bet · H801SoU9 · 2021-02-26 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Tillkännagivandena rör personalkontinuitet inom äldreomsorgen och kunskapskrav i det svenska språket (s. 42–43). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns 31 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och åtta särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I två reservationer (S, C, V, MP) och (S, V, MP) föreslås att inte ska göra några tillkännagivanden till regeringen. Cirka 210 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Hälsofrämjande och fallpreventivt arbete m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Personlig service och digitalt utanförskap, punkt 3 (M) 2.Äldreomsorgens organisation, punkt 4 (M) 3.Äldreomsorgens organisation, punkt 4 (SD) 4.Äldreomsorgens organisation, punkt 4 (KD) 5.Kommuners rätt att anställa läkare, punkt 6 (KD) 6.Kommuners rätt att anställa läkare, punkt 6 (L) 7.Övriga frågor om hälso- och sjukvård i äldreomsorgen, punkt 7 (M) 8.Övriga frågor om hälso- och sjukvård i äldreomsorgen, punkt 7 (SD) 9.Övriga frågor om hälso- och sjukvård i äldreomsorgen, punkt 7 (V) 10.Övriga frågor om hälso- och sjukvård i äldreomsorgen, punkt 7 (KD) 11.Kompetensförsörjning och arbetsvillkor inom äldreomsorgen, punkt 9 (M) 12.Kompetensförsörjning och arbetsvillkor inom äldreomsorgen, punkt 9 (SD) 13.Kompetensförsörjning och arbetsvillkor inom äldreomsorgen, punkt 9 (KD) 14.Personalkontinuitet inom äldreomsorgen, punkt 10 (S, C, V, MP) 15.Kunskapskrav i det svenska språket, punkt 11 (S, V, MP) 16.Övriga kunskapsfrågor, punkt 12 (L) 17.Boendefrågor, punkt 13 (M) 18.Boendefrågor, punkt 13 (SD) 19.Boendefrågor, punkt 13 (C) 20.Boendefrågor, punkt 13 (KD) 21.Tillsyn, punkt 14 (SD) 22.Avgifter, punkt 15 (SD) 23.Demensvård, punkt 16 (C) 24.Anhörigstöd, punkt 17 (SD) 25.Anhörigstöd, punkt 17 (C) 26.Hälsofrämjande arbete, punkt 18 (M) 27.Hälsofrämjande arbete, punkt 18 (SD) 28.Hälsofrämjande arbete, punkt 18 (KD) 29.Fysisk aktivitet och fallpreventivt arbete, punkt 19 (M, SD, KD) 30.Undernäring bland äldre, punkt 20 (M) 31.Undernäring bland äldre, punkt 20 (SD) 1.Personalkontinuitet inom äldreomsorgen, punkt 10 (S, C, MP) 2.Personalkontinuitet inom äldreomsorgen, punkt 10 (V) 3.Kunskapskrav i det svenska språket, punkt 11 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (M) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (SD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (C) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (KD) 8.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 50. Äldres livskvalitet i socialtjänstlagen 2020/21:563 av (SD), 2020/21:2182 av och (båda M) och 2020/21:2207 av Serkan Köse (S). Personlig service och digitalt utanförskap 2020/21:2697 av och (båda MP) yrkandena 1 och 3–5 samt 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 1 (M) 2020/21:264 av (SD) yrkande 3, 2020/21:1055 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 13, 2020/21:3132 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3592 av (SD). Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (KD) Stärkt medicinsk kompetens inom äldreomsorgen 2020/21:458 av (C), 2020/21:912 av (S), 2020/21:1310 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 18, 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 18, 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3369 av m.fl. (M) yrkande 9. Kommuners rätt att anställa läkare 2020/21:1180 av (M), 2020/21:1983 av (M), 2020/21:2170 av (M), 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 14. Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) Övriga frågor om hälso- och sjukvård i äldreomsorgen 2020/21:1310 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 17 och 37, 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkandena 7–9 och 11 samt 2020/21:3543 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Reservation 10 (KD) Vistelsekommuners ansvar för socialtjänstinsatser 2020/21:442 av (KD). Kompetensförsörjning och arbetsvillkor inom äldreomsorgen 2020/21:264 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:654 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:842 av m.fl. (S), 2020/21:856 av (S), 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkandena 21–29, 2020/21:1701 av (M) yrkande 2, 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkandena 53–59, 62 och 68, 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkandena 23, 24 och 26–28. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om personalkontinuitet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 17, 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 25 samt 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 12. Reservation 14 (S, C, V, MP) Kunskapskrav i det svenska språket ställer sig bakom det som utskottet anför om kunskapskrav i det svenska språket och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3136 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 22, 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 13, 2020/21:1623 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2020/21:1701 av (M) yrkande 1 och 2020/21:1701 av (M) yrkande 3 och 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkandena 63 och 64. Reservation 15 (S, V, MP) 2020/21:3259 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2020/21:3276 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 16 (L) 2020/21:2563 av (M), 2020/21:3055 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkandena 12–17, 19 och 20 samt 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkande 33. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (C) Reservation 20 (KD) 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6 och 65 samt 2020/21:2054 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 21 (SD) 2020/21:2020 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 22. Reservation 22 (SD) 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkandena 54 och 55. Reservation 23 (C) 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 47 och 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 32. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (C) Hälsofrämjande och fallpreventivt arbete m.m. 2020/21:1151 av och (båda M), 2020/21:3132 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 11, 2020/21:3135 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 20 samt 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 37. Reservation 26 (M) Reservation 27 (SD) Reservation 28 (KD) Fysisk aktivitet och fallpreventivt arbete 2020/21:333 av (C), 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkandena 31 och 32 samt 2020/21:3132 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. Reservation 29 (M, SD, KD) 2020/21:2019 av (S), 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2020/21:3104 av (KD) och 2020/21:3132 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 30 (M) Reservation 31 (SD) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (SD), (MP), (KD), (S), (L) och (M). I betänkandet behandlar utskottet ca 210 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Cirka 80 av dessa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkanden som rör äldreomsorgen och covid-19-pandemin planeras att behandlas i betänkande 2020/21:SoU14 Covid-19-pandemin och därmed sammanhängande frågor. ändrades beteckningen för kommuner på regional nivå från landsting till region (prop. 2018/19:162, bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:48). För tydlighets och enkelhets skull skrivs i betänkandet som huvudregel ordet region genomgående trots att ordet landsting användes i skrivningar som det hänvisas till i betänkandet eller trots att det var som agerade . beslutade kongressen för Kommuner och Landsting om namnändring till Kommuner och Regioner (SKR). lämnade information till utskottet om sitt delbetänkande Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80). höll utskottet en offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en äldreomsorgslag, äldres livskvalitet samt personlig service och digitalt utanförskap. Jämför reservation 1 (M). I kommittémotion 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som får i uppdrag att ta fram ett förslag på hur en ny rättighetslag för äldre kan se ut. Utredningen ska enligt motionärerna omfatta alla frågor som berör äldres rättigheter inom vård och omsorg. I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 50 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att införa en äldrelag i syfte att skapa en mer samordnad vård för äldre. Motionärerna anför bl.a. att denna lag ska reglera den hemsjukvård som ges enligt hälso- och sjukvårdslagen och den personliga omvårdnad som ges enligt socialtjänstlagen. Äldres livskvalitet i socialtjänstlagen I motion 2020/21:2182 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att portalparagrafen om äldreomsorg ska ses över för att levnadsvillkoren ska vara goda och inte enbart skäliga. I motion 2020/21:563 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över ädelreformen och dess rekommendationer om värdigt bemötande och respekt samt självbestämmanderätt över den egna kroppen. I motion 2020/21:2207 av Serkan Köse (S) föreslås ett tillkännagivande om socialtjänstlagen och äldres livskvalitet. Motionären anser att det bör förtydligas, definieras och exemplifieras i socialtjänstlagen vilka områden som är viktiga för att öka äldres livskvalitet. Personlig service och digitalt utanförskap I kommittémotion 2020/21:3134 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningar för internetuppkoppling för personer i särskilda boenden. I motion 2020/21:2697 av och (båda MP) yrkandena 1 och 3–5 föreslås tillkännagivanden om vikten av att återinföra personlig service och tryckt information i behövlig grad, om att motverka en utveckling mot ”en personlös samhällsservice”, om att kontinuerligt uppmärksamma den grupp av människor som inte har tillgång till eller kan använda digitala lösningar samt om att det behövs parallella lösningar och utveckling av universell design. Omsorgen om äldre och äldre personers rätt till insatser regleras i socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. Av 1 kap. 1 § SoL framgår att samhällets socialtjänst på demokratins och solidaritetens grund ska främja människornas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. ska under hänsynstagande till människans ansvar för sin och andras sociala situation inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Vidare framgår att verksamheten ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Av 3 kap. 3 § SoL framgår att insatser inom ska vara av god kvalitet. För att utföra uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Av 4 kap. 1 § SoL följer att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Enligt 5 kap. 4 § SoL ska omsorg om äldre inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Bakgrund och pågående arbete De övergripande målen för omsorgen om äldre är att äldre ska – kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag – kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende – bemötas med respekt – ha tillgång till god vård och omsorg – erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. De nationella målen syftar till att tydliggöra det gemensamma åtagandet och att göra det enklare att arbeta i samma riktning och mobilisera gemensamma resurser. Regeringen tillsatte en särskild utredare för att göra en översyn av socialtjänstlagen och vissa av uppgifter (dir. 2017:39). Utredningen antog namnet Framtidens socialtjänst. I uppdraget ingick bl.a. att se över och lämna förslag om socialtjänstlagens struktur och konstruktion, tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst, en hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och minskar behovet av individuella insatser samt uppdrag. Inom ramen för uppdraget hanterade utredningen bl.a. frågor om skälig levnadsnivå, individuell behovsprövning samt hur insatser för äldre ska göras tillgängliga. Utredningen överlämnade delbetänkandet Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst (SOU 2018:32). beslutade regeringen att komplettera uppdraget, bl.a. med ett förtydligat uppdrag att analysera och beakta vilken funktion en särreglering för äldre skulle ha (dir. 2018:69). Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) . Utredningen föreslår att en ny socialtjänstlag ska ersätta den nuvarande lagen som ska få karaktären av ramlag. När det gäller frågan om en särreglering för äldre anför utredningen bl.a. följande (s. 855 f.): Utredningen anser att det finns starka skäl för regeringen att arbeta vidare med frågor om hur äldreomsorgens förutsättningar kan stärkas. Enligt utredningens bedömning finns det flera principiella fördelar med att äldreomsorgen regleras i socialtjänstlagen och det fortsatta arbetet bör därför göras inom ramen för den lagen. Om regeringen ser skäl att gå vidare med att utreda frågan om en särskild äldreomsorgslag så hör förhållandet mellan en sådan lag och socialtjänstlagen till de frågor som måste analyseras särskilt ingående. När det gäller frågan om insatser efter individuell behovsprövning föreslår utredningen i förslaget till socialtjänstlag att ”den som inte själv kan tillgodose sina personliga behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av livsföring. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras skäliga levnadsförhållanden” (11 kap. 1 §). Betänkandet bereds inom . Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen har tagit fram de allmänna råden Värdegrunden i social-tjänstens omsorg om äldre (SOSFS 2012:3 [S]). I de allmänna råden ges rekommendationer till stöd för tillämpningen av bestämmelsen i 5 kap. 4 § första stycket SoL om att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). För att uppnå det behöver äldreomsorgen bl.a. värna och respektera den enskilda personens rätt till privatliv och kroppslig integritet, själv-bestämmande, delaktighet och individanpassning. Vidare har tagit fram olika material och utbildningar om den nationella värdegrunden för att informera och stödja genomförandet av den, bl.a. publikationen Äldreomsorgens nationella värdegrund – ett vägledningsmaterial som vänder sig till alla som arbetar i äldreomsorgen. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag (dir. 2020:142). Enligt direktivet behöver begreppet äldreomsorg definieras och verksamheten ges ett tydligare uppdrag och innehåll. Utredaren ska vidare överväga och lämna förslag på hur medicinsk kompetens kan stärkas i verksamheten och – om det behövs – inom den kommunala ledningen. Målet är att få till stånd långsiktiga förutsättningar för äldreomsorgen, tydliggöra äldreomsorgens uppdrag och innehåll samt säkerställa tillgången till god hälso- och sjukvård och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. – föreslå en äldreomsorgslag som kompletterar socialtjänstlagen med särskilda bestämmelser om vård och omsorg om äldre och som bl.a. innehåller bestämmelser om en nationell omsorgsplan – överväga och vid behov lämna förslag som stärker tillgången till medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. Uppdraget ska redovisas . Digital teknik inom äldreomsorgen m.m. godkände regeringen en överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR) om äldreomsorg – Teknik, kvalitet och effektivitet med den äldre i fokus (S2020/00577/). Överenskommelsen omfattar och syftar till att stödja digitaliseringen inom äldreomsorgen. Satsningen avses fortgå för att ge kommunerna bästa möjliga planeringsförutsättningar. träffades en ny överenskommelse mellan staten och SKR om äldreomsorg – Teknik, kvalitet och effektivitet med den äldre i fokus (S2020/09778). Även denna överenskommelse omfattar . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över och lämna förslag på åtgärder som kan främja införandet av välfärdsteknik för ökad trygghet, och som stärker självständighet och livskvalitet för äldre och som avlastar personalen och moderniserar verksamheten (dir. 2018:82). presenterades betänkandet Framtidens teknik i omsorgens tjänst (SOU 2020:14). Utredaren har identifierat flera hinder för ett bredare införande av välfärdsteknik, bl.a. osäkerhet kring de juridiska förutsättningarna att tillhandahålla välfärdsteknik till dem som har nedsatt beslutsförmåga, bristande digital infrastruktur över landet samt brister i kompetens om digitalisering i alla yrkesgrupper inom äldreomsorgen. I utredningen framhålls vikten av att staten stöder utvecklingen av välfärdsteknik i äldreomsorgen. Betänkandet bereds inom . Regeringen och SKR antog en ny strategi för att genomföra Vision e-hälsa 2025, där och dess verksamheter också ingår. Den nya strategin gäller för arbetet –2022 (En ny strategi för genomförande av Vision e-hälsa 2025. Nästa steg på vägen 2020–2022). Vidare har Myndigheten för vård- och omsorgsanalys haft i uppdrag att undersöka vilka effekter välfärdstekniska lösningar har för enskilda och personal som använder välfärdsteknik och hur ökad användning av välfärdsteknik påverkar kostnader och effektivitet i omsorgens organisation /01518/FST). Uppdraget redovisades i rapporten efter funktion (rapport 2020:2). redovisar utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. Den senaste rapporten och välfärdsteknik i kommunerna 2020 – Uppföljning av utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna publicerades . Av rapporten framgår att det i av kommunerna fanns möjlighet för enskilda på särskilda boenden att koppla upp sig på internet via wifi eller fiber (s. 25). Personlig service och digitalt utanförskap Svenskarna och internet är en undersökning som genomförs av i . publicerades delrapporten utanförskap Q1. Av denna framgår bl.a. att av de tillfrågade uppgav att de använder internet. I åldersgruppen uppgav att de använder internet. av de tillfrågade uppgav dock att de inte använder internet eller inte alls. Denna grupp är sammankopplad med demografiska och socioekonomiska faktorer såsom inkomst, utbildning och ålder. Allra mest hjälp med digitala aktiviteter behöver de äldsta i samhället. har tagit initiativ till s.k. Digidelcenter där kommuninvånarna kan få svar på frågor, pröva ny teknik och ta del av olika aktiviteter för att höja den digitala kompetensen. Länsstyrelserna har i uppdrag att bevaka att de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov. Länsstyrelserna ska särskilt titta på hur tjänsterna fungerar för personer som är äldre och för personer med funktionsnedsättning. Resultatet av bevakningen och stöd- och utvecklingsinsatserna ska redovisas i en rapport till regeringen. i ansvarar för detta. Av rapporten av grundläggande betaltjänster 2019 från i (I2019/03214/D) framgår att de som inte är digitalt delaktiga fortfarande upplever problem med tillgången till grundläggande betaltjänster. Länsstyrelserna bedömer att det krävs såväl fler utbildningsinsatser som ökad möjlighet till personlig service. Särskilt fokus bör läggas på grupperna äldre och personer med funktionsnedsättning samt asylsökande och nyanlända. Motionsyrkanden om bl.a. en äldrelag och digital teknik inom äldreomsorgen behandlades senast i betänkande 2019/20:SoU4 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 11 och s. 40–41). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:74). Utbrottet av covid-19 har tydliggjort svagheter inom svensk äldreomsorg. Det handlar bl.a. om brister i samordning mellan huvudmän, låg personalkontinuitet och för liten tillgång till personal med rätt kompetens. Äldreomsorgen behöver långsiktigt förstärkas med ett tydligare lagstadgat uppdrag och innehåll. Utskottet välkomnar därför att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag (dir. 2020:142). Målet med utredningen är att få till stånd långsiktiga förutsättningar för äldreomsorgen, tydliggöra äldreomsorgens uppdrag och innehåll samt säkerställa tillgången till god hälso- och sjukvård och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att det är mycket angeläget att en ny äldreomsorgslag kommer på plats. Utskottet avser att noga följa utredningens arbete. Motionerna 2020/21:2027 (SD) yrkande 1 och 2020/21:2953 (C) yrkande 50 bör avslås i den mån de inte kan anses som tillgodosedda. Även motionerna 2020/21:563 (SD), 2020/21:2182 (M) och 2020/21:2207 (S) bör avslås med hänvisning till ovanstående utredning. När det gäller motionsyrkanden om personlig service och digitalt utanförskap konstaterar utskottet att det pågår satsningar för att stödja digitaliseringen inom äldreomsorgen – bl.a. genom överenskommelserna mellan staten och SKR. Vidare bereds de förslag som lämnades i Framtidens teknik i omsorgens tjänst (SOU 2020:14) inom . Utskottet ser även positivt på det arbete som görs genom Digidelcenter i vissa kommuner. Länsstyrelsernas uppdrag att bevaka att de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov är också värdefullt. Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2020/21:2697 (MP) yrkandena 1 och 3–5 samt 2020/21:3134 (M) yrkande 9. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. äldreomsorgens organisation, stärkt medicinsk kompetens inom äldreomsorgen och kommuners rätt att anställa läkare. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD), 4 (KD), 5 (KD), 6 (L), 7 (M), 8 (SD), 9 (V) och 10 (KD). I kommittémotion 2020/21:3137 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra en brett parlamentariskt förankrad vision och inriktning för äldreomsorgen. Motionärerna anser att det behövs en tydlig inriktning på nationell nivå för vård och omsorg som rör äldre med vårdbehov. Visionen och inriktningen skulle enligt motionärerna hjälpa den nationella nivån tillsammans med alla 21 regioner och 290 kommuner att gå åt samma håll. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om Äldreguiden. Motionärerna anser att Äldreguiden ska återupptas så att man återigen som medborgare på ett enkelt sätt ska kunna jämföra äldreomsorgen i landet. I kommittémotion 2020/21:3132 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utarbeta riktlinjer för ett rehabiliterande arbetssätt inom äldreomsorgen med fokus på att stärka de äldres kvarvarande resurser, förmågor och möjligheter.