bet · H801MJU12 · 2021-03-09 00:00:00 — Kommissionen avser bl.a. att under ledning av en samordningsgrupp på EU-nivå fastställa och uppdatera en forsknings- och innovationsagenda för kemikalier. Kommissionen vill även främja tvärvetenskaplig forskning och digitala innovationer för avancerade verktyg, metoder och modeller samt kapacitet för dataanalys, även för att styra bort från användning av djurförsök. Dessutom avser kommissionen att tillhandahålla ekonomiskt stöd till biologisk exponeringsmätning. En sund hantering av kemikalier globalt Kommissionen framhåller att det internationella samfundet 2015 åtog sig att uppnå målet om en sund hantering av kemikalier , vilket också är viktigt för att uppnå flera andra hållbarhetsmål. Enligt kommissionen kan och måste EU spela en ledande roll i att förespråka och främja höga standarder i världen. För ett stärkt internationellt ledarskap anser kommissionen att ett antal åtgärder behöver vidtas. Bland annat behöver EU intensifiera sitt inter-nationella påverkansarbete för att uppnå målen i Agenda för en sund hantering av kemikalier och främja ett globalt genomförande av befintliga internationella instrument, t.ex. Stockholms-, Rotterdam- och Minamatakonventionerna. Därutöver bör EU sträva efter att anta globala strategiska mål för en sund hantering av kemikalier och avfall i linje med de globala målen för biologisk mångfald efter 2020. Tillsammans med industrin bör EU även främja genomförandet av GHS som ett sätt att identifiera kemiska faror och förmedla dem till aktörer, arbetstagare och konsumenter. Ett antal ytterligare åtgärder krävs enligt kommissionen för att främja samarbetet med tredjeländer. Bland annat anser kommissionen att åtgärder bör vidtas för att främja en sund hantering av kemikalier genom internationella samarbeten och partnerskap, i bilaterala, regionala och multilaterala forum, bl.a. genom samarbete med . Kommissionen anser vidare att EU ska föregå med gott exempel och, i linje med internationella åtaganden, se till att farliga kemikalier som är förbjudna i unionen inte produceras för export, och vid behov ändra relevant lagstiftning i detta syfte. EU bör dessutom främja tillbörlig aktsamhet vid produktion och användning av kemikalier inom ramen för det kommande initiativet om hållbar företagsstyrning. Kommissionen framhåller att de åtgärder som läggs fram i strategin, inbegripet lagstiftningsförslag och förändringar av Reachförordningen, kommer att tas fram i enlighet med principerna för bättre lagstiftning och vid behov bli föremål för utvärderingar och konsekvensbedömningar. I strategins bilaga lämnas en tidsplan för när de centrala åtgärder som kommissionen aviserat är planerade att läggas fram. En majoritet av åtgärderna är planerade till 2021–2022. Behandlingen i andra parlament antog med bred majoritet en resolution[8] med anledning av det arbete som kommissionen då bedrev för att ta fram en kemikaliestrategi. I resolutionen konstaterar inledningsvis att EU och dess medlemsstater misslyckats med att uppnå mål 12 för hållbar utveckling, dvs. att uppnå en miljövänlig hantering av kemikalier och allt avfall under hela deras livscykel och att avsevärt minska utsläppen av dem i luft, vatten och mark för att minimera deras negativa effekter på människors hälsa och på miljön. konstaterar vidare att betydande ytterligare åtgärder krävs för att nå mål 3 för hållbar utveckling som är att avsevärt minska antalet dödsfall och sjukdomar orsakade av farliga kemikalier samt förorening och kontaminering av luft, vatten och mark . Kemikaliestrategin för hållbarhet kan enligt bidra till att de kemikalierelaterade målen för hållbar utveckling uppnås. I sin resolution riktar ett antal uppmaningar till kommissionen. Bland annat uppmanas kommissionen att utarbeta en omfattande kemikaliestrategi för hållbarhet i syfte att åstadkomma det paradigmskifte som krävs för att genomföra nollföroreningsstrategin för en giftfri miljö. understryker bl.a. behovet av giftfria kretslopp för att påskynda den cirkulära omställningen. påtalar också att arbetsrelaterad cancer är ett växande problem, och att kemikalier behöver kopplas tydligare till problematiken. Parlamentet tar även upp problemet med att företag i ägnar sig åt att utveckla och/eller tillverka ämnen som är förbjudna i EU för export till tredjeländer. Enligt uppgift planerar inte för någon ytterligare behandling av kommissionens meddelande. Inom ramen för den politiska dialogen yttrade sig Bundesrat över kommissionens kemikaliestrategi. Bundesrat ser mycket positivt på kemikaliestrategin och bedömer att den är ett viktigt steg mot nollföroreningsmålet. Bundesrat uttrycker stöd för flera av de förslag som kommissionen aviserar i strategin. Övrig information på Ipex Förutom tyska Bundesrat har även det danska , den finska , litauiska seimas, nederländska senaten, polska sejmen, slovakiska nationalrådet och tjeckiska senaten meddelat på Interparliamentary EU information exchange (Ipex) att de granskar meddelandet. hade dessa kammare/parlament ännu inte delat någon information om utfallet av sin granskning på plattformen. Allmänt om strategins framtagande har vid upprepade tillfällen betonat vikten av att kommissionen levererar en strategi för giftfri miljö i enlighet med det sjunde miljöhandlingsprogrammet. I sin granskning av kommissionens meddelande om den gröna given upprepade utskottet denna uppmaning. Enligt utskottet behövs en sådan strategi för att ge struktur för och staka ut en integrerad kemikaliepolitik för att hjälpa medlemsstaterna och industri att uppnå en effektiv kemikaliehantering över samtliga relevanta lagstiftningsområden. linje i det EU-gemensamma kemikaliearbetet har varit tydlig och konsekvent. Detta följer av den breda politiska enighet som finns i riksdag om vikten av en säker användning av kemikalier för människor och miljö. Framför allt gäller det skyddet av barn, unga och gravida eftersom de är extra känsliga för kemikalier. Målbilden för kemikaliearbete är en giftfri miljö där ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. I arbetet för att nå detta mål är ett effektivt och ändamålsenligt EU-gemensamt regelverk av avgörande betydelse. Trots en betydande försening är det glädjande att konstatera att kommissionens kemikaliestrategi håller en hög ambitionsnivå och går väl i linje med de frågor som drivit . Utskottet noterar att det vid miljörådets policydiskussion om strategin uttrycktes ett mycket brett stöd för strategin och att många medlemsstater välkomnar dess ambitiösa utformning. Kommissionen har med andra ord mycket goda förutsättningar att säkerställa att de åtgärder som aviseras i strategin nu blir verklighet. Utskottet vill i detta granskningsutlåtande lyfta fram vissa frågor som bör tillskrivas högsta prioritet i det kommande åtgärdsarbetet. Fasa ut särskilt farliga ämnen Utfasningen av SVHC-ämnen måste intensifieras. Det är nödvändigt inte bara för att skydda människors hälsa och miljön utan även för att möjliggöra cirkulära flöden av material. Användning av SVHC-ämnen bör därför förbjudas inom alla användningsområden och i all relevant lagstiftning. Utskottet ser positivt på att strategin innehåller ett antal åtgärder för att på olika sätt öka takten i utfasningen av SVHC-ämnen, inte minst i fråga om att införa hormonstörande ämnen, långlivade, mobila och toxiska samt mycket långlivade och mycket mobila ämnen som kategorier av SVHC-ämnen. Utskottet vill att kommissionen i detta sammanhang prioriterar arbetet med gruppvis hantering av likartade farliga ämnen. Utskottet påminner om att dagens EU-lagstiftning till stor utsträckning är inriktad på exponering för enskilda ämnen i vissa användningar. Steg har tagits inom EU för en gruppvis bedömning av ämnen, t.ex. för ämnesgruppen PFAS, men denna utveckling måste gå mycket snabbare, inte minst när det gäller SVHC-ämnen. Utskottet välkomnar att kommissionen avser att göra bedömningsförfarandena enklare och mer transparenta för att minska bördan för alla berörda parter och göra beslutsfattandet snabbare, mer konsekvent och mer förutsägbart. Enligt utskottet borde denna process stödja en övergång från bedömning och reglering av kemikalier ämne för ämne till en gruppvis reglering. När det gäller SVHC-ämnen bedömer utskottet att kommissionen borde ta initiativ till att utveckla en mekanism som säkerställer att när ett SVHC-ämne identifierats i en lagstiftning utlöses en översyn av alla andra relevanta lagstiftningar. Detta skulle vara i linje med principen om ”Ett ämne, en bedömning” som aviserades i den gröna given. I fråga om hormonstörande ämnen ser utskottet synnerligen allvarligt på den påverkan sådana ämnen har på människors hälsa och noterar att användningen av dessa ökar i samhället. Denna utveckling fordrar skyndsamma och kraftfulla åtgärder. Utskottet välkomnar därför att kommissionen kommer att föreslå rättsligt bindande farobaserad identifiering av hormonstörande ämnen, förbud för hormonstörande ämnen i konsumentprodukter och stärkta informationskrav för att möjliggöra identifiering av hormonstörande ämnen samt påskyndande av testmetodutvecklingen. När det gäller särskilt farliga ämnen vill utskottet även påminna om att och likasinnade medlemsstater vid upprepade tillfällen och i olika forum har uppmanat kommissionen att ta fram en EU-gemensam PFAS-strategi. Utskottet konstaterar att kemikaliestrategin omfattar ett antal åtgärder som styr arbetet i denna riktning. Utskottet ser särskilt positivt på att kommissionen har åtagit sig att införa en gruppansats för PFAS inom ramen för relevant lagstiftning om vatten, hållbara produkter, livsmedel, industriutsläpp och avfall. Utskottet ser också positivt på att åtgärder ska tas fram för att förbjuda PFAS som grupp i brandsläckningsskum samt för andra användningar, och användning ska tillåtas endast om den är nödvändig för samhället. Utskottet noterar emellertid att det först behöver definieras vad som är nödvändig användning. Stimulera säker design och giftfria kretslopp för en innovativ cirkulär ekonomi Giftfria kretslopp är en förutsättning för en cirkulär ekonomi. Således är utformningen av produkter av grundläggande betydelse eftersom valen i designfasen avgör produktens livslängd och om komponenter och material kan användas igen med ett högt värde. Utskottet anser att den EU-gemensamma lagstiftningen behöver utvecklas i ett antal avseenden för att i högre utsträckning omhänderta kemikalieaspekter under produkters hela livscykel. Inte minst Reachförordningen behöver stärkas i detta avseende. Därutöver behövs det incitament för den gröna omställningen av EU:s kemikalieindustri. Utskottet välkomnar att kemikaliestrategin innefattar åtgärder för att tillgodose stöd till innovation och forskning om säkrare och mer hållbara kemikalier och material. Genom teknikutveckling och innovation kan viktiga steg tas för att nå inte bara cirkulära lösningar utan även stärkt konkurrenskraft. Utskottet noterar särskilt kemikaliestrategins mål om att främja tvärvetenskaplig forskning och digitala innovationer för avancerade verktyg, metoder och modeller samt kapacitet för dataanalys. Enligt utskottet är det angeläget att detta arbete främjar utveckling av alternativa metoder till djurförsök, vilket kan reducera såväl kostnaderna för som tidsåtgången i forskningen om säkra kemikalier. Utskottet ser vidare positivt på att kommissionen vill driva på arbetet för produktinformation till konsumenter. har tillsammans med likasinnade medlemsstater efterlyst skärpta informationskrav inom EU om kemiskt innehåll i varor. Tillgänglig information om ämnen i material och produkter måste säkerställas genom hela livscykeln, och samma krav ska tillämpas på både jungfruligt och återvunnet material. I likhet med kommissionen bedömer utskottet att digitala produktpass är en viktig komponent i detta arbete. Dessa digitala lösningar måste utvecklas så att de får en så liten resurspåverkan som möjligt så att nya hållbara tekniska lösningar utformas. Det är i arbetet med produktpass också viktigt med en utformning som är förenlig med den fria rörligheten för varor och med gemensamma principer för internationell handel. Åtgärda brister i EU:s kemikalielagstiftning Det finns åtskilliga brister i den EU-gemensamma lagstiftningen som behöver åtgärdas inom ramen för kemikaliestrategin. Utskottet ser positivt på att stärka CLP- och Reachförordningarna och stöder kommissionens förslag om att i större utsträckning tillämpa ett förebyggande angreppssätt exempelvis genom att skydda särskilt känsliga grupper som barn och gravida och förbjuda användning av de mest skadliga kemikalierna i konsumentprodukter. Analogt med tidigare resonemang anser utskottet att kommissionen borde ta initiativ till grundläggande ändringar av informationskraven i Reachförordningen, t.ex. inom ramen för kommissionens arbete med högfluorerade ämnen. Kommissionen behöver även uppdatera informationskraven för hormonstörande ämnen i all relevant lagstiftning för att förbättra identifieringen av endokrina disruptorer. Utskottet noterar att det i kemikaliestrategin föreslås ett inrättande av ett förfarande för ”Ett ämne, en bedömning” i syfte att bl.a. samordna faro- och riskbedömningen av kemikalier horisontellt över hela kemikalielagstiftningen. Utskottet välkomnar en mer koordinerad och transparent process som leder till en förbättrad skyddsnivå och bättre samarbete mellan inblandade myndigheter. Detta får dock inte leda till en ökad administrativ börda eller förseningar av genomförandet av kemikalieregelverket eller begränsa medlemsstaternas möjligheter att ta initiativ. Utskottet anser vidare att EU:s kemikalielagstiftning i mycket högre grad behöver ta hänsyn till riskerna med kombinationseffekter. Utskottet kan konstatera att kommissionens arbete med kombinationseffekter gått långsamt trots att den akademiska forskningen tydligt visar att effekten av kemiska blandningar måste beaktas och integreras mer allmänt i riskbedömningarna. Utskottet ser därför mycket positivt på att kommissionen nu har åtagit sig att bedöma hur man i Reachförordningen bäst inför en eller flera bedömningsfaktorer för blandningar i kemikaliesäkerhetsbedömningar av ämnen. Utskottet ser också mycket positivt på att kommissionen har åtagit sig att införa eller förstärka bestämmelser för att ta hänsyn till kombinationseffekter i annan relevant lagstiftning, t.ex. lagstiftning om leksaker, tvätt- och rengöringsmedel och kosmetika. När det gäller livsmedel bedömer utskottet att strategin innefattar viktiga åtgärder för att minimera förekomsten av främmande ämnen i livsmedelskedjan. I likhet med vad som framhållits ovan ser utskottet ett mycket stort värde i att större hänsyn tas till kombinationseffekter även i fråga om vatten, livsmedelstillsatser och material som kommer i kontakt med livsmedel. I detta sammanhang vill utskottet framhålla att avsaknaden av unionsrättsliga bestämmelser för papper, kartonger, metall, glas och tryckfärger avsedda att komma i kontakt med livsmedel är mycket problematisk. Enligt utskottet bör kommissionen med stöd av förordning (EG) nr 1935/2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel anta utkast till lagstiftningsförslag för att införa specifika regler för papp och kartong samt fasa ut särskilt farliga ämnen i dessa produktkategorier. Därutöver efterlyser utskottet åtgärder för att åstadkomma en säkrare reglering av kosttillskott, bl.a. för att minimera risken för föroreningar, oönskade ämnen och odeklarerade substanser i kosttillskott. Vidare välkomnar utskottet de åtgärder som kommissionen aviserar för att stärka kemikaliekontrollen, och ser särskilt positivt på att kommissionen har åtagit sig att stärka de grundläggande principerna om ”Inga data, ingen marknad” och förorenaren betalar i Reachförordningen. Utskottet ser också positivt på att kommissionen avser att inrikta sig på e-handeln och importerade varor. Utskottet noterar att kommissionen utöver de verktyg som följer av den nya förordningen om marknadskontroll åtar sig att undersöka vilka ytterligare åtgärder som skulle kunna införas för att stärka kontrollen av efterlevnaden av Reachförordningen vid EU:s gränser och för att främja samarbetet med e‑handelsplattformar. Mot bakgrund av den totala strukturomvandling som den ökande e-handeln inneburit, med förändrade handelsmönster, varuflöden och nya aktörer som följd, bedömer utskottet att denna fråga måste tillskrivas högsta prioritet. Den nya tekniken gör det möjligt för konsumenter att med några musklick e-handla direkt från tillverkare i länder utanför EU, vilket juridiskt sett innebär att konsumenter blir importörer och därmed ansvariga för att produkten uppfyller gällande lagstiftning. Kommissionen, Echa och nationella myndigheter måste arbeta på flera arenor såväl nationellt som i samarbete för att hantera denna utmaning. Kemikaliefrågorna behöver integreras i kommissionens övriga strategiska satsningar Om EU ska ha en chans att uppnå en giftfri och hållbar miljö måste kemikaliearbetet integreras i samtliga relevanta lagstiftningsområden. Målbilden om en giftfri miljö kan således inte vara ett eget spår inom kemikaliestrategin utan måste även ha en plats i flera av kommissionens övriga strategiska satsningar. Utskottet ser positivt på att kemikaliestrategin har en tydlig koppling till de tidigare antagna strategierna för dels biologisk mångfald, dels från jord till bord och att den bidrar till att mot cancer blir framgångsrik. Utskottet vill inte desto mindre framhålla att strategins övergripande mål även behöver integreras i ett antal ytterligare strategiska satsningar, inte minst när det kommer till läkemedelsfrågor. och likasinnade medlemsstater har vid upprepade tillfällen efterlyst åtgärder på EU-nivå för att öka miljöhänsynen i läkemedelstillverkningen. Utskottet noterar att kommissionen avser att ta hand om denna problematik inom ramen för den läkemedelsstrategi för som presenterades . Läkemedelsstrategin är ett mycket omfattande åtgärdspaket som kräver noggrann analys. Tillgång till och brist på läkemedel och medicinteknik är en viktig fråga som aktualiseras särskilt vid oförutsedda händelser och som behöver hanteras gemensamt på EU-nivå. Enligt utskottet måste frågor som rör miljöhänsyn i läkemedelstillverkningen få en framskjuten position i det kommande arbetet med att uppnå denna målsättning. Enligt utskottet bör åtgärder vidtas för att följa upp miljöpåverkan vid framställning av läkemedel och miljökrav bör införas i om god tillverkningssed. Vidare beror kemikaliestrategins förverkligande till stor del på hur effektivt för cirkulär ekonomi omsätts i konkreta åtgärder. Att EU:s produktpolicyinitiativ leder till bredare krav på produktdesign, t.ex. i fråga om ökad användning av återvunnet material med hög kvalitet i produkter, är av avgörande betydelse för att möjliggöra principen ”Giftfritt från början”. Cirkulära affärsmodeller för återanvändning, återtillverkning och återvinning ska stödjas och möjliggöras. I detta arbete måste fokus ligga på de värdekedjor och sektorer som har hög miljöpåverkan och betydelse för EU:s ekonomi. Utskottet vill dessutom lyfta fram betydelsen av att kommissionens höga ambition när det gäller att verka för en giftfri miljö får en framskjuten position även i den kommande strategiska ramen för arbetsmiljö. Enligt utskottet är det mycket angeläget att minimera riskerna för arbetstagare som utsätts för hög och/eller långvarig kemisk exponering. Utskottet stöder att kommissionen avser att utvidga den skyddsnivå som ges till konsumenter till att gälla yrkesmässiga användare enligt Reachförordningen. Utskottet har höga förväntningar på att kommissionen i arbetsmiljöramen fastställer ytterligare åtgärder för att hantera arbetstagarnas exponering för farliga ämnen. Utskottet noterar bl.a. att kommissionen har åtagit sig att identifiera de mest skadliga ämnena för vilka kommissionen kommer att föreslå yrkeshygieniska gränsvärden. Agera globalt för en ny agenda för kemikalier och avfall efter 2020 Utskottet ser mycket positivt på att strategin innehåller satsningar för att driva på det internationella kemikaliearbetet. Vikten av att få på plats en förnyad global agenda för kemikalier och avfall kan inte nog understrykas. EU måste verka kraftfullt på den internationella arenan för att ett sådant avtal blir verklighet, och utskottet förutsätter att frågan tillskrivs högsta prioritet i kommissionens ”gröna given-diplomati”. Enligt utskottet bör den förnyade globala agendan innehålla en mekanism för att identifiera och adressera ämnen och grupper av ämnen som är av internationellt intresse, säkerställa att information om farliga kemikalier i produkter finns tillgänglig i hela försörjningskedjan, stödja antagandet av krav på att generera data om kemiska egenskaper i länder med kemisk produktion, föreskriva att alla länder ska anta rättsliga krav för att implementera GHS samt sträva efter en hållbar och effektiv användning och hantering av material och resurser för att minska mängden avfall och dess farlighet. Därtill bör ett mål inom ramen för det globala arbetet vara att se till så att det tas fram information om innehåll av kemikalier i de produkter som släpps ut på marknaden. I detta sammanhang vill utskottet även lyfta fram att det är av yttersta vikt att arbetet för en cirkulär ekonomi och EU:s handelspolitik är ömsesidigt stödjande. Utskottet välkomnar att omställningen till en cirkulär ekonomi får större utrymme i internationella organisationer och i EU:s frihandelsavtal. kommer att fortsätta att arbeta för att handelsregler inom EU och globalt stöttar omställningen till en cirkulär ekonomi. Inför det kommande lagstiftningsarbetet Utskottet konstaterar att den handlingsplan som presenteras i strategins bilaga förutsätter ett synnerligen ambitiöst åtgärdsarbete . Utskottet förutsätter att konkreta detaljerade förslag nu skyndsamt tas fram, inklusive program för systematisk uppföljning av desamma. Utskottet förutsätter även att åtgärderna är tillräckliga för att uppnå de ambitioner och målsättningar som förs fram i strategin om att stärka skyddet av människors hälsa och miljön och om att stimulera innovation av säkra och hållbara kemikalier samt alternativa material till skadliga kemikalier. Enligt utskottet är det av vikt att förslagen som tas fram är samhällsekonomiskt effektiva, att de är förankrade i vetenskapliga fakta samt att de utgår från risk- och konsekvensanalyser. Det är även av vikt att kommissionen vidtar de åtgärder som krävs för att definiera ”nödvändig användning” av PFAS. När kommissionen återkommer med konkreta åtgärdsförslag kommer detaljerade svenska ståndpunkter att tas fram. kommer givetvis att spela en mycket aktiv roll i detta arbete. Utskottet vill avslutningsvis framhålla betydelsen av att de utkast till lagstiftningsakter som kommissionen presenterar är väl motiverade utifrån subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Förteckning över granskade dokument Kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö (COM(2020) 667) [1] och rådets beslut nr 1386/2013/EU av om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser. [2] Enligt data . [3] First report of the Special Rapporteur on human rights and hazardous substances and wastes to the General , A/73/567 [4] , Eurobarometer 501, . Av opinionsundersökningen framgår att av de tillfrågade i dåvarande EU28 oroar sig för hur kemikalier i vardagsprodukter påverkar deras hälsa, och oroar sig för hur de påverkar miljön. [5] Kommissionens meddelande om en kemikaliestrategi åtföljs av följande sex arbetsdokument: SWD(2020) 225 final, SWD(2020) 247 final, SWD(2020) 248 final, SWD(2020) 249 final, SWD(2020) 250 final och SWD(2020) 251 final. [6] och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar).