bet · H801UbU15 · 2021-06-11 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om vuxenutbildning med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. kvalitet och granskning av den kommunala vuxenutbildningen, organisation och utbud av vuxenutbildningen och svenska för invandrare. I betänkandet finns tretton reservationer (M, SD, C, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, KD, 85 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kvalitet i den kommunala vuxenutbildningen Organisation och utbud av vuxenutbildning m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Kvalitet i den kommunala vuxenutbildningen, punkt 1 (M, SD) 2.Kvalitet i den kommunala vuxenutbildningen, punkt 1 (C) 3.Kvalitet i den kommunala vuxenutbildningen, punkt 1 (L) 4.Ett nytt upphandlingssystem i vuxenutbildningen, punkt 2 (M, SD, L) 5.Organisation och utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 3 (M) 6.Organisation och utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 3 (SD) 7.Organisation och utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 3 (C) 8.Organisation och utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 3 (L) 9.Grundläggande och särskild behörighet, punkt 4 (M, L) 10.Sfi m.m., punkt 6 (M, SD) 11.Sfi m.m., punkt 6 (C) 12.Sfi m.m., punkt 6 (KD) 13.Sfi m.m., punkt 6 (L) 1.Sfi m.m., punkt 6 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 7 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kvalitet i den kommunala vuxenutbildningen 2020/21:1935 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 28, 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 10 samt 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 1 (M, SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (L) Ett nytt upphandlingssystem i vuxenutbildningen 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 4 (M, SD, L) Organisation och utbud av vuxenutbildning m.m. 2020/21:1475 av (S), 2020/21:1935 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2020/21:2188 av (M) yrkande 3, 2020/21:2668 av m.fl. (L) yrkande 2, 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 31, 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 11, 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 11, 2020/21:3325 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Reservation 8 (L) Grundläggande och särskild behörighet 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 9 (M, L) 2020/21:1162 av (M), 2020/21:1479 av m.fl. (S) och 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 12. 2020/21:450 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 5, 2020/21:506 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1 och 2, 2020/21:561 av (SD), 2020/21:2701 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2020/21:3088 av (M), 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3285 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 10 (M, SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (KD) Reservation 13 (L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (L) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 85 motionsyrkanden om vuxenutbildningen från allmänna motionstiden /21. Av dessa bereds 53 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. kvalitet och granskning av den kommunala vuxenutbildningen (komvux), organisation och utbud av vuxenutbildningen och svenska för invandrare (sfi). Kvalitet i den kommunala vuxenutbildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitet i den kommunala vuxenutbildningen samt om ett nytt upphandlingssystem i vuxenutbildningen. Jämför reservation 1 (M, SD), 2 (C), 3 (L) och 4 (M, SD, L). I kommittémotion 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 10 anser motionärerna att man ska återinföra ett sammanhållet betygssystem för kommunala vuxenutbildningen (komvux). Motionärerna motsätter sig det nya förenklade betygssystemet som beslutades och påpekar att det kan bli otydligt och förvirrande för elever som läser sfi samt grundskole- och gymnasiekurser parallellt att ha olika betygsbeteckningar. Det kan också enligt motionärerna bli svårt för arbetsgivare att jämföra betyg, och elever riskerar att inte motiveras att nå längre eftersom de inte kan utföra topprestationer motsvarande A i betygsskalan. I kommittémotion 2020/21:1935 av m.fl. (SD) yrkande 14 anser motionärerna att beslutet om en förenklad betygsskala inom vuxenutbildningen ska rivas upp. Motionärerna anser att det måste råda likhet mellan studier i den allmänna grund- och gymnasieskolan och i komvux på motsvarande nivå och att införandet av en förenklad betygsskala står i strid med denna övergripande princip. I kommittémotion 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 28 vill motionärerna att man ska verka för bättre förutsättningar gällande livslångt lärande. medborgare ska enligt motionärerna kunna lita på att de har tillgång till den digitala världens möjligheter på ett säkert och hållbart sätt och att deras rättigheter och trygghet garanteras. I kommittémotion 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 1 vill motionärerna ha en ökad kvalitet och likvärdighet i vuxenutbildningen. Motionärerna framhåller att utbildningen när det gäller komvux alltid ska anpassas utifrån elevernas individuella behov och förutsättningar, vilket gör att utbildningen kan variera både till längd och innehåll. Enligt motionärerna krävs det politiska reformer för att möjliggöra att de högt ställda kraven ska kunna realiseras. I yrkande 2 önskar motionärerna att det införs en nationell skolpeng för elever i vuxenutbildningen för att möjliggöra ökad kvalitet och likvärdighet. Det ska enligt motionärerna vara en nationell finansieringsmodell som främjar kvalitet och resultat, men även premierar elevernas arbetsmarknadsetablering. Motionärerna vill även skapa en nationell standard för hur många timmars lärarledd undervisning en heltidskurs i komvux bör omfatta. I yrkande 3 begärs att ett nytt upphandlingssystem som premierar kvalitet före kvantitet i vuxenutbildningen utreds. Syftet med att arbeta fram ett nytt upphandlingssystem är enligt motionärerna att ta fram en modell som fördelar resurser genom indikatorer som premierar kvalitet, lärarledd undervisning och progression. I yrkande 10 anser motionärerna att det behövs bättre arbetsvillkor för lärare inom den kommunala vuxenutbildningen. Det är enligt motionärerna en förutsättning för att komvux ska fungera väl. Bakgrund och gällande rätt Likvärdighet och målet med komvux I skollagen anges att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform (vilket även avser den kommunala vuxenutbildningen, även kallad komvux) oavsett var i landet den anordnas, 1 kap. 9 § skollagen (2010:800). Någon närmare definition finns dock inte i lagen. I proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet förtydligade regeringen att begreppet likvärdig innebär att kvaliteten i verksamheten ska vara så hög att de fastställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs. Målet för komvux utgår från individen och innebär att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar (20 kap. 2 § och 21 kap. 2 § skollagen). De övergripande målen med utbildningen kompletterades så att det framgår av 20 kap. 2 § skollagen att utbildningen även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. Vidare har prioriteringsregeln inom komvux ändrats så att de med störst behov av utbildning prioriteras. Detta innebär att inte bara de med minst utbildning utan även bl.a. arbetslösa och vuxna i behov av yrkesväxling ska prioriteras vid urval till utbildningen. Ändringen av prioriteringsregeln träder i kraft och tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter utgången av (prop. 2019/20:105, bet. 2019/20:UbU22, rskr. 2019/20:300). Den kommunala vuxenutbildningen (komvux) ska tillhandahållas på grundläggande och gymnasial nivå, som särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå (särvux) och som svenska för invandrare (sfi). (Se 20 kap. 3 § skollagen.) I 2 kap. 8 § skollagen anges att huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med gällande bestämmelser. I 26 kap. skollagen finns särskilda bestämmelser om tillsyn, kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering. Skolinspektionen har tillsyn över skolväsendet och ska också granska kvaliteten i sådan utbildning, t.ex. den kommunala vuxenutbildningen. ska på nationell nivå följa upp och utvärdera bl.a. skolväsendet. Enligt Skolinspektionens instruktion (2011:556) ska kvalitetsgranskningen och den tillsyn som utövas löpande genomföras med utgångspunkt dels i en behovsanalys, dels i att de ska omfatta sådana aspekter som kräver en kvalitativ bedömning av undervisningen och verksamheten. Den löpande tillsynen över vuxenutbildning ska i huvudsak utövas på huvudmannanivå. Enligt uppdrag i regleringsbrevet för Skolinspektionen 2021 ska myndigheten när det gäller tillsyn och kvalitetsgranskning redovisa erfarenheter av tillgången till personal med kompetens att tillgodose behovet av vägledning inför utbildnings- och yrkesval hos bl.a. kvinnor och män i vuxenutbildningen. I regeringens proposition 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning framhölls att många lärare anser att den nuvarande betygsskalan inom sfi, komvux på grundläggande nivå och särvux på grundläggande nivå är onödigt omfattande och arbetsmässigt tidskrävande. För att bl.a. minska arbetsbördan för lärare och öka genomströmningen, införs en förenklad betygsskala inom delar av komvux fr.o.m. (prop. 2019/20:105, bet. 2019/20:UbU22, rskr. 2019/20:300). Lagändringen innebär att i stället för bokstavsbeteckningarna A, B, C, D, E eller F används i stället Godkänt och Icke godkänt för betyg. Enligt lagändringen ska som betyg på utbildning på grundläggande nivå och i svenska för invandrare någon av beteckningarna Godkänt eller Icke godkänt användas. Vidare sägs att som betyg på särskild utbildning på grundläggande nivå ska beteckningen Godkänt användas. För den elev som inte uppnår betyget Godkänt ska ett intyg om att eleven har deltagit i kursen utfärdas (20 kap. 36 § skollagen, lag [2020:447]). I propositionen framhöll regeringen att en förenklad betygsskala inte innebär att kunskapskraven sänks för godkänt resultat. Dessutom sker en elevs kunskapsutveckling inom komvux och särvux på grundläggande nivå och inom sfi främst genom att en nivå eller en kurs av så att eleven kan börja på nästa steg. Regeringen pekade i propositionen på en undersökning bland 300 lärare verksamma inom grundläggande komvux, sfi och grundläggande särvux, som genomförde, som visar att dock drygt varannan lärare tror att en betygsskala med färre steg inte skulle påverka elevernas motivation i någon riktning. Av de lärare som tror att en förenkling skulle påverka elevernas motivation är det enligt undersökningen fler som tror att det skulle vara i positiv riktning snarare än negativ. Detta kunde enligt regeringens bedömning hänga samma med att elever som studerar på dessa nivåer snarare motiveras av att kunna komma snabbt igenom utbildningen än av möjligheten att få höga betyg på de grundläggande nivåerna. Enligt (U 2017:01) gäller detta särskilt för elever inom sfi. Regeringen bedömde därför att risken för att en förenklad betygsskala ska leda till försämrad motivation hos eleverna att nå så långt som möjligt i kunskapsutvecklingen är liten. Regeringen hänvisade vidare till att det enligt finns lärare inom sfi som anser att det finns elever som blandar samman den nuvarande betygsskalans steg med kurserna inom sfi, eftersom de kurserna betecknas med A, B, C och D. Den föreslagna förändringen kan därmed enligt regeringens mening inte bara öka elevernas motivation utan också underlätta elevernas förståelse av betygsskalan. Den största delen av verksamheterna inom skolväsendet, bl.a. den kommunala vuxenutbildningen, bedrivs av kommunerna och finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med statsbidrag som beslutar om efter förslag från regeringen i budgetpropositionen. Statsbidragen kan vara generella eller riktade. De generella statsbidragen finns inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna, som bereds av finansutskottet, och de riktade statsbidragen finns inom bl.a. utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, som bereds av utbildningsutskottet. Därutöver ersätts kommunsektorn för ökade kostnader till följd av reformer inom utbildningsområdet i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen (denna princip innebär att kommuner och regioner inte bör åläggas nya uppgifter utan att de får ersättning). Sådana ersättningar finns också inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. I budgetpropositionen bedömer regeringen att komvux fungerar väl och fyller en mycket viktig funktion i samhället, som en möjlighet till omställning vid arbetslöshet och att stärka sin ställning på arbetsmarknaden men också som en viktig pusselbit för att möjliggöra ett livslångt lärande för alla medborgare, oavsett syfte. När arbetsmarknaden förändras i snabb takt och nya kvalifikationer behövs, krävs enligt regeringen att både yrkesverksamma och arbetslösa har möjlighet att skaffa de nya kunskaper som efterfrågas. Vidare anser regeringen att när konjunkturen förändras och arbetslösheten ökar är komvux ofta vägen till omställning för dem som har förlorat arbetet. I spåren av pandemin kommer satsningar på komvux för att underlätta omställning att bli särskilt viktigt. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att vuxna ska ha goda möjligheter att studera i hela landet och genom hela livet. Försämringarna på arbetsmarknaden som följer i covid-19-pandemins spår och som drabbar så många har skapat ett stort behov av utbildning och omställning i hela landet. För att förbättra möjligheten att studera i hela landet, oavsett utbildningsform, har regeringen förstärkt satsningen på lärcentrum. Lärcentrumen är öppna för studerande inom alla utbildningsformer och på alla nivåer. Vuxna ska ha goda möjligheter att studera i hela landet och genom hela livet. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en förstärkt satsning på lärcentrum med . Vidare föreslog regeringen en höjning av anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning med 1 . Regeringen framhöll att efterfrågan på gymnasial yrkesutbildning för vuxna ökat till följd av covid-19-pandemin och att anslaget borde höjas för att kommunerna ska ges förutsättningar att erbjuda utbildning som motsvarar de behov som finns. beslutade enligt regeringens förslag (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). överlämnade den s.k. (direktiv 2018:23) sitt betänkande Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (SOU 2020:66) till regeringen. I betänkandet konstaterar utredningen att entreprenadverksamheten utgör en stor del av komvux och att upphandling allmänt ses som en svår uppgift för huvudmännen. föreslås därför att få i uppdrag att, tillsammans med ta fram stödmaterial för offentlig upphandling på vuxenutbildningens område. föreslås även få uppdrag att ta fram allmänna råd för systematiskt kvalitetsarbete med fokus på vuxenutbildning. Betänkandet har remitterats och bereds av regeringen. Utskottet vill framhålla den viktiga roll den kommunala vuxenutbildningen har för vuxnas lärande och påminna om att målen för den kommunala vuxenutbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. Utbildningen ska ge vuxna möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt främja elevernas personliga utveckling. Utbildningen ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Utskottet kan konstatera att ett flertal yrkanden handlar om att kvaliteten och likvärdigheten i komvux ska förbättras på olika sätt. Utskottet vill därför inledningsvis understryka att enligt skollagen ska utbildningen inom den kommunala vuxenutbildningen vara likvärdig vilket innebär att kvaliteten i verksamheten ska vara så hög att de fastställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs. Utskottet vill även understryka att regeringen i budgetpropositionen bedömer att komvux fungerar väl och fyller en mycket viktig funktion i samhället. Regeringen ser utbildningen som en möjlighet till omställning vid arbetslöshet och att stärka sin ställning på arbetsmarknaden men också som en viktig pusselbit för att möjliggöra ett livslångt lärande för alla medborgare, oavsett syfte. Utskottet instämmer i regeringens bedömning. När det gäller yrkanden som behandlar den reglering om en förenklad betygsskala som införs inom delar av komvux fr.o.m. vill utskottet framhålla att regleringen inte innebär att kunskapskraven sänks för godkänt resultat. Även om komvux är en del av skolväsendet skiljer sig denna skolform från skolformerna för barn och unga. Därför behöver man vid utformningen av komvux ta hänsyn till dessa skillnader, inte minst vid betygsskalans utformning. Utskottet vill även framhålla att genomförde en undersökning som visar att drygt varannan lärare tror att en betygsskala med färre steg inte skulle påverka elevernas motivation i någon riktning. Vidare framgår av att det finns lärare inom sfi som anser att det finns elever som blandar samman den nuvarande betygsskalans steg med kurserna inom sfi, eftersom de kurserna betecknas med A, B, C och D. Utskottet håller därför med regeringen om att den förenklade betygsskalan inte bara kan öka elevernas motivation utan också underlätta elevernas förståelse av betygsskalan. När det gäller frågan om att man ska verka för bättre förutsättningar i fråga om livslångt lärande hänvisar utskottet till de budgetförstärkningar som har gjorts i fråga om lärcentrumen. Dessa är öppna för studerande inom alla utbildningsformer och på alla nivåer. När det sedan gäller begäran om att det ska införas en nationell skolpeng för elever i vuxenutbildningen samt nytt upphandlingssystem anser utskottet att det inte finns skäl för att ändra systemet för resursfördelningen i fråga om vuxenutbildningen. Utskottet avvaktar även regeringens beredning av som föreslår att ska få i uppdrag att, tillsammans med , ta fram stödmaterial för offentlig upphandling på vuxenutbildningens område. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1935 (SD) yrkande 14, 2020/21:2921 (C) yrkande 28, 2020/21:3225 (L) yrkandena 1–3 och 10 och 2020/21:3324 (M) yrkande 10. Organisation och utbud av vuxenutbildning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om organisation och utbud av vuxenutbildning m.m. och om grundläggande och särskild behörighet. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (C), 8 (L) och 9 (M, L). I motion 2020/21:1475 av (S) understryks vikten av att fler ges goda förutsättningar till utbildning och därigenom till arbete, bl.a. genom fler utbildningsplatser. I kommittémotion 2020/21:3324 av m.fl. (M) yrkande 7 ser motionärerna ett behov av att sänka åldersgränsen för komvux till för att öka tillgängligheten för studier för fler. Enligt yrkande 11 har komvux i allt högre utsträckning blivit en integrationsinsats. Ansvaret för att komplettera betyg och behörighet för att kunna söka in till en utbildning på högskolan eller bör enligt motionärerna flyttas till högskolans basårsutbildningar och preparandutbildning för att renodla komvux grundläggande utbildningsansvar. Enligt kommittémotion 2020/21:3325 av m.fl. (M) yrkande 8 bör regeringen överväga utbildning för ledamöter i kommunala nämnder med ansvar för skolan. En sådan utbildning kan lämpligen anordnas året närmast efter ett allmänt val. Enligt motion 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 11 bör en valfrihetsreform med utgångspunkt i betänkandet SOU 2008:17 Frivux – Valfrihet genomföras i vuxenutbildningen, där den studerande fritt ska få välja att läsa vuxenutbildning inom eller annan regi. I kommittémotion 2020/21:1935 av m.fl. (SD) yrkande 16 begärs att särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå (tidigare särvux) åter ska vara en egen skolform. Motionärerna är bl.a. oroade för kvaliteten på utbildningarna och att denna målgrupp kommer att få stå tillbaka för andra målgrupper med den nya prioriteringsordningen för komvux. I motion 2020/21:2188 av (M) yrkande 3 anges att kommunerna bör få det samlade ansvaret för utbildning för vuxna och utföra detta med fristående aktörer i lokala eller regionala auktorisationsmodeller med resultatbaserad ersättning. I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) yrkande 31 betonar motionärerna fler insatser från regeringen och ett stärkt samarbete mellan äldreomsorgens aktörer kring kompetenshöjande insatser, fler utbildningsvägar, validering och en stärkt studie- och yrkesvägledning i syfte att bredda rekryteringen till vård- och omsorgsyrken, i hela landet. I kommittémotion 2020/21:3225 av m.fl. (L) yrkande 4 begärs att rätten att läsa in grundläggande och särskild behörighet inom den kommunala vuxenutbildningen ska utsträckas till att omfatta alla. Dagens arbetsmarknad är enligt motionärerna krävande, och kompetensnivån behöver generellt höjas hos stora grupper om de ska ha en god chans att vara med och delta på arbetsmarknaden. Enligt yrkande 11 behöver åtgärder vidtas för att skapa ett mer kontrollerat intag av nya elever inom komvux. Det kan enligt motionärerna regleras genom intag , exempelvis kvartalsvis. Enligt motion 2020/21:2668 av m.fl. (L) yrkande 2 bör pilotprojekt genomföras för att öppna upp vuxenutbildningen för fler. Exempelvis skulle det livslånga lärandet kunna främjas genom att låta även den som väljer en ny yrkesbana senare i livet läsa in en utbildning via komvux. Enligt kommittémotion 2020/21:2729 av m.fl. (MP) yrkande 13 behöver yrkesutbildningen stärkas. Efterhand som behov identifieras behöver bl.a. nya utbildningar tas fram. Bakgrund och gällande rätt vuxenutbildning (komvux) Kommunerna är huvudmän för vuxenutbildning (komvux). En region får i viss utsträckning vara huvudman för komvux (2 kap. 2 och 3 §§ skollagen). Utbildningen ska enligt 20 kap. 3 § skollagen tillhandahållas – på grundläggande nivå – på gymnasial nivå – som särskild utbildning på grundläggande nivå – som särskild utbildning på gymnasial nivå – som svenska för invandrare. Målen för den kommunala vuxenutbildningen är att – vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande – -vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling – den ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning – den ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetens-försörjningen till arbetslivet.