bet · H801UU12 · 2021-06-01 00:00:00 — föreslår att lägger redogörelsen och skrivelsen till handlingarna och avslår motionerna. I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, V, KD). Redogörelse /21:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten . Skrivelse 2020/21:147 Verksamheten inom () och . Fyra yrkanden från allmänna motionstiden /19 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.OSSE, punkt 1 (SD, KD) 2.OSSE, punkt 1 (M) 3.OSSE, punkt 1 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2020/21:147 Motion från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 19, 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:1614 av m.fl. (SD, KD). Reservation 1 (SD, KD) Reservation 2 (M) Reservation 3 (V) Redogörelse /21:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten lägger redogörelse /21:OSSE1 till handlingarna. Skrivelse 2020/21:147 Verksamheten inom () och lägger skrivelse 2020/21:147 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande redogörelse /21:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten . Utskottet behandlar också regeringens skrivelse 2020/21:147 Verksamheten inom () och . Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /19 och tre yrkanden i två motioner från allmänna motionstiden /21 behandlas i betänkandet. I samband med det svenska ordförandeskapet i 2021 har regeringen regelbundet informerat utrikesutskottet om arbetet inför och under ordförandeskapet. Föredragningar för utskottet har hållits av kabinettssekreterare , , och av utrikesminister samt och av ambassadör . Till dessa föredragningar har även OSSE-delegation bjudits in att delta. Vidare har utskottet fått en föredragning av utrikesminister om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) . I redogörelse /21:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten redogör OSSE-delegation för verksamheten inom och för den svenska delegationens arbete . I redogörelsen anförs att parlamentariska församlings sommarmöte skulle ha ägt rum den 3–i , . meddelades att sessionen ställts in med anledning av coronapandemin. Församlingens budget uppgick till 3.642.999 euro. Den svenska delegationen bidrog med (ca 1.130.000 kronor), vilket motsvarade av den totala budgeten. I skrivelse 2020/21:147 Verksamheten inom () och redogör regeringen för verksamheten inom . I skrivelsen anförs att utsågs till organisationens ordförande vid i . Under hela , då var ordförande, ingick i enlighet med organisationens praxis i ordförandeskapstrojkan tillsammans med och . Vidare anförs att verksamhet fortsatte att domineras av de deltagande staternas vitt skilda och svårförenliga politiska perspektiv i centrala frågor såsom den rysk-ukrainska konflikten, utdragna konflikter samt organisationens mandat att arbeta med det breda säkerhetsbegreppet. Dessutom har den inrikespolitiska utvecklingen i också kommit att prägla arbetet i . övergripande mål för verksamheten i har fortsatt varit att säkerställa att deltagande stater lever upp till organisationens normer, principer och åtaganden liksom att stärka EU:s röst i organisationen. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna samt avslår motionerna. I motion 2018/19:2903, yrkande 19, av m.fl. (M) anförs att , inklusive och Odihr, kontinuerligt bör utvärderas samt att aktivt måste engagera sig i syfte att organisationernas verksamhet skall fullfölja sina åtaganden utan att tappa fokus. I kommittémotion 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkande 5 anförs att bör verka för att OSSE-samarbetet även ska omfatta frågor om SRHR, samt i yrkande 6 att under ordförandeskapet i 2021 ska driva frågan om vikten av SRHR som en grund för säkerhetsfrämjande arbete och kvinnors demokratiska deltagande. I kommittémotion 2020/21:1614 av m.fl. (SD, KD), anförs att regeringen under sitt ordförandeskap i aktivt bör verka inom tredje dimension för att särskilt sätta fokus på att bekämpa den ökande diskrimineringen av kristna och andra som tillhör religiösa minoriteter inom deltagande stater. Utskottet konstaterar inledningsvis att är världens största regionala säkerhetsorganisation med 57 deltagande stater i , , och . som struktur byggdes på den grund som lades genom Helsingforsslutakten . verkar för att främja säkerhet och stabilitet i regionen utifrån en brett definierad syn på säkerhet som omfattar tre dimensioner: en säkerhetspolitisk, en ekonomisk och miljömässig samt en som rör demokrati och mänskliga rättigheter. Organisationens särskilda styrka ligger bl.a. i dess breda krets av deltagande stater, den konfliktförebyggande verksamheten, det breda spektrumet av institutioner och instrument som medger snabb och flexibel konflikthantering samt den utbredda fältnärvaron. Den europeiska säkerhetsordningen är till stor del kodifierad i grunddokument som slår fast principer och de deltagande staternas politiska åtaganden. Utskottet välkomnar att under i enhälligt utsågs till att vara ordförande i organisationen 2021. Utskottet ser också positivt på att som ordförande fortsätter att prioritera arbetet för att återställa respekten för de principer som den europeiska säkerhetsordningen vilar på. Utskottet konstaterar att regeringen löpande informerat utskottet om förberedelsearbetet inför ordförandeskapet samt att förankringsarbetet i utskottet fortsatt under ordförandeskapet 2021. Utskottet noterar att den parlamentariska församlingen observerade fyra val, att den svenska delegationen deltog i samtliga observationer samt att församlingen på grund av pandemin dock inte kunde observera alla val som man planerat. Arbetet med valobservationer är en viktig beståndsdel i verksamhet och utskottet ser positivt på att svenska ledamöter fortsätter att delta aktivt i dessa. Utskottet anser alltjämt att riksdagsledamöters deltagande i internationellt parlamentariskt delegationsarbete dels skapar möjlighet för ledamöterna att i internationella sammanhang skapa opinion för svenska synsätt, dels ger berörda ledamöter möjlighet att i direkt kontakt med sina väljare spegla opinioner i omvärlden och därvid skapa ökad internationell förståelse. Utskottet värdesätter därför att nationella parlamentariker kan vara representerade i interparlamentariskt samarbete. Utskottet vill uppmärksamma händelseutvecklingen i och samt de utdragna konflikterna i och och , . I regeringens skrivelse anförs att den pågående ryska aggressionen mot och den illegala annekteringen av samt det försämrade säkerhetspolitiska klimat som följt i spåren av detta har fortsatt att skapa blockeringar i OSSE-samarbetet. En konsekvens av detta var de svårigheter som uppstod för att besluta om utnämningar till organisationens högsta chefsposter. Utskottet är positivt till regeringens aktiva arbete för att frågan om den rysk-ukrainska konflikten ska ha en framträdande plats på dagordning samt att regeringen arbetat för att motverka ryska försök att beskriva sig som en medlare, och inte som en part, i konflikten. har också, liksom tidigare, bidragit till särskilda observatörsmission i (SMM) och var 15 svenskar sekonderade till insatsen. Utskottet fördömer vidare brott mot , internationell rätt och den europeiska säkerhetsordningen genom landets militära aggression mot och illegala annektering av . Vad gäller den inrikespolitiska utvecklingen i noterar utskottet att den expertmission som tillsattes inom presenterade en rapport som slog fast att det fanns allvarliga brister i hur presidentvalet genomförts och att valet inte levt upp till etablerad standard. Rapporten pekade på att grovt kränkt de mänskliga rättigheterna och inte följt sina OSSE-åtaganden och andra internationella förpliktelser. Konflikten om regionen har pågått och blossade strider åter igen upp. Utskottet observerar att förutsättningarna för en förhandlingslösning genom Minskgruppen förändrats radikalt genom de senaste stridernas utgång och undertecknandet av trepartsavtalet om vapenvila. Utskottet fördömer användningen av våld under konflikten samt att Minskgruppen åsidosatts i arbetet med överenskommelsen om vapenvila och är positivt till regeringens arbete i permanenta råd, där ett särskilt fokus legat på ansvarsutkrävande avseende bl.a. konflikten i runt . Konflikten mellan och inleddes och involverar de två utbrytarregionerna och . har vidtagit flera destabiliserande åtgärder, inte minst genom olika avtal med utbrytarregionerna. Dessa avtal har befäst relationen mellan och utbrytarregionerna, vilket från georgisk sida har tolkats som steg mot annektering, och har fördömts av EU, och andra likasinnade stater. Utskottet stödjer Genèvesamtalens överordnade målsättning att uppnå fredlig och hållbar konfliktlösning i enlighet med folkrätten och den europeiska säkerhetsordningen i ett läge där avståndet mellan de två ryskstödda utbrytarregionerna och resten av ökar. Inom den militärpolitiska dimensionen har diskussioner förts om modernisering av Wiendokumentet, en fortlöpande omförhandling som normalt ska resultera i ett moderniserat Wiendokument , men som inte varit möjligt på grund av ryskt motstånd. presenterades ett förslag till modernisering av Wiendokumentet, något som aktivt bidragit till, utöver att ha verkar för att Open Skies ska genomföras på ett effektivt sätt. Särskilt fokus har lagts på att genom dialog med bland andra tillse att fördraget följs på ett bättre sätt. förde även en aktiv dialog med för att uppmana landet att förbli part till fördraget. Invigningen av det svenska ordförandeskapet ägde rum , och då presenterades det svenska ordförandeskapsprogrammet. Utskottet välkomnar att utrikesministern då framhöll att ordförandeskap i kommer att präglas av arbetet för att stärka säkerheten och demokratin i , bl.a. i vårt närområde, med fokus på mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och jämställdhet. Därutöver uppmärksammar utskottet att för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (Odihr) tillhandahåller stöd, hjälp och expertis till deltagande stater och det civila samhället för att främja demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och tolerans och icke-diskriminering. När det gäller jämställdhet arbetar Odihr mer specifikt med att stärka jämställdhetsinstitutioner, identifiera diskriminerande lagar och policyer samt öka kvinnors deltagande i politik och valprocesser. Inom ramen för det svenska OSSE-ordförandeskapet har en särskild representant utsetts för jämställdhetsfrågor. Utskottet noterar regeringens ambition att inom internationella organisationer driva frågor om stöd till SRHR och att se till att det nämns i olika resolutioner och deklarationer, inte minst i konfliktsituationer, det man kallar agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Vidare ställer sig utskottet positivt till att det i regeringens främjande av säkerhet och stabilitet i ingår ansvarsutkrävande efter konflikter och att man i det arbetar med 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, i vilken sexuellt våld är inkluderat. Utskottet har även tagit del av regeringens föredragning om kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter (SRHR), som en del av utrikesförvaltningens handlingsplan för feministisk utrikespolitik –2022 med inriktning och åtgärder för . Utskottet framhåller vidare att , bl.a. inom ramen för sitt kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, arbetar i medlemsstaterna med att skydda och främja frihet när det gäller religions- eller övertygelseuppfattning. Detta inkluderar specifikt arbete mot diskriminering av kristna. Ordförandeskapet har en särskild roll i organisationens arbete med konfliktförebyggande och rehabilitering i . För att utföra dessa uppdrag utser ordföranden ett antal särskilda och personliga representanter. En av dessa är den personliga representanten för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och diskriminering, med fokus på intolerans och diskriminering av kristna och dem som tillhör andra religioner. Frågan om religions- och övertygelsefrihet har behandlats mer ingående i utskottets betänkande om mänskliga rättigheter (bet. 2019/20:UU15). Därmed avstyrker utskottet motion 2018/19:2903 (M) yrkande 19, kommittémotion 2020/21:170 (V) yrkandena 5 och 6 i den mån de inte tillgodosetts samt kommittémotion 2020/21:1614 (SD, KD). Utskottet föreslår vidare att lägger redogörelsen och skrivelsen till handlingarna. , punkt 1 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1614 av m.fl. (SD, KD) och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. De politiskt bindande åtagandena i tredje dimension syftar till att säkerställa att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut, att upprätthålla rättsstatens principer, att bygga upp och bevara demokratiska institutioner samt att motverka intolerans och diskriminering. På flera håll i 57 deltagande stater vittnar man om den allt mer ökande diskrimineringen av och intoleransen för kristna och andra religiösa minoriteter. Diskriminering ökar i takt med att skolor och moskéer, sponsrade av , etableras. Många upplever hotet komma från den snabbt växande wahhabitiska trosriktningen inom islam, med centrum i . Trots att många av länderna har religionsfrihet instiftat i grundlagen oroas allt fler över att våga visa annan religiös övertygelse. Inte sällan är det kristna minoriteter som far mest illa. Vid parlamentariska församlings sommarmöte i föreslog företrädare i en resolution att man borde uppmärksamma, fördöma och åtgärda den diskriminering av kristna och andra religiösa minoriteter som sprider sig i flera av organisationens deltagande stater. Resolutionen antogs av församlingen och blev en del av slutdokumentet från Luxemburgmötet. Den parlamentariska församlingen inom uttrycker i slutdokumentet stor oro över att diskrimineringen och förtrycket av minoritetsreligioner i vissa av deltagande stater verkar ha ökat i omfattning . Detta inkluderar även institutionellt förtryck, genom förtryckande rättsakter mot olika kristna trosinriktningar, som kan leda till att man underlättar och uppmuntrar till hatbrott mot medlemmar av dessa trosinriktningar. Man noterar med oro att denna diskriminering inkluderar 1. vag eller tvetydig lagstiftning när det gäller religionsfrihet, vilket tillåter myndigheter att vidta godtyckliga åtgärder mot vissa kyrkor, inklusive tillslag och nedläggningar, bland annat mot ”huskyrkor” i landsbygdsregioner som saknar officiellt registrerade kyrkobyggnader 2. förtryck av och godtyckliga handlingar mot vissa trosinriktningar och deras prästerskap i ockuperade territorier 3. förbud för vissa trosinriktningar att få eller förnya registrering av sina samfund, eller tjänster, eller utföra missionsarbete, eller bygga nya kyrkobyggnader på grund av ogenomskinliga eller partiska ”zonstandarder” 4. officiell stigmatisering av dem som konverterar till kristendomen, inklusive påtryckningar för att de ska avstå från sin tro, förverkande av biblar och annan religiös litteratur, eller begränsningar för utnämningen av kyrkoansvariga. I slutdokumentet uppmanar man deltagande stater att ta hänsyn till ökad diskriminering mot kristna och anhängare av andra trosuppfattningar i minoritet. Man erkänner den fulla suveräniteten i alla kristna trosinriktningar och deras kyrkliga organ, deras oberoende från politiska påtryckningar och deras rättigheter att fatta sina egna beslut oavsett politiska konflikter. parlamentariska församling rekommenderar därför att vidta åtgärder mot diskriminering. övertog ordförandeskapet i . Mot ovan beskrivna bakgrund anser vi att regeringen inom tredje dimension bör verka aktivt för att särskilt sätta fokus på att bekämpa den ökande diskrimineringen av kristna och andra religiösa trosuppfattningar i minoritet inom deltagande stater. , punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:1614 av m.fl. (SD, KD). () omfattar 57 deltagande stater och är därmed världens största säkerhetsorganisation. Det är det enda säkerhetspolitiska samarbetsorgan där alla europeiska stater, liksom , , och de centralasiatiska staterna, deltar på lika villkor. Med en stats deltagande i följer ett åtagande att respektera och efterleva mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. är världens största regionala säkerhetsorganisation. Verksamheten utgår från den europeiska säkerhetsordningen baserat på det breda säkerhetsbegreppet och vilar på de tre dimensionerna politik och säkerhet, ekonomi och miljö samt mänskliga rättigheter. En grundläggande princip för verksamhet är att varaktig säkerhet förutsätter demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och en fungerande rättsstat. har en så kallad uppförandekod som är politiskt bindande för deltagande stater och som går ut på att en stats säkerhetsapparat – till exempel polisen och det militära försvaret – ska stå under effektiv demokratisk kontroll och integreras i det civila samhället. Vi anser att det är en viktig princip att hålla fast vid och som kontinuerligt ska följas upp och utvärderas. I dagens oroliga värld fyller en viktig funktion genom sitt helhetsperspektiv på säkerhetspolitiken. har flera tusen medarbetare utplacerade i länder och regioner som präglas av konflikt och krigshot eller befinner sig i ett återuppbyggnadsskede efter en konflikt. Exempel på fältverksamhet är i där verkar för att den ryska aggressionen gentemot skall upphöra genom närvaro av observatörer. Andra angelägna uppgifter är nationella missioner som i samarbete med det aktuella landets regering arbeta för att stärka landets implementering av grundvalar. Exempel på program är de sedan åtskilliga år pågående programmen för ökat deltagande av kvinnor i politiken, utbildning med inriktning mot konfliktlösning för unga personer i framför allt de centralasiatiska länderna, arbete mot människohandel och korruption. Vi Moderater anser att fältverksamheterna är centrala inslag i verksamhet och att dessa i sitt arbete tydligt bör fokusera sin verksamhet utifrån det breda europeiska säkerhetsbegreppet. (PA) arbetar aktivt inom de områden där är verksamt i syfte att stödja de nationella parlamenten inom de dimensioner som är inom. En av PA:s viktigaste uppgifter är dess arbete med att stärka demokrati och demokratiutveckling. Vi anser att det säkerhetspolitiska arbetet i dess breda perspektiv och genom internationellt samarbete med fokus på dialog, demokrati och respekt för mänskliga rättigheter utgör en viktig del i målet med att uppnå varaktig fred. Som alltid måste en organisations verksamhet kritiskt granskas ur såväl ett ekonomiskt som innehållsmässigt perspektiv. medlemsländer måste följa de grundläggande åtaganden de har åtagit sig att följa genom sitt medlemskap. Det är regeringens uppgift att inta detta förhållningssätt. verksamhet bör kontinuerligt utvärderas. måste som ordförandeland aktivt engagera sig för att introducera en kontinuerlig utvärdering i syfte att fullföljer sina åtaganden utan att tappa fokus på kärnverksamheten. , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2020/21:1614 av m.fl. (SD, KD). Rätten till hälsa, till sin sexualitet och att bestämma över sin kropp är grundläggande mänskliga rättigheter. Det är dock rättigheter som kränks och inskränks i många länder. Över stora delar av jorden möter människor, oavsett kön, inskränkningar i sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Miljontals kvinnor och flickor saknar exempelvis tillgång till preventivmedel. beräknas 47 000 kvinnor och flickor dö i samband med osäkra och illegala aborter enligt (). dör dessutom en kvinna i världen av graviditets- eller förlossningskomplikationer, enligt UNFPA. Den absoluta majoriteten, , av de kvinnor som drabbas lever i låg- och medelinkomstländer. En tredjedel av alla kvinnor kommer att uppleva någon form av fysisk eller psykisk misshandel under sitt liv enligt FN:s kvinnokommission Commission on the Status of Women 2020. () är en internationell organisation som bl.a. arbetar med konfliktförebyggande insat-ser, krishantering och demokratiutveckling i , de tidigare i och samt , och . Jämställdhet har en viktig plats på agendan, men SRHR saknas. är en bra arena för att driva SRHR-frågor. Särskilt eftersom har ordförandeskapet . I parlamentariska församling finns både länder som kommit en bit på vägen och länder som ligger långt efter. Eftersom resolutioner i parlamentariska församling tas med majoritet kan inget land enskilt obstruera när det gäller frågor som de inte vill arbeta med. kommer arbeta att för att skrivningar om SRHR finns med i de årliga resolutioner som antas i den parlamentariska församlingen. Jag anser att bör verka för att OSSE-samarbetet även ska omfatta SRHR-frågor. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Jag anser även att under ordförandeskapet i 2021 ska driva frågan om vikten av SRHR som en grund för säkerhetsfrämjande arbete och kvinnors deltagande i demokratiska processer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2020/21:147 Regeringens skrivelse 2020/21:147 Verksamheten inom () och hela . Redogörelse /21:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten . Motion från allmänna motionstiden /19 2018/19:2903 av m.fl. (M): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:170 av m.fl. (V): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att OSSE-samarbetet även ska omfatta SRHR-frågor och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att under ordförandeskapet i 2021 ska driva frågan om vikten av SRHR som en grund för säkerhetsfrämjande arbete och kvinnors demokratiska deltagande och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1614 av m.fl. (SD, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen under sitt ordförandeskap i aktivt bör verka inom tredje dimension för att särskilt sätta fokus på att bekämpa den ökande diskrimineringen av kristna och andra religiösa minoritetstrosuppfattningar inom deltagande stater, och detta tillkännager för regeringen. Ursäkta att jag kommer något sent in i plenisalen. Jag försöker följa regelverket och har suttit och väntat utanför, och jag tappade nog fokus lite grann. Betänkandet vi nu ska debattera handlar om och är utrikesutskottets betänkande nummer 12. Betänkandet är retrospektivt och behandlar verksamhetsberättelsen vad gäller OSSE-delegation samt regeringens skrivelse angående dess verksamhet och 2020. Självfallet ska delegationen liksom regeringen redovisa sin verksamhet inför . Jag vill dock säga att det är lite tråkigt med den här typen av debatter eftersom de handlar om vad som skedde i dåtid. Som politiker vill vi gärna blicka framåt och tala om aktuella frågor. finns det ingen nutid och framtid utan historia. Därför är den här debatten viktig. Jag vill också anföra att jag på ett sätt finner detta betänkande olyckligt eftersom det handlar om två vitt skilda verksamheter.