bet · H801MJU21 · 2021-06-02 00:00:00 — Såvitt framgår av direktivet kommer frågor om samarbete mellan behöriga tillsynsmyndigheter att bli föremål för en första utvärdering som kommissionen ska presentera i en rapport till bl.a. och rådet (artikel 12). Rapporten ska åtföljas av lagstiftningsförslag om det är lämpligt. Regeringen påpekar att unionslagstiftarens ambition således torde vara att samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna ska utvecklas och fördjupas. Om det vid utvärderingarna av genomförandet visar sig att det finns stora problem att hantera detta i praktiken får frågan om ytterligare verktyg på EU-nivå aktualiseras. Enligt utskottet innebär regeringens lagförslag ett förbättrat regelverk för att minimera förekomsten av otillbörliga affärsmetoder inom jordbruks- och livsmedelskedjan. är utskottet väl medvetet om att det nya regelverket kommer att innebära långtgående förändringar i hur dagens marknad för jordbruks- och livsmedelsprodukter fungerar. Utskottet ser därför positivt på att direktivet ställer krav på kommissionen att utvärdera effektiviteten i de åtgärder som genomförts på nationell nivå för att bekämpa otillbörliga handelsmetoder inom jordbruks- och livsmedelskedjan samt hur väl samarbetet mellan behöriga tillsynsmyndigheter fungerar. Enligt utskottets mening behövs det emellertid även en nationell utvärdering av direktivets genomförande som specifikt undersöker det nya regelverkets konsekvenser för aktörerna på den svenska marknaden. Det kan inte uteslutas att lagen kan ge upphov till oönskade konsekvenser som behöver adresseras i en kompletterande lagstiftning. Utskottet ser därför ett tydligt behov av att regeringen granskar och analyserar följderna av den nya lagstiftningen. Utskottet anser att utvärderingen ska ta sikte på konsekvenserna av den nya lagen samt villkoren för köpare, leverantörer och primärproducenter. I utvärderingen bör det ingå att undersöka styrkeförhållandena mellan marknadens aktörer, huruvida det till följd av lagen uppkommit nya situationer där större aktörer missbrukar sin ställning, utvecklingen av prissättningen i leverantörsledet, påverkan på slutpris för konsument och påverkan på primärproducenter samt utvecklingen av matsvinnet som en konsekvens av begränsade möjligheter att avboka beställda varor. Utskottet har under ärendets beredning tagit del av uppgifter och bedömningar från och ett antal av marknadens aktörer, bl.a. i fråga om en utvärdering av den nya lagstiftningen. Enligt utskottet är det av stor vikt att den kommande utvärderingen ges tillräcklig tid för att ska kunna få en fullödig bild av konsekvenserna av det nya regelverket som de omedelbara effekterna för marknadens aktörer behöver uppmärksammas . Utskottet bedömer därför att regeringens uppföljning ska bestå av dels en återrapportering av utvärderingsarbetet efter lagens ikraftträdande, dels en slutrapportering efter lagens ikraftträdande. Regeringen bör återkomma till med resultaten av utvärderingen samt vid behov förslag till kompletterande lagstiftning. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed bifaller utskottet delvis motion 2020/21:3911 (M) yrkande 3. Utskottet bedömer att regeringens utvärdering framför allt bör ta sikte på villkoren för marknadens aktörer och inte specifikt handla om direktivets genomförande i andra medlemsstater. Därför avstyrker utskottet motion 2020/21:3914 (SD) yrkande 2. Undantagande av de största leverantörsföretagen, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3908 av m.fl. (V) och 2020/21:3914 av m.fl. (SD) yrkande 1. Mitt parti välkomnar en ny lagstiftning för att förhindra otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. Brist på rättvisa villkor för försäljning och köp inom livsmedelssektorn riskerar annars att ge negativa effekter såväl för jordbrukare och småföretagare som för konsumenter. Inte minst riskerar de största negativa effekterna att uppstå för befolkningen i såväl glesbygd som jordbruksbygder när det är avsevärda obalanser i förhandlingsstyrkan mellan leverantörer och köpare. Mitt parti ställer sig i stora delar därför bakom det som regeringen föreslår i propositionen, men delar de invändningar som både och gett uttryck för. Att även mycket stora leverantörer med hög omsättning ska omfattas av samma skydd som de mindre leverantörerna är inte i enlighet med direktivets syfte. Denna utvidgning av tillämpningsområdet innebär att regelverket kan få en annan verkan än vad som åsyftats i direktivet och behöver övervägas ytterligare. Regeringens förslag riskerar t.ex. att enskilda butiker inte kan avbeställa med kortare varsel än från stora koncerner eller att en köpare som har en stor koncern som leverantör och vill ändra i avtalet för att stärka social och miljömässig hållbarhet kan riskera att anses bete sig otillbörligt. Med anledning av detta föreslår mitt parti att lagstiftningen i stället görs tillämplig för leverantörer med en årsomsättning på högst motsvarande och för köpare med en omsättning på mer än motsvarande . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. förslag med anledning av regeringens lagförslag (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: En uppföljning av regeländringens konsekvenser för bl.a. handelsvolymer, vinstmarginaler, lönsamhet och allmän konkurrenssituation för marknadens aktörer är viktig för att tidigt se eventuella effekter av regeländringen på aktörernas ställning och förmåga att verka. Vidare är frågan om effekter av gränser för reglernas tillämplighet komplex. Även fast vi ser att problem kan uppstå med regeringens förslag till regleringsmodell tror vi att det är den bästa och ställer oss bakom den. Politiken bör vara ödmjuk i den här frågan och utvärdera snart samt ha beredskap för framtida förändringar. stöder utskottets förslag till tillkännagivande om en utvärdering av den nya lagstiftningen och med hänvisning till detta väljer vi att inte reservera oss för kommittémotion 2020/21:3914 av m.fl. (SD) yrkande 2 om en utvärdering av medlemsstaternas olikartade genomförande av direktivet. Vi kommer dock att noga följa det kommande utvärderingsarbetet och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:134 Förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2020/21:3908 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen bör göras tillämplig för leverantörer med en årsomsättning på högst och för köpare med en omsättning på mer än och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3911 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera den nya lagens konsekvenser samt villkoren för köpare, leverantörer och primärproducenter efter lagens införande och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3914 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även undanta de största leverantörsföretagen, med en årsomsättning , från den aktuella regleringen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen möjligt efter införandet av denna lagstiftning ska utvärdera hur EU-ländernas olikartade genomförande av det gemensamma EU-direktivet har påverkat svensk import och export samt villkoren för svenska företag av olika storlekar och tillkännager detta för regeringen. [1] resolution av om otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan (2015/2065()). Det här har varit ett intressant och spännande ärende att arbeta med. Jag har aldrig varit med om att så många har velat komma till tals, ha synpunkter och ge förslag som frågan har varit i det närmaste osynlig i pressen, i alla fall i de stora publikationer som når den breda allmänheten. Detta gäller ett EU-direktiv om otillbörliga handelsmetoder inom jordbruks- och livsmedelssektorn som EU har jobbat med . har EU kommit med olika förslag och lösningar på hur man ska få till god affärssed, sunt förnuft och rättvis behandling i livsmedelskedjan. En lagstiftning för detta finns i en majoritet av EU:s medlemsländer, men inte i . Regeringar av olika färger har låtit bli att införa sådana regleringar. Syftet med direktivet är att skydda liten mot stor. Det är ett bra syfte. Men då gäller det att syftet får ordentligt genomslag i förslaget. Regeringens förslag innebär att det införs ett förbud för köpare med en omsättning på över 20 miljoner att använda vissa otillbörliga handelsmetoder mot leverantörer och producenter. Små köpare med en svagare ställning på marknaden, till exempel restauranger med en mindre omsättning än 20 miljoner, omfattas inte. Det bildas alltså ett golv. välkomnar en ny lagstiftning som förhindrar otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. Vi tycker att golvet som undantar till exempel de små kvarterskrogarna är bra. Brist på rättvisa villkor för försäljning och köp inom livsmedelssektorn riskerar att leda till negativa effekter för såväl jordbrukare och småföretagare som konsumenter. Förbud mot otill-börliga handels-metoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter När det gäller handel med livsmedel finns det stora jättar, både bland producenter och i dagligvaruhandeln. Ica, Coop och är stora aktörer som dominerar när det kommer till affärskedjorna där vi köper våra matvaror. Arla, och Ugglarps är exempel på stora koncerner på producentsidan. Det är jättar med mångmiljardomsättningar som dominerar. Det går att rabbla procentsiffror om marknadsandelar, men med dagens lagstiftning har företag lyckats växa sig riktigt stora på både producent- och köparsidan. När EU:s direktiv nu ska införas i har EU lämnat förslag på en trappstegsmodell där företag ska delas in i olika fack beroende på omsättning. De producenter som har mindre omsättning än köparna ska skyddas av den nya lagstiftningen. Enligt EU:s förslag skyddas till exempel en producent med en omsättning på 150 miljoner mot en köpare med en omsättning på 500 miljoner men inte mot en köpare med en omsättning på 50 miljoner. Det finns flera trappsteg i förslaget, och det har kommit kritik mot att det skulle vara svårt att tillämpa och att det är krångligt att veta vilka regler som gäller gentemot vilket företag. Regeringen har tagit fasta på det i sitt förslag, och vi håller med. För att det ursprungliga syftet att skydda liten mot stor ska få ordentligt genomslag vill vi att det ska finnas ett tak för vilka som ska skyddas av lagstiftningen. Vi tycker inte att det är rimligt att de allra största jättarna, till exempel , ska skyddas av lagstiftningen mot en mindre handlare med en omsättning på 25 miljoner. Friheten att teckna eller inte teckna avtal försvinner inte. Behöver verkligen stora internationella företag skyddas mot en lanthandel eller ett hotell med restaurang? föreslår att taket ska gälla för alla företag med en omsättning på över 3 ½ miljard. De ska alltså inte skyddas av EU-direktivets reglering. Det är en liten del företag som omfattas av detta undantag, och EU lyfter bland annat fram att otillbörliga handelsmetoder anses vara ett problem särskilt för små och medelstora företag i jordbruks- och livsmedelskedjan. De flesta kan nog hålla med om att företag som och inte kan räknas till denna grupp. I ett remissyttrande från kan man läsa följande: "En utvidgning [av lagstiftningen i enlighet med utredningens förslag] till att omfatta alla leverantörer skulle göra det möjligt även för mycket stora leverantörer att kunna åberopa reglerna även gentemot betydligt mindre köpare, vilket inte är enlighet med direktivets syfte. anser att en sådan utvidgning av tillämpningsområdet, som innebär att regelverket kan få en annan verkan än vad som åsyftats i direktivet, behöver övervägas ytterligare. Bland annat det bör det övervägas om det finns övertygande skäl för att åstadkomma en generell förskjutning av marknadsmakt i värdekedjan och vad det skulle få för effekter för konsumenterna." Metoden att ha ett tak som undantar de allra största koncernerna från den skyddande regleringen är inte unikt för vårt förslag. I har man konstruerat ett system där man har ett tak som undantar de allra största leverantörerna med en omsättning på över 3 ½ miljard, förutsatt att köparen har en lägre omsättning. I ligger ett förslag under behandling om ett tak som undantar de allra största jättarna. Även jobbar efter modellen med ett tak. Det är tydligt att det här har varit en svår fråga och att det inte har varit självklart hur utformningen skulle bli i . Under processens gång i EU har ståndpunkt varit kritisk till direktivet. Detta var något som skulle vara frivilligt eller rättas till med nationella lösningar där det behövdes. har alltså varit emot det som införs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förbud mot otill-börliga handels-metoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter Sedan svängde det till att försöka hamna så nära kommissionens förslag som möjligt. När förslaget nådde utskottets bord var det med en överimplementering av direktivet från EU. Trappstegsmodellen togs bort, taket försvann och kvar fanns golvet för företag med en omsättning på under 20 miljoner. Fyra partier motionerade om att ta med taket på 3 ½ miljard som skulle undanta de allra största företagen från regleringens skydd, vilket skulle ge en majoritet för ett sådant förslag. Men hade , - tripp, trapp, trull - vänt och ville inte längre driva sina motioner. Vad det berodde på, att de ändrade sig , kan jag inte svara på. Men det indikerar i alla fall att ställningstagandet i frågan inte har varit självklart och enkelt för alla parter. Jag utgår speciellt från att de fått minst lika mycket information och haft minst lika många möten med intressenter som vi. blir det i stället en överimplementering av direktivet, vilket en hel del partier brukar ondgöra sig över. Ganska har jag hört att överimplementeringar inte är bra och att EU inte ska styra alltför mycket över vad som händer i de olika länderna. Men så har det blivit här. Jag yrkar bifall till reservation. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter, även förkortat UTP-direktivet. Det är ett ärende som vi har vridit och vänt på . Det har varit många dialoger, frågor och svar innan vi nu lyckats göra en bra landning i denna ändå så viktiga fråga. Jag vill passa på att rikta ett tack till presidiet i utskottet, kansliet och föredragande som alla har sett till att vi har fått tid till ärendet, möjlighet att träffa berörda aktörer och myndigheter och slutligen ett mycket välskrivet betänkande. Stort tack även till alla andra som har ställt upp och svarat på våra många frågor under processen. Den nya lag som föreslås handlar om att genomföra och rådets direktiv om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan. Lagförslaget syftar till att skydda leverantörer av jordbruks- och livsmedelsprodukter mot vissa otillbörliga handelsmetoder. Genom den nya lagen införs ett förbud för köpare med en årsomsättning på över motsvarande att använda vissa handelsmetoder mot leverantörer. I förslaget finns även bestämmelser om tillsyn och om sanktioner för den som bryter mot förbuden mot otillbörliga handelsmetoder. I regeringens lagförslag finns dessutom ett förslag till ändring i offentlighets- och sekretesslagen. I utskottet har vi också enats om en nationell utvärdering av direktivets genomförande. Den ska specifikt undersöka det nya regelverkets konsekvenser för aktörerna på den svenska marknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förbud mot otill-börliga handels-metoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter Den nya lagen och lagändringarna föreslås träda i kraft , och har utsetts till ansvarig tillsynsmyndighet. Regeringen har utformat ett regelverk som undantar mindre företag, vilket även inkluderar de flesta restaurangföretag över hela landet som under coronapandemin och har en ansträngd situation. Lagen ska alltså värna leverantörer i livsmedelskedjan mot otillbörliga affärsmetoder och därigenom skydda den svagare parten vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. Nya regler om otillbörliga handelsmetoder i livsmedelskedjan har diskuterats på EU-nivå ända , och det beslutades om ett direktiv . Syftet med direktivet är, som jag tidigare sa, att stärka de svaga aktörerna i livsmedelskedjan mot otillbörliga handelsmetoder. Det är oftast företag inom jordbrukssektorn och livsmedelsproducenter med en svagare förhandlingsstyrka. Regelverket syftar till att förbättra förutsättningarna för att stärka svensk primärproduktion och förädlingsindustri och öka lönsamheten hos företag som verkar i jordbruks- och livsmedelskedjan. Redan innan förslaget till direktiv lades fram hade en majoritet av EU:s medlemsstater en egen specifik nationell lagstiftning mot otillbörliga handelsmetoder. Medlemsstaternas regler skiljer sig dock mycket från varandra. På EU-nivå bedömdes denna differentiering kunna störa handeln på den inre marknaden. är ett av åtta medlemsländer som saknar specifik lagstiftning här. Det finns dock svenska regler som på olika sätt reglerar möjligheten att använda olika handelsmetoder i jordbruks- och livsmedelskedjan, bland annat i konkurrens- och marknadsföringsrätten och inom civilrätten. Men till skillnad från direktivet är dessa regleringar generella och tar inte sikte på den specifika sektor som direktivet gäller. Det har diskuterats mycket om det även skulle införas en övre gräns eller inte. Ett övre omsättningstak på skulle riskera att leda till mycket stora återverkningar på hela den svenska livsmedelsmarknaden. Ett tak på skulle exkludera av omsättningen i den svenska livsmedelsindustrin. Det handlar i stor utsträckning om lantbrukskooperativa företag, företag som är stora köpare från primärproducenter och företag med stark närvaro på vår svenska marknad. Svensk primärproduktion skulle riskera att drabbas mycket hårt. Mellan av böndernas avsättning, beroende på sektor, sker till företag som skulle exkluderas. På en hårt konkurrensutsatt marknad riskerar det att leda till ytterligare press på böndernas priser. Det skulle ge helt motsatt effekt till vad som behövs för att vi ska nå våra mål i den svenska livsmedelsstrategin. Denna proposition om UTP är en viktig del i arbetet med att genomföra livsmedelsstrategin och med att minska sårbarheten, eftersom den syftar till att utjämna de obalanser som finns i livsmedelskedjan mellan producentledet och dagligvaruhandeln. Att öka lönsamheten i livsmedelsproduktionen är en viktig faktor för att öka investeringsförmågan, minska sårbarheten och kunna ställa om till ett hållbart jordbruk. Det är en nödvändighet för att vi ska nå livsmedelsstrategins mål, som har beslutat om i stor enighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förbud mot otill-börliga handels-metoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter Propositionen innebär ett rakt och enkelt genomförande av EU:s UTP-direktiv med endast en lägre beloppsgräns. Det innebär både att snedvridningseffekter undviks och att detta blir lätt att tillämpa för både säljare och köpare. Propositionen utgör därmed den rimligaste tillämpningen och är inte en överimplementering utan tvärtom. Vi kan nu se till att den svenska lagstiftningen genomförs på ett sätt som säkerställer direktivets intentioner, nämligen att handelsmetoder som anses oacceptabla på andra marknader också förbjuds inom livsmedelskedjan. En välfungerande och transparent marknad med lönsamma företag i alla led är avgörande för ett brett utbud och utveckling av nya produkter. Detta är ett välbalanserat lagförslag som ligger i linje med den nationella livsmedelsstrategins mål om att öka produktionen och konkurrenskraften hos våra livsmedelsföretag. Precis som har lyfts här i talarstolen är det väl sällan vi behandlar frågor som har engagerat på så många olika sätt som frågan om UTP-direktivet har gjort den här våren. Det är otroligt många organisationer från olika sidor som har hört av sig och velat ha möten och svar på frågor, som vi i utskottet har kallat in till extra möten och bjudit in extra gäster för att reda ut vad som faktiskt är rätt och fel i den här frågan. Som nämndes av representant var tidigare emot det här direktivet på EU-nivå. Som jag förstår det gällde det brett, rakt över alla partier, på EU-nivå. Det kan man väl förstå - att vi kanske hade kunnat hittat lösningar utan det här direktivet - men det är ett direktiv, och det ska implementeras i . I den svenska utredning som redovisades och som ledde fram till den här propositionen talades det om ett förslag med ett golvbelopp men inget takbelopp. Man motiverar det med att det ska vara den bästa vägen när det gäller att stärka primärproduktionen. Vi kan från sida köpa att det mycket väl kan vara så, men det har inte varit givet för vår del. Precis som har lyfts fram skulle det nämligen kunna röra sig om en överimplementering av direktivet, och historiskt brukar vi från vara emot överimplementeringar av EU-direktiv. Men vi tolkar inte detta riktigt så, och de signaler vi får utifrån tyder kanske inte heller riktigt på att detta är en överimplementering. Snarare är det en förenkling av hela direktivet. Det är också det som har gjort att vi har landat som vi gjort i frågan. Eftersom detta spretar och vi ser att olika länder kommer att landa på olika sätt i detta tycker vi att det är väldigt bra och viktigt att utskottet enigt har ställt sig bakom förslag om att göra en utvärdering av förslaget. Det är nämligen alldeles uppenbart att den utvärderingen behövs, så det känns väldigt bra. För räkning yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Vi understryker detta med utvärderingen; vi tycker att det är väldigt bra. Det talas som sagt om hur direktivet skulle påverka livsmedelsstrategin och förutsättningarna för svensk primärproduktion och svenskt jordbruk. Det gör det nog - absolut - även om jag inte tror att de stora jordbrukskedjorna, vilket lyftes tidigare, faktiskt speglar sina priser gentemot primärproducenter beroende på hur UTP-direktivet landar. Jag är inte lika säker på det som Socialdemokraternas representant var. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förbud mot otill-börliga handels-metoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter Jag ser ett antal olika saker vi i stället behöver göra för att stärka primärproduktionen och för att uppnå livsmedelsstrategins mål. Dem vill man från regeringens sida inte riktigt ta i, så dem väntar vi fortfarande på. När det gäller de konkreta verktygen för hur vi faktiskt når fram till livsmedelsstrategins mål, som närmar sig - vi ska ha uppnått dem 2030 - har vi en bra bit kvar att gå. Jag tänker inte förlänga den här debatten alltför mycket. Vi har från sida klargjort vår syn. Jag yrkar alltså bifall till förslaget i betänkandet, och vi vill understryka vikten av en utvärdering. Vi debatterar regeringens proposition om en lag mot otillbörliga handelsmetoder. Som tidigare talare har sagt är detta en komplex fråga med vitt skilda intressen, vilket samtliga partier fick erfara under beredningen i utskottet - och säkert också i samband med möten med de olika lobbygrupperna. Min reflektion var väl att man ofta höll med den man senast hade talat med, och den här gången talade man med de olika grupperna om vartannat. Det har alltså varit en komplex beredning. Det bör i detta sammanhang sägas några ord om bakgrunden till den här lagen.