bet · H801AU11 · 2021-06-04 00:00:00 — 2020/21:3372 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 34, 2020/21:3434 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 2–4, 2020/21:3527 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2020/21:3868 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3871 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4. Vittnesmålen om sexuella trakasserier i arbetslivet som framkom i spåren av metoorörelsen med start och visar att mer behöver göras för att motverka sexuella trakasserier i arbetslivet. Flera av vittnesmålen visar att det finns en koppling mellan arbetsvillkor och utsattheten för sexuella trakasserier och övergrepp på arbetsplatsen. Detta bekräftas även av en undersökning av som bl.a. visar att trakasserier av sexuell art är vanligast bland tidsbegränsat anställda och unga kvinnor. Bland tidsbegränsat anställda kvinnor är det dubbelt så vanligt att ha upplevt sexuella trakasserier på jobbet jämfört med tillsvidareanställda kvinnor. Jag anser att det är avgörande att metoo och andra kunskaper och erfarenheter som samlats över leder till politisk förändring. Ingen ska behöva utsättas för sexuella trakasserier på sin arbetsplats. har föreslagit en mäng åtgärder för att komma till rätta med problemen och även inom ramen för budgetsamarbetet med den tidigare S-MP-regeringen drivit igenom en riktad metoo-satsning 2018. Till skillnad från utskottet anser jag att det finns skäl att fortsätta på den inslagna linjen med ytterligare åtgärder för att motverka sexuella trakasserier i arbetslivet. Jag anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att utöka sin inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet. , punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 34, 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 59 och 2020/21:3871 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4 samt 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:818 av (S), 2020/21:1492 av m.fl. (S), 2020/21:2161 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 3, 2020/21:3372 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2020/21:3434 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 2–4, 2020/21:3527 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3868 av m.fl. (M) yrkande 3. Den fysiska arbetsmiljön är viktig för att upprätthålla respekten för skolan som institution och det arbete som elever och lärare utför där. Samma krav bör ställas på skolmiljön som på andra arbetsplatser. Tyvärr har alla kommuner inte klarat av att prioritera skolan som arbetsplats, och lokalerna har på sina håll förfallit bortom det rimligas gräns. Jag anser därför att regeringen bör verka för att kontinuerligt gör inspektioner för att upprätthålla en god skolmiljö. Vidare menar jag att ett sätt att rationalisera tillsynsarbete, utan att för den skull tumma på säkerheten och arbetsmiljön, vore att införa ett system med arbetsmiljödeklarationer. Efter behandling av kan åtgärder vidtas utifrån deklarationens resultat. Förslaget innebär att alla företag inom samma bransch blir behandlade på samma sätt från myndighetens sida. Antalet inspektörer kan minskas och antalet distrikt reduceras. Detta innebär en besparing för statskassan utan att arbetsmiljön försämras. Tvärtom skulle kontrollen bli effektivare och mer rättvis. Jag beklagar att utskottet inte heller är berett att prova detta förslag. Jag anser därför att regeringen bör utreda hur arbetsmiljödeklarationer skulle kunna användas så att kan initiera ett pilotprojekt på området. Slutligen anser jag att kvinnors arbetsmiljö behöver lyftas fram och synliggöras på ett tydligare sätt än vad som görs . Till skillnad från utskottet anser jag att regeringen bör ge ett specifikt uppdrag att ta fram verktyg för att utifrån den kunskap som finns kunna kartlägga hur kvinnor och män exponeras för riskfaktorer som kan leda till sjukskrivning och hur man kan förebygga dessa riskfaktorer. , punkt 8 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3434 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 2–4 och 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 3, 2020/21:818 av (S), 2020/21:1492 av m.fl. (S), 2020/21:2161 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3372 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 34, 2020/21:3527 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2020/21:3868 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3871 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4. Vi delar utskottets uppfattning att har en viktig roll för arbetsmiljöarbetet på den svenska arbetsmarknaden. Vi kan dock konstatera att har begränsade resurser och naturligtvis inte kan undersöka om samtliga arbetsplatser följer arbetsmiljöregelverket. För att insatser ska ge maximal effekt behöver myndigheten således göra ett urval. Det är viktigt att detta urval görs baserat på forskning och statistik och riktar sig mot de arbetsplatser som är mest otrygga. Vidare menar vi att arbete skulle kunna bli än mer effektivt om det fanns en möjlighet för arbetstagare som upplever sina arbetsplatser som otrygga att enkelt kunna rapportera in missförhållanden. Framförallt gäller detta arbetstagare vid arbetsplatser som saknar kollektivavtal och skyddsombud där kan vara den enda kontakten vid uppkomna problem. För att på bästa komma åt missförhållanden med diskriminering, trakasserier och psykisk ohälsa är det även av vikt att anmälningar till DO kan ske på ett enkelt sätt. Personer som vågar anmäla och påtala brister, s.k. visselblåsare, måste få stöd av såväl myndigheter som arbetsgivare att göra så. Vi anser därför att bör ges i uppdrag att utreda hur det kan bli enklare att rapportera utan att riskera påföljder från såväl arbetsgivare som andra anställda. Det måste kunna ske anonymt, framför allt i situationer där det är arbetsgivaren som har trakasserat personen som anmäler. Sanktioner måste enligt vår mening vara strängare mot aktörer som vill hindra visselblåsare från att yttra sig. Slutligen vill vi se åtgärder för att stärka arbetsvillkoren för personal inom vård, stöd och omsorg. har där en viktig roll att spela för att ge råd och stöd. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till följande åtgärder: • Översyn av arbete och rutiner för att myndigheten i högre utsträckning ska fokusera sina insatser vid den typ av arbetsplatser som enligt statistik och forskning är överrepresenterade inom platsolyckor och arbetsmiljöbrott. • Uppdrag till och DO att underlätta för tips och anmälningar, särskilt med hänsyn till psykisk ohälsa, mobbning och sexuella trakasserier. • Förslag om att stärka skyddet för visselblåsare på arbetsplatser. • Uppdrag till att ge mer råd och stöd om god arbetsmiljö till arbetsgivare inom vård, stöd och omsorg för att minska stress, belastningsskador och annan ohälsa. Avveckling av Myndigheten för arbetsmiljökunskap, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3868 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2020/21:1143 av (M). Vi anser att det finns utrymme för att effektivisera delar av arbetsmiljöpolitiken. En sådan åtgärd är att lägga ned Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Till skillnad från vad utskottet tycks inse satsar regeringen på en myndighet som uppenbart inte tar sin uppgift på allvar. Myndigheten har själv stora arbetsmiljöproblem och får med skattebetalarnas pengar handledning i hur den själv ska hantera sin arbetsmiljö. Kompetens och kunskap om arbetsmiljö gör mest nytta om den är samlad på en och samma myndighet. Vi menar att det finns goda skäl för att låta ta över detta fullt ut. Vi anser därför att regeringen bör lägga ned Myndigheten för arbetsmiljökunskap och flytta över ansvarsområden till . Företagshälsovården, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3372 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 4. Det är känt att personer med psykisk ohälsa riskerar att utsättas för fördomar och stigmatisering. Detta i sin tur riskerar att leda till högre barriärer för drabbade människor att söka vård och därtill ökade svårigheter att få ett arbete, vilket i sig kan medföra ökade påfrestningar som försämrar den psykiska hälsan ytterligare. Färre än hälften söker psykiatrisk vård som de skulle behöva få tillgång till. Färre än hälften får den psykiatriska vård de behöver. Det finns därtill en s.k. genetisk börda när det handlar om såväl psykisk ohälsa som psykisk sjukdom. Det handlar om föräldrar och barn som har samma symptom, diagnos eller sjukdom men vården saknar samordning av dessa fall. Vi menar att det är hög tid att stärka det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa och att använda sig av den resurs som företagshälsovården är. Det är olyckligt att utskottet inte ser samma behov. Vi anser därför att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att pröva möjligheterna att stärka det hälsofrämjande förebyggande arbetet med behandlingar av psykisk ohälsa inom ramen för företagshälsovården. Företagshälsovården, punkt 10 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3372 av m.fl. (M) yrkande 5. Jag anser att företagshälsovården har en viktig uppgift i arbetslivet, inte minst när det gäller att minska antalet sjukskrivningar. På så sätt är en satsning på kvalitetssäkrad företagshälsovård som alla arbetstagare har tillgång till en investering som kan ge positiv utdelning också statsfinansiellt. Trots en relativt tydlig lagstiftning har dock allt färre arbetstagare tillgång till företagshälsovård på sin arbetsplats. I likhet med utskottet välkomnar jag det arbete som bedrivs. Till skillnad från utskottet menar jag dock att det är uppenbart att det inte är tillräckligt. Jag anser att alla arbetstagare bör ha tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård med branschkunskap som arbetar med strategiskt förebyggande arbetsmiljöarbete. Det är dels en rättvisefråga, dels en förutsättning för att fler människor ska orka arbeta fram till eller längre. Vidare bör arbetsmarknadens parter ha en central roll i arbetet med att säkerställa att alla arbetstagare får tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas. Företagshälsovården, punkt 10 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3260 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:3372 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi anser att företagshälsovården spelar en viktig roll i det hälsofrämjande arbetet. Dess uppgift är att hjälpa företag och arbetsplatser att långsiktigt utveckla den fysiska och psykosociala arbetsmiljön. Företagshälsovården syftar till att förebygga ohälsa bland medarbetarna och att skapa förutsättningar för ett långsiktigt hållbart arbetsliv. Hit hör att förebygga och åtgärda psykisk ohälsa, skadligt bruk av alkohol och droger, trakasserier, mobbning och diskriminering. Det är visserligen välkommet att utskottet också ser positivt på företagshälsovårdens roll i arbetsmiljöarbetet. Det är dock olyckligt att utskottet inte ser samma behov som oss av att utveckla det hälsofrämjande arbetet. Vi anser därför att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att möjliggöra och intensifiera företagshälsovårdens arbete i hälsofrämjande syfte. Arbetsmiljö och skyddsutrustning i vård och omsorg, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 36–38 och 2020/21:3871 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5 samt 2020/21:896 av (C). Sjuksköterskor, undersköterskor, läkare och ambulanspersonal är några av de yrkesgrupper som hjältemodigt tar ett stort ansvar i det dagliga arbetet för att möta och vårda patienter med covid-19. Men även i det kommunala vård- och omsorgsarbetet utförs hjältedåd i syfte att förhindra att äldre blir sjuka och behöver vård. I detta arbete är det viktigt att personalen har en god och trygg arbetsmiljö. Byråkrati och saktfärdighet ska inte hindra säkerheten för personalen. Fokus måste i stället vara att värna arbetstagarnas arbetsmiljö. Till skillnad från vad utskottet tycks göra ser jag att så inte alltid är fallet . Jag anser att den bristfälliga hanteringen av skyddsutrustning är mycket allvarlig. Åtgärder behöver vidtas för att bristerna – och de tvetydiga riktlinjerna om skyddsutrustningen – inte ska uppstå igen. Vidare konstaterar jag att det arbete som utförs under pandemikrisen påverkar den psykosociala arbetsmiljön hos personalen som arbetar i vård- och omsorgssektorn. Att möta människor i livets slutskede är påfrestande och personalen kan behöva t.ex. samtalsstöd eller andra åtgärder för att orka. Såväl som Myndigheten för arbetsmiljökunskap har viktiga roller att spela för att se till att personalen har en god arbetsmiljö på både kort och lång sikt. Det gäller nu att om möjligt förebygga allvarliga konsekvenser på arbetsmiljöområdet för alla de som arbetar i patientnära kontakter. Till skillnad från utskottet menar jag att det inte är tillräckligt att nöja sig med det arbete som pågår på området. Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till följande åtgärder: • Förslag om att tydliggöra bestämmelserna i arbetsmiljölagen om vilken skyddsutrustning som bör gälla i olika vårdsituationer. • Utredning om hur arbetsmiljön försämras i krissituationer som bl.a. ska lämna förslag om åtgärder som kan minska förekomsten av krissituationer. • Uppdrag till om att särskilt lyfta hur det psykosociala stödet till personal som arbetar under hård press under en pandemi kan förbättras. • Uppdrag till Myndigheten för arbetsmiljökunskap att granska hur stödet ser ut till personalen inom vård- och omsorgssektorn med anledning av covid-19-pandemin för att undvika långvariga hälsokonsekvenser för personalen . Arbetsmiljön i nya branscher, punkt 13 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3865 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:2658 av (L). I likhet med utskottet välkomnar jag att regeringen uppmärksammar de problem som den s.k. gigekonomin innebär för de personer som utför arbetet. Ofta är arbetsmiljön bristfällig som arbetstempot är mycket högt. Eftersom de som arbetar inom denna sektor inte betraktas som arbetstagare i traditionell mening kan företagen komma undan arbetsmiljöansvaret. Det är därför positivt att både regeringen och utskottet ser behovet av att tydliggöra arbetsmiljöansvaret inom denna sektor. Till skillnad från utskottet konstaterar jag dock att regeringen inte är tydlig med hur och när detta ska ske. Det är olyckligt eftersom arbetsmiljöproblemen inom gigekonomin är omfattande och akuta. Jag anser därför att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning med uppdrag att tydliggöra arbetsmiljöansvaret inom gigekonomin. Hemarbete, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 50 och 2020/21:905 av (S), 2020/21:1013 av (C), 2020/21:2814 av (M) och 2020/21:3506 av (M) yrkande 1. Pandemin har i stor utsträckning inneburit hemarbete för dem som har haft möjligheten till detta. För vissa har det inneburit en förbättrad vardag med mindre stress medan det för andra har varit svårt att hantera vardagen. Påtvingat hemarbete och en högre grad av sjukfrånvaro kan leda till långvarig sjukskrivning. Detta påverkar även samhällets återhämtningsförmåga . Personer som ägnar sig åt alkohol, nätspel, nätshopping eller andra destruktiva beteenden kan få se både sömnen och prestationen påverkas. Vi menar att det är viktigt att arbetsgivare tar ett stort ansvar i frågan. Medarbetare som behöver stöd i att hantera stress, konflikter eller en kris för att kunna återgå i arbete kan behöva anpassa och förtydliga arbetsuppgifter eller arbetstider. Vi ser med oro på att utskottet inte inser behovet av åtgärder för att komma åt de problem som finns med distansarbete. Vi anser därför att regeringen ska verka för att arbetsgivare uppmanas att erbjuda extra stöd vid distansarbete och vid en förändrad arbetssituation. Hemarbete, punkt 14 (C, L) av (L), (L) och Alireza Akhondi (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1013 av (C) och 2020/21:905 av (S), 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 50, 2020/21:2814 av (M) och 2020/21:3506 av (M) yrkande 1. Covid-19-utbrottet har haft en stor påverkan på hela samhället bl.a. i form av att många har fått arbeta mer hemifrån, studenter har fått studera hemifrån och sjukvården har genomgått en stor prövning. Påverkan har varit stor för samhället i stort. En av de saker som har påverkats är arbetsmiljön, både den psykosociala och den fysiska arbetsmiljön. Arbetsmiljön är också en särskild utmaning vid hemarbete. Frågor som behöver svar är bl.a. förutsättningarna för att sitta eller stå bra vid skrivbordet, ha bra bredbandsuppkoppling, tillräckligt stor skärm vid datorn och inte minst hur man ska känna sig som en i gänget på arbetsplatsen när mycket arbete görs hemifrån. Det behövs också klarhet i var gränsen går för frivilligt och förväntat hemarbete och hur arbetstiderna ska hanteras. En annan central fråga är hur arbetsgivaren ska ta ansvar för den psykosociala arbetsmiljön i hemmet. Det är alltså viktigt att det råder tydlighet i frågan om vem som bär ansvar för arbetsmiljön när man arbetar hemifrån. Regeringen har tagit initiativ till en del åtgärder på området och precis som utskottet välkomnar jag dessa. Till skillnad från utskottet ser jag dock behov av ytterligare åtgärder. Jag anser därför att regeringen bör se över lagstiftningen för distansarbete i enlighet med vad som anförts ovan. Arbetet ska ske i samråd med arbetsmarknadens parter. Arbetstidslagen m.m., punkt 15 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:165 av m.fl. (V) och 2020/21:735 av m.fl. (V) yrkandena 13–16 och 2020/21:187 av (SD), 2020/21:2699 av (MP) och 2020/21:3066 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3. Naturligtvis håller jag med utskottet om att arbetsmarknadens parter har en central roll när det gäller hanteringen av arbetstidsfrågor, men till skillnad från utskottet anser jag att det behövs tydligare stöd i lagstiftningen som kan utgöra grund för förhandlingar och avsteg i kollektivavtal. Arbetstagarnas skydd i lagen behöver stärkas på flera olika sätt. Det behövs ett mänskligare arbetsliv med plats för fler, där människor inte slits ut utan orkar jobba till pensionsåldern. Ett ökat inflytande för arbetstagarna när det gäller arbetstidens förläggning och omfattning är därför av central betydelse för att åstadkomma ett hållbart arbetsliv. Det behövs också bättre förutsättningar för par att leva jämställt. Kortare arbetstid – en generell arbetstidsförkortning – vore ett avgörande steg i en sådan progressiv och frihetsvidgande utveckling. Jag beklagar att utskottet återigen stänger dörren för att gå i denna riktning. Vidare är det inte rimligt att arbetstagare ska tvingas betala med sin hälsa och fritid för att tillgodose arbetsgivares behov av flexibilitet och precisionsbemanning, som vid delade turer. De försök som berörda fackförbund har gjort för att begränsa delade turer genom avtal har varit bra, men det behövs även stöd i lagstiftningen, exempelvis genom någon typ av förbud som kan utgöra grund för förhandlingar och avsteg i kollektivavtal. Reglerna om dygnsvila bör även bli bättre och enklare. Det är viktigt med en tydlig skyddslagstiftning för personer som arbetar på obekväma och oregelbundna arbetstider eftersom natt- och skiftarbete sliter hårt på människor. En angelägen fråga är också att se över regelverket och ersättningssystemet för jourtid. Genom en förändring av arbetstidslagen skulle bl.a. de kvinnodominerade yrkesgrupper som drabbas av det nuvarande regelverket för jourtid dels ges möjlighet att arbeta heltid, dels få lön för all den tid då de står till arbetsgivarens förfogande, även jourtid. Ytterligare en angelägen fråga är att förstärka rättigheterna för arbetstagare vars arbetsgivare omreglerat tidigare heltidsanställningar till deltidsanställningar. I den norska arbetstidslagstiftningen finns en reglering som ger deltidsanställda som arbetat mertid rätt att utöka sin anställning. Jag ser positivt på att det finns fackförbund som driver denna fråga i avtalsförhandlingar med arbetsgivarna. För att förbättra villkoren för alla deltidsanställda på hela arbetsmarknaden krävs dock en ändring av arbetstidslagen, liknande den som genomförts i . Jag anser att regeringen bör vidta följande åtgärder för att komma till rätta med ovannämnda problem på arbetstidsområdet: • tillsätta en utredning med uppdrag att belysa möjligheterna för en generell arbetstidsförkortning • återkomma med lagförslag som begränsar s.k. delade turer • återkomma med lagförslag om ändring av 13 § arbetstidslagen så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6 • se över arbetstidslagen i syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, då den anställde förväntas vara på en plats som arbetsgivaren anger och som inte är det egna hemmet, också ska betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete • återkomma med lagförslag om att ändra arbetstidslagen så att deltidsanställda arbetstagare, som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad, ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid. En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi konstaterar att regeringens arbetsmiljöstrategi saknar skarpa förslag och därför främst bör ses som ett visionsdokument. Vi delar i stort regeringens arbetsmiljöpolitiska vision. Det som skiljer oss åt är vilka åtgärder vi anser krävs för att nå målen. Vi anser att målen bäst uppnås genom att i så stor utsträckning som möjligt avpolitisera arbetsmiljöarbetet. Där är regeringen av en annan uppfattning och har tidigare lagt fram flera förslag där avsikten varit att via lagstiftning knyta arbetsmiljöarbetet närmare den kraftigt politiserade fackföreningsrörelsen. Vi menar att sådana förslag riskerar att bli exkluderande för en stor del av löntagare. Det anser vi vara fel väg att gå. Ska man nå regeringens mål måste samtliga löntagare och företag involveras i arbetsmiljöarbetet.