bet · H901MJU2 · 2021-12-03 00:00:00 — 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska växtförädlingsprogrammet inom public-private partnership bör förstärkas för att kunna utnyttja en eventuell öppning i regelverket för nya genomredigeringstekniker och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska binda sig för en fortsättning av projektet med en specificerad budget långt efter 2021 och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en funktion på SLU som löpande kan tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket samt aktivt fånga upp behov i lantbruksnäringen och kanalisera dessa till forskarsamhället, och detta tillkännager för regeringen. 56.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en särskild miljöprövningsdelegation med särskild kompetens inom jordbruk bör upprättas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer forskningsresurser bör omfördelas till aktiv skogsskötsel och utveckling av nya träbaserade produkter och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer forskningsresurser inom areella näringar och miljö bör omfördelas till aktiv skogsskötsel och utveckling av nya träbaserade produkter och tillkännager detta för regeringen. 67.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer forskningsresurser inom areella näringar och miljö bör omfördelas till aktiv skogsskötsel och utveckling av nya träbaserade produkter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2457 av m.fl. (SD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på alternativa bedövningsmetoder för grisar inför slakt och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rikstäckande översyn av de svenska djurparkerna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2479 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för en nationell kontrollfunktion mot livsmedelsbedrägerier och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2778 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta bort eller sänka slaktdjursavgifterna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3276 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att återuppta en landsomfattande utökad nyckelbiotopsinventering och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3429 av m.fl. (M): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skälig ersättning för tamdjursägare vid rovdjursangrepp och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3432 av m.fl. (M): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör sköta och förvalta redan skyddad natur för att bevara höga naturvärden samt att detta underhåll bör öka och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3437 av m.fl. (M): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en regel- och i jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskade kostnader för köttkontroll hos och tillkännager detta för regeringen. 51.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att genomföra en utbildningsinsats för besiktningsveterinärer i syfte att göra köttbesiktningen innan och efter slakt mer likvärdig i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3877 av m.fl. (KD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ersättningen för rovdjursdödade tamdjur och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvarsfull offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3889 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:3956 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4134 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2021/22:4182 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt skötsel av formellt skyddade områden och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad produktion i skogen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till åtgärder som relaterar till och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till insatser för skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till ersättning för viltskador m.m. och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till bekämpning av växtskadegörare och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om likvärdig köttbesiktning och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av livsmedelsstrategin och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till cesiumprover och trikintester för vildsvinskött och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklingspaket för de gröna näringarna och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till landsbygdsutveckling –2027 och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till nedsättning av slakteriavgifter och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpning av smittsamma djursjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Förslag till anslag utöver regeringens förslag Sekretariat för synkronisering av forskning och behov Pilotprojekt för avbytartjänst inom jordbruket Uppföljning biologiska bekämpningsmedels spridning Investeringspott för fossilfria maskiner och fordon inom jordbruket Inrättande av Jakt- och viltvårdsmyndighet Subvention till fossilfria bränslen Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Förslaget till beslut överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller anslagen 1:1 och 1:2. Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpning av smittsamma djursjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka justeringar som kan behövas i budgeten eller lagstiftningen. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (gruppen). Underlagen till gruppens uppföljning har på gruppens uppdrag tagits fram av utvärderaren vid utvärderings- och forskningssekretariatet i samarbete med gruppens sekreterare, utskottshandläggaren vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. Även sekretariatschef har deltagit i arbetet. Gruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till utskottet. (M), ordförande (MP), vice ordförande (S) (SD) (C) (V) (KD) (L) Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Analysen har fokuserat på resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Gruppen anser bl.a. följande: Miljö- och jordbruksutskottets uppföljningsgrupp (nedan gruppen) välkomnar att regeringen aviserar att man kommer att fortsätta den återkommande dialogen med utskottet om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. Gruppen betonar att denna dialog är viktig för att resultatredovisningen ska fortsätta att utvecklas. Gruppen vidhåller att det finns utrymme för att utveckla och förbättra resultatredovisningen ytterligare. Kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat kan förbättrats och resultatredovisningen bör enligt gruppen så långt det går koncentreras till att redovisa resultaten av och effektiviteten i insatserna, dvs. inte en redovisning av insatserna i sig. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen bör i högre utsträckning koppla till de indikatorer som har valts för att följa resultatutvecklingen för det strategiska målet. I förra årets budgetbetänkande lämnades ett antal synpunkter och önskemål som utskottet önskade få besvarade i årets budgetproposition. Gruppen konstaterar att ett antal av dessa synpunkter och önskemål inte kommenteras av regeringen i årets budgetproposition, vilket utvecklas nedan. Gruppen vill understryka vikten av att regeringen besvarar dessa. I den mån frågorna är av mer långsiktig natur och det är svårt att på kort sikt genomföra önskade förändringar bör det framgå hur regeringen avser att arbeta vidare med frågan. Gruppen betonar vikten av att regeringen utökar sin redovisning i nästa budgetproposition med konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som i så fall uppstår. Det är viktigt att regeringen på detta sätt redovisar en helhetssyn. Enligt gruppen är en brist, vilket poängterades också , att alltför få indikatorer refereras till i regeringens bedömning av måluppfyllelsen; inte minst gäller det de tre centrala indikatorerna för livsmedelskedjan. När det gäller regler och villkor finns t.ex. ingen eller en svag koppling till resultatindikatorerna för jordbrukets utveckling, genomförandet av landsbygdsprogrammet, fiskeripolitik och vattenbruk samt genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet. Gruppen beklagar att regeringen liksom i förra årets budgetproposition, presenterar inte statistik för indikatorn Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning. Det är problematiskt att information om denna indikator återigen saknas eftersom det innebär att det blir mycket svårt att göra en bedömning av i vilken utsträckning målet för det strategiska området Kunskap och innovation nås eller inte. påpekade utskottet att det för detta strategiska område förutom nämnda indikator endast finns indikatorer som rör () verksamhet. Det innebär enligt gruppen att det blir ännu viktigare att redogöra för indikatorn Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning för att kunna följa måluppfyllelsen för det strategiska området. Jämfört med har det gjorts få förändringar när det gäller utgiftsområdets centrala indikatorer och andra bedömningsgrunder. Gruppen vill understryka att det är bra eftersom det skapar en kontinuitet som förbättrar möjligheten att följa resultatutvecklingen . I årets budgetproposition har det tillkommit tre resultatindikatorer – en indikator för att följa jordbrukets utveckling: Jordbruksmark i , samt två indikatorer för att följa genomförandet av landsbygdsprogrammet: Antal deltagare på utbildningar och Procentandel av jordbruksföretag som fått startstöd. Det är enligt gruppen positivt att regeringen på ett tydligt sätt motiverar varför indikatorerna har tillkommit. Regeringen skriver vidare att de utvalda indikatorerna inte täcker alla verksamheter inom utgiftsområdet, men att de trots det bedöms ge tillräcklig information för att möjliggöra generella bedömningar av resultatet. Gruppen anser att det är olyckligt att viktiga resultatområden saknas bland indikatorer och bedömningsgrunder. Gruppen vidhåller att det därför är viktigt att regeringen tydligt anger skälen till att indikatorer saknas för ett resultatområde. Indikatorer och bedömningsgrunder saknas för ett flertal resultatområdet inom det strategiska området Regler och villkor; inte minst gäller det arbetet för att förenkla för företagen i livsmedelskedjan. Det är enligt gruppen önskvärt att regeringen identifierar indikatorer eller bedömningsgrunder i nästa års budgetproposition som täcker in detta resultatområde, inte minst beroende på att regelförenklingar och administrativa lättnader är en central del av det strategiska målet. Av samma skäl borde regeringen också överväga att ta fram indikatorer eller bedömningsgrunder som rör den gemensamma jordbrukspolitiken. Gruppen vill även informera regeringen om miljö- och jordbruksutskottets uppföljning av lantbrukets sårbarhet (2020/21:RFR7). Den visar bl.a. på faktorer som är betydelsefulla för att minska sårbarheten och bl.a. ökad lönsamhet och konkurrenskraft samt säkrad tillgång till insatsmedel lyfts fram. Gruppen noterar också att regeringen inte specificerar kompletterande indikatorer för ett antal resultatområden inom det strategiska området Konsument och marknad. Enligt det strategiska målet ska konsumenterna kunna göra medvetna och hållbara val. Gruppen vill därför understryka vikten av att regeringen inleder ett arbete med att utveckla indikatorer som täcker detta område. Det faktum att det enligt gruppens mening inte finns utpekade indikatorer innebär att det är svårt att bedöma i vilken utsträckning vidtagna åtgärder har bidragit till att nå det strategiska målet I årets, liksom förra årets, budgetproposition anför regeringen att det mellan enskilda år inte går att dra några mer långtgående slutsatser om utvecklingen av jordbrukets miljömässiga hållbarhet, eftersom miljöpåverkan från jordbruket beror på många faktorer. Gruppen delar denna uppfattning men menar också att det är ett problem om de identifierade indikatorerna inte kan användas för att återkommande följa resultatutvecklingen. Enligt gruppen kunde regeringen överväga att koppla indikatorernas långsiktiga förändring till utvecklingen och till måluppfyllelsen. Gruppen konstaterar att det saknas information om regeringens arbete med att ta fram mer långsiktiga indikatorer när det gäller jakt- och viltförvaltning i årets budgetproposition. Vidare konstaterar gruppen att regeringen i årets budgetproposition inte heller kommenterar arbetet med att utveckla indikatorer för hållbar jordbruksproduktion. Det vore enligt gruppen önskvärt om regeringen i högre utsträckning redovisade statistik som täcker tioåriga tidsserier för de olika indikatorerna. Sådana tidsserier gör det enklare att utläsa långsiktiga trender och underlättar slutsatser om huruvida vidtagna åtgärder bidrar till att nå de strategiska målen och övergripande mål för utgiftsområdet. I den mån det är möjligt och lämpligt bör regeringen eftersträva att redovisa tidsserier för samma tioårsintervall för de olika indikatorerna. Gruppen välkomnar att regeringen har tydliggjort dels förenklingsarbete när det gäller företagen i jordbruks- och livsmedelssektorn, dels uppgifter om det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Enligt gruppen är livsmedelsstrategin central för att nå dels de strategiska målen, dels det övergripande målet för utgiftsområdet. Gruppen noterar att anslaget som ligger under livsmedelsstrategin (1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor) ligger på de kommande två åren för att därefter minska till 2024. Gruppen saknar en långsiktig analys av vilka negativa effekter den aviserade sänkningen av anslaget kan tänkas medföra. Det vore enligt gruppen önskvärt om regeringen i nästa års budgetproposition på ett samlat sätt redogjorde för hur anslaget har använts inom de tre strategiska områdena och för åtgärdernas resultat. Den nuvarande redovisningen av livsmedelsstrategin är enligt gruppen alltför knapphändig. Regeringen hänvisar dock till handlingsplan 1, 2 och 3 och exempel på åtgärder som ingår i de olika delarna. En tydligare redovisning av livsmedelsstrategin och hur anslaget har använts är viktigt då regeringen gör bedömningen att de initiativ som har tagits inom livsmedelsstrategin främjar utvecklingen mot en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och bidrar till att nå det övergripande målet för utgiftsområdet. Gruppen noterar, liksom , att en hög andel av åtgärdsbudgeten som har avsatts inom landsbygdsprogrammet har använts när det gäller livsmedelskedjan, djurvälfärd och miljöersättningar. Samma slutsats gäller den nytillkomna indikatorn Andel av jordbruksföretag som har fått startstöd. Gruppen konstaterar likaledes att utfallet för fokusområdet och investeringar i produktion av förnybar energi har förbättrats, även om det finns relativt svaga marknadsutsikter och en otillräcklig prisbild på den producerade energin har påverkat efterfrågan på sådana investeringsmedel negativt. Gruppen vill återigen understryka betydelsen av att fortsätter att ha ett gott djurhälsoläge. I samband med förra årets möte om resultatredovisningen erbjöd statssekreteraren vid att departementet skulle presentera det svenska djurhälsoarbetet, inklusive om antimikrobiell resistens, muntligt för utskottet. Detta initiativ välkomnades av gruppen. En redogörelse gjordes i utskottet . Gruppen ser positivt på det nya sättet att hantera utestående frågor om resultatredovisningen. Gruppen välkomnar att länsstyrelserna även detta år nådde målet att antalet i förväg planerade och riskbaserade kontroller ska vara minst lika stort som antalet anmälningskontroller, men kvarstår stora skillnader i måluppfyllelsen mellan olika länsstyrelser. Det vore enligt gruppen angeläget att regeringen arbetar vidare och vidtar åtgärder för att skapa förutsättningar för en likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. Gruppen delar regeringens bedömning att livsmedelskontrollen fortsätter att utvecklas i en positiv riktning, detta grundat på uppgifter om bl.a. andelen anläggningar i den högsta riskklassen som har kontrollerats. Gruppen menar att regeringen delvis ger motstridiga besked när det gäller konkurrenskraften för det svenska vattenbruket. Regeringen skriver att det genomförda projektet för att förenkla för vattenbruksverksamheter bedöms bidra till att möjliggöra ökad vattenbruksproduktion och stärka konkurrenskraften. visar redovisningen att produktionen av matfisk och försäljningsvärdet av densamma minskade kraftigt . Regeringen föreslår att anslaget 1:28 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 ökas med de tre nästkommande åren. Ökningen av anslaget ska gå till främjande av vattenbruk. Av den anledningen bör regeringen återkomma i nästa års budgetproposition med en tydligare redovisning av hur vidtagna åtgärder påverkar produktionen av både matfisk och sättfisk och det svenska vattenbrukets konkurrenskraft. Vidare konstaterar gruppen att regeringen inte kan redogöra för effekterna av resursförstärkningen till länsstyrelserna när det gäller kontrollen av livsmedel och foder i primärproduktionen på grund av att det saknas tillräckliga underlag för att ge en heltäckande bild av resultatet av förstärkningen av primärproduktionskontrollen . Gruppen ser därför fram emot en sådan redogörelse i nästa års budgetproposition. tillfördes till fortsatt arbete med samordningsfunktionen för ekologiska livsmedel. Samma belopp föreslås. Gruppen konstaterar att andelen ekologiskt odlad jordbruksmark och den ekologiska livsmedelsförsäljningen minskade något , medan andelen inköp i offentlig sektor som bestod av ekologiska livsmedel i stället ökade marginellt . Det vore värdefullt om regeringen återkommer i nästa års budgetproposition när det gäller vilka effekter deras arbete har haft och förväntas få för den ekologiska produktionen och för konsumtionen av livsmedel. Utskottet uttryckte att det vore värdefullt om regeringen lämnade en fördjupad redovisning av hur det ökade anslaget till 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande har använts i årets budgetproposition. Detta har regeringen inte gjort i tillräcklig utsträckning och därför vore det enligt gruppen alltjämt värdefullt om regeringen återkommer i denna fråga i nästa års budgetproposition. Anslaget 1:23 föreslås öka med till följd av den ökning av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som aviserades i den senaste forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2020/21:60). Gruppen anser att det vore värdefullt med en tydligare koppling till och beskrivning av det ökade anslagets åtgärder samt vilka effekter dessa förväntas uppnå.