bet · H801AU9 · 2021-03-25 00:00:00 — Jag anser att regeringen bör se till att Arbetsförmedlingens upphandlingar av utbildningar påskyndas och att utbildningarna erbjuds i de nyanländas närområde, särskilt där kollektivtrafik saknas. Etableringsinsatser m.m., punkt 4 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2020/21:1702 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1893 av (S), 2020/21:2351 av Boriana (M), 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 4, 2020/21:2792 av (M), 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 21, 2020/21:3347 av (M) yrkandena 1–7, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 11 samt 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 15 och 16. ska vara ett öppet land som välkomnar nya invånare, ett land där vi oavsett ursprung skapar en gemensam framtid. Integrationen är en ömsesidig process mellan människor, där känslan av samhörighet är resultatet. Men om integrationen inte fungerar växer i stället problemen. måste bl.a. bli bättre på att ta tillvara den potential och det entreprenörskap som många nyanlända bär med sig. Att starta och driva företag, t.ex. inom servicesektorn, kan för många vara en viktig väg till egen försörjning. Det behövs praktisk information för att enkelt komma igång, kommuner bör verka för att vara attraktiva företagarkommuner och samarbete med t.ex. det civila samhället är viktigt. Utskottet nämner en del initiativ på området men mer behöver göras. Vi anser därför att regeringen bör vidta fler åtgärder för att ta vara på nyanländas potential som företagare. I kommittémotion 2020/21:3234 yrkande 21 lyfter Liberalerna fram språkets betydelse för integrationen. Tack vare ett aktivt arbete från Liberalerna har januariavtalet lett fram till överenskommelsen om intensivåret som utskottet redogör för. Vi är liksom utskottet naturligtvis medvetna om att regeringen gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att införa intensivåret fr.o.m. . Vi förutsätter att denna viktiga reform kommer att genomföras som planerat, men om så inte blir fallet kommer vi att återkomma i andra sammanhang. Etableringsinsatser m.m., punkt 4 – motiveringen (SD) av (SD), (SD) och (SD). I likhet med utskottet vill vi avstyrka samtliga motioner, men vi gör det på helt andra grunder. Vi vill se en helt annan inriktning för integrationspolitiken än vad utskottet vill. Vi anser att den förda politiken förstärker skillnader, separata identiteter och parallellsamhällen. Det behövs en annan väg, en politik som inte fokuserar på särlösningar utan som riktar sig till samtliga invånare. Det integrationspolitiska arbetet bör fokusera på att skapa förutsättningar för enskilda att anta majoritetsbefolkningens normer, värderingar och livsmönster i tillräcklig grad för att bli en fungerande och självförsörjande del av majoritetssamhället. Mot denna bakgrund avfärdar vi samtliga motionsförslag eftersom de avser specialåtgärder som är riktade mot grupper som avgränsats på etnisk grund. Ansvaret för etableringsinsatserna, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkande 6. Arbetsförmedlingen har helhetsansvar för etableringsinsatserna. Det har dock konstaterats att myndigheten har stora brister, och de uppvisade resultaten är inte tillfredsställande. De kommuner som vill bör därför kunna ta över ansvaret för integrationen och etableringen av nyanlända invandrare från Arbetsförmedlingen. Till skillnad från utskottet anser vi inte att det eventuella resultatet av januariöverenskommelsen bör avvaktas, låt vara att reformarbetet när det gäller Arbetsförmedlingen har förtydligats och justerats tack vare påtryckningar från bl.a. Vi menar att det behövs åtgärder nu och anser att regeringen bör verka för att kommuner som så vill ska ha möjlighet att ta över ansvaret för etableringen från Arbetsförmedlingen. Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:450 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 22. Utrikes födda kvinnor har en särskilt svag ställning på arbetsmarknaden och fastnar i bidragsberoende i högre grad än andra. Andelen utrikes födda kvinnor som arbetar är lägre än andelen inrikes födda kvinnor. Att inte ha en egen försörjning innebär antingen ett bidragsberoende eller ett beroende av partnerns eller familjens inkomster, och det minskar kvinnors handlingsutrymme. Men det drabbar inte bara kvinnor. Studier bekräftar att barn som lever i familjer där mammorna inte jobbar löper stor risk att själva hamna i arbetslöshet och utanförskap. En av de viktigaste åtgärderna för att både öka jämställdheten och lösa integrationsfrågan är därför att bryta bidragsberoende och säkra kvinnors och flickors frihet och trygghet. Här krävs det konkreta reformer, men vi kan konstatera att utskottet blir svaret skyldigt när det sätter sin tilltro till allmänna utfästelser om ett jämställdhetsperspektiv i etableringsåtgärderna. Vad som inte heller verkar övertygande är när utskottet, som det verkar, förlitar sig på att Arbetsförmedlingen, en myndighet med återkommande problem i verksamheten, ska kunna åstadkomma någon verklig förändring när det gäller målsättningen att bättre nå gruppen utrikes födda kvinnor och öka deras deltagande på arbetsmarknaden. Och trots att myndigheten har haft flera uppdrag för att åstadkomma ökad jämlikhet när det gäller bemötande visar undersökningar, bl.a. den presenterade delredovisningen från Kommissionen för jämställda livsinkomster som utskottet hänvisar till, på allvarliga brister i arbetsmarknadsetableringen för nyanlända kvinnor, bl.a. skrivs de in i etableringsprogrammet i mindre utsträckning än män. Detta påverkar med stor sannolikhet deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Detta oroar oss djupt. Vi anser att regeringen i enlighet med vad vi anfört ovan skyndsamt bör vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda kvinnor. Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2020/21:450 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2696 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:3366 av m.fl. (M) yrkande 2. Kvinnor och män ska enligt det övergripande jämställdhetspolitiska målet ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Ett delmål är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Så ser det inte ut . Nyanlända kvinnor deltar i mindre omfattning i olika arbetsförberedande insatser jämfört med männen; de registreras senare hos Arbetsförmedlingen och påbörjar svenska för invandrare . Nyanlända kvinnor och män möts inte av samma förväntningar och krav på att arbeta. I flera studier lyfts olika strukturella aspekter fram, exempelvis vilka typer av insatser Arbetsförmedlingen erbjuder kvinnorna, myndighetens bemötande, tillgång till barnomsorg, föräldraförsäkringens utformning och diskriminering bland arbetsgivare. Isolering är inte svaret på att få fler utrikes födda kvinnor i arbete. Aktiviteter för att förbereda föräldralediga kvinnor på arbete, såsom språkstudier och samhällsorientering, är ett mycket bättre svar. Utformningen av dessa aktiviteter måste dock särskilt rikta in sig på kvinnorna och deras förutsättningar, eftersom gruppen visar sig vara särskilt svår att nå. föreslår att i likhet med och ska arbeta betydligt mer aktivt under kvinnors föräldraledighet för att undvika isolering och förbereda kvinnorna på arbetslivet genom språkstudier, arbetsplatsbesök och mentorskapsprogram. Det är viktigt att dessa utbildningsinsatser innehåller rådgivning om hur familjeansvar kan kombineras med arbete i det svenska samhället. Uppsökandeverksamheten för att få kvinnor som inte är föräldralediga ut i aktivitet måste också stärkas. Till skillnad från utskottet anser jag att det krävs fler initiativ på området. Jag anser därför att regeringen bör verka för att det införs kommunala mentorskapsprogram, där utlandsfödda kvinnor som redan gjort resan kan agera förebilder. Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 6 – motiveringen (SD) av (SD), (SD) och (SD). I likhet med utskottet vill vi avstyrka motionerna, men på helt andra grunder. Vi anser nämligen att varje individ ska stå fri att göra sina egna individuella livsval, utan att det offentliga ska försöka styra eller påverka dessa val. Vi står därför inte bakom några förslag som innebär en särbehandling av utrikes födda kvinnor. Vi tar därmed också avstånd från utskottets positiva syn på att regeringen aktivt arbetar med ytterligare åtgärder i denna riktning. Som vi framhållit ovan motsätter vi oss dessutom specialåtgärder som är riktade mot grupper som avgränsats på etnisk grund. Mot denna bakgrund bör samtliga motionsyrkanden avstyrkas. Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2020/21:3028 av (M), 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkande 7. Samverkansformer mellan det offentliga och civilsamhället måste premieras och förstärkas i syfte att förbättra integrationsarbetet. Sociala utfallskontrakt är en typ av samverkan som ännu inte fått något utrymme i , men som skulle kunna användas för projekt inom integration och för att bryta segregation. I sociala utfallskontrakt gör en extern finansiär investeringar i offentliga sociala projekt för att uppnå definierade mål som motsvarar mänskliga och ekonomiska vinster för den offentliga parten. Denna modell för att genomföra sociala investeringar är utvecklad utifrån internationellt testade modeller för utfallsbaserad finansiering. Utmaningarna och orsaken till att sociala utfallskontrakt inte har fått det genomslag förväntats ligger bl.a. i bristen på kunskap hos de offentliga aktörerna om hur sociala investeringsfonder kan användas. I en undersökning av Kommuner och Regioner framgår att många kommuner efterfrågar stöd och vägledning för utformningen av denna typ av projekt. Det kommuner och regioner främst efterfrågar är kunskap kring metodik för uppföljning och utvärdering, samt metodik för vinst-förlust-kalkyler och sammanställningar av evidensbaserade program. Problemet ligger också i att relationen mellan risk och avkastning för den externa finansiären ofta är blygsam i den här typen av sociala investeringar. Jag menar att sociala utfallskontrakt bör stödjas i syfte att åstadkomma fler åtgärder som kan öka integrationen bland utrikes födda, minska förekomsten av utanförskap och segregation och bryta brottslighet. Det är bra att utskottet åtminstone verkar se möjligheten i denna typ av samverkan, men mer behöver göras. Jag anser att regeringen bör verka för att en facilitatorsfunktion inrättas som kan tillgodose allmänna riktlinjer och beräknade kostnader för olika sociala problem och insatser, i syfte att underlätta beräkningar av kostnader för offentliga parter och organisera metodstöd för offentliga aktörer, exempelvis utvärderingar och effektmätningar av sociala utfallskontrakt. Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen, punkt 7 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2020/21:3028 av (M), 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 27. Det civila samhället spelar en viktig roll när det gäller att främja nyanländas väg in i det svenska samhället men även när det gäller mottagandet av asylsökande. Framför allt de större aktörerna kan spela en avgörande roll i det långsiktiga mottagandet av asylsökande och integrationen av nyanlända. De bidrar bl.a. till språkträning och att nya kontakter och mötesplatser skapas. Det offentliga ska samverka och bidra med finansiellt stöd till civilsamhället för integrationsinsatser. Vi konstaterar att det pågår ett antal aktiviteter för att stödja civilsamhället, men till skillnad från vad utskottet verkar anse räcker inte detta. Vi anser därför att regeringen i enlighet med ovanstående bör vidta ytterligare åtgärder för att civilsamhället, och då inte minst de större aktörerna, ska kunna spela en avgörande roll i integrationsarbetet. Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 8 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2020/21:1006 av (KD), 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 1–4 och 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 1. Kvinnor, särskilt unga kvinnor, är alltid en extra utsatt grupp i samhället. Det är ingen skillnad i socialt utsatta områden. Kvinnor i sådana områden uppger i högre grad att de är otrygga och oroliga för att bli utsatta för brott i sina egna bostadsområden jämfört med kvinnor i andra områden. I särskilt utsatta områden vill många organiserade gäng, nätverk eller familjer skapa ett parallellt samhälle. Det är gruppens heder och regler som är det viktigaste, inte samhällets lagar och normer. Strukturerna är patriarkala och våldsamma, och kriminalitet som narkotika- och vapenförsäljning livnär stora delar av gruppen. Kvinnor och flickor, men även pojkar och unga män, kontrolleras och förtrycks. Det blir viktigt att gruppen inte deltar det övriga samhällets aktiviteter och att gruppens status och heder är det som ska skyddas. Den kollektiva statusen blir viktigare än individens frihet. Jag noterar liksom utskottet att regeringen på flera områden gör en riktad satsning för att förbättra tillståndet i socioekonomiskt utsatta områden, men jag anser att särskilt kvinnors livssituation i dessa områden behöver uppmärksammas ytterligare. Kvinnors villkor behöver synliggöras särskilt för att skapa en positiv förändring. Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till ytterligare åtgärder för att kvinnor i socialt utsatta områden ska få likvärdiga förutsättningar som kvinnor i andra områden. Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 10, 2020/21:1006 av (KD) och 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 1–4. När vi debatterar integration debatterar vi på en och samma gång kulturskillnader, arbetsmarknad, bostadsbrist, miljonprogrammet, ombildningar av hyresrätter, religion, moral, företagande, jämställdhet, brottslighet, missbruk, åldersbedömningar, familjeåterförening, skola, förskola och en mängd andra frågor. Frågorna berör samtliga politiska nivåer: kommunerna, regionerna, och EU. Men ansvarsfördelningen är skev. Staten reglerar dels själva migrationen, dels hur kommunerna och regionerna ska hantera den. är det kommunerna och regionerna som får överta de långsiktiga följdverkningarna av migrationen. Det har lett till frustration och osämja mellan de politiska nivåerna, där kommunerna, med viss rätt, anser sig bli sittande med räkningen för statens politik. Eftersom integrationen präglar så många vitt skilda politikområden har det uppstått ett stuprörstänkande kring frågan. Mottagandet hanteras vid sidan av diskussionen om bostadstillgången, förutsättningarna på arbetsmarknaden och andra centrala faktorer för integrationen. Det saknas ett samlat grepp för att väga av alla dessa frågor mot varandra och för att inventera hur den svenska integrationskapaciteten ser ut. Jag anser därför att regeringen bör inrätta ett permanent organ för att i samsyn med riksdagspartierna och utifrån vetenskapliga underlag göra en löpande inventering av hur vår integrationskapacitet ser ut: hur många bostäder som finns tillgängliga, hur arbetsmarknaden utvecklas, hur språkkunskaperna ser ut och hur många platser som finns i skolan. I det arbetet ska även ingå att ta fram politiska åtgärder och ekonomiska ramverk utifrån de behov som finns. Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 8 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkandena 1–4 och 2020/21:449 av m.fl. (V) yrkande 10, 2020/21:1006 av (KD) och 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 1. För Liberalerna är det viktigt att säkerställa människors frihet, särskilt för dem vars frihet hotas mest. Därför behöver vi vända utvecklingen i landets utsatta områden och se till att rättsstaten fungerar så att boende i dessa områden känner sig trygga och har en tilltro till samhället. En förutsättning för att alla ska ha reella möjligheter att bestämma över sina liv är att samhället de växer upp i är säkert och har fungerande samhällsfunktioner. Polis, skola, rättsväsen, sjukvård och socialtjänst måste kunna utföra sitt arbete med att garantera att alla får en god skolgång och att människors rättigheter försvaras. Därför har Liberalerna satt upp ett ambitiöst mål om att inget område ska vara utsatt till 2030. För att nå dit krävs det omfattande liberala reformer för att bryta utanförskapet och ta tag i den stora integrationsskuld som har . Vi håller med utskottet om att vissa relevanta åtgärder genomförts men det räcker inte, och vi anser därför att regeringen måste ha som uttalat mål och vidta ytterligare nödvändiga åtgärder för att det ska inte ska finnas några utsatta områden i . För att lösa problemen och minska fattigdomen bland utrikes födda måste det finnas en korrekt beskrivning av hur situationen ser ut; integrationsskulden måste kunna mätas, bl.a. som graden av arbetsmarknadsetablering, humankapital, pensionsutsikter, språkinlärning och ekonomiska möjligheter i vardagen. Vi noterar att utskottet pekar på att det pågår ett visst utvecklingsarbete när det gäller statistik för området Åtgärder mot segregation, men vi anser att det krävs ett vidare perspektiv. Regeringen bör därför undersöka möjligheterna att mäta integrationsskulden på det sätt vi beskrivit. Vidare anser vi att utvecklingen i utsatta områden måste följas upp . Det nuvarande sättet att mäta om ett område är socioekonomiskt utsatt bör uppdateras till att även inkludera de faktorer som mäter: exempelvis förekomsten av organiserad brottslighet, radikalisering, antalet anmälda brott och möjligheten att klara upp brott. Genom tydligare, mer genomtänkta och bättre samordnade sätt att mäta utsatthet kan det stöd som människor behöver riktas mer pricksäkert och samhällets aktörer ges den information som de behöver för att ge varje människa rätt stöd. I enlighet med ovanstående anser vi att regeringen bör se till att situationen i de utsatta områdena följs upp . Fler aktörer behöver ta ett större ansvar för att förbättra tillvaron för de som bor i utsatta områden. För att underlätta för polisens och de lokala aktörernas arbete i utsatta områden måste det bli tydligare vilka aktörer som har vilka ansvarsområden. En integrationspakt behöver förhandlas fram för varje utsatt område mellan staten, regionen, kommunen och de lokala fastighetsägarna. I integrationspakterna ska parterna komma överens om konkreta åtgärder och aktiviteter för att förbättra både den fysiska och sociala miljön i områdena utifrån de specifika utmaningarna och möjligheterna i respektive område. Det kan handla om att avsluta olaglig lokaluthyrning, ta kontroll över gemensamma ytor, klottersanering, läxhjälp eller arbetslivserfarenheter för unga. Det offentliga ska bidra med investeringar i trygghet och ökad närvaro genom exempelvis polis, ordningsvakter eller statliga servicekontor. Statlig finansiering ska bistå arbetet genom en nationell fond för större långsiktiga investeringar som kan lyfta utsatta områden. Människor som bor i de utsatta områdena ska vara delaktiga i att ta fram pakterna. Vi noterar att utskottet nämner ett antal viktiga reformer med bäring på situationen i utsatta områden som regeringen i samarbete med bl.a. Liberalerna presenterade i budgetpropositionen . Vi menar dock att mer måste göras och anser därför att regeringen bör verka för att införa integrationspakter. Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (C) (C) anför: I kommittémotion 2020/21:3285 yrkande 2 föreslår att det ska utredas hur rutiner för utbetalning och uppföljning av kommunersättningarna för asylmottagande kan förbättras. Jag står naturligtvis bakom förslaget i sak, men eftersom denna fråga delvis har koppling till januariavtalets reformarbete har jag valt att inte reservera mig till förmån för detta yrkande. Jag förutsätter att regeringen kommer att genomföra relevanta reformer inom avtalad tid och kommer att återkomma i andra sammanhang om så inte blir fallet. I samma motion framför att en kommun har fortsatt försörjningsansvar för den nyanlända invandraren även . I yrkande 4 föreslås det en uppföljning av bosättningslagens syfte för att alla kommuner ska ta ett delat ansvar för nyanlända. Jag har valt att inte heller här reservera mig eftersom jag vill avvakta diskussionerna som bl.a. för med regeringen inom ramen för januariavtalet. Samhällsinformation, punkt 2 (KD) (KD) anför: I kommittémotion 2020/21:3663 Utgiftsområde 8 Migration yrkande 10 föreslår att det ska inrättas ett asylprogram där asylsökande ska delta i 15 timmars språkutbildning och nio timmars samhällsorientering . avsätter också medel för detta ändamål. Eftersom förslaget om att inrätta ett asylprogram behandlades inom ramen för beredning av budgetpropositionen utgiftsområde 1 (bet. 2020/21:KU1) saknar jag möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för det förslaget, även om jag naturligtvis står bakom det. Samhällsinformation, punkt 2 (L) (L) och (L) anför: I kommittémotion 2020/21:3234 yrkande 9 lyfter Liberalerna fram att kunskaper om det svenska samhället, demokratiska värderingar, jämställdhet och barnrättsperspektiv är centralt för att kunna bygga en framtid i . I samma motion yrkande 35 föreslås det att nyanlända invandrare redan vid anvisningen till en kommun ska få vetskap om sitt eget ansvar för att hitta både jobb och bostad, t.ex. genom att ställa sig i bostadskö. Vi står naturligtvis bakom dessa förslag, men eftersom regeringen med utgångspunkt i januariavtalet har gett i uppdrag att förbereda en obligatorisk samhällsintroduktion har vi valt att inte reservera oss till förmån för Liberalernas yrkanden. Vi noterar att samhällsintroduktionen ska innehålla information om bl.a. asylprocessen, livet i , svensk lagstiftning, demokrati, normer och värderingar och att den ska införas . Vi förutsätter att regeringen kommer att genomföra denna reform inom avtalad tid. Vi kommer att återkomma i andra sammanhang om så inte blir fallet. Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 6 (L) (L) och (L) anför: