bet · H801UbU9 · 2021-02-26 00:00:00 — Det bör beaktas att såväl huvudmannen som rektorn enligt skollagen har en skyldighet att bedriva systematiskt kvalitetsarbete (4 kap. 3 och 4 §§ skollagen). I de fall det på lokal nivå fattas beslut om att införa betyg fr.o.m. årskurs 4 får man utgå från att det sker i syfte att höja kunskapsresultaten och att såväl huvudmannen som rektorn har ett intresse av att följa utvecklingen. Regeringen föreslår därför att det införs bestämmelser i skollagen som innebär att det blir möjligt att på en skolenhet sätta betyg fr.o.m. årskurs 4. Då försöksverksamheten upphör vid utgången av bör det enligt regeringen vara möjligt att sätta betyg fr.o.m. årskurs 4 fr.o.m. . Regeringen har för avsikt att följa hur denna möjlighet används. Det bör vara rektorn som beslutar om tidigare betyg Inom ramen för den pågående försöksverksamheten är det huvudmannen som fattar beslutet om att ansöka om deltagande i försöksverksamheten. Det är dock rektorn som ska leda och samordna det pedagogiska arbetet vid en skolenhet som han eller hon ansvarar för och som ska besluta om enhetens inre organisation samt andra frågor som följer av särskilda föreskrifter (2 kap. 9 och 10 §§ skollagen). Rektorn har även ett utpekat ansvar i flera delar när det gäller betyg. Bland annat ansvarar rektorn för att betyg sätts i enlighet med gällande bestämmelser, och det är rektorn som ska utfärda olika betygsdokument (se t.ex. 3 kap. 14 § skollagen och 6 kap. 10, 13, 16 och 17 §§ skolförordningen). Regeringen kan konstatera att huvudmannen har det yttersta ansvaret för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och andra föreskrifter (2 kap. 8 § skollagen). Det innebär t.ex. att det ytterst är huvudmannen som ansvarar för att beslut om betyg som huvudregel fattas av legitimerade lärare (2 kap. 13, 15 och 17–19 §§ samt 3 kap. 16 § skollagen). I propositionen framhåller regeringen att beslut om tidigare betyg kan få konsekvenser för bl.a. huvudmannens systematiska kvalitetsarbete, t.ex. när det gäller uppföljning av elevresultat. Regeringen bedömer även att beslutet i viss mån kan få konsekvenser för huvudmannens beslut om kompetensutveckling och fördelning av lärarresurser mellan skolenheterna. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns skäl för att huvudmannen och rektorn har en nära dialog om vilka förutsättningar det finns för tidigare betyg vid skolenheten och hur detta eventuellt kan påverka huvudmannens arbete i övrigt. Utifrån rektorns befintliga ansvar om betygsättning och att leda och samordna det pedagogiska arbetet vid en skolenhet gör dock regeringen bedömningen att det bör vara rektorn som ges mandat att besluta i frågan. Detta är viktigt för att skapa förutsättningar för att betygsättningen fr.o.m. årskurs 4 blir ett genomtänkt inslag i det pedagogiska arbetet på skolenheten. Rektorn bör dock ha en skyldighet att underrätta huvudmannen om sitt beslut för att säkerställa att huvudmannen är informerad och främja en dialog mellan huvudmannen och rektorn i frågan. Huvudmannen ges då även möjlighet att samordna arbetet i relevanta delar. Rektorer som vill bör således enligt regeringen få en möjlighet att besluta om att betyg ska sättas fr.o.m. årskurs 4 i , grundsärskolan och sameskolan eller årskurs 5 i specialskolan vid sin skolenhet. Ett sådant beslut bör fattas med utgångspunkt i en analys av vilka förutsättningar som finns på skolenheten och vilka förhållanden som bör råda för att främja positiva och undvika negativa konsekvenser av förändringen. Att betyg kan upplevas som en stressfaktor är något som behöver beaktas i rektorns beslutsfattande. Elevhälsans psykologiska och psykosociala kompetens kan utgöra ett viktigt stöd. Betydelsefulla förhållanden kan bl.a. handla om vilken bild av betygens betydelse som lärarna förmedlar till eleverna. Det är i detta sammanhang viktigt att komma ihåg att betygen i de aktuella årskurserna endast utgör ett sätt att följa upp och stödja elevers kunskapsutveckling. Betygen i årskurs 4 har ingen formell funktion som påverkar eleven, vilket t.ex. slutbetygen i årskurs 9 har som urvalsinstrument till fortsatt utbildning. Betygen kan vid tidig betygsättning utgöra en del i en tydlig information om såväl den enskilda elevens, som elevgruppers, kunskapsutveckling. Detta kan användas för uppföljning av resultat på såväl individ- som skolnivå och tydliggöra behov av insatser. Om behov av insatser identifierats är det naturligtvis viktigt att sådana, utifrån gällande bestämmelser, också sätts in. En sådan tydlig uppföljning och eventuella insatser skulle även kunna stärka motivationen hos elever. Därigenom skulle betygen kunna leda till förbättrade kunskapsresultat. Villkoren för att sätta tidigare betyg förenklas Förenklade villkor för tidigare betyg Inom ramen för den pågående försöksverksamheten har det ställts upp ett antal villkor som måste vara uppfyllda för att det vid en skolenhet ska få sättas tidigare betyg (se avsnitt 5.3 i propositionen). Dessa villkor skulle enligt regeringen kunna vara en förklaring till det låga deltagandet i försöksverksamheten. Regeringen anser därför att villkoren bör förenklas när det enligt regeringens förslag införs permanenta bestämmelser i skollagen. Det bör enligt regeringens mening t.ex. inte ställas krav på att det ska behövas en ansökan till en statlig myndighet för att få sätta tidigare betyg. Däremot bör ett beslut att tillämpa tidigare betygssättning anmälas till , så att myndigheten får möjlighet att följa utvecklingen inom området, vilket ställer sig positivt till. Att rektorn föreslås fatta beslutet innebär ytterligare en förenkling av beslutsprocessen. Som nämnts tidigare är det dock huvudmannen som har det yttersta ansvaret för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och andra föreskrifter (2 kap. 8 § skollagen). Regeringen förutsätter att rektorn inför sitt beslut har en nära dialog med huvudmannen om vilka förutsättningar det finns för tidigare betyg vid skolenheten och hur detta eventuellt kan påverka huvudmannens arbete i övrigt. Mot denna bakgrund bör rektorn fatta sitt beslut före det läsår då beslutet ska börja att gälla och underrätta huvudmannen om beslutet. På detta sätt säkerställs att huvudmannen är informerad och att det finns tid för huvudmannen och rektorn att vidta de åtgärder som eventuellt kan behövas inför ett införande av tidigare betyg. För att skapa enhetlighet i förutsättningarna för skolor att införa tidigare betyg bör det på nationell nivå fastslås när rektorn senast ska fatta sitt beslut. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör bemyndigas att meddela föreskrifter om när rektorn senast ska fatta sitt beslut inför det läsår då beslutet ska gälla. Vidare föreslås bl.a. att rektorn skriftligen ska underrätta huvudmannen om beslutet att införa tidigare betyg och att det i linje med att processen ska förenklas t.ex. kan ske genom ett mejl. Det bör enligt regeringen vara huvudmannen som ska anmäla beslutet till mot bakgrund av hur huvudmannen påverkas av beslutet om tidigare betyg. Rektorns underlag inför ett beslut om tidigare betygssättning ska dokumenteras Av propositionen framgår även att finns flera skäl för att rektorns analys och överväganden inför ett beslut om att införa tidigare betygsättning bör dokumenteras och att ett sådant beslutsunderlag bör kunna bidra avsevärt till att förbättra och underlätta såväl den betydelsefulla dialogen med huvudmannen som den författningsreglerade skyldigheten för rektorn att ge lärarna tillfälle att yttra sig innan beslut fattas. Enligt regeringen kan ett sådant underlag också förenkla för en tillträdande rektor att ta ställning till om en redan beslutad tidigare betygsättning bör fortsätta. Regeringen föreslår därför att det i skollagen ska anges att rektorns underlag inför ett beslut om tidigare betygsättning ska dokumenteras. Det bör också enligt regeringen klargöras i skollagen hur man ska hantera situationen att en rektor vill upphäva ett beslut om tidigare betygsättning. Om en rektor finner att det finns skäl för att upphöra med tidigare betygsättning behöver rektorn fatta ett beslut om detta. Processen inför ett sådant beslut bör vara densamma som inför ett beslut om tidigare betygsättning, dvs. lärarna ska få möjlighet att yttra sig, bestämmelserna i 4 kap. skollagen om elevers och lärares inflytande ska tillämpas, en nära dialog med huvudmannen ska föras, beslutsunderlaget ska dokumenteras, huvudmannen ska informeras skriftligen och huvudmannen ska anmäla beslutet till . Vidare bör ett sådant beslut fattas inför ett läsår som ett beslut om införande av tidigare betygsättning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör bemyndigas att meddela föreskrifter om när rektorn senast ska fatta ett sådant beslut. Ett beslut om att införa tidigare betygsättning bör enligt regeringen alltid omfatta två årskullar, årskurs 4 och 5 (om det är fråga om , grundsärskolan eller sameskolan) eller årskurs 5 och 6 (om det är fråga om specialskolan). En fråga är då enligt regeringen vilka elever som ska omfattas av ett beslut om upphävande av tidigare betygsättning. Endast sådana elever som inte har fått betyg eller även sådana elever som har fått betyg, men bara i årskurs 4 (om det är fråga om , grundsärskolan eller sameskolan) eller årskurs 5 (om det är fråga om specialskolan)? Eftersom ett beslut om att upphöra med tidigare betygsättning bör fattas före det läsår som beslutet ska gälla kommer beslutet inte att påverka eleverna under ett pågående läsår. Regeringen anser att det kan bero på skälen för att en rektor vill upphöra med tidigare betygsättning om ett beslut om upphävande av sådan betygsättning enbart ska omfatta kommande årskullar som ännu inte har fått tidigare betyg eller om beslutet även ska omfatta elever som redan har fått terminsbetyg i årskurs 4 i den skolenhet som rektorn ansvarar för (årskurs 5 om skol-enheten ingår i specialskolan). Med hänsyn till detta bör det inte slås fast i lagen att ett sådant beslut alltid ska ha en viss omfattning utan det bör vara upp till rektorn att avgöra om beslutet enbart ska omfatta kommande årskullar som ännu inte har fått tidigare betyg eller om det även ska omfatta elever som redan har fått terminsbetyg. Regeringen vill dock betona att eftersom beslutet om tidigare betygsättning omfattar två årskurser bör en rektor ha goda skäl att upphäva betygsättningen för elever som redan fått betyg i en årskurs. Detta beslut bör tas efter noggranna överväganden avseende förutsättningarna på den aktuella skolenheten och med fokus på att ge eleverna kontinuitet i uppföljningen av deras kunskapsutveckling. Bestämmelserna om betyg i skollagen och andra författningar ska gälla vid tidigare betygsättning Regeringen anser att samma bestämmelser som gäller generellt vid betygssättning i skollagen och i andra författningar bör tillämpas även när betyg sätts i årskurs 4 och 5, men med vissa anpassningar till dessa årskurser. Det är även så som dagens bestämmelser för försöksverksamheten är utformade. Det innebär t.ex. att för elever vid skolenheter som omfattas av ett beslut om tidigare betyg ska betyg sättas i slutet av varje termin i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i slutet av varje termin i årskurs 5 och 6 i specialskolan, i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Regeringens bedömning är att det i skolförordningen bör införas en bestämmelse om att terminsbetyg i dessa fall ska utfärdas vid slutet av varje termin i årskurserna 4 och 5 i , sameskolan och, i förekommande fall, grundsärskolan samt vid slutet av varje termin i årskurs 5 och 6 i specialskolan. På samma sätt som gäller för betyg i årskurs 6 i och sameskolan och årskurs 7 i specialskolan, bör rektorn få besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas i naturorienterande och samhällsorienterande ämnen (NO- och SO-ämnen) om undervisningen fram t.o.m. slutet av berörd årskurs har varit ämnesövergripande. Någon sådan reglering finns inte i förordningen som styr försöksverksamheten. Regeringen ser inga skäl till varför samma möjlighet till ett sammanfattande betyg som finns i årskurs 6 i och sameskolan och årskurs 7 i specialskolan inte ska finnas i de fall betyg sätts i tidigare årskurser. Kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner ska inte gälla om betyg sätts från årskurs 4 Enligt gällande bestämmelser, såväl för årskurs 6 och uppåt som för för-söksverksamheten med betygsättning i årskurs 4 och 5, finns det inte något krav på att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner i de årskurser där betyg sätts. I propositionen En försöksverksamhet med betyg från och med årskurs 4 (prop. 2016/17:46) gjorde regeringen bedömningen att de elever som ingår i försöksverksamheten och deras föräldrar kommer att få en tydlig information om elevernas kunskapsutveckling genom betygen och utvecklingssamtalen, men att det är av stor vikt att återkopplingen av elevernas kunskapsutveckling i samband med betyg görs med hänsyn till elevens ålder, mognad och särskilda förutsättningar. Vidare gjordes bedömningen att det är möjligt för deltagande skolor att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner om skolans rektor bedömer att eleverna har behov av detta. Regeringen anser att dessa resonemang är applicerbara även vid införandet av en generell möjlighet att sätta tidigare betyg. Regeringen framhåller i propositionen att skyldigheten att hålla utvecklingssamtal kommer att gälla även om betyg införs från årskurs 4. Inom ramen för utvecklingssamtalet ska det framgå hur skolan bäst kan stödja elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling samt vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Elevernas rätt till extra anpassningar och särskilt stöd är inte heller beroende av att det upprättas skriftliga individuella utvecklingsplaner. Regeringen anser därför att det inte bör finnas en skyldighet att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner i de fall tidigare betyg sätts. Det kommer dock, i likhet med vad som gäller , att vara möjligt att upprätta sådana planer om rektorn anser att så bör ske. Regeringen framhåller i skälen för sitt förslag att den nuvarande försöksverksamheten med tidigare betygsättning upphör vid utgången av . Regeringen anser att det därför är lämpligt att bemyndigandet i skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela före-skrifter om försöksverksamheten upphävs . Ändringarna i skollagen i övrigt bör träda i kraft , så att de rektorer som anser att det är lämpligt har möjlighet att fatta beslut om tidigare betygssättning . Även ändringarna i skolförordningen som föranleds av ändringarna i skollagen bör enligt regeringen träda i kraft . De föreslagna ändringarna i skollagen och skolförordningen om att rektorn får fatta beslut om tidigare betyg samt senaste tidpunkt för detta bör tillämpas från . Ändringarna i övrigt bör dock inte kunna tillämpas förrän fr.o.m. höstterminen , då regleringen om försöksverksamheten har upphört att gälla. De skolor som vill kan därmed införa tidigare betyg från och med denna termin. I kommittémotion 2020/21:3786 av m.fl. (V) begär motionärerna att ska avslå proposition 2020/21:58. Motionärerna anser att det finns mycket som behöver förändras i den svenska skolan, som skolan har ett behov av arbetsro och välförankrade och välutredda reformer. Betyg från årskurs 4 är enligt motionärerna inte en sådan reform. Det finns ingenting som talar för att betyg i tidiga åldrar har en positiv effekt på inlärningen enligt motionärerna. Tvärtom ger det upphov till stress, tidig utslagning och saknar stöd i forskningen. Utskottet kan konstatera att propositionen innehåller förslag till lagändringar i skollagen som innebär att en rektor ska få besluta att betyg ska sättas i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. I propositionen framhåller regeringen att kunskapsresultaten i den svenska skolan måste förbättras. För att ge alla elever bästa möjligheter att utvecklas är det enligt regeringens mening av största vikt att lärarna systematiskt följer upp, bedömer och utvärderar elevernas kunskapsutveckling. En viktig del i arbetet med att förbättra kunskapsresultaten är att säkerställa att alla elever får den ledning och stimulans som de behöver och att även stöd ges när så behövs. Regeringen framhåller vidare att det har debatterats om betyg i tidigare årskurser kan vara ett sätt att stärka uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling. Regeringen hänvisar till att det såväl i den departementspromemoria som låg till grund för den nuvarande regleringen av försöksverksamheten, En bättre skolstart för alla: bedömning och betyg för progression i lärandet (U2014/4873), som i departementspromemorian Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten (U2020/03513) argumenteras för att införande av betyg tidigare i och motsvarande skolformer kan vara ett sätt att systematiskt följa upp elevernas kunskapsutveckling och främja att stöd ges i rätt tid. Utskottet instämmer med regeringen att det finns skäl att fullfölja försöksverksamheten. Genom att försöksverksamheten fullföljs kan erfarenheter samlas in även under försöksverksamhetens sista år. Det kan t.ex. handla om hur skolor som inför tidigare betyg arbetar för att främja elevernas utveckling, som negativa konsekvenser minimeras. Dessa erfarenheter kan senare andra skolor som vill införa tidigare betyg använda sig av. Utskottet anser i likhet med regeringen att det dock inte finns skäl att avvakta med att införa en permanent möjlighet att införa betyg från och med årskurs 4 på alla skolor där det finns en vilja att göra det. I de fall det fattas beslut på lokal nivå om att införa betyg fr.o.m. årskurs 4 får man utgå från att det sker i syfte att höja kunskapsresultaten och att såväl huvudmannen som rektorn har ett intresse av att följa utvecklingen. När det gäller frågan om att betyg kan upplevas som en stressfaktor är det något som behöver beaktas i rektorns beslutsfattande. Utskottet vill i sammanhanget peka på att elevhälsans psykologiska och psykosociala kompetens kan utgöra ett viktigt stöd. Betydelsefulla förhållanden kan bl.a. handla om vilken bild av betygens betydelse som lärarna förmedlar till eleverna. Det är i detta sammanhang viktigt att komma ihåg att betygen i de aktuella årskurserna endast utgör ett sätt att följa upp och stödja elevers kunskapsutveckling. Betygen i årskurs 4 kommer enligt utskottets mening inte ha någon formell funktion som påverkar eleven, vilket t.ex. slutbetygen i årskurs 9 har som urvalsinstrument till fortsatt utbildning. undersökning Attityder till skolan visar dock att den upplevda stressen hos elever har ökat och att en tredjedel av eleverna i årskurs 4–6 känner sig stressade en gång eller mer (2019, rapport 479). Utskottet anser därför att ett beslut om tidigare betyg i enlighet med regeringens förslag därför bör fattas med utgångspunkt i en analys av vilka förutsättningar som finns på skolenheten och vilka förhållanden som bör råda för att främja positiva och undvika negativa konsekvenser av förändringen. I detta sammanhang kan elevhälsan utgöra ett viktigt stöd i arbetet. Elevhälsan kan t.ex. utgöra ett stöd i arbetet med att kartlägga och analysera vilka förhållanden som finns på skolan inför beslut om tidigare betyg och identifiera åtgärder som kan förebygga stress hos eleverna. Det kan bl.a. handla om vilken bild av betygens betydelse som lärarna förmedlar till eleverna och det är av stor vikt att information om införandet av tidigare betyg, liksom återkoppling om elevens betyg, sker med hänsyn till elevens ålder och mognad samt förutsättningar och behov. Eftersom det är frivilligt att införa tidigare betyg bör vidare de skolor som väljer att införa sådana betyg ha förutsättningar att minimera eventuella negativa konsekvenser. Detta bör sammantaget enligt utskottets mening medföra att konsekvenser i form av ökad stress för eleverna kan begränsas. Utskottet anser därför att det i enlighet med regeringens förslag ska införas bestämmelser i skollagen som innebär att det blir möjligt att på en skolenhet sätta betyg från och med årskurs 4. Då försöksverksamheten enligt regeringens förslag upphör vid utgången av bör det vara möjligt att sätta betyg från årskurs 4 fr.o.m. . Utskottet noterar att regeringen har för avsikt att följa hur denna möjlighet används. Utskottet instämmer således i regeringens förslag och bedömningar i propositionen och tillstyrker med det anförda propositionen och avstyrker motion 2020/21:3786. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de yrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslaget. betyg i samtliga grundskolor Utskottets förslag i korthet avslår motioner om tidigare betyg i samtliga grundskolor. Jämför reservation 2 (M) och 3 (SD). I kommittémotion 2020/21:3793 av m.fl. (M) yrkande 1 begär motionärerna att betyg ska ges från årskurs 3 i eftersom det är det år eleverna gör nationella prov och får tydliga kunskapskrav. Motionärerna framhåller att sedan det beslutades att betyg ska ges från årskurs 6 har utvärderat reformen. Utvärderingen visar enligt motionärerna att det har blivit ett större fokus på elevernas kunskapsutveckling och att åtta av tio elever uppger att de jobbar hårdare i skolan. I yrkande 2 begär motionärerna att tidigare betyg ska införas nationellt i samtliga grundskolor. Motionärerna anser att regeringens förslag om att varje ny rektor har rätt att ompröva beslut om tidigare betyg inte skapar långsiktigt hållbara förutsättningar för vare sig lärare eller elever utan riskerar leda till ryckighet och kortsiktighet. I kommittémotion 2020/21:3792 av m.fl. (SD) yrkande 1 vill motionärerna införa obligatoriska betyg från årskurs fyra i , grundsärskolan, sameskolan, samt från årskurs fem i specialskolan. Motionärerna framhåller att betyg i relativt tidiga årskurser möjliggör en tidig upptäckt av barn i behov av stödinsatser och förbättrar föräldrarnas möjligheter att få en mer rättvis bild av sitt barns kunskapsnivå. Vidare är motionärerna oroade för att ett valfritt införande av betyg från årskurs fyra kommer att öka ojämlikheten mellan skolor. I yrkande 2 anser motionärerna att betyg i samhälls- och naturorienterande ämnen ska ges i varje enskilt ämne från årskurs fyra. Det skulle enligt motionärerna innebära en fokusering på varje specifikt ämne och ett tydliggörande av vad som krävs gällande kunskapsinhämtningen. Betyg från årskurs 3 När det gäller frågan om att betyg ska sättas från årskurs 3 kan utskottet konstatera att det saknas vetenskapligt stöd för från vilken årskurs som det är lämpligt att sätta betyg och hur betyg påverkar elevernas kunskapsutveckling. utvärdering av införandet av betyg från årskurs 6 som gjorts på uppdrag av regeringen visar dock på både positiva och negativa konsekvenser av tidigare betyg (2017, rapport 451). Utvärderingen visar att betygen i årskurs 6 verkar ha lett till ett ökat fokus på elevernas kunskapsutveckling och då främst när det gäller de elever vars kunskaper inte når upp till kunskapskraven för betyget E. När det gäller elevernas kunskapsutveckling angav av lärarna att elevernas kunskapsutveckling är lite eller mycket högre efter det att betygen infördes. Vidare framgår det i utvärderingen att drygt hälften av lärarna uppgett att den är ungefär som innan och ansåg att den är lägre efter införandet. visar utvärderingen att tidigare betyg kan påverka elevernas motivation. Drygt hälften av lärarna i undersökningen upplevde generellt elevernas motivation som högre till följd av betygen. av eleverna uppgav att de arbetar hårdare när de vet att de får betyg och i intervjuer framgår att även vårdnadshavare upplevt sina barns motivation som högre.