bet · H801MJU18 · 2021-05-21 00:00:00 — av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:288 av och (båda SD) yrkande 3, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12, 2020/21:2277 av (M), 2020/21:2526 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2020/21:2602 av (M) yrkande 1 i denna del. Svenska jordbrukare förser med mat av högsta kvalitet. Men coronakrisen har visat hur sårbart är för livsmedelsbrist. Enligt är den svenska självförsörjningen av livsmedel i realiteten . Hade coronakrisen inträffat , innan vi importerat nödvändiga insatsvaror till vårsådden, skulle läget ha blivit betydligt allvarligare. Till coronakrisen kan läggas att säkerhetsläget har försämrats i vår omvärld under en rad år. Det gör att det har blivit nödvändigt med ett ökat fokus på exempelvis försvars- och säkerhetsfrågor. Som ett led i den diskussionen följer också frågor som rör vår beredskap när det gäller livsmedelsförsörjningen. Coronapandemin visade inte bara på behovet av en ökad livsmedelsproduktion i utan också på problem med strategiska livsmedelsanläggningar. Det handlar om stora siloanläggningar, slakterier eller livsmedelsförädlingsindustrier. Dessa anläggningar finns mitt i våra stora tätorter. Det leder till konflikter då det påverkar både boendemiljöer och infrastruktur. Vi anser att det i samband med ökad beredskap i samhället behövs en utarbetad plan för hur vi löser tillgängligheten för dessa anläggningar och hur de kan bidra till att öka vår livsmedelsproduktion och livsmedelsberedskap. Beredskapslager och strategiska livsmedelsanläggningar, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2020/21:730 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12 samt 2020/21:288 av och (båda SD) yrkande 3, 2020/21:2277 av (M), 2020/21:2526 av m.fl. (S) yrkande 1, 2020/21:2602 av (M) yrkande 1 i denna del och 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 11. Vad som orsakar nästa kris i och hur den kommer att gestalta sig är svårt att sia om. Men vi vet att den kommer, och vi vet att om vi inte kan säkerställa livsmedelsförsörjningen under kris kan resultatet bli katastrofalt. Den viktigaste delen av livsmedelsberedskapen ligger i att höjer sin självförsörjningsgrad. Begränsade lager som möjliggör för det svenska folket att klara sig utan livsmedelsimport ger marginaler som är mycket viktiga när staten arbetar för att få kontroll på en kris. Vi anser därför att beredskapslager för livsmedel ska återupprättas och att ska få det samordnande ansvaret för att bygga upp och vidmakthålla lager för livsmedel. Livsmedelslager ska säkerställa en basal livsmedelsförsörjning i tider av kris, oavsett om den förorsakats av krig, längre elavbrott, störningar i import- eller leveranskedjor eller annat. Dock bör sådana lager inte avse lagerhållning för alltför långa tidsperioder och de bör lämpligen knytas till försvarets, regionernas och kommunernas nuvarande lager, med krav på lämpligt antal veckors rullande lager för deras behov. I en krissituation ska regeringen kunna besluta om hur lagren ska användas. Eventuellt kan en del av lagerhållningen även omfatta en skyldighet för privata aktörer, såsom livsmedelsbutiker, att säkra en mer omfattande lagerhållning av basala förnödenheter för att kunna möta eventuella framtida kriser. Villkoren för sådan privat lagerhållning bör utredas närmare. En satsning på att återuppbygga en inhemsk lagerhållning av basförnödenheter bidrar inte enbart till stärkt beredskap utan kan även användas till att stimulera den inhemska produktionen av livsmedel m.m. Utöver vissa baslivsmedel är det även viktigt att vissa insatsmedel, bekämpningsmedel, drivmedel, gödselmedel och visst utsäde, såväl som vissa foderingredienser och viktigt veterinärmedicinskt material samt reservdelar, finns tillgängliga i landet för att säkerställa att svensk livsmedelsproduktion kan fortgå även i tider av utebliven import. Oavsett innehåll, storlek och ägarskap förutsätter vi att beredskapslager avsedda för svenska behov placeras på svenskt territorium. Stärkt självförsörjning av livsmedel och tillgång till dricksvatten, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 66 och 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:1665 av m.fl. (S), 2020/21:2284 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2526 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2602 av (M) yrkande 1 i denna del, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 36 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 44. Svenska jordbrukare förser med mat av högsta kvalitet. Men coronakrisen har visat hur sårbart är för livsmedelsbrist. Enligt är den svenska självförsörjningen av livsmedel i realiteten . Hade coronakrisen inträffat , innan vi importerat nödvändiga insatsvaror till vårsådden, skulle läget ha blivit betydligt allvarligare. Till coronakrisen kan läggas att säkerhetsläget har försämrats i vår omvärld under en rad år. Det gör att det har blivit nödvändigt med ett ökat fokus på exempelvis försvars- och säkerhetsfrågor. Som ett led i den diskussionen följer också frågor som rör vår beredskap för livsmedelsförsörjningen. Den svenska livsmedelsförsörjningen är till stor del beroende av importerade livsmedel. I händelse av begränsningar eller avbrott i importen finns stor risk för att vissa livsmedel relativt snabbt blir en bristvara. Ur det perspektivet är ökad livsmedelsproduktion viktigt, eftersom det innebär minskad sårbarhet. Vi ser runt om i låga grundvattennivåer, på sina håll långt under det normala för årstiden. Vid vattenbrist kan vi med fördel införa bevattningsförbud och spara på vattnet på olika sätt, men ibland kan vattenbrist orsaka stora skador inom många områden såsom jordbruk, skogsbruk, dricksvattenproduktion och vattenkraft och för industrier med vattenbehov. Vatten är en förutsättning för att få en bra livsmedelsförsörjning i . ansvarar för den nationella samordningen när det gäller beredskapsplanering för dricksvattenförsörjning. Kommunerna är ansvariga för dricksvattenförsörjningen, och en del kommuner ligger långt fram i olika projekt, exempelvis avsaltningsanläggningen på . Andra har längre att gå och en del har löst problemet med att ha avtal med en annan kommun om dricksvattenförsörjningen. Ett problem vi ser med det är rent logistiskt. Det är en stor utmaning att tillhandahålla nödvatten till en kommuns alla invånare vad gäller transporter, personal m.m. I slutändan kan problem med dricksvattenförsörjningen leda till stora kriser och bli ett såväl regionalt som nationellt större ansvar. Dagens problematik med vattenbrist visar på behovet av både kortsiktiga, tillfälliga och långsiktiga vattenfördröjande åtgärder. För att kommunen ska kunna säkerställa tillgången till dricksvatten vid höjd beredskap och krig måste planeringen och logistiken kring dricksvattenförsörjningen stärkas hos kommunerna. Förutom att inventera och säkerställa möjligheter till reservvattentäkter och vattenkraftverk kan det också finnas behov av att utöka lagerhållning av kemikalier och reservdelar samt säkra tillgången på reservkraft för att säkerställa nödvattenförsörjningen. Olika metoder för att upprätthålla försörjning av dricksvatten i de fall transportmöjligheterna begränsas måste identifieras. Då grundvattennivåerna redan är låga på många håll i landet är detta också viktigt under fredstid. Kommunerna behöver planera för en prioritering av dricksvattenförsörjningen på den lokala nivån utifrån geografiska och faktiska förhållanden i den egna kommunen. geologiska undersökning har fått förstärkta resurser för att hjälpa kommuner och län med fördjupade kartläggningar av grundvattenresurser i särskilt utsatta regioner. Problemet är att grundvattennivåerna är låga i nästan hela landet. Vi anser att det krävs en nationell analys av situationen och kommunernas planering . Stärkt självförsörjning av livsmedel och tillgång till dricksvatten, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2020/21:1665 av m.fl. (S), 2020/21:2284 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2526 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2602 av (M) yrkande 1 i denna del, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 36, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 66, 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 44. behöver, på grund av ett sämre säkerhetspolitiskt läge, förstärka sitt totalförsvar, och stärkt självförsörjning av livsmedel är en viktig komponent. har ansvar för nationell samordning av kris- och beredskapsplanering av livsmedelsförsörjning i leden efter primärproduktionen. Dock saknar myndigheten ansvar för beslut och genomförande. Ingen myndighet har något helhetsansvar för livsmedelsförsörjningen. Vi anser att ansvarsfördelningen måste tydliggöras och livsmedelskedjans sårbarhet vid kriser behöver utredas. Stärkt självförsörjning av livsmedel och tillgång till dricksvatten, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:1665 av m.fl. (S), 2020/21:2284 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2526 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2602 av (M) yrkande 1 i denna del, 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 36, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 66, 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 44. Den svenska självförsörjningsgraden av livsmedel har minskat kraftigt och anges till . Om hänsyn tas till att maten ska kunna produceras även när importen av sådant som drivmedel, gödningsmedel, foder och andra insatsvaror skärs av bedömer expertis på att försörjningsgrad ”är lika med noll”. I saknar vi med andra ord möjligheter att försörja vår befolkning med livsmedel om handeln med omvärlden skulle skäras av. I krig eller kris kan vi räkna med att importen väsentligt försvåras. Även i fredstid kan vårt lands integritet hotas av att någon kontrollerar tillförselvägarna till . Detta kan begränsa våra möjligheter att föra en självständig politik. Gränsöverskridande utbrott av smittsamma sjukdomar kan också begränsa rörligheten för människor och varor. Uteblivna oljeleveranser kan slå undan möjligheten att producera drivmedel. I är försörjningsgraden , detta för att de vet hur viktigt det är att i kristider ha livsmedel till landets invånare. Detta är något som vi i tycks ha glömt bort. Världen står inför en situation med klimatförändringar, ökat energibehov och en världsbefolkning på väg mot 9 miljarder. Antalet människor som lider av hunger är stort. Även av dessa skäl behöver den svenska jordbruksmarken utnyttjas för produktion. En förutsättning för att vi ska kunna bevara den svenska livsmedelsproduktionen är att vi bevarar jordbruksareal. Vi behöver också bevara kompetensen som finns inom jordbruksbranschen och en forskning som svarar mot morgondagens behov. För detta krävs en livskraftig svensk jordbrukssektor. Vi behöver också en inhemsk produktion av jordbrukets insatsvaror såsom bränsle, gödningsmedel och reservdelar. Hållbara gödningsmetoder behöver utvecklas, inte bara utifrån självförsörjningssynpunkt utan också från miljösynpunkt. Forskning vid () visar att man genom odling av salix kan framställa kvävegödsel som räcker till att gödsla vete. Forskarna vid och har också kommit fram till att det skulle vara möjligt att tillgodose behov av biodrivmedel 2030 med inhemsk råvara utan ökad åkermarksanvändning och på ett sätt som är hållbart ur klimatperspektiv. Den nuvarande bekymmersamma situationen har uppkommit genom en lång tids nedprioritering av försörjningstryggheten. Jordbruket är inte vilken näring som helst. Jorden ligger där den ligger och måste brukas av bönder här i landet. När den inte längre brukas förloras utöver livsmedelsproduktionen även de ekosystemtjänster för biologisk mångfald som jordbruket utför. För att produktionskapaciteten ska upprätthållas krävs att verksamheten är lönsam även när vi lever i en stabil omvärld. Då krävs ett mycket nära samarbete mellan staten och producentorganisationerna i samband med politikens utformning. Det gäller exempelvis position i förhandlingar om EU:s gemensamma jordbrukspolitik och utformningen av olika miljökrav och avgifter. Under Alliansens regeringstid bedrevs ett omfattande arbete med att förenkla reglerna för jordbruksföretagare, vars kostnader därigenom minskade med . Detta regelförenklingsarbete måste fortsätta. I synnerhet behöver regelverket för småskalig lokal produktion förenklas. Stärkt självförsörjning av livsmedel och tillgång till dricksvatten, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3273 av m.fl. (L) yrkande 36 och 2020/21:3679 av m.fl. (L) yrkande 44 och 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:1665 av m.fl. (S), 2020/21:2284 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2526 av m.fl. (S) yrkande 2, 2020/21:2602 av (M) yrkande 1 i denna del, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 66 och 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 6. Klimatförändringarna och de större variationerna i vädret utgör en utmaning för jordbruket och också skogsbruket. Vi behöver förbereda oss med varierande skördar samt påverkan på skogsbruket på grund av torka, regn och stormar. I delar av världen kan dåliga skördar orsaka politiska spänningar. Utmaningar i livsmedelsförsörjningen bör beaktas långsiktigt. Frihandel och internationellt samarbete är centrala delar i livsmedelsförsörjningen, men samhällets förmåga att klara stora påfrestningar kan även komma att kräva nationell beredskap. Hotet mot den svenska livsmedelsförsörjningen ligger således i ökad isolationism i kombination med klimatförändringar. Kvantitativa mål för självförsörjningsgraden av livsmedel, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4. behöver anta kvantitativa mål för självförsörjningsgrad där också betydelsen av en fungerande infrastruktur samt en inhemsk produktion av jordbrukets insatsvaror behöver framhållas. I det arbetet bör utarbeta nödvändiga definitioner av självförsörjningsgrad. Vi anser att det långsiktiga målet bör vara att nå full eller nästan full självförsörjningsgrad av de livsmedel som är möjliga att producera traditionellt och naturligt i . Export och import är dock inget negativt i sig utan naturligt i en marknadsekonomi. Kvantitativa mål för självförsörjningsgraden av livsmedel, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 8. (SOU 2015:15) föreslog fyra etappmål för att uppnå ett övergripande nationellt mål om en hållbar, attraktiv och innovativ jordbruks- och trädgårdsnäring. Dessa etappmål är följande: Det samlade produktionsvärdet för jordbruket respektive trädgårdsnäringen ska öka i förhållande till 2015 i reala termer. Lönsamheten inom jordbruket respektive trädgårdsnäringen ska öka i förhållande till 2015 så att en större andel av företagen når en vinstmarginal likvärdig den i andra delar av näringslivet. Jordbruks- och trädgårdsnäringens produktion ska på ett tydligt sätt bidra till de nationella miljökvalitetsmålen. Antalet sysselsatta inom jordbruks- och trädgårdsnäringen, i heltidsekvivalenter, ska öka i förhållande till 2015. Utredningen föreslog att ett uppdrag skulle ges till att löpande följa och redovisa dessa nyckeltal. Jag anser att regeringen bör ge i uppdrag åt att ta fram indikatorer för dessa mål i enlighet med förslag. Även våra nordiska grannländer bör studeras när det gäller målformuleringar om självförsörjning. bör därför begära att regeringen återkommer med förslag på kvantitativa mål för självförsörjningsgrad. Jordbrukets beredskap, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 67 och 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 14. För att ska vara bättre rustat inför framtida kriser vill vi att beredskapen i jordbruket ska stärkas genom att säkerställa tillgång på viktiga insatsmedel, fungerande transporter, bränslen och arbetskraft som behövs för livsmedelsproduktionen. Jordbrukets beredskap, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 14, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 67. Vad som orsakar nästa kris i och hur den kommer att gestalta sig är svårt att sia om, men vi vet att den kommer, och om vi inte kan säkerställa livsmedelsförsörjningen under kris kan resultatet bli katastrofalt. Den viktigaste delen av livsmedelsberedskapen ligger i att höjer sin självförsörjningsgrad. För att upprätthålla produktionsförmågan under kristid, när import kan vara försvårad, måste det finnas lager för jordbrukets insatsmedel. Det gäller bekämpningsmedel, drivmedel, gödselmedel och visst utsäde, såväl som vissa foderingredienser och viktigt veterinärmedicinskt material. Det kan också handla om lagerhållning av reservdelar. ska ges det samordnande ansvaret för att bygga upp och vidmakthålla lager för jordbrukets insatsmedel och för jordbrukets produktionsberedskap i kris. En fungerande växtförädling för våra klimatförhållanden måste också ingå i krisberedskapen. Det kan även behövas produktionskapacitet för produkter som behövs inom jordbruket. Därtill måste återskapa lager för livsmedel. Jordbrukets beredskap, punkt 8 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 67. Frågan om svensk livsmedelsförsörjning har lyfts upp på dagordningen när beredskapen för krig återigen är uppe på agendan. Och svenskt jordbruk är viktigt för totalförsvaret. Livsmedelsförsörjningen är viktig i händelse av kriser såsom avspärrningar. En aspekt av försörjningsförmåga är att öka andelen svenskproducerad mat. För att göra det krävs att svenskt jordbruk är konkurrenskraftigt. Goda förutsättningar att bedriva jordbruk i spelar roll. Att öka och bevara den odlingsbara marken är viktigt ur ett beredskapsperspektiv, inte minst för att kunna ställa om produktion och verksamhet om det skulle behövas. För att andelen svensktillverkade livsmedel ska öka måste de svenska bönderna få bättre möjligheter att konkurrera med matproducenter i utlandet. Det handlar om alltifrån att det måste bli billigare att driva jordbruk till att måste sätta mer press i EU för att andra länder ska närma sig de hårda miljö- och djurskyddskrav som svenska bönder följer. Andelen svenska livsmedel är dock inte den enda aspekten av en god livsmedelsberedskap vid kris eller krig. Vi ser också att det finns brister i reservkapacitet och logistik. Lagerhållning av nödvändiga livsmedel och strategiska insatsvaror i omsättningslager blir också viktigt när ordinarie försörjningssystem är sårbara. Ansvariga behöver snabbt gemensamt planera för hur distributionen av livsmedel ska fungera i landet i en situation när det eventuellt råder brist på lastbilar eller de elektroniska kommunikationerna är utslagna. Eftersom alla led i livsmedelsförsörjningskedjan ägs, drivs och organiseras av det privata näringslivet kan vi inte nog understryka vikten av att detta görs av det offentliga och privata näringslivsägare tillsammans. Vi delar Försvarsberedningens slutsatser, bl.a. att ytterligare åtgärder behövs för att bygga upp en livsmedelsberedskap i händelse av krig. Lagerhållning av nödvändiga livsmedel och strategiska insatsvaror i omsättningslager blir också viktigt när ordinarie försörjningssystem är sårbara. De ansvariga behöver snabbt gemensamt planera för hur distributionen av livsmedel ska fungera i landet i en situation när det eventuellt råder brist på lastbilar eller de elektroniska kommunikationerna är utslagna. Ursprungsmärkning, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3099 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 10 samt 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 18. Vi anser att det är av stor vikt att konsumenter får information om var de produkter de köper kommer ifrån. Därför anser vi att uppgifter om ursprungsland och tillverkare för varor bör vara regel, även i mer informella sammanhang där livsmedel säljs utanför livsmedelshandeln. Vi föreslår därför att det på alla matvaror på ett tydligt och öppet sätt ska uppges varifrån varan kommer samt var varan har förpackats. Vi ser att det i synnerhet är ett växande problem när det gäller detaljhandelns egna märkesvaror (s.k. EMV). De säljs ofta under namn som ger intrycket av att produkten är nationellt producerad trots att den i verkligheten är producerad av externa aktörer och ofta i andra länder. har det blivit allt vanligare med EMV i livsmedelshandeln och det blir därför allt viktigare att information om produktionsland för innehållet blir tillgänglig för konsumenterna. Att det saknas tydliga regler för uppgifter om ursprungsland skapar en informationsasymmetri som är skadlig för svenska konsumenter. Genom att ge konsumenterna tillgång till den information som näringsidkaren besitter har de större möjligheter att göra upplysta val. Därför behöver lagstiftningen klargöra att konsumenter ska få tillgång till mer information än den som är tillgänglig . Ursprungsmärkning, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 10 samt 2020/21:3099 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 18. Ursprungsmärkning är viktig ur många aspekter.