bet · H801KU19 · 2021-03-05 00:00:00 — Offentlighet, sekretess och integritet Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om offentlighet, sekretess och integritet. Motionerna rör bl.a. handlingsoffentlighet i , sekretess för uppgifter i våldtäktsdomar, sekretess för personuppgifter vid anmälan om matförgiftning, översyn av sekretesslagstiftningen för att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter, sekretess i tillsynsärenden om djurskydd, ökad insyn i användningen av skattemedel, en årlig skrivelse om integritetsfrågor, en utredning om brottsbekämpning och integritet, publicering av bilder för brottsbekämpning, en vägledande myndighet, en integritetsbalk, integritetsskydd vid överföring av personuppgifter till länder utanför EU, sekretessbrytande bestämmelser för statligt anställningsstöd samt personlig integritet och konsumentskydd. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, C, L). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Ett yrkande i en följdmotion väckt med anledning av proposition 2020/21:72 tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Sekretess för uppgifter i våldtäktsdomar Sekretess för personuppgifter vid anmälan om matförgiftning Översyn av sekretesslagstiftningen för att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter Sekretess i tillsynsärenden om djurskydd Ökad insyn i användningen av skattemedel En årlig skrivelse om integritetsfrågor En utredning om brottsbekämpning och integritet Publicering av bilder för brottsbekämpning Integritetsskydd vid överföring av personuppgifter till länder utanför EU Motioner som bereds förenklat 1.Handlingsoffentlighet i , punkt 1 (SD) 2.Översyn av sekretesslagstiftningen för att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter, punkt 4 (SD) 3.En årlig skrivelse om integritetsfrågor, punkt 7 (L) 4.En utredning om brottsbekämpning och integritet, punkt 8 (C) 5.Integritetsskydd vid överföring av personuppgifter till länder utanför EU, punkt 12 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av proposition 2020/21:72 Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:544 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:682 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 1 (SD) Sekretess för uppgifter i våldtäktsdomar 2020/21:60 av (SD). Sekretess för personuppgifter vid anmälan om matförgiftning 2020/21:954 av Kopparklint och (båda M). Översyn av sekretesslagstiftningen för att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter 2019/20:1256 av (S), 2019/20:1347 av (M), 2019/20:2076 av (S), 2019/20:2294 av m.fl. (S), 2019/20:2750 av (L), 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2020/21:1450 av (L) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2069 av m.fl. (S). Reservation 2 (SD) Sekretess i tillsynsärenden om djurskydd 2020/21:471 av (C). Ökad insyn i användningen av skattemedel 2020/21:1111 av (M). En årlig skrivelse om integritetsfrågor 2019/20:2060 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 3 (L) En utredning om brottsbekämpning och integritet 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2020/21:3831 av och (båda C) yrkande 1. Reservation 4 (C) Publicering av bilder för brottsbekämpning 2019/20:2163 av (M). 2020/21:736 av (SD) yrkande 2. 2020/21:620 av (C). Integritetsskydd vid överföring av personuppgifter till länder utanför EU 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 23. Reservation 5 (M) Motioner som bereds förenklat 2019/20:314 av (KD), 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 10, 2019/20:1279 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:1958 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 14, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 23, 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:431 av m.fl. (V) yrkande 11, 2020/21:593 av (KD), 2020/21:1520 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2154 av m.fl. (S), 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 14, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 15, 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 19. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 39 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 och 2020/21 samt ett följdmotionsyrkande. Av dessa behandlas 17 i förenklad ordning eftersom de rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Yrkandena gäller handlingsoffentlighet i , sekretess för uppgifter i våldtäktsdomar, sekretess för personuppgifter vid anmälan om matförgiftning, översyn av sekretesslagstiftningen för att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter, sekretess i tillsynsärenden om djurskydd, ökad insyn i användningen av skattemedel, en årlig skrivelse om integritetsfrågor, en utredning om brottsbekämpning och integritet, publicering av bilder för brottsbekämpning, en vägledande myndighet, en integritetsbalk samt integritetsskydd vid överföring av personuppgifter till länder utanför EU. De motionsyrkanden som bereds förenklat rör myndigheters handel med personuppgifter, sekretessbrytande bestämmelser för statligt anställningsstöd, Datainspektionens (numera ) uppdrag, personlig integritet och konsumentskydd samt ökad öppenhet och insyn i EU. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan till betänkandet. Bestämmelser i tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) ger var och en rätt att i skrift och i radio, tv och liknande medier uttrycka sina tankar och åsikter och lämna uppgifter i vilket ämne som helst. Av 2 kap. 1 § TF följer att var och en ska ha rätt att ta del av allmänna handlingar. Rätten att ta del av allmänna handlingar får enligt 2 kap. 2 § TF begränsas endast om det krävs med hänsyn till vissa intressen, bl.a. skyddet för en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Varje inskränkning i rätten att ta del av allmänna handlingar ska enligt TF anges noga i en bestämmelse i en särskild lag eller, om det anses lämpligare i ett visst fall, i en annan lag som den särskilda lagen hänvisar till. Efter bemyndigande i en sådan bestämmelse får regeringen genom förordning meddela närmare föreskrifter om bestämmelsens tillämplighet. Den särskilda lag som avses är offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Kompletterande bestämmelser finns i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). Det allmänna ska enligt 1 kap. 2 § fjärde stycket regeringsformen (RF) verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden och värna den enskildes privatliv och familjeliv. Var och en är skyddad gentemot det allmänna mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden (2 kap. 6 § andra stycket RF). Begränsningar i detta skydd får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningarna får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett dem och heller inte sträcka sig så långt att de utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Begränsningar får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning (2 kap. 21 § RF). Privatlivet kan också sägas ha ett grundlagsskydd genom förbudet mot åsiktsregistrering i 2 kap. 3 § RF. Enligt artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () har var och en rätt till respekt för sitt privatliv och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. En inskränkning i dessa rättigheter får bara göras med stöd av lag och om det är nödvändigt med hänsyn till ändamål som är angivna i artikeln. har tillträtt , och den gäller också som lag i . Enligt 2 kap. 19 § RF får en lag eller annan föreskrift inte meddelas i strid med åtaganden på grund av . I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (2010/C 83/02) bekräftas de rättigheter som har sin grund i medlemsstaternas gemensamma författningstraditioner och internationella förpliktelser, , unionens och sociala stadgor samt rättspraxis vid Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Artikel 8 i stadgan reglerar skydd av personuppgifter. Enligt artikeln har var och en rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne. Sådana uppgifter ska behandlas lagenligt för bestämda ändamål och på grundval av den berörda personens samtycke eller någon annan legitim och lagenlig grund. Var och en har rätt att få tillgång till insamlade uppgifter som rör honom eller henne och att få dem rättade. En oberoende myndighet ska kontrollera att reglerna efterlevs. EU:s allmänna dataskyddsförordning[1] antogs och gäller för behandling av personuppgifter generellt. antogs ett direktiv om skydd för personuppgifter på det brottsbekämpande området. [2] Genom de nya regelverken moderniserades reglerna i det tidigare dataskyddsdirektivet . [3] Syftet med den s.k. dataskyddsreformen var också att få till stånd en mer enhetlig tillämpning av dataskyddet inom EU. Dataskyddsförordningen trädde i kraft och utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandlingen inom EU. Förordningen innehåller många bestämmelser som är hämtade från det tidigare dataskyddsdirektivet men även flera ändringar och nyheter, t.ex. rätten att bli glömd, dataportabilitet, skyldighet att anmäla en personuppgiftsincident och skyldighet för den personuppgiftsansvarige att göra en konsekvensbedömning när det gäller dataskydd innan en riskfylld behandling påbörjas. Därutöver medför förordningen en skyldighet för dataskyddsmyndigheterna inom EU att samarbeta med varandra. Vid fall av s.k. gränsöverskridande behandlingar ska dessutom Europeiska dataskyddsstyrelsen kunna ta beslut som är bindande för de nationella dataskyddsmyndigheterna. Förordningen är direkt tillämplig i medlemsstaterna men innehåller många bestämmelser som förutsätter eller ger utrymme för kompletterande nationella bestämmelser av olika slag. I finns sådana bestämmelser huvudsakligen i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen) som trädde i kraft (bet. 2017/18:KU23, rskr. 2017/18:224). Dataskyddslagen är subsidiär i förhållande till annan lag eller förordning och möjliggör därmed avvikande bestämmelser i registerförfattningar. I dataskyddslagen förtydligas bl.a. under vilka förutsättningar vissa personuppgifter får behandlas med stöd av dataskyddsförordningen. Dataskyddslagen innehåller också vissa bestämmelser om begränsning av de registrerades rättigheter samt om skadestånd och överklagande av beslut. I lagen anges även att dataskyddsförordningen och dataskyddslagen inte ska tillämpas om det skulle strida mot TF eller YGL. EU:s nya dataskyddsdirektiv har genomförts i huvudsak genom brottsdatalagen (2018:1177). Lagen är en ramlag som är generellt tillämplig inom det område som direktivet reglerar, i huvudsak behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. Lagen är subsidiär i förhållande till andra lagar och förordningar, vilket möjliggör avvikande bestämmelser i registerförfattningar. Det har också införts nya lagar om personuppgiftsbehandling på brottsdatalagens område för bl.a. , , , , åklagarväsendet, domstolarna och kriminalvården. De nya lagarna gäller utöver brottsdatalagen och innehåller bestämmelser som innebär preciseringar, undantag eller avvikelser från den lagen. antogs en ny förordning som reglerar EU-institutionernas behandling av personuppgifter. Inom EU finns också ett antal lagstiftningsakter som gäller dataskydd vid elektronisk kommunikation, bl.a. det s.k. e-dataskyddsdirektivet[5] och direktivet om inrättandet av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation. [6] lämnade förslag till en ny förordning om integritetsskydd vid elektronisk kommunikation, e-dataskyddsförordningen, som ska gälla för tele- och internetoperatörer. [7] Förordningen syftar till att ersätta och förnya den nuvarande regleringen och att öka förutsättningarna för en likvärdig skyddsnivå inom EU. Förslaget bereds inom EU. Efter en dom i Kammarrätten i , som innebar att de dåvarande reglerna om lagring och tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation (s.k. datalagring) inte kunde tillämpas, har nya bestämmelser om datalagring beslutats genom ändringar i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (prop. 2018/19:86, bet. 2018/19JuU27). Ändringarna baserades på förslag av utredningen om datalagring och i betänkandet Datalagring – brottsbekämpning och integritet (SOU 2017:75). Lagändringarna innebar bl.a. att omfattningen av lagringsskyldigheten minskades och att lagringstiderna differentierades. Lagringen ska heller inte längre få ske utanför EU. Dessutom ska det krävas beslut av åklagare för att de brottsbekämpande myndigheterna ska få inhämta uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet. slutredovisade sitt uppdrag 2017 och lämnade då vissa förslag om ett stärkt skydd för den personliga integriteten. I delbetänkandet Hur står det till med den personliga integriteten? (SOU 2016:41) redovisades kommitténs kartläggning och analys av risker för intrång i den personliga integriteten som kan uppkomma i samband med användning av informationsteknik. Dessutom lämnades några förslag som närmast berörde Datainspektionens uppdrag. I slutbetänkandet Så stärker vi den personliga integriteten (SOU 2017:52) lämnade kommittén förslag på åtgärder som enligt kommittén skulle öka skyddet för den personliga integriteten. Som en följd av ett av kommitténs förslag beslutade regeringen att Datainspektionen en gång , med start , ska lämna en redovisning till regeringen av hur integriteten på it-området utvecklas. Regeringen har meddelat att den har för avsikt att på grundval av myndighetens redovisning en gång per mandatperiod överlämna en skrivelse om utvecklingen på integritetsområdet till . En första sådan skrivelse är aviserad till (se mer om detta nedan). Kommitténs förslag i övrigt bereds inom . Datainspektionen har bytt namn till Datainspektionen bytte namn till , förkortat . Myndighetens uppdrag är detsamma som före namnbytet och regleras i förordningen (2007:975) med instruktion för . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om handlingsoffentlighet i . Jämför reservation 1 (SD). m.fl. (SD) begär i kommittémotionerna 2019/20:544 yrkande 4 och 2020/21:682 yrkande 4 ett tillkännagivande till regeringen om att ska omfattas av offentlighetsprincipen. Motionärerna anför att kan sägas vara finansierat av allmänna medel eftersom medlemsavgiften betalas av yrkesutövare som har monopol på vissa statliga tjänster. Det är därför enligt motionärerna rimligt att allmänheten och medier har insyn i samfundets verksamhet, antingen genom att samfundet förstatligas eller genom att det tas upp i bilagan till OSL. Insyn bör enligt motionärerna dock inte gälla för uppgifter som omfattas av klientsekretess. Bestämmelser om och om advokater finns i lag, och samfundets stadgar fastställs av regeringen. I 8 kap. finns bestämmelser om bl.a. medlemskap i samfundet, tillsyn över advokatväsendet och om disciplinära ingripanden mot advokater. är en privaträttslig sammanslutning med vissa offentligrättsliga drag, och i dess uppgifter ingår viss myndighetsutövning. Detta gäller främst den disciplinära verksamheten. Av 2 kap. 4 § OSL följer att vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om vars och ens rätt att ta del av allmänna handlingar hos en myndighet i tillämpliga delar även ska gälla hos de organ som anges i bilagan till OSL. I lagens bilaga anges också i vilken verksamhet hos de angivna organen som handlingsoffentligheten gäller. Vid tillämpning av OSL ska organen i fråga jämställas med myndigheter. Vissa av de organ som tagits upp i bilagan har lagreglerade uppgifter att bedriva viss myndighetsutövning mot enskild. Andra har tagits med i bilagan därför att de till stor del finansieras av statliga medel. är inte upptagen i bilagans förteckning. En person som är misstänkt för brott ska under vissa förutsättningar få en offentlig försvarare förordnad för sig. Till offentlig försvarare ska som huvudregel en advokat förordnas (21 kap. 5 § ). Ett offentligt biträde, som ska bevaka enskildas integritetsintressen i ärenden om vissa hemliga tvångsmedel, ska vara eller ha varit advokat eller ordinarie domare (27 kap. 27 § ). I vissa ärenden vid förvaltningsdomstolar har den enskilde rätt till offentligt biträde. Detta gäller t.ex. i ärenden om tvångsvård eller utvisning. Det offentliga biträdet är ofta advokat, men måste inte vara det. avstyrkte utskottet ett likadant motionsyrkande eftersom utskottet ansåg att det saknades skäl till ett sådant tillkännagivande som efterfrågades (bet. 2017/18:KU3). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionsyrkandena. Sekretess för uppgifter i våldtäktsdomar Utskottets förslag i korthet avslår en motion om sekretess för vissa uppgifter i domar om våldtäkt. (SD) begär i motion 2020/21:60 ett tillkännagivande till regeringen om sekretess för vissa uppgifter i domar om våldtäkt. Motionären anför att det kan vara besvärande för ett våldtäktsoffer att uppgifter om våldtäkten kommer till andra människors kännedom. Vetskapen om att andra kan ta del av uppgifterna kan också enligt motionären leda till att detaljer om vad som hänt utelämnas. Uppgifter om händelseförloppet vid en våldtäkt som har omfattats av sekretess bör därför enligt motionären inte bli offentliga om de tas in i en dom. Uppgifter om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden kan enligt bestämmelsen om s.k. förundersökningssekretess i 35 kap. 1 § OSL omfattas av sekretess om de förekommer bl.a. i en förundersökning i brottmål och om det inte står klart att de kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider skada eller men. En uppgift som förekommer i en domstols rättskipande verksamhet och som omfattats av sekretess blir offentlig om den läggs fram vid en offentlig förhandling i målet eller om den tas in i bl.a. en dom i målet, under förutsättning att domstolen inte beslutar att sekretessen ska bestå (43 kap. 5 och 8 §§ OSL). En sekretessbelagd uppgift som läggs fram under en förhandling inom stängda dörrar omfattas som huvudregel av sekretess även under den fortsatta handläggningen av målet, men blir offentlig om den tas in i domen (43 kap. 5 § andra stycket OSL). Domstolen ska fatta besluta om fortsatt sekretess för uppgiften om intresset av sekretess för en uppgift i domen eller beslutet väger väsentligt tyngre än intresset av offentlighet (43 kap. 8 a § OSL). Vid denna bedömning ska särskild vikt läggas vid intresset av offentlighet för en uppgift om vilka överväganden domstolen har gjort vid sin prövning, om resultatet av prövningen och om identiteten på någon som en anklagelse för brott har riktats mot eller vars rörelsefrihet inskränks genom avgörandet. När denna bestämmelse infördes underströk regeringen att beslut om fortsatt sekretess även fortsättningsvis skulle fattas med stor restriktivitet, och utskottet instämde med regeringen (prop. 2015/16:144, bet. 2015/16:KU22). Utskottet ställer sig inte bakom yrkandet och avstyrker därför motionen. Sekretess för personuppgifter vid anmälan om matförgiftning Utskottets förslag i korthet avslår en motion om sekretess för vissa uppgifter vid anmälan om matförgiftning. Kopparklint och (båda M) begär i motion 2020/21:954 ett tillkännagivande till regeringen om att personuppgifter som gäller en person som drabbats av matförgiftning ska omfattas av sekretess i kommuners miljö- och hälsoskyddsärenden. Motionärerna anför att på samma sätt som en patients integritet kan skyddas av sekretess inom vården borde uppgifter om den som drabbats av matförgiftning göra det eftersom personen även i dessa fall är sjuk. Att uppgifterna blir offentliga kan vidare enligt motionärerna leda till att man undviker att göra en anmälan om matförgiftning, vilket riskerar att leda till att fler drabbas. Med hänsyn både till den drabbades integritet och till allmännyttan bör därför den enskildes personliga uppgifter omfattas av sekretess. Sekretess gäller enligt 21 kap. 1 § OSL för uppgift som rör en enskilds hälsa eller sexualliv, såsom uppgifter om sjukdomar, missbruk, sexuell läggning, könsbyte, sexualbrott eller annan liknande uppgift, oavsett i vilken verksamhet uppgiften förekommer, om det måste antas att den enskilde eller någon närstående till denne kommer att lida betydande men om uppgiften röjs. Sekretess gäller dock inte uppgifter som tas in i ett beslut. Sekretess gäller vidare enligt 30 kap. 27 § första stycket OSL i tillsynsverksamhet som avser näringslivet och som bedrivs av någon annan än en statlig myndighet. Sekretessen gäller för bl.a. uppgifter om en enskilds affärs- eller driftsförhållanden och för uppgifter om andra ekonomiska eller personliga förhållanden för den som har trätt i en affärsförbindelse med den granskade näringsidkaren. Sekretessen för affärs- eller driftsförhållanden gäller enligt andra stycket inte för uppgifter i kommunala nämnders tillsynsverksamhet på miljö- och hälsoskyddsområdet, om intresset av allmän kännedom om förhållande som rör människors hälsa, miljön eller redligheten i handeln eller ett liknande allmänintresse har sådan vikt att uppgiften bör lämnas ut. Det finns enligt utskottet inte skäl att ta initiativ till en sådan sekretessreglering som efterfrågas. Utskottet avstyrker därför motionen. Översyn av sekretesslagstiftningen för att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av sekretesslagstiftningen för att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter. Jämför reservation 2 (SD). m.fl. (S) begär i motionerna 2019/20:2294 och 2020/21:2069 ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av OSL i syfte att öka möjligheterna till samverkan mellan bl.a. olika instanser som arbetar med att ge stöd till människor med vård- och stödbehov genom ett ökat informationsutbyte. Detta gäller enligt motionärerna bl.a. myndigheter inom samt hälso- och sjukvården, som kan behöva samverka för att hjälpa bl.a. barn och ungdomar i utsatta situationer. Sekretessen mellan myndigheterna kan enligt motionärerna också medföra att det är svårt att förhindra välfärdsbrott. Sekretessen mellan olika nämnder inom en kommuns socialtjänst, mellan kommuner och statliga myndigheter samt mellan och polisen kan utgöra ett hinder för det brottsbekämpande arbetet, menar (S) som i motion 2019/20:1256 begär ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av sekretesslagstiftningen. Motionären anför att ett samarbete är nödvändigt för att fånga upp ungdomar som annars riskerar att rekryteras av kriminella gäng. Polisens möjligheter att utan hinder av sekretess bedriva brottsbekämpande verksamhet är i fokus också i motionerna 2019/20:2750 och 2020/21:1450 yrkande 1 av (L), där motionären begär ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av sekretesslagstiftningen. I motion 2020/21:1450 yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att övriga nordiska länders sekretesslagstiftning bör studeras och i tillämpliga delar tas tillvara. Motionären anför att invånarnas trygghet måste stå i fokus. Polisens brottsbekämpande arbete kan underlättas av information från exempelvis , sjukvården eller Kriminalvården. Också (S) begär i motion 2019/20:2076 ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter i syfte att, med respekt för den enskildes personliga integritet, skapa bättre förutsättningar bl.a. för vård och för att bekämpa ekonomiska brott. Ett liknande yrkande finns också i motion 2019/20:1347 av (M).