bet · H801KrU6 · 2021-04-26 00:00:00 — Identifiering, repatriering och restitution av samiska föremål i museisamlingar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samiska föremål i museisamlingar. Utskottet hänvisar till publicerade vägledningar för identifiering, repatriering eller restitution av föremål i museernas samlingar där det kan finnas särskilda etiska skäl för återlämnande. Jämför reservation 6 (M), 7 (C) och 8 (V). (S) yrkar i motion 2020/21:2515 att regeringen i det pågående arbetet med att se över samernas självbestämmande, även ser över möjligheten för staten att lämnar tillbaka kulturföremål som hittas och har hittats. Motionären menar att det handlar om rätten för det samiska folket att formulera sin egen historieskrivning, vilket är ett viktigt steg i att stärka det samiska folkets självbestämmande. m.fl. (M) yrkar i motion 2020/21:3335 yrkande 3 på ett tillkännagivande till regeringen om repatriering av samiska kvarlevor. Motionärerna anser att det är viktigt att staten skyndar på återlämnandet av samiska kvarlevor. I motion 2020/21:3175 yrkar m.fl. (C) yrkande 6 på ett tillkännagivande till regeringen om repatriering av samiska kvarlevor. Motionärerna refererar bl.a. till ett yttrande 2020 från i , och kristna råd till för mänskliga rättigheter om vikten av att svenska staten utformar ett sammanhållet regelverk och en nationell finansiering av repatriering av samiska kvarlevor. m.fl. (V) vill i partimotion 2020/21:166 yrkande 1 att regeringen vidtar åtgärder för att genomföra identifiering och repatriering av samiska kvarlevor. Motionärerna hänvisar till beslut att kräva en fullständig identifiering av allt samiskt skelettmaterial i statliga samlingar tillsammans med repatriering och en kartläggning om hur institutioner tillskansat sig materialet. I motion 2020/21:3647 vill m.fl. (MP) yrkande 3 göra det lättare att återbörda samiska kvarlevor och offergåvor. Motionärerna lyfter bl.a. fram att ekonomiska resurser är ett stort problem vid repatriering och att det är orimligt att det samiska folket ska behöva finansiera det staten tidigare tagit ifrån dem. Utskottet inser komplexiteten i ärenden om såväl identifiering som repatriering och restitution av föremål i museisamlingarna. Utskottet kan även konstatera att () publicerade två rapporter som en redovisning av sitt regeringsuppdrag att utarbeta vägledning för identifiering och repatriering eller restitution av föremål i museernas samlingar där det kan finnas särskilda etiska skäl för återlämnande. Uppdraget genomfördes i samråd med de centrala museerna och . De två vägledningarna God samlingsförvaltning – Stöd för museer i återlämningsärenden respektive Stöd i hantering av mänskliga kvarlevor i museisamlingar refererar till lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk som slår fast att de nationella minoriteterna ska ges möjlighet till inflytande och samråd i frågor som berör dem. Likaså refereras till Icoms () etiska regler att hantering av åter-lämnandeärenden bör företas på ett opartiskt sätt och baseras på vetenskapliga, professionella och humanitära principer liksom på relevant lokal, nationell och internationell lagstiftning. Vägledningarna samlar även professionell praxis för hantering av mänskliga kvarlevor i museisamlingar utifrån olika etiska frågeställningar och forskningsperspektiv. Vägledningarna är tänkta att fungera som stöd till museerna i deras arbete med att ta fram egna styrdokument och rutiner för ärenden som rör dessa frågor. Utskottet menar att det stöd som utarbetats bör kunna ge god vägledning till museisektorn i arbetet med identifiering och återlämnande av föremål där det kan finnas särskilda etiska skäl. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:166 (V) yrkande 1, 2020/21:2515 (S), 2020/21:3175 (C) yrkande 6, 2020/21:3335 (M) yrkande 3 samt 2020/21:3647 (MP) yrkande 3. Synliggörande av de nationella minoriteternas kulturarv Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om synliggörande av de nationella minoriteternas kulturarv. Utskottet hänvisar till pågående insatser. Jämför reservation 9 (SD). m.fl. (SD) yrkar i kommittémotion 2020/21:801 yrkande 1 att regeringen ska göra kulturarv som tillhör de nationella minoriteterna tillgängligt. Motionärerna menar att det är samhällets skyldighet att värna och vårda de nationella minoriteternas historiska, kulturella och språkliga variationer. m.fl. (MP) vill i motion 2020/21:3647 yrkande 10 att regeringen synliggör Sápmi. Motionärerna menar att det samiska som en del av behöver ta större plats i det offentliga rummet. Utskottet kan konstatera att arbetet med att värna de nationella minoriteternas kulturarv i successivt förstärkts. Utskottet tycker att det i sammanhanget är värt att nämna några förslag i betänkandet Högre växel i minoritetspolitiken – Stärkt samordning och uppföljning (SOU 2020:27). Uppdraget som central uppföljande och samordnande myndighet för de nationella minoriteterna samt de nationella minoritetsspråken föreslås flyttas från i till och folkminnen (Isof). Syftet är bl.a. att öka tydligheten i uppföljningsmyndighetens uppdrag och mandat samt arbetets prioritering för att underlätta insatsernas långsiktighet. Isof bedöms av utredningen vara lämplig eftersom myndigheten redan har en rad uppdrag som rör de nationella minoriteterna och minoritetspolitik. Utredningen föreslår vidare att roll renodlas till att bevaka frågor som rör samiska rättigheter och samiska språkets utveckling inom minoritetspolitiken. Vidare för utredningen fram att regeringen behöver överväga om det är Isof eller en eventuell myndighet för romska frågor som ska ansvara för samordning och uppföljning av romers rättigheter, inklusive strategin för romsk inkludering. Betänkandet bereds i och utskottet avser att fortsätta att följa frågan. En annan insats som kan nämnas i sammanhanget är att de tre public service-företagens sändningsvillkor –2025 reglerar att det samlade utbudet på de nationella minoritetsspråken ska uppgå till minst samma nivå som 2019. Förstasändningar och förstapubliceringar på de nationella minoritetsspråken ska öka jämfört med nivåer och utbudet på jiddisch ska öka i förhållande till den nivåer. Public service-företagen ska föra kontinuerlig dialog med berörda grupper för att uppnå hög kvalitet i utbudet på såväl de nationella minoritetsspråken dvs. finska, jiddisch, meänkieli, romska och samiska. i uppdrag att, i samverkan med och berörda nationella minoriteter, genomföra en satsning på de nationella minoriteternas bibliotek som resursbibliotek med särskilt fokus på litteratur för barn och unga. Uppdraget innefattar Judiska (jiddisch), bibliotek (finska), Nordkalottbiblioteket (meänkieli) samt Samernas bibliotek (samiska) genom . En slutredovisning ska lämnas . Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:801 (SD) yrkande 1 och 2020/21:3647 (MP) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skydd för världsarv. Utskottet hänvisar till pågående insatser. Jämför reservation 10 (M) och 11 (KD). I kommittémotion 2020/21:3359 yrkar m.fl. (M) yrkande 15 att ska verka för att stärka skyddet för utpekade kultur- och naturarv. Motionärerna menar att ska verka för att mer görs för att stärka skyddet för världsarv. m.fl. (KD) yrkar i kommittémotion 2020/21:3143 yrkande 19 på ett statligt finansieringsansvar för världsarven. Motionärerna menar att staten ska ta över det ekonomiska ansvaret för att skydda och sköta världsarven i . Utskottet vill lyfta fram att ansvarar för att förvalta och skydda 15[2] av världens över 1 000 världsarv, dvs. natur- och kulturarv som vittnar om planetens och mänsklighetens historia. Ägare och förvaltare, som är både privata och offentliga, finansierar en stor del av vård- och underhållsarbetet. Länsstyrelserna har i uppdrag att på regional nivå ha uppsikt över världsarven samt vidta tillämpliga åtgärder om världsarven riskerar att påverkas negativt (och hushållningsförordningen [1998:896]). utarbetade () i samarbete med och Svenska , på uppdrag av regeringen, en nationell världsarvstrategi med visionen: Världsarven visar vägen till en hållbar och fredlig värld. Strategin ska bl.a. genomföras genom att 2030-målen genomsyrar allt världsarvsarbete i , att arbetar förebildligt med att hållbart bevara, använda och utveckla natur- och kulturmiljöer samt att världsarvsarbetet präglas av samarbete, dialog och lokalt medbestämmande. RAÄ tilldelades för att redovisa vilka insatser som myndigheten gjort för att genomföra den nationella världsarvsstrategin utifrån den handlingsplan som berörda aktörer tagit fram för perioden –2023. I fokus står världsarvssamordnarnas förutsättningar att samordna regionala och lokala aktörers bidrag i världsarvsarbetet så att det lokala och regionala världsarvsarbetet kan vara kvalitativt och utvecklingsinriktat. Utskottet menar att det är viktigt att har en hög ambitionsnivå i sitt världsarvsarbete och välkomnar den utökade statliga finansieringen tillsammans med insatserna för att skapa mervärde, utveckling och en tydligare rollfördelning i vilken världsarvssamordnarna fyller en nyckelfunktion för att förvalta världsarven. Utskottet finner inga skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2020/21:3143 (KD) yrkande 19 och 2020/21:3359 (M) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det skogsfinska kulturlandskapet , bl.a. med hänvisning till områdets status som kulturreservat. Jämför reservation 12 (SD). m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2020/21:726 yrkande 8 samt i motion 2020/21:3600 yrkande 2 att det skogsfinska kulturlandskapet med dess finngårdar och rökstugor i förs upp på . m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2020/21:726 yrkande 7 samt i motion 2020/21:3600 yrkande 1 att regeringen, genom , verkar för att skydda de sammanhängande skogsfinska bosättnings- och odlingsmiljöerna. Motionärerna hänvisar till att ett antal länsaktörer tagit initiativ till ett projekt och att regeringen bör verka för att genomföra projektet. Utskottet kan konstatera att Finngården Juhola blev första kulturreservat 2001. Området är även ett riksintresseområde för kulturmiljövården och byggnaderna utgör byggnadsminne enligt kulturmiljölagen (1988:950). Utskottet tycker att det i sammanhanget är värt att lyfta fram projektet bl.a. med Finnskogscentrum, Studiefrämjandet, samt och kommuner samlar in, bevarar och förmedlar nya berättelser om natur- och kulturhistoria. Utskottet hänvisar i övrigt till att det är och som, i samverkan med Svenska , bereder eventuella nomineringar av världsarv. Regeringen beslutar om nomineringar till samt om att föra upp eventuella nomineringar på s.k. tentativa lista. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:726 (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2020/21:3600 (SD) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om metallsökning som hobby, tvärsektoriellt kulturmiljösamarbete i staten samt kulturmiljövärden i plan- och byggprocesser. Utskottet hänvisar framför allt till pågående insatser. Jämför reservation 13 (SD). (S) vill i motion 2020/21:2050 att regeringen underlättar för dem som har metallsökning som hobby. Motionären menar att många som vill ägna sig åt denna hobby inte längre har råd sedan en avgift infördes . I motion 2020/21:2230 yrkar (M) yrkande 2 att den nationella myndighetssamverkan som () presenterar i sin slutrapport bör utvärderas såväl nationellt som regionalt. Motionären för bl.a. fram att slutrapporten om vägledande strategier för kulturmiljöfrågor innehåller förbättringsförslag för myndigheternas samverkan. I kommittémotion 2020/21:810 vill m.fl. (SD) yrkande 1 att regeringen tillsätter en utredning om kulturmiljöstimulans och sanktionsmöjligheter vid kommersiella aktörers överträdelser gentemot känsliga kulturmiljöer. Motionärerna vill bl.a. se en utvidgad lagstiftning där inte bara kommuner utan även exploatörer har ett ansvar att ta hänsyn till känsliga miljöer av högt kulturhistoriskt värde. I kommittémotion 2020/21:2220 yrkar m.fl. (SD) på kulturell planering (yrkande 1), samordning mellan myndigheter (yrkande 2) och nationell översyn av lagstiftning och kompetens (yrkande 3). Motionärerna menar att den politiska viljan och stödet för kulturmiljövården är eftersatt och att rätt kompetens är centralt för att bebyggelsemiljöer inte ska förvanskas eller skadas. I kommittémotion 2020/21:1615 vill m.fl. (SD) yrkande 15 att regeringen utreder ett stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader. Motionärerna menar bl.a. att skyddet för kulturhistoriska byggnader bör stärkas i . (L) yrkar i motion 2020/21:1421 att RAÄ i samarbete med länsstyrelserna ska informera fastighetsägare om förekomsten av fornminnen på fastigheten. Motionären menar att det finns en påtaglig risk för att fornlämningar förstörs. Ansökningsavgifter i tillståndsärenden för metallsökare infördes eftersom ärendena bedömdes vara tids- och resurskrävande och den stora ärendemängden påverkade länsstyrelsernas möjlighet att fatta beslut inom rimlig tid (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för en ansökan om tillstånd (2 kap. 20 § kulturmiljölagen). Utskottet menar att det är viktigt att dialogen med det civila samhällets organisationer fortsätter för att nå ömsesidig förståelse för regelverkets skyddande syften tillsammans med ett kunskapshöjande och medskapande kulturarvsbruk. Utskottet noterar att RAÄ 2020 redovisade sitt regeringsuppdrag att bedriva ett tvärsektoriellt kulturmiljöarbete i staten (TVÄRS) för att stödja och följa tio myndigheter[3] i deras arbete med att ta fram och genomföra vägledande strategier för kulturmiljöfrågor (Ku2017/01563/KL). TVÄRS:s vision är att statliga myndigheter har ett strategiskt förhållningssätt till de nationella kulturmiljömålen och tillvaratar kulturmiljöns potential för ett hållbart samhälle. RAÄ bedömer i sin slutrapport att programmet har bidragit till ett mer samstämmigt och effektivt samverkansarbete, goda myndighetsrelationer samt en god överblick över framtida utvecklingsmöjligheter. RAÄ ser dock ett behov av att kulturmiljöaspekterna förstärks inom miljömålssystemet, bl.a. genom att kärnindikatorer utarbetas och används för kulturmiljön inom fler än tre av de femton miljökvalitetsmålen. Utskottet avser att följa utvecklingen inom TVÄRS och menar att en systematisk uppföljning av hur myndigheternas verksamhet bidrar till TVÄRS:s vision även kan bidra till myndigheternas interna förbättringsarbete. RAÄ presenterade sitt uppdrag att, i samverkan med , Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes) och , samla goda exempel och redovisa kunskap om hur kulturhistoriska värden integreras och tas tillvara i plan- och byggprocesser (Ku2018/01351/KL). Man konstaterar att kulturarv befinner sig i skärningspunkten mellan olika politikområden, vilket möjliggör synergieffekter mellan olika mål och finansieringskällor, men även målkonflikter mellan och inom nationella mål. Rapporten pekar även på brister i nationell överblick och statlig samordning samt behov av att utveckla samspelet mellan nationell, regional och nivå. Länsstyrelserna bedöms ha en nyckelroll och kommunerna ett avgörande ansvar för den fysiska planeringen. Tidig dialog mellan kommun och länsstyrelse nämns som en framgångsfaktor för att ta hänsyn till kulturvärden i kommunens detaljplanering. Vidare lyfts kulturmiljövårdsanslaget fram som ett viktigt styrmedel för olika vård- och underhållsåtgärder. Lagreglering av plan- och byggprocesser bedöms också stimulera integreringen av kulturvärden. Utskottet menar att antikvarisk kompetens är en förutsättning för att kulturvärden ska kunna integreras i plan- och byggprocesser. Detta förutsätter att berörda aktörer ser kulturhistoriska värden som en tillgång och inte ett hinder. Därför är den samverkan som inletts mellan berörda myndigheter så viktig både för att få in kulturarvs- och kulturmiljökompetens i de olika processerna och för att hitta lösningar på de målkonflikter som identifierats. Utskottet ser inga skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med yrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2020/21:810 (SD) yrkande 1, 2020/21:1421 (L), 2020/21:1615 (SD) yrkande 15, 2020/21:2050 (S), 2020/21:2220 (SD) yrkandena 1–3 samt 2020/21:2230 (M) yrkande 2. roll i den transatlantiska slavhandeln Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om roll i den transatlantiska slavhandeln. Utskottet hänvisar bl.a. till verksamhet vid Forum för levande historia. Jämför reservation 14 (V). m.fl. (V) vill i kommittémotion 2020/21:387 att regeringen tar initiativ till en vitbok om roll i den transatlantiska slavhandeln för att förbereda en ursäkt för de handlingar som begåtts (yrkande 7). Motionärerna vill vidare att görs till en nationell minnesdag för att hedra offren för den svenska transatlantisk slavhandeln (yrkande 8). Motionärerna för fram att de 15 medlemsstaterna i den karibiska gemenskapen (Caricom) har krävt en ursäkt från bl.a. för landets inblandning i slavhandeln. i var en svensk koloni. förbjöd slavhandel och slaveriet på Saint-Berthélemy upphörde . Innan ön blev svensk tillhörde den och köpte tillbaka ön. är fortfarande ett franskt territorium och är inte en del av Caricom även om ön rent geografiskt ligger i . Utskottet noterar att Caricom söker en dialog med de forna slavhandlande europeiska nationerna , , , , , , och för att bl.a. uppmärksamma slavarnas roll i uppbyggnaden av det moderna . Enligt uppgift från har inte mottagit någon framställan från Caricom om en ursäkt för roll i slavhandeln och regeringen har därför inte heller tagit ställning till frågan. Utskottet noterar att Forum för levande historia, inom temat afrofobi, tar upp den transatlantiska slavhandeln som en del av historien där rasism haft en stark grogrund. Därmed avstyrker utskottet motion 2020/21:387 (V) yrkande 7. Utskottet finner heller inga skäl att införa en nationell minnesdag för att hedra offren för den svenska transatlantiska slavhandeln och avstyrker därför motion 2020/21:387 (V) yrkande 8. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad form. Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (KD) och 6 (L). har motionsyrkanden som rörde samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp nedan avstyrkts (bet. 2018/19:KrU7, bet. 2019/20:KrU9 samt bet. 2019/20:TU11). avslog i enlighet med utskottens förslag motionsyrkandena. Utskottet avstyrker med hänvisning till detta motionsyrkandena nedan. Motion 2020/21:6 av (SD) yrkandena 1 och 2 Motionärerna vill att staten förklarar som riksintresse (yrkande 1), garanterar verksamheten och startar en musei- och utbildningsverksamhet i samarbete med stiftelsen arkeologiska center och (yrkande 2). Motion 2020/21:9 av (SD) Motionären vill att straffen för fornminnesbrott ska skärpas. Motion 2020/21:278 av (KD) Motionären påtalar betydelsen av att skapa ett museum över gärning. Motion 2020/21:280 av (KD) Motionären vill att regeringen utreder hur kostnaderna för arkeologiska undersökningar ska minska för kommuner och markägare. Motion 2020/21:324 av och (båda C) Motionärerna vill rikta ett tillkännagivande till regeringen om mängden kolbottnar med framtida bevarandevärde. Motion 2020/21:412 av (C) Motionären vill att staten överväger att bidra till utgrävningen av . Motion 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 6 Motionärerna vill utöka Forum för levande historias uppdrag. Motion 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 25 Motionärerna vill rikta ett tillkännagivande till regeringen om kolbottnar. Motion 2020/21:799 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 7 Motionärerna vill se ändringar i museilagen (yrkande 1), utreda ett faddersystem (yrkande 3) och avveckla fri entré-reformen (yrkande 5). Motionärerna vill vidare införa Öppna museer (yrkande 4), avveckla i (yrkande 2) samt uppdra åt att, i samråd med Forum för levande historia, bygga upp en kunskapsbas om ett kulturarvscenter för syn- och hörselskadade (yrkande 7). Motion 2020/21:800 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 Motionärerna vill se en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk (yrkande 1), att berörda myndigheter, i samråd med , utför en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk (yrkande 2) samt att det utreds hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden (yrkande 3). Motion 2020/21:808 av m.fl. (SD) Motionärerna vill att regeringen genomför ett nationellt kulturarvsår. Motion 2020/21:811 av m.fl. (SD) Motionärerna yrkar på en skärpning av de lagreglerade bestämmelserna om god ortsnamnssed. Motion 2020/21:1511 av (L) Motionären vill att Forum för levande historia ges i uppdrag att stödja kommuner som vill upprätta snubbelstenar. Motion 2020/21:1585 av (S) Motionären vill att regeringen undersöker möjligheten att genomföra en riksomfattande informationskampanj om romers utsatta situation i och . Motion 2020/21:1666 av (S) Motionären vill att regeringen undersöker förutsättningarna att ge statligt bidrag till . Motion 2020/21:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31 Motionärerna yrkar på tillkännagivanden till regeringen om utökad K-märkning (yrkande 30) och förmåner för K-märkta fartyg (yrkande 31). Motion 2020/21:2219 av m.fl. (SD) Motionärerna vill att regeringen, i samarbete med , utreder möjligheten att upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. Motion 2020/21:2223 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 Motionärerna vill att regeringen ser över möjligheterna att stärka och folkminnes (Isof) arbete med konvention om skydd av det immateriella kulturarvet (yrkande 1) och hur arbetet med att samla in och levandegöra av de estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven kan stärkas (yrkande 2). Motionärerna vill även att Isof, i samråd med Forum för levande historia, får i uppdrag att bygga upp en kunskapsbas och utvärdera vilka behov som finns för att bevara och synliggöra synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv (yrkande 3). Motion 2020/21:2228 av m.fl. (M) yrkande 2 Motionären anser att Ålarvet på bör bli ett internationellt kulturarv. Motion 2020/21:2230 av (M) yrkande 1 Motionären pekar på behovet av en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar. Motion 2020/21:2231 av (M) Motionären föreslår ett tillkännagivande om historiska museum. Motion 2020/21:2240 av (M) yrkandena 1–3 Motionären uppmärksammar dels möjligheten att tydligt främja det motorhistoriska kulturarvet i genom statligt kulturstöd (yrkande 1), dels möjligheten att underlätta användning av markområden för veteranbilsträffar och motorevenemang (yrkande 2) samt anser att en lagstiftning skyndsamt bör tas fram som slår fast myndigheters skyldigheter och ansvar för motorhistoriska fordon och museiverksamheter samt till skydd för detta kulturarv (yrkande 3). Motion 2020/21:2431 av (S) Motionären vill rikta ett tillkännagivande till regeringen om det kristna kulturarvet i sydöstra . Motion 2020/21:2459 av (M) Motionären vill att regeringen ger Forum för levande historia i uppdrag att genomföra en särskild satsning på upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten i enlighet med vad som tidigare gjorts inom detta må ni berätta. Motion 2020/21:2490 av m.fl. (S) Motionärerna vill att regeringen upprättar ett minnesmonument för offren för folkmordet i och krigen på . Motion 2020/21:2583 av och (båda M) Motionärerna vill att regeringen värnar det försvarshistoriska arvet som en angelägenhet för hela och att en översyn ska göras av vilka museer som har statlig finansiering samt i vilken omfattning. Motion 2020/21:2640 av Boriana m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 Motionärerna vill att staten tar ett ansvar för att bevara och tillgängliggör kulturarvet i (yrkande 1) och att ett internationellt center för tvär-vetenskaplig forskning skapas i (yrkande 2). Motion 2020/21:2760 av och (båda M)