillsyn 2021 och 2022. ska lämna en samlad redovisning av uppdraget Rekommendationer från Kommuner och Regioner om familjehem publicerade Kommuner och Regioner (SKR) sitt cirkulär Ersättningar och villkor vid familjehemsvård av barn, unga och vuxna, vårdnadsöverflyttningar m.m. för (dnr 19/1513, cirkulärnummer 19:44). Cirkuläret syftar till att ge stöd och vägledning för handläggare och beslutsfattare i kommuner om handläggningen av ärenden som rör familjehemsvård. Enligt cirkuläret bör rekommendationerna, eftersom det är generella, ses som ett stöd för utvecklande av kommunens egna riktlinjer för handläggningen av dessa ärenden. I cirkuläret finns även tabeller med aktuella belopp för arvoden och omkostnader . Under rubriken att det avtal som socialnämnden enligt 6 kap. 6 b § SoL är skyldig att ingå med den som avses anlitas som familjehem bör utgå från vårdplanen och genomförandeplanen och beskriva vad som ingår i nämndens respektive familjehemmets åtagande för att nå målen i planerna. Av avtalet bör också framgå vad uppdraget omfattar, vilket stöd familjehemmet kan få, ersättningar, försäkringar, uppsägningstider m.m. Vidare framgår att arvodet ska beskattas som tjänst och att uppdraget inte är semestergrundande. Arvodet är såväl sjukpenning- som pensionsgrundande men berättigar inte till tjänstepension. Genom arvodet ersätts familjehemmet för den tid som går åt för uppdraget. Omkostnadsersättningen är till för att täcka de merkostnader som familjehemmet får när det tar emot barnet i sin familj. Ersättningen består av dels en åldersfördelad schablon (grundkostnad), dels tilläggskostnader som beräknas individuellt efter det placerade barnets speciella behov. Omkostnadsersättningen följer kostnadsutvecklingen genom en koppling till prisbasbeloppet. Omkostnadsersättningen är inte sjukpenning- eller pensionsgrundande. I grundkostnaderna ingår kostnader för barnets livsuppehälle och del i de gemensamma hushållskostnaderna. Som exempel kan nämnas utgifter för livsmedel, kläder, skor, personlig hygien, fickpengar, lek och fritid, förbrukningsvaror, möbler husgeråd, textilier, tv, telefon och normalt slitage. Omkostnadsersättningen inkluderar barnbidrag alternativt studiebidrag som ska dras av då det går direkt till familjehemmet alternativt ungdomen. rekommenderar SKR som en grundkostnad per förälder (av prisbasbeloppet) för barn i åldern 0–och (av prisbasbeloppet) för barn i åldern 13–. Motsvarande tilläggskostnad som rekommenderas är (inklusive grundkostnad) (av prisbasbeloppet) respektive (av prisbasbeloppet). Omkostnadsersättningen är avdragsgill om utbetalaren har följt regler för omkostnadsersättning. I annat fall behandlas den som ett skattepliktigt arvode (). En särskilt förordnad vårdnadshavare har ingen försörjningsskyldighet för barnet. Den socialnämnd som ansökt om vårdnadsöverflyttningen, har därför fått rätt att fortsätta betala dem en skälig ersättning (6 kap. 11 § SoL) och detta gäller oavsett om familjehemsplaceringen skett med stöd av SoL eller LVU. En skälig ersättning bör motsvara vad som tidigare betalats ut som familjehemsersättning d.v.s. arvode och omkostnadsersättning. Denna ersättning ska reduceras med pengar som kommer från annat håll för vård och omkostnader t.ex. underhållsbidrag, underhållsstöd, pension, vårdbidrag, barnbidrag, avkastning av kapital och socialförsäkringsförmåner. Tillkännagivande om en översyn av reglerna om vårdnads-överflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar Med anledning av betänkande 2019/20:CU17 Familjerätt beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av reglerna om vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar (rskr. 2019/20:235). I betänkandet uttalade civilutskottet följande (s. 31–32). I socialutskottet pågår beredning av ett förslag till utskottsinitiativ om ändringar i bl.a. LVU.