bet · H801KrU9 · 2021-05-10 00:00:00 — Politik för konstnärers villkor Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2020/21:109 Politik för konstnärers villkor till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. Skrivelsen tar upp frågor som rör konstnärernas villkor, bl.a. den konstnärliga friheten och principen om armlängds avstånd, rekryteringen till konstnärsyrket samt ekonomiska och sociala villkor för konstnärer. I betänkandet finns 11 reservationer (M, SD, C, KD) och 3 särskilda yttranden (M, V, KD). Skrivelse 2020/21:109 Politik för konstnärers villkor. Åtta yrkanden i en följdmotion. Tio yrkanden från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelse 2020/21:109 Politik för konstnärers villkor Motiv och inriktning för konstnärspolitiken Styrningens effekter på den konstnärliga friheten Konstnärlig utbildning och rekrytering till konstnärsyrket Statliga ersättningar och bidrag till konstnärer Konstnärers ersättning för utfört arbete Konstnärers sociala och ekonomiska villkor 1.Motiv och inriktning för konstnärspolitiken, punkt 2 (SD) 2.Styrningens effekter på den konstnärliga friheten, punkt 3 (SD) 3.Styrningens effekter på den konstnärliga friheten, punkt 3 (C) 4.Konstnärlig utbildning och rekrytering till konstnärsyrket, punkt 4 (SD) 5.Statliga ersättningar och bidrag till konstnärer, punkt 5 (M) 6.Statliga ersättningar och bidrag till konstnärer, punkt 5 (SD) 7.Konstnärers ersättning för utfört arbete, punkt 6 (KD) 8.Konstnärers sociala och ekonomiska villkor, punkt 7 (KD) 9.Scenkonstallianserna, punkt 8 (M) 10.Fristadssystemet, punkt 9 (SD) 11.Kulturlivets internationalisering, punkt 10 (SD) 1.Politik för konstnärers villkor (M) 2.Politik för konstnärers villkor (V) 3.Politik för konstnärers villkor (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skrivelse 2020/21:109 Politik för konstnärers villkor lägger skrivelse 2020/21:109 till handlingarna. Motiv och inriktning för konstnärspolitiken 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) Styrningens effekter på den konstnärliga friheten 2020/21:3177 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Konstnärlig utbildning och rekrytering till konstnärsyrket 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6. Reservation 4 (SD) Statliga ersättningar och bidrag till konstnärer 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 4 samt 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Konstnärers ersättning för utfört arbete 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 7 (KD) Konstnärers sociala och ekonomiska villkor 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2020/21:3638 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 9. Reservation 8 (KD) 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 9 (M) 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 10 (SD) 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 11 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet skrivelse 2020/21:109 Politik för konstnärers villkor. Med anledning av skrivelsen har en motion väckts. I betänkandet behandlar utskottet även motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Förslagen finns i bilaga 1. har lämnat ett yttrande i ärendet. Yttrandet finns i bilaga 2. har representanter från , Stiftelsen och informerat utskottet om lägesbilden när det gäller coronaviruset. har lämnat information . har Teater-, Dans- och Musikallianserna samt KLYS – Konstnärliga och informerat utskottet. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av de statliga insatserna och villkoren för professionellt verksamma konstnärer (dir. 2016:93). Utredarens uppdrag var att bedöma hur de statliga insatserna bidrar till att nå de kulturpolitiska målen och föreslå eventuella förändringar av insatserna för att anpassa dem till nuvarande förutsättningar och behov. Utredningen antog namnet Konstnärspolitiska utredningen. överlämnades betänkandet Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats. De nationella kulturpolitiska målen Utgångspunkten för den statliga kulturpolitiken är de nationella kulturpolitiska mål som antog (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet samt att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken • främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor • främja kvalitet och konstnärlig förnyelse • främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas • främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan • särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Aktuella utredningar och uppdrag Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att, med anledning av covid-19-pandemin, sammanfatta de konsekvenser pandemin inneburit och alltjämt innebär för kultursektorn och analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa (Återstart för kulturen, dir. 2020:143). Utredningen ska bl.a. analysera kultursektorns förutsättningar för att återhämta sig och ska vid behov lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att kultursektorn lättare kan återstarta, återhämta sig och utvecklas under och efter pandemin så att kulturen har förutsättningar att vara en stark och oberoende kraft i samhällsutvecklingen. Därutöver ska den synliggöra nya initiativ för att tillgängliggöra kultur som har etablerats eller utvecklats under pandemin och som har potential att positivt bidra till att nå de nationella kulturpolitiska målen. Utredningen ska också identifiera strukturella problem inom landets kultursektor och kulturella infrastruktur som har synliggjorts till följd av pandemin och vid behov föreslå åtgärder för att stärka kultursektorns hållbarhet. Ett syfte med utredningen är att möjliggöra ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av landet. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2021:18). Myndigheten för kulturanalys fick i uppdrag av regeringen att göra en översyn av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. Utredningen ska, enligt regeringens uppdrag, särskilt belysa principen om armlängds avstånd. Uppdraget ska slutredovisas . har i uppdrag att, i samverkan med upphovsrätts-organisationerna inom de olika konstområdena, kartlägga digitaliseringens konsekvenser för konstnärer och analysera deras förutsättningar att verka i det nya digitala landskapet. I uppdraget ingår att undersöka olika sätt att stödja konstnärers möjlighet att, utifrån gällande rätt, verka i den digitala miljön och att där nyttja, tillvarata och säkerställa rättigheterna till sina verk. Patent – och registreringsverket ska med sin sakkunskap bistå i detta uppdrag, som ska redovisas . I skrivelsen lämnas en redovisning av hur regeringen arbetar för att stärka konstnärers villkor. Skrivelsen tar bl.a. upp de samhällsförändringar som motiverar en stärkt konstnärspolitik samt motiv och inriktning för konstnärspolitiken. Vidare avhandlas bedömningar och åtgärder avseende konstnärlig frihet, rekryteringen till konstnärsyrket och konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap. Därutöver avhandlas konstnärers ekonomiska och sociala villkor samt den kulturella infrastrukturen. Slutligen redovisas insatser med anledning av covid-19-pandemin. Skrivelse 2020/21:109 Politik för konstnärers villkor Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna. Skrivelsen tar upp en rad frågor som rör konstnärernas villkor, såsom den konstnärliga friheten och principen om armlängds avstånd, rekryteringen till konstnärsyrket och ekonomiska villkor för konstnärer. Dessutom behandlas den infrastruktur som omger konstnärer, sociala villkor och covid-19-pandemins effekter på konstnärskapet Det var sedan det togs ett helhetsgrepp kring villkoren för professionellt verksamma konstnärer. har viktiga samhällsförändringar i hög grad påverkat konstnärernas villkor. Det gäller bl.a. digitaliseringen, globaliseringen, internationaliseringen och nya villkor på arbetsmarknaden. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs en stärkt statlig konstnärspolitik och välkomnar därför att regeringen tagit ett samlat grepp för att stärka konstnärernas villkor. Utskottet anser att regeringens skrivelse bör läggas till handlingarna. Motiv och inriktning för konstnärspolitiken Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om de kulturpolitiska målen och inriktning på konstnärspolitiken. Jämför reservation 1 (SD). Det är enligt regeringen viktigt med en stark statlig konstnärspolitik för att de nationella kulturpolitiska målen ska kunna nås. Osäkra ekonomiska och sociala villkor i kombination med pandemin innebär att behovet av ett samlat grepp och en stärkt statlig konstnärspolitik är stort. Grunden för konstnärspolitiken bör vara att främja konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap och erkänna den betydelse som konsten har för enskilda och för samhällets utveckling och vitalitet. Konstnärspolitiken bör därför enligt regeringen: – syfta till att värna konstens frihet och egenvärde, där konstnärlig kvalitet och principen om armlängds avstånd till konstnärligt innehåll utgör självklara utgångspunkter, – vara flexibel och öppen för nya konstnärliga uttryck, – främja konstnärlig förnyelse, fördjupning och utveckling samt verka för ökat internationellt kulturutbyte, – syfta till att skapa förutsättningar för ett dynamiskt och levande kulturliv i hela landet med likvärdiga förutsättningar att verka som professionell konstnär, – syfta till att konstnärer ska kunna arbeta under rimliga sociala och ekonomiska villkor samt få ersättning för utfört konstnärligt arbete, – verka för en mångfald av röster, berättelser och perspektiv genom breddad rekrytering till konstnärsyrket, och – verka för att konstnärernas kunskaper och erfarenheter tas tillvara vid förändringar, utveckling och förnyelse i samhället. Konstnärspolitiken bör syfta till att värna konstens frihet och egenvärde med konstnärlig kvalitet och principen om armlängds avstånd som självklara utgångspunkter. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2020/21:3944 att det av de kulturpolitiska målen tydligt bör framgå att staten har ett ansvar för att skapa goda grundvillkor för kultursektorn, men att just samtidskulturen i något högre utsträckning än bör stimuleras att stå på egna ben (yrkande 2). Med tre aspekter i åtanke – kulturens roll för samhället, individuell livskvalitet och arbetsmarknadens förutsättningar – föreslår motionärerna att de nuvarande nationella målen för kulturpolitiken ska upphävas och ersättas av följande nationella kulturpolitiska mål: Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och för att knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen föreslår motionärerna följande kulturpolitiska mål: • Främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande. • Främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden. • Knyta ihop kultur och hälsa och banden mellan natur- och kulturvård. • Väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt. • Särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionsnedsättningar. • Säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de däri verkande kulturarbetarna. • Främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. I samma motion (SD) yrkande 1 anför motionärerna att ledord på området exempelvis är tillgänglighet och folkhälsa, som även speglar sig i partiets konstnärspolitik. Enligt motionärerna bör inte postmoderna instrumentella och högst politiserade jämställdhets- och mångfaldsmål styra kultur- eller konstnärspolitikens riktning, eller begränsa dess utövares handlingsutrymme. Motionärerna delar inte uppfattningen att en mångfald av röster enbart uppnås utifrån bakgrund, vilken examen ens föräldrar har eller för den delen vilken sexuell läggning eller vilket kön man har. Konsten är enligt motionärerna stark nog i vårt land för att kunna berätta om olika historier, berättelser och perspektiv utan kvotering. En stark statlig kulturpolitik är ett villkor för ett levande och vitalt kulturliv. Som framgår ovan beslutades de nu gällande nationella kulturpolitiska målen av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet samt att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Utskottet delar regeringens bedömning att en stark statlig konstnärspolitik är viktig för att de nationella kulturpolitiska målen ska kunna nås. De professionella konstnärerna har en central roll att spela i att uppfylla målen. Grunden för konstnärspolitiken bör, som regeringen anför, vara att främja konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap och erkänna den betydelse som konsten har för enskilda och för samhällets utveckling och vitalitet. Utskottet finner inte skäl att ändra de nu gällande kulturpolitiska målen. Motion 2020/21:3944 (SD) yrkande 2 avstyrks därför. Utskottet finner inte heller skäl till ett tillkännagivande om konstnärpolitikens inriktning enligt motion 2020/21:3944 (SD) yrkande 1. Styrningens effekter på den konstnärliga friheten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om styrningens effekter på den konstnärliga friheten med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 2 (SD) och 3 (C). Regeringen har gett Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att göra en översyn av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. I uppdraget ingår att analysera hur kulturpolitiska insatser kan påverka den konstnärliga friheten inom bidragsgivningen och i styrningen av kulturverksamheter. Tillämpningen av principen om armlängds avstånd i verksamhetsstyrningen bör särskilt belysas. Uppdraget ska slutredovisas . I kommittémotion 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att armlängds avstånd är en viktig grundpelare inom kulturen. Under pandemin har stödpaket efter stödpaket innehållandes miljarder kronor presenterats av regeringen och delats ut. Det är viktiga medel för branschen, något som motionärerna också ställt sig bakom. oroar sig motionärerna för att man som konstnär ska känna sig låst i sin konstnärliga frihet eftersom de medel man tagit emot kräver motprestation enligt riktlinjer uppsatta för att kunna ta del av stödpengarna. Det riskerar att äventyra principen om armlängds avstånd, istället för att förlänga den. Per Lodenius m.fl. tar i kommittémotion 2020/21:3177 (C) yrkande 6 upp att den konstnärliga friheten behöver skyddas från direkt påverkan när den betalas av det offentliga, det som brukar kallas principen om armlängds avstånd. Det behövs också modeller för offentlig och privat samverkan i dessa sammanhang så att armlängds avstånd gäller även där. Motionärerna ser gärna sponsring där den konstnärliga friheten värnas. Utskottet delar regeringens bedömning att konstnärspolitiken bör syfta till att värna konstens frihet och egenvärde. Konstnärlig kvalitet och principen om armlängds avstånd bör vara självklara utgångspunkter. Det är viktigt att vara vaksam mot om principen om armlängds avstånd utmanas eller ifrågasätts. Som framgår ovan har Myndigheten för kulturanalys fått i uppdrag av regeringen att göra en översyn av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. I uppdraget ingår att analysera hur kulturpolitiska insatser kan påverka den konstnärliga friheten inom bidragsgivandet och i styrningen av verksamheten. Uppdraget rör stora delar av kulturen, förutom de delar som omfattas av speciallagstiftning såsom arkiv, bibliotek, museer och kulturmiljö. Översynen av bidragsgivningen ska avgränsas till kulturpolitiska insatser på statlig nivå. När det gäller verksamhetsstyrningen ska lokal och regional nivå vara i fokus. Tillämpningen av principen om armlängds avstånd i verksamhetsstyrningen bör enligt uppdraget särskilt belysas, däribland huruvida beslut har fattats av sakkunniga eller av politiker och hur kulturinstitutionernas relation till den politiska beslutsnivån ser ut. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet finner inte skäl att förgripa det pågående arbetet på området och avstyrker därför motionerna 2020/21:3177 (C) yrkande 6 och 2020/21:3944 (SD) yrkande 4. Konstnärlig utbildning och rekrytering till konstnärsyrket Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konstnärlig utbildning och yrkesintegration. Jämför reservation 4 (SD). En av de viktigaste utmaningarna inom konstnärspolitiken är enligt regeringen snedrekryteringen till konstnärsyrket vad gäller bl.a. föräldrarnas utbildningsnivå och utländsk bakgrund. För att den statligt stödda kulturen ska ha kvar sin legitimitet, men också attrahera nya talanger, krävs att konstnärspolitiken har förmågan att vara relevant för alla i . Enligt regeringen är snedrekryteringen till konstnärliga högskole-utbildningar en central fråga för konstnärspolitiken. Det krävs därför fortsatt arbete för att motverka den sociala snedrekryteringen. Regeringen pekar bl.a. på att Universitets- och högskolerådet (UHR) enligt förordningen (2012:8111) med instruktion för Universitets- och högskolerådet ska främja breddad rekrytering till universitet och högskolor samt att () har fått i uppdrag att genomföra en tematisk utvärdering av högskolornas och universitetens arbete med breddad rekrytering. UKÄ:s uppdrag ska redovisas . Det är enligt regeringen angeläget att snedrekryteringen till konstnärsyrket motverkas på flera utbildningsnivåer. Staten bör därför verka för att utbildningsaktörer på olika nivåer och andra aktörer inom kulturområdet ges möjlighet att utbyta erfarenheter och goda exempel i frågorna om breddad rekrytering i de kulturella och konstnärliga utbildningarna samt breddat professionellt deltagande i kultursektorn. Det är värdefullt att det etableras en struktur för erfarenhetsutbyte. har därför fått i uppdrag att vara ett nav för erfarenhetsutbyte gällande breddat professionellt deltagande i kultursektorn. Regeringen lyfter fram yrkesintegrationsprojektet att delta. Projektet, som syftar till att minska segregationen i den svenska kultursektorn, drivs av i samarbete med andra bransch-organisationer. I regleringsbreven för har finansiering av en nationell samordning av yrkesintegrations-projektet att delta säkerställts, så att projektet kan utvecklas till fler konstarter och spridas till hela landet. I kommittémotion 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkande 5 yrkas att det görs en översyn av dagens konstnärsutbildningar. Det är enligt motionärerna viktigt att våra utbildningar håller hög nivå så att vi fortsatt kan konkurrera på den globala marknaden. Motionärerna anför vidare att man inte anser att det behövs en nationell samordnare för yrkesintegration (yrkande 6). Enligt motionärerna är utbyte av erfarenheter viktigt, men kan aldrig provoceras och tvingas fram. Istället menar motionärerna att man att i takt med att man integreras in i samhället kommer att komma i kontakt med personer som kan vara till gagn för ens yrkesutövning. Utskottet delar regeringens bedömning att snedrekryteringen till konstnärliga högskoleutbildningar är en central fråga för konstnärspolitiken. Det är angeläget med insatser för att bredda rekryteringarna till universitet och högskolor. Det uppdrag som () har på området är därför av stor betydelse. Utskottet vill också peka på att det i högskolelagen (1992:1434) ställs krav på att universitet och högskolor aktivt ska främja och bredda rekryteringen. Det är vidare viktigt med insatser som når barn och unga. Utskottet vill i det sammanhanget understryka betydelsen av det statliga stödet till den kommunala och till . har yttrat sig i denna del och anfört följande: anser att arbetet för en breddad rekrytering till konstnärlig universitets- och högskoleutbildning är betydelsefullt. Utskottet vill framhålla de åtgärder och bedömningar i denna fråga som regeringen redovisar i skrivelsen. Utskottet anser därmed att motion 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkande 5 bör avstyrkas. Utskottet gör inte någon annan bedömning än utbildningsutskottet och avstyrker därför motion 2020/21:3944 (SD) yrkande 5. Regeringen lyfter i sammanhanget fram yrkesintegrationsprojektet att delta. Det är ett projekt för yrkesintegration med syftet att minska segregationen i den svenska kultursektorn. Projektet drivs av i samarbete med andra branschorganisationer. Bildkonstnärer födda utomlands och utan yrkeserfarenhet i matchas med en kollega med yrkeserfarenhet i för att stärka nätverk samt underlätta en professionell konstnärskarriär i det nya hemlandet. Utskottet bedömer att yrkesintegrationsprojektet att delta fyller en viktig funktion i identifieringen och etableringen av konstnärer födda utomlands, vilket i förlängningen kan leda till att nya perspektiv, erfarenheter och berättelser hörs i det svenska kulturlivet. Motion 2020/21:3944 (SD) yrkande 6 avstyrks. Statliga ersättningar och bidrag till konstnärer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statliga ersättningar och bidrag till konstnärer. Jämför reservation 5 (M) och 6 (SD). De statliga ersättningarna och bidragen till konstnärer är enligt regeringen av avgörande betydelse för konstnärlig förnyelse, fördjupning och utveckling och ska bidra till att de nationella kulturpolitiska målen nås. Stöden har också en central roll att spela i att göra det möjligt att verka som konstnär i hela landet. Det finns ett antal statliga ersättnings- och bidragsformer riktade till konstnärer inom bild-, form-, musik-, teater-, dans-, ord- och filmområdet. Bland dessa finns stödgivning i form av kort- och långtidsstipendier, visningsersättning samt bidrag till nyskapande kultur genom Kulturbryggan. Kulturbryggan inom har regeringens uppdrag att främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet i hela landet och därmed bidra till att öppna för bl.a. nya kulturuttryck. I kommittémotion 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 6 yrkas att det ska skapas goda förutsättningar för nyskapande kultur. Enligt motionärerna kan det som betraktas som nyskapande kultur, komma att vara en etablerad del av vårt gemensamma kulturarv. Kulturbryggan skapades av alliansregeringen för att aktivt stötta nyskapande kultur. Reformen bör löpande förbättras och byggas ut. I kommittémotion 2020/21:3944 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs att fria konstnärer är beroende av statligt stöd oavsett om det gäller stipendier, bidrag eller anställning på statliga institutioner.