bet · H801UbU14 · 2021-06-11 00:00:00 — Myndigheten anger vidare att den under arbetet med regeringsuppdraget identifierat några områden som kan komma att följas upp i särskild ordning, t.ex. kvaliteten i den högskolepedagogiska kursverksamheten, möjligheten till ömsesidigt erkännande av pedagogiska meriter, arbetet med bedömning av pedagogiska meriter samt karriärvägar baserade på pedagogiska meriter (). UKÄ har ett särskilt regeringsuppdrag att följa upp konsekvenserna för högskolans verksamhet av beslut och insatser som genomförts med anledning av den pågående pandemin. Uppföljningen ska inkludera effekterna av övergången till distansundervisning och de insatser som har beslutats av regeringen i fråga om t.ex. högskolans utbyggnad. Myndigheten ska löpande informera () om uppdragets genomförande och löpande redovisa resultaten av uppföljningen samt lämna en slutrapport (UKÄ, regleringsbrev , ). Inom ramen för rapporten 1 (2021:9) sammanfattas vissa resultat från enkätundersökningar som lärosäten och studentkårer genomfört av upplevelser om omställningen till distansundervisning. Enligt UKÄ upplevs omställningen överlag ha fungerat väl men det finns utmaningar. Flera lärosäten uppger bl.a. att mycket av det ordinarie kvalitetsarbetet har pausats. har omställningen inneburit ett ökat fokus på frågor om pedagogisk utveckling, t.ex. om vilken undervisning som behöver vara campusbaserad och vilken som kan ske digitalt. Med anledning av frågor om kvalitet och resultat vill utskottet peka på att UKÄ granskar lärosätenas kvalitetssäkringsarbete, utvärderar utbildningar och särskilda frågor samt prövar ansökningar om examenstillstånd. påbörjas dessutom arbetet med att utveckla det nationella kvalitetssäkringssystemet. Resultaten av UKÄ:s granskningar finns att tillgå på myndighetens webbplats, bl.a. genom en särskild sida där lärosätesspecifika resultat publiceras (Högskolekollen). har även tidigare lämnat ett tillkännagivande till regeringen i frågan om information om utbildningar och UHR har ett särskilt uppdrag med anledning av detta. Frågan om pedagogisk utveckling ingår som en del av kvalitetssäkringssystemet och UKÄ har även fokuserat denna fråga i särskild ordning. Utskottet anser att det dessutom är värdefullt att UKÄ arbetar med en uppföljning av hur högskolan har kunnat hantera den pågående pandemin. Mot bakgrund av ovanstående ser utskottet inte anledning att föreslå någon åtgärd utifrån yrkandena och avstyrker därför motionerna 2020/21:1932 (SD) yrkandena 16 och 17 och 2020/21:3431 (L) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om legitimation m.m. Jämför reservation 23 (M) och 24 (KD, L). I motion 2020/21:1851 av m.fl. (S) yrkande 2 anser motionärerna att regeringen bör överväga att utreda behovet av fler yrkesgrupper med krav på legitimation. I kommittémotion 2020/21:3323 av m.fl. (M) yrkande 21 anför motionärerna att lärare som examinerats i automatiskt bör få lärarlegitimation. I motion 2020/21:2234 av m.fl. (M) anser motionärerna att det är viktigt att bibehålla kompetenskraven. Motionärerna menar att det i tider då det uppkommer en efterfrågebrist på personal är lätt att ta till en kortsiktig lösning och lätta på kompetenskraven. I kommittémotion 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 5 lyfter motionärerna frågan om behovet av en utvärdering av snabbspår för utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete En yrkeslegitimation innebär att det finns angivet vilka krav som ska vara uppfyllda för att en sådan legitimation ska kunna utfärdas av en behörig myndighet. Myndigheter som utfärdar yrkeslegitimationer är t.ex. för hälso- och sjukvårdsyrken, för veterinärer och djursjukskötare och för lärare. För att en ansökan om yrkeslegitimation ska beviljas krävs dels att behörighetskraven är uppfyllda dels att ansökningsavgiften är erlagd. Vilka krav som ska vara uppfyllda för att en legitimation ska utfärdas är särskilt reglerat för varje enskild yrkeslegitimation t.ex. i patientsäkerhetslagen (2010:659), lagen om behörighet att utöva veterinäryrket (1994:844) och förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Vissa utbildningar omfattas av det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet (2005/36/EG) för att underlätta den fria rörligheten inom EU-/EES-området. Genom direktivet erkänns examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis för några olika yrken automatiskt och ömsesidigt i medlemsstaterna (och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU). Direktivet innebär att det sker en samordning av minimikraven för utbildningen till dessa yrken. Minimikraven avser tillträde till utbildningen, utbildningens omfattning och utbildningens innehåll. De samordnade minimikraven för utbildningarna har i genomförts genom examensbeskrivningarna. Regeringen har med anledning av bl.a. yrkeskvalifikationsdirektivet fattat beslut om en utredning för att se över kraven för sjuksköterskeexamen och barnmorskeexamen. Den särskilda utredaren ska bl.a. föreslå en reglering som uppfyller och anger det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivets (2005/36/EG) minimikrav på utbildningarnas omfattning i antal timmar. Uppdraget ska redovisas (dir. 2021:26). överlämnade regeringen propositionen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket (prop. 2020/21:175) till . I propositionen anför regeringen att kompetensen hos yrkesgruppen undersköterskor behöver säkerställas och att det därför ska införas en skyddad yrkestitel för yrket. Bara de som har bevis på att de har rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Lagändringarna föreslås träda i kraft . ska behandla propositionen . I förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare anges bl.a. vad som krävs för att en lärare eller förskollärare ska vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. Den som har en lärarexamen, en förskollärarexamen eller en fritidspedagogexamen kan enligt förordningen ansöka om att få en lärar- eller förskollärarlegitimation. På legitimationen anges vilken eller vilka skolformer eller fritidshem, årskurser eller motsvarande, ämnen eller ämnesområden som läraren eller förskolläraren är behörig att undervisa i. Legitimationen kan även utökas med ytterligare behörigheter om den sökandes behörighet är mer omfattande. Enligt 4 kap. 5 § ska ta ut en avgift för ansökan om legitimation eller komplettering av legitimation. Handläggningstiden för en svensk lärarlegitimation eller förskollärarlegitimation är normalt 2–4 månader. Handläggningstiden beror på vilken examen ansökan avser och vilka behörigheter som omfattas (). Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté i form av en nationell delegation med uppdraget att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på nationell och regional nivå (dir. 2015:120). Slutbetänkandet Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande (SOU 2019:69) överlämnades till regeringen . I slutbetänkandet lämnas förslag och bedömningar för att ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering ska kunna införas så att fler personer ska kunna få sitt kunnande kartlagt, bedömt och erkänt. Myndigheten för () fick i uppdrag att följa och stödja utvecklingsarbetet kring validering nationellt och regionalt. Uppdraget togs över när Valideringsdelegationen avslutade sitt uppdrag och gäller i avvaktan på att regeringen fattar beslut om en långsiktig hantering av valideringsuppdraget. Förutom MYH har Arbetsförmedlingen, , och Svenska valideringsuppdrag inom sina respektive verksamhetsområden. Vidare har UHR samordnat Recognition of Prior Learning in Practice där erfarenhetsutbyten använts för att utveckla universitets och högskolors arbete med validering. I projektet har 21 partnerorganisationer i fem länder deltagit och arbetet slutredovisades . ansvarar för validering eller utvärdering av utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar. För en läkare eller sjuksköterska med utbildning från ett annat EU-land gäller det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet. Direktivet innebär att den med godkänt legitimationsbevis från en annan medlemsstat har rätt att arbeta som läkare eller sjuksköterska i när personen uppvisar språkkunskaper i svenska, danska eller norska. På motsvarande sätt som för en läkare eller sjuksköterska som genomgått utbildning i krävs för den som utbildat sig i ett annat EES/EU-land att personen ansöker om legitimation hos samt betalar ansökningsavgiften. En läkare eller sjuksköterska med utbildning från ett land utanför EES/EU, och som inte yrkesarbetat inom EU eller EES, måste genomföra ett kunskapsprov samt uppvisa kunskaper i svenska för att få en svensk legitimation. För dessa läkare och sjuksköterskor finns även möjlighet att läsa en kompletterande utbildning på svenskt universitet eller högskola inför ansökan om en svensk legitimation hos . Det är som bestämmer vilka krav som gäller för att få gå utbildningen. Ansökan om legitimation kan ta olika , men vanligtvis tar det 2–från det att utbildningen granskas till dess att legitimationen är godkänd (). Vilka krav som ska vara uppfyllda för att en legitimation ska utfärdas är särskilt reglerat för varje enskild yrkeslegitimation. Utskottet kan konstatera att det för en person med lärarexamen, liksom för andra yrken med krav på legitimation, krävs en ansökan om yrkeslegitimation hos behörig myndighet. Vissa utbildningar omfattas av det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet för att underlätta den fria rörligheten inom EU-/EES-området. Utskottet vill uppmärksamma att en läkare eller sjuksköterska med utbildning från ett annat EU-land omfattas av det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet och att personen får arbeta i när ansökan om svensk legitimation godkänts. Mot bakgrund av ovanstående finner utskottet inte anledning att föreslå några ytterligare åtgärder och avslår motionerna 2020/21:1851 (S) yrkande 2, 2020/21:3323 (M) yrkande 21, 2020/21:2234 (M) samt 2020/21:3227 (L) yrkande 5. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU1 och 2018/19:UbU13 och under /20 i betänkandena /20:UbU1 och 2019/20:UbU15, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Högskoleprovet, punkt 1 (V, KD) av (KD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2020/21:2403 av och (båda S). Högskoleprovet är en andra chans för många att komma in på den utbildning man gärna vill gå, och alla måste kunna få göra provet. De som kan intyga att de har dyslexi eller synnedsättning har möjlighet att göra ett anpassat prov. Personer med grav synskada, och som behöver anpassningar, får bara göra högskoleprovet på höstterminen. Eftersom det finns begränsningar för personer med olika former av funktionsnedsättningar att göra provet vill vi att lämplig myndighet får i uppdrag att se över tillgängligheten för det, både vad gäller lokaler och anpassning av provet så att såväl personer med fysiska, intellektuella och neuropsykiatriska funktionshinder har möjlighet att genomföra det. Vi menar också att lämplig myndighet bör få i uppdrag att se över hur högskoleprovet, även med anpassningar för personer med funktionsnedsättning, kan ges både och våren. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fusk och avstängning, punkt 2 (KD, L) av (L), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 11. Det måste finnas en nolltolerans mot fusk hos studenter. Det gäller självfallet även för blivande studenter, inte minst när högskoleprovet ska skrivas. kan den som fuskar på högskoleprovet dömas för osann försäkran. Vi menar att det dock inte räcker när den digitala utvecklingen har ökat möjligheterna för fusk genom telefonen och elektronisk utrustning. Oegentligheter som uppstår vid skrivandet av högskoleprovet riskerar att hämma provets integritet och funktion. Att stoppa fusket är således viktigt ur en rättviseaspekt. Vi efterfrågar därför ytterligare åtgärder för att förhindra fusk, och då särskilt för att förhindra fusk som organiseras i större skala. Det är en brottslig verksamhet som omsätter stora pengar. presenterade regeringens utredare flera förslag för att förhindra fusket. Vi delar utredarens bedömning att högskoleprovet har en särställning i samhället som urvalsinstrument till högre utbildning och således bör anses ha starka skäl för möjlighet till kroppsvisitation. Det finns även problem med studenter som beter sig hotfullt mot andra. Vi vill också se större möjligheter för lärosäten att stänga av hotfulla studenter. Vi menar att både möjligheten till och längden på avstängningar måste öka. Det kan handla om avstängningar i form av en disciplinär åtgärd vid fusk, men det handlar även om att högskolor och universitet måste kunna stänga av studenter som exempelvis hotat en annan student eller lärare. Vi vill att högskoleförordningen ändras så att universitet och högskolor kan stänga av hotfulla studenter med omedelbar verkan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Antagning m.m. till förskollärarutbildningen, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1934 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 21 samt 2020/21:866 av (S) och 2020/21:3046 av (M). Vi anser att samtalsspråket i förskolan ska vara svenska då språket är den enskilt viktigaste faktorn för en lyckad integrering. Vi vill att en nationell språkkravsmodell i svenska tas fram och att certifiering införs för den pedagogiska förskolepersonalen. bör ges i uppdrag att samordna kompetenserna från de olika instanserna för språktester som finns . Ett enhetligt, nationellt standardiserat system för språktester och certifiering enligt nivå C1 bör skapas och implementeras för pedagogisk skol- och förskolepersonal. Behörighetskrav och certifiering i svenska nivå C1 ska gälla för antagning till utbildningar för t.ex. förskollärare. Vi är inte för kvotering men ser utrymme för fler män i förskolan. Män ska vara trygga i att utbilda sig, ansöka och arbeta inom förskola och barnomsorg. Om personalen i förskolan utgörs av både kvinnor och män kan barnen få tillgång till förebilder av båda könen och därmed bättre möjlighet att identifiera sig med de vuxna förebilderna. Vi menar att det bör genomföras aktiva åtgärder för att få fler män att söka sig till förskollärarutbildningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Antagning och behörighet till lärarutbildningen m.m., punkt 4 (SD, KD, L) av (L), (SD), (SD), (KD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3224 av m.fl. (L) yrkande 2. Lärarutbildningarna ska hålla hög kvalitet och ge studenterna de kunskaper och färdigheter som krävs för att på ett framgångsrikt sätt undervisa elever. För att långsiktigt höja läraryrkets status ska det vara höga krav för att antas till lärarutbildningarna. Det bör därför införas högre antagnings- och behörighetskrav för att komma in på dessa utbildningar, exempelvis genom ett krav på lägst slutbetyg C i relevanta ämnen från gymnasiet. För att antas via högskoleprovet bör den sökande ha uppnått lägst resultat 1,0. Ett lämplighetsprov bör också införas vid antagningen så att sökande som saknar motivation eller inte anses lämpliga kan sorteras bort. När det gäller lärarutbildningarnas innehåll bör åtgärder vidtas för att öka kvaliteten. Det finns ett behov av att stärka kopplingen mellan teori och praktik. Alla lärarutbildningar ska ha fokus på metodik. Vidare bör viktig och nödvändig teoretisk kunskap som exempelvis kognitionsforskning och färdigheter i evidensbaserade metoder för undervisning och ledarskap i klassrummet ska vara en självklar del i alla lärarutbildningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vissa studentfrågor, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 46 och 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:301 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 96. Enligt förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor framgår att samtliga lärosäten är skyldiga att föra ett studieregister. har enligt förordningens 2 kap. 6 § rätt att begära ut de uppgifter som krävs för beviljande av studiestöd. Enligt samma paragraf får också t.ex. studentkårer begära ut information för att bevilja medlemskap. Vi anser att också fastighetsägare som hyr ut bostäder till studenter ska ha möjlighet att få den information som krävs för att bekräfta att hyresgästen studerar både vid avtalets ingång och vid behov då avtalet löper för att säkerställa att hyresgästen fortfarande studerar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa studentfrågor, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:301 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 46 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 96. Det ska finnas tillräckligt med bostäder när regeringen fördelar pengarna till lärosätena för ett visst antal studenter. I annat fall ska antalet studieplatser minskas så att bostäderna räcker till. Det är i längden orimligt att finansiera studentplatser där en del av studenterna kommer att sakna bostad. Vi anser att lärosätena, berörda kommuner och Akademiska Hus bör anpassa antalet utbildningsplatser utifrån tillgången på studentbostäder. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vissa studentfrågor, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:301 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 46 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 96. Lärosätena har kompetens att möta behoven av fysisk anpassning men kompetensen om hur man undervisar och examinerar personer med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning (NPF) och psykisk ohälsa behöver öka. Det finns uppenbara brister när det gäller bemötandet av dessa studenter och många studenter med NPF eller psykisk ohälsa känner ofta att de inte hör hemma på högskolan och ifrågasätter sitt val att studera. Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning för att säkerställa den kompetens som krävs för att möta alla studenter med funktionsnedsättningar. Vidare anser vi att det bör utredas om det kan ställas krav på att all kurslitteratur ska göras tillgänglig digitalt via högskole- och universitetsbiblioteken. Att studenter måste köpa sin kurslitteratur är en stor ekonomisk börda för många studenter och kan ses som ett avsteg från principen om avgiftsfrihet för utbildningen. Det kan även vara problematiskt att få tag på vissa böcker när de säljer slut i bokhandeln och biblioteken köper inte in tillräckligt många exemplar av varje bok för att de ska räcka till alla studenter. Vi anser att regeringen även bör utreda hur stadsbidragen till studentkårerna kan utökas för att garantera alla studentkårers oberoende. Efter kårobligatoriets avskaffande har många av landets studentkårer fört en tynande tillvaro och lärosätena har fått fler studenter utan att det statliga stödet till studentkårerna utökats i samma takt. Det måste finnas ett riktat statligt stöd för att finansiera ett likvärdigt studentinflytande. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa studentfrågor, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 96 och 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 4, 2020/21:301 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 46. Det finns i ett mindre antal enskilda högskolor som saknar lagrum för att teckna försäkring via Kammarkollegiet vid studenters utlandspraktik. Studenterna får förlita sig på privata försäkringar. Vi anser att försäkringsfrågan vid utlandspraktik för högskolestuderande bör lösas på ett likvärdigt sätt oavsett huvudman. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Anslag för stöd till studenter med funktionsnedsättning, punkt 6 (V, KD) av (KD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:251 av m.fl. (V) yrkande 3. En student med dokumenterad funktionsnedsättning kan få fullt studiemedel även om studietakten är nedsatt. Det förutsätter emellertid att utbildningen eller lärosätet kan erbjuda extra handledning och att det ryms inom budgeten. får lärosätena använda av sin budget för särskilt pedagogiskt stöd och teckenspråkstolkning för studenter med funktionsnedsättning. I takt med att allt fler studenter behöver och får rätt till pedagogiskt stöd finns det anledning att se över hur stor andel av anslaget som får användas som pedagogiskt stöd. Vi anser att det bör tillsättas en utredning av formerna för anslaget för stöd till studenter med funktionsnedsättning med syftet att säkerställa att alla studenter får det stöd de har rätt till. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studenthälsan m.m., punkt 7 (KD, L) av (L), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3431 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2020/21:338 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:577 av (C). Ambitionen att fler ska få möjlighet till vidare studier innebär att fler individer kan behöva ökat stöd och bättre förutsättningar för att klara av studierna. Vi anser att lärosätenas arbete med att förbättra arbetsmiljön för studenter bör stärkas liksom tillgången till stöd för studenter som drabbas av psykisk ohälsa. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studenthälsan m.m., punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:577 av (C) och 2020/21:338 av (C) yrkandena 1 och 2 samt