bet · H801SkU34 · 2021-05-07 00:00:00 — Uppsägning av skatteavtalet mellan och Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att säga upp skatteavtalet mellan och som därmed upphör att gälla . Utskottet ställer sig vidare bakom regeringens förslag att anta en lag om att lagen om skatteavtal mellan och ska upphöra att gälla . I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, KD, L). Proposition 2020/21:137 Uppsägning av skatteavtalet mellan och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppsägning av skatteavtalet mellan och 1.Uppsägning av skatteavtalet mellan och (M) 2.Uppsägning av skatteavtalet mellan och (SD) 3.Uppsägning av skatteavtalet mellan och (KD) 4.Uppsägning av skatteavtalet mellan och (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppsägning av skatteavtalet mellan och a) godkänner att avtalet mellan och för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter å inkomst och förmögenhet sägs upp, b) antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (2019:1197) om skatteavtal mellan och . Därmed bifaller proposition 2020/21:137 punkterna 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (SD), (S), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), Gulan Avci (L), (SD), (MP), (M) och Ciczie Weidby (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2020/21:137 Uppsägning av skatteavtalet mellan och . Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. I ärendet har det inte väckts några motioner. Det införlivades i svensk rätt genom kungörelsen (1963:497) om tillämpning av ett mellan och ingånget avtal för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter å inkomst och förmögenhet. Vid genomförandet i svensk rätt av direktiv (EU) 2016/1164 om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden), ersattes nämnda kungörelse av lagen (2019:1197) om skatteavtal mellan och . Lagen trädde i kraft . införde särskilda skatteregler som innebär att pensionärer som flyttar till har möjlighet att endast betala 7 procents skatt på inkomster som har sin källa utanför . I kombination med skatteavtalets regler kan personer som flyttar från till därmed bara behöva betala i skatt på ett antal olika typer av inkomster med källa i , vilka kan uppgå till mycket stora belopp. Regeringen kontaktade och informerade om att den situation som uppstått till följd av det nya grekiska regelverket inte är acceptabel och att man har för avsikt säga upp avtalet så att det upphör att gälla möjligt. Vidare klargjorde regeringen att man står redo att inleda förhandlingar om ett nytt avtal. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att skatteavtalet sägs upp. Till följd av uppsägningen måste den lag genom vilken avtalet införlivats i svensk rätt upphävas. Ett utkast till propositionen har beretts med . I propositionen föreslår regeringen att godkänner att skatteavtalet mellan och sägs upp och därmed upphör att gälla . Vidare föreslås att antar en lag om att lagen (2019:1197) om skatteavtal mellan och ska upphöra att gälla . Uppsägning av skatteavtalet mellan och Utskottets förslag i korthet godkänner att avtalet mellan och för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och förmögenhet sägs upp. antar vidare regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (2019:1197) om skatteavtal mellan och . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (KD) och 4 (L). mellan och undertecknades 1961. Det är ett av äldsta gällande skatteavtal och har aldrig omförhandlats. Sedan avtalet ingicks har däremot stora förändringar skett vad gäller både svensk skattelagstiftning och svensk skatteavtalspolicy. I fråga om skatteavtalspolicy har även förändringar skett på internationell nivå. Avtalet är även ingånget när de ekonomiska skillnaderna mellan och var stora, vilket avtalet delvis anpassades till. införde en särskild skatteregim som innebär att en person som är pensionär och som flyttar till från ett land med vilket har ett avtal som möjliggör administrativt samarbete på skatteområdet, kan ansöka om status som s.k. foreign pensioner (FP). En person som får FP-status beskattas i i fråga om inkomster med källa utanför . Den beskattning som följer av FP-regimen i fråga om inkomster med källa utanför , sker på en väsentligt lägre nivå än de generella skattesatserna i den grekiska skattelagstiftningen. Inkomster som en person med FP-status får från källor i beskattas däremot enligt generella grekiska skatteregler. FP-status kan innehas i högst . FP-regimen samspelar med skatteavtal. En förutsättning för att det ska vara attraktivt att flytta till och begära FP-status, är att den stat från vilken en berörd inkomst härrör (källstaten) inte tar ut någon källskatt enligt intern lagstiftning eller att det finns ett tillämpligt skatteavtal som begränsar källstatens beskattningsrätt. För en person som flyttar från till och enligt skatteavtalet mellan länderna därmed anses ha hemvist i , innebär avtalet att ett flertal inkomster med källa i undantas helt från beskattning i (s.k. exempt) och endast får beskattas i . I kombination med att personen även får FP-status, påförs sådana inkomster en total skatt om . med innebär att som källstat är förhindrat att beskatta utdelning, kapitalvinst och pension på ett sätt som enligt sin nuvarande avtalspolicy strävar efter att undvika. Dessa typer av inkomster kan uppgå till mycket stora belopp. Eftersom rätten att beskatta upphör när en person får hemvist i enligt avtalet kan skatteplanering ske med relativt kort tidshorisont. Regeringen anser att det är angeläget att snabbt motverka skatteplanering med stöd av den typ av riktade regler som FP-regimen utgör. bör därför sägas upp , vilket tidigast kan ske med verkan . En sådan uppsägning innebär att ett avtalslöst tillstånd inträder till dess att ett nytt avtal har förhandlats fram. Starka skäl talar dock för att säga upp avtalet innan ett nytt avtal är på plats. Att avvakta en förhandling innebär enligt regeringen att en för principiellt viktig fråga underkastas en bilateral process som inte ensidigt råder över och där motparten saknar incitament för en snabb överenskommelse. Det riskerar således att skapa en utdragen process under vilken skatteplanering kan fortgå. Bedömningen att säga upp avtalet baseras även på att regeringen ser en förhandling om ett helt nytt avtal som det enda rimliga alternativet, vilket är mer tidskrävande än en partiell omförhandling. Till följd av att avtalet är så gammalt är det bristfälligt även i ett antal andra avseenden än de som aktualiseras till följd av den grekiska FP-regimen. Avtalet är ett av ytterst få svenska s.k. exemptavtal som är i kraft, vilket innebär att som huvudmetod för undanröjande av dubbelbeskattning helt undantar berörda inkomster från beskattning i . innebär den svenska skatteavtalspolicyn att avräkning tillämpas som huvudmetod för att undanröja dubbelbeskattning. Avtalet är i detta avseende inte heller reciprokt utformat, då kan tillämpa avräkning som huvudmetod för att undanröja dubbelbeskattning enligt avtalet. Det innebär att i många fall där är helt förhindrat att beskatta har i motsvarande fall beskattningsrätt. Vidare saknar avtalet sådana bestämmelser som utgör minimistandarder för skatteavtal, vilka utarbetats inom ramen för projektet för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster, det s.k. (Base Erosion and Profit Shifting), och som även kommer till uttryck i modellavtal med tillhörande kommentarer. Avtalets regler för utbyte av upplysningar uppfyller inte heller nu gällande internationella standarder. är dessutom ålderdomligt utformat, vilket försvårar tillämpningen. För att undvika att ett avtalslöst tillstånd blir långvarigt har regeringen meddelat den grekiska regeringen att man är villig att prioritera en förhandling om ett nytt avtal. Enligt skatteavtalet kan avtalet sägas upp skriftligen på diplomatisk väg före utgången av något kalenderår. Vid en sådan uppsägning upphör avtalet att gälla i i fråga om inkomst som förvärvas det kalenderår som följer närmast efter utgången av den ovan angivna eller . När det gäller förmögenhetsskatt upphör avtalet att gälla i fråga om skatt som utgår på grund av taxering under eller efter det andra kalenderåret då uppsägningen ägde rum. Om således säger upp avtalet före upphör det att gälla och slutar att vara tillämpligt i enlighet med vad som anges ovan vad gäller inkomstskatter. I fråga som förmögenhetsskatt upphör avtalet att vara tillämpligt i fråga om skatt som utgår på grund av taxering under eller efter 2023. Konsekvenser för individer och företag Det går enligt regeringen inte att i detalj redogöra för konsekvenserna för individer och företag, då det är beroende av förutsättningarna i varje enskilt fall och även påverkas av lagstiftningen i . Generellt gäller dock att det nuvarande avtalet inte i någon större utsträckning begränsar beskattningen av individer eller företag i den stat där de är hemmahörande (hemviststaten). Avtalet begränsar däremot i större utsträckning en avtalsslutande stats möjlighet att beskatta individer och företag hemmahörande i den andra avtalsslutande staten för inkomster som har sin källa i den förstnämnda staten (källstaten). I fråga om källstatsbeskattning innehåller avtalet vissa trösklar för beskattningsinträde och begränsningar för uttag av källskatt, vilket gör det möjligt att peka på vissa generella konsekvenser för individer och företag. I fråga om individer blir en tydlig och avsedd effekt av att avtalet sägs upp att det inte längre kommer att finnas några hinder för beskattning i källstaten av pensioner som härrör från den staten. De pensioner som personer som är bosatta i uppbär från och som till följd av avtalet inte beskattas i , kommer att bli föremål för beskattning i . På motsvarande sätt kan individer bosatta i komma att beskattas i för pensioner som betalas ut därifrån. Eftersom sådana pensioner emellertid redan är föremål för beskattning i , torde skillnaden i total skatt inte bli av betydelse. För individer bosatta i kan det bli en högre beskattning i av betalningar från när det gäller utdelning, ränta och royalty, eftersom avtalet innehåller begränsningar för uttag av skatt i källstaten på sådana betalningar. Företag med investeringar eller verksamhet i kan också komma att träffas av en högre beskattning i i fråga om betalningar från när det gäller utdelning, ränta och royalty. Inom bolagssektorn finns emellertid EU-gemensam lagstiftning om begränsningar för uttag av källskatt inom EU, vilket minskar dessa effekter. Svenska företag med verksamhet i kan komma att bli skattskyldiga där i fler fall än vad som gäller eftersom de trösklar för beskattningsinträde som följer av avtalets bestämmelser om beskattning av näringsverksamhet bedriven från fast driftställe inte längre kommer gälla. Att båda staterna i ett avtalslöst tillstånd är oförhindrade att beskatta enligt intern rätt kan även generellt leda till en viss ökad administrativ börda för individer och företag. Enligt regeringen går det inte att med någon större säkerhet avgöra vilka konsekvenserna blir för skatteintäkter av att skatteavtalet med sägs upp. Att avtalet sägs upp motverkar skattedriven utflyttning till och ett därpå följande skattebortfall i . Mot detta ska vägas en viss möjlig ökning av antalet fall där skattskyldiga medges avräkning från svensk skatt för skatt som har betalats i . Utifrån dessa förutsättningar förväntas förslagen inte ge upphov till någon negativ offentligfinansiell effekt. Allmänt sett medför tillämpning av ett skatteavtal en viss arbetsbörda för främst , eftersom en sådan tillämpning kan innebära att beskattning efter ansökan i enskilda fall ska ske på ett sätt som avviker från de allmänna skattereglerna. Att skatteavtalet med sägs upp kan därför minska den arbetsbördan. kan avsaknaden av ett avtal innebära en viss ökning av antalet ärenden där skattskyldiga begär att dubbelbeskattning ska undanröjas med stöd av avräkningslagen. Förslagen bedöms sammantaget inte ge upphov till någon ökad arbetsbörda för eller för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslagen torde inte medföra några märkbara effekter på vare sig inkomstfördelningen eller den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagen bedöms i övrigt inte ha effekter på sysselsättning, miljö eller integration. med undertecknades 1961 och är ett av äldsta skatteavtal. införde en särskild skatteregim som innebär att ett flertal inkomster, såsom utdelning, kapitalvinster och pension, som enligt avtalet är helt undantagna från beskattning i (s.k. exempt), under vissa förutsättningar endast beskattas i . För att motverka skatteflykt har regeringen föreslagit att skatteavtalet med ska sägas upp . Regeringen har vidare anfört att skatteavtalet med är bristfälligt även i andra avseenden och att en omförhandling av avtalet i sin helhet därför är nödvändig. Utskottet noterar att regeringen har informerat om att man är villig att prioritera en omförhandling av skatteavtalet. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag och tillstyrker därmed propositionen. Uppsägning av skatteavtalet mellan och (M) (M), (M), Boriana (M) och (M) anför: Vi anser att det i grunden är beklagligt att skatteavtalet med står inför en uppsägning. Uppsagda skatteavtal är något som bör undvikas. Det skapar osäkerhet och försämrad förutsägbarhet. Det är dock orimligt att tar emot omfattande ekonomiska bidrag från andra länder i EU som landet erbjuder skatterdrivna upplägg som eroderar givarländernas skattebaser. skatteavtal med är ett mycket gammalt skatteavtal som det finns goda skäl att omförhandla. Det saknar bl.a. centrala standardbestämmelser för skatteavtal, sådana som härrör från (Base Erosion and Profit Shifting). Vi förutsätter att regeringen agerar skyndsamt och säkerställer att nödvändiga förändringar kan göras för att få på plats ett bättre och mer rättvist skatteavtal länderna emellan. Finansministerns uttalanden undergräver position och motverkar svenska intressen när hon med överdriven retorik försöker skuldbelägga de svenskar som av olika skäl väljer att nyttja den fria rörligheten inom EU och bosätta sig i länder som och . En svensk finansminister bör stå på svenska medborgares sida och inte kritisera de medborgare som följer rådande regler och lagar. Det finns många olika skäl till att människor flyttar från . Det är dock inte rimligt att länder som tar ett stort ekonomiskt ansvar för sydeuropeiska länders ekonomi genom omfattande lån och bidrag, som länder som har försökt säkra skattebefrielser för vissa grupper från andra länder. Det är en ordning som inte bör acceptera. Det ska även framhållas i sammanhanget att det finns goda skäl att sänka SINK-skatten (lagen [1991:586] om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta) framgent för att få på plats en mer välavvägd beskattning av svenskar bosatta utomlands. Regeringens höjning av SINK-skatten från under föregående mandatperiod var obefogad. Trots dessa synpunkter stödjer vi utskottets ställningstagande till regeringens proposition eftersom vi anser att det är orimligt att länder kräver stöd från svenska skattebetalare i form av bidrag och lån som de erbjuder skattedrivna upplägg i syfte att erodera svenska skattebaser. Uppsägning av skatteavtalet mellan och (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Regeringen föreslår att skatteavtalet med ska sägas upp med hänvisning till att avtalet är gammalt. Vi finner det olyckligt att väljer att säga upp avtalet innan ett nytt avtal finns på plats eftersom det riskerar att skada förtroendet för . Vi hoppas därför att regeringen inleder förhandlingar med om att få ett nytt avtal på plats i enlighet med den intention som uttrycks i propositionen. Vi väljer därför att inte reservera oss mot propositionen. Vi vill dock betona att vi inte ställer oss bakom det höga tonläget och de generaliseringar som regeringen och dess företrädare uttryckt om de svenskar som väljer att flytta till . Uppsägning av skatteavtalet mellan och (KD) (KD) anför: är ett handelsberoende land med en rad stora internationella företag som sysselsätter väldigt många människor. För att detta handelsutbyte ska fungera så sömlöst som möjligt är det viktigt att har välfungerande skatteavtal med andra länder. Att vi har välfungerande skatteavtal är också betydelsefullt för privatpersoner som bor i andra länder. Det är därför mycket beklagligt när skatteavtal sägs upp utan att det finns något nytt avtal på plats. I det nu aktuella ärendet, uppsägning av skatteavtalet mellan och , finns det dock skäl som talar för att säga upp avtalet. införde särskilda skatteregler för vissa grupper på ett sätt som inte är acceptabelt. Detta visar på en bristande respekt för som avtalspart. Jag kommer därför att stödja att avtalet sägs upp. Det är dock mycket viktigt att ett nytt avtal kommer på plats. I sammanhanget vill jag också betona att jag tar avstånd från den retorik som finansminister haft i detta ärende, och i det aktuella ärendet om skatteavtalet med . Uppsägning av skatteavtalet mellan och (L) Gulan Avci (L) anför: Väl utformade skatteavtal mellan länder fyller en viktig funktion för både den enskilde och samhället i stort. Inte minst är det av stor vikt att skattepolitiken inom EU:s inre marknad utformas för att värna de goda gemensamma spelregler som möjliggör det unika europeiska samarbetet. De samlade omständigheterna talar nu för att dagens skatteavtal med respektive inte uppfyller de krav som utifrån denna grundsyn kan ställas på skatteavtal. I stället har och genom sitt agerande kommit att förhindra att genomför beskattning enligt de principer som ska vara vägledande. Vi välkomnar institutionell konkurrens och en av Europeiska unionens många fördelar är att tävlan skärps mellan medlemsländerna i jakten på exempelvis arbetskraft och företag. Den aktuella skattesituationen med och går dock bortom den sunda institutionella konkurrensens gränser. I stället sätts skattepolitikens legitimitet nu på prov genom den skatteplanering som möjliggjorts som inte i tillräcklig utsträckning respekteras som avtalstecknande part. Därför kommer vi inte att rösta emot att dessa skatteavtal sägs upp. Vi vill dock i sammanhanget framhålla att den uppkomna situationen ställer stora krav på regeringen. måste nya skatteavtal skyndsamt komma på plats för att mildra konsekvenserna för enskilda. Det är mot denna bakgrund mycket olyckligt att finansminister valt att göra inrikespolitisk opinionsbildning av den uppkomna situationen. Skatteavtalen med och är av daglig betydelse såväl för en rad svenska företag som för svenskar bosatta i utlandet. Dessa bör i den politiska debatten omtalas med respekt mot bakgrund av den uppkomna situationen. Vi beklagar därför regeringens svepande formuleringar om att svenskar i och skulle utgöra en ekonomisk elit med en otillåten gräddfil. Vi avser att noga följa frågorna om effekterna för dessa grupper och utvecklingen av skatteavtalen mellan EU:s medlemsländer samt vid behov återkomma till om detta. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:137 Uppsägning av skatteavtalet mellan och : 1.Riksdagen godkänner att avtalet mellan och för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter å inkomst och förmögenhet sägs upp. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (2019:1197) om skatteavtal mellan och .