bet · H801NU20 · 2021-04-30 00:00:00 — Regeringen anger att förenklingspolitikens inriktning ska omfatta regelgivning och lagstiftning samt tillämpning, styrning och utvärdering. De gamla målen kommer att vara styrande för regeringens arbete på området till dess att nya mål beslutats. Statsrådet angav i sitt svar på (SD) skriftlig fråga om när regeringen avser att återkomma till med förslag om nya mål för förenklingspolitiken (fr. 2020/21:906) att beredningen av de nya förenklingspolitiska målen pågick i , och att regeringen avsåg att återkomma med en skrivelse till . Enligt uppgifter från planeras en skrivelse med regeringens nya förenklingspolitiska mål att överlämnas till . överlämnade rapporten – sammanställda, analyserade och konkretiserade förenklingsförslag till regeringen (dnr Ä 2019-1317). Bakgrunden till rapporten är ett antal möten som statsrådet genomförde med företag och organisationer om möjligheten att förenkla för företag och företagare. har sammanställt och analyserat de problem och hinder som företag och organisationer påtalat vid eller i anslutning till statsrådets möten. För att identifiera hinder och möjliga förenklingar utifrån flera perspektiv samt för att säkerställa att de förenklingsförslag som läggs fram i rapporten faktiskt åtgärdar de problem och hinder som företagen upplever har under arbetet samrått och samverkat med representanter för företag, myndigheter och intressenter. Det har också genomförts samhällsekonomiska analyser för att utreda hur nyttan av förenklingsförslagen förhåller sig till de kostnader som kan tänkas uppstå vid ett eventuellt genomförande. I rapporten lämnar förslag på förenklingar när det gäller tillsynsavgifter inom alkohol- och tobaksområdet, kör- och vilotider inom transportområdet, mervärdesskatt, hotelltillstånd och information vid regelgivning. lämnar även förslag på hur regelgivningsprocessen kan vidareutvecklas. Rapporten bereds inom . och bedriver, i samarbete med bl.a. Kommuner och Regioner (SKR), ett arbete benämnt Serverat som syftar till att förenkla för företagare inom främst restaurang- och besöksnäringarna (N2017/04297/FF). Serverat handlar i huvudsak om att standardisera, förenkla och digitalisera tillståndsgivningsprocesser, ofta i samarbete med kommuner. Av webbplats framgår att 69 kommuner förnärvarande är anslutna till Serverat. presenterade regeringen en nationell strategi för livsvetenskap. Regeringen anger att syftet med strategin är att långsiktigt stärka som livsvetenskapsnation. För att tillgodogöra sig den potential som finns i sektorn krävs enligt regeringen ett strategiskt helhetsgrepp med tydliga målsättningar. Vidare anger regeringen att det behövs bred samverkan, med tydlighet kring ansvarsförhållanden, för att kunna nå samsyn kring vilka åtgärder som blir nödvändiga för respektive aktör. Strategin baseras på förslag från sektorns aktörer, däribland lärosäten, myndigheter, intresseorganisationer och företag, inklusive Samverkansgruppen för livsvetenskap. Regeringen har prioriterat åtta områden inom vilka förändringar bedöms vara särskilt angelägna: strukturer för samverkan, nyttiggörande av hälso- och vårddata för forskning och innovation, ansvarsfull, säker och etisk policyutveckling, integrering av forskning och innovation i vården, välfärdsteknik för ökad självständighet, delaktighet och hälsa, forskning och infrastruktur, kompetensförsörjning, talangattraktion och livslångt lärande samt internationell attraktivitet och konkurrenskraft. I strategin anger regeringen att Industrifonden är en av två riskkapitalaktörer som specialiserat sig på livsvetenskap. Vidare anges att Saminvest tillsammans med en privat aktör har etablerat en riskkapitalfond med fokus på nordiska företag som är verksamma inom livsvetenskap. Regeringens arbete med artificiell intelligens Regeringen presenterade en nationell inriktning för artificiell intelligens, AI (N2018.14). I den pekar regeringen ut en övergripande färdriktning för AI-arbetet i och lägger en grund för kommande prioriteringar. Regeringen konstaterar att AI har potential att bidra med betydande nytta inom en mängd områden genom ökad ekonomisk tillväxt såväl som lösningar på miljömässiga och sociala samhällsutmaningar. Regeringens målsättning är att ska vara ledande i att ta till vara möjligheterna med användning av AI för att stärka både den svenska välfärden och den svenska konkurrenskraften. För att kunna nyttiggöra AI i det svenska samhället finns enligt regeringen ett antal centrala förutsättningar som spelar en särskilt viktig roll. Dessa är utbildning, forskning, innovation och användning samt ramverk och infrastruktur. Vad gäller forskning anför regeringen vidare bl.a. att behöver starka relationer med ledande internationella AI-forskningsmiljöer och att det behövs en stark samverkan mellan näringsliv, offentlig sektor och forskning inom AI. Vad gäller innovation och användning bedömer regeringen att behöver pilotprojekt, testbäddar och miljöer för utveckling av AI-applikationer inom offentlig och privat sektor med potentialen att bidra till att användningen av AI utvecklas på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Vidare behöver fortsätta att utveckla arbetet med att förebygga och hantera riskerna med AI och att utveckla partnerskap och samarbeten kring användningen av AI-applikationer med andra länder, särskilt inom EU. När det gäller ramverk och infrastruktur anför regeringen bl.a. att behöver utveckla regler, standarder, normer och etiska principer som vägledning för etisk och hållbar AI och användning av AI. Vidare behöver verka för svenska och internationella standarder och regelverk som främjar användning av AI och förebygger risker, kontinuerligt se över behovet av digital infrastruktur för att tillvarata möjligheterna som AI kan ge och fortsätta arbetet med att tillgängliggöra data som kan utgöra en samlad infrastruktur för att använda AI på om-råden där det tillför nytta. Därtill behöver fortsätta att ta en aktiv roll i EU:s arbete med att främja digitalisering och med att möjliggöra den nytta som användningen av AI kan medföra. Regeringen beslutade att inrätta en kommitté inriktad på tvärsektoriell policyutveckling, innovation och etik – Komet (dir. 2018:85). Kommitténs arbete ska stärka regeringens förmåga att hantera komplexa och sektorsövergripande frågeställningar och särskild vikt ska läggas på frågor där rådande policyer eller avsaknad av sådana hindrar eller hämmar innovation. I uppdraget anges att det är angeläget att verka för ökat samarbete i syfte att påskynda arbetet med policyutveckling inom prioriterade områden. Arbete som redan utförs för att bidra till innovation ska tas till vara, och hänsyn ska tas till de krav som ställs för att värna säkerhet. Kommitténs arbete ska i huvudsak ta sin utgångspunkt i prioriteringar och resultat från regeringens fem samverkansprogram och den fjärde industriella revolutionens teknologier. Kommittén ska hjälpa regeringen i arbetet med att identifiera policyutmaningar, bidra till att minska osäkerheten kring gällande regler och påskynda policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier inom inledningsvis tillämpningsområdena precisions-medicin, uppkopplad industri samt uppkopplade och automatiserade fordon, farkoster och system. Kommitténs arbete avgränsas så att det inte ska omfatta den offentliga sektorns digitalisering eller skatte- och socialavgiftsfrågor. Kommittén ska, utifrån sitt syfte att främja policyutveckling, bidra till att skapa goda förutsättningar för innovation och stärkt konkurrenskraft i hela landet genom att – göra fördjupade analyser av eventuella hinder i form av lagstiftning eller annan osäkerhet om gällande policyer – där det är relevant, kartlägga behov av erforderlig anpassning av regelverk – kontinuerligt leverera policyutvecklande förslag till regeringen – främja dialog mellan relevanta myndigheter, , regionala aktörer, organisationer, lärosäten, institut, idéburen sektor och näringsliv för effektiv samverkan kring policyutveckling – samordna sina förslag med andra, men också bygga vidare på pågående, policyutvecklande initiativ som exempelvis finns inom ramen för regeringens samverkansprogram, myndigheters uppdrag och olika test- och demonstrationsmiljöer även kallade testbäddar – samverka med internationella aktörer såsom EU-organ, och utveckling (), Världsekonomiskt forum och deras center för policyutveckling samt andra länder som exempelvis de med vilka har innovationspartnerskap. En referensgrupp, med representanter från , myndigheter, regionala aktörer, näringslivet och organisationer med erfarenhet av policyutveckling, har knutits till kommittén. Kommittén har lämnat årsrapporter över arbetet . Uppdraget skulle enligt ursprungsdirektivet slutredovisas . beslutade regeringen att förlänga utredningstiden. Enligt tilläggsdirektivet ska kommittén vidare verka för att samhället på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt tar tillvara de möjligheter som ges med ny teknik och innovation samt bidra till genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling (dir. 2021:1). Uppdraget ska slutredovisas . Kulturella och kreativa näringar I export- och investeringsstrategi som regeringen presenterade anges bl.a. att den gemensamma samarbetsstrukturen Team ska fortsätta att utvecklas. Samarbetet syftar till att stödja näringslivets internationalisering. Inom ramen för finns ett antal tematiska grupper, bl.a. en för de kulturella och kreativa näringarna. I export- och investeringsstrategin anges även att regeringen avser att stärka den svenska närvaron på för att särskilt bredda och fördjupa kontaktytorna när det gäller it, AI och framtidens teknologier samt stötta svenska små och medelstora företag med kontakter inom bl.a. it-industrin och kulturella och kreativa näringar som dataspel, film och musik. ansvarar i samverkan med andra myndigheter för att utveckla statistik om de kulturella och kreativa näringarna i . Myndigheten har också bidragit till att skapa paraplyorganisationen sektor som består av fem branschorganisationer inom dataspel, mode, film och tv, musik samt kommunikation och medier, som tillsammans med tagit fram en strategistudie med samma namn som organisationen. Vidare har myndigheten lett ett antal studier för att främja näringens utveckling. har också tagit fram branschguider för kulturella och kreativa näringar som finns tillgängliga på portalen . Vidare har Visit utvecklat en kommunikationsplattform för att främja turism till genom svensk design, arkitektur och svenskt mode. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (dåvarande justitierådet ) med bl.a. uppdraget att lämna en bedömning av om det bör införas ett lagstadgat förbud mot att använda kontanter och checkar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. Ett syfte med ett sådant förbud skulle vara att stävja brottsligheten med metallstölder. överlämnades betänkandet Handel med begagnade varor och med skrot (SOU 2014:72) till regeringen. I utredningen föreslås att det införs ett förbud mot att använda kontanter, checkar och postväxlar som betalningsmedel vid handel med metallskrot i näringsverksamhet. Det främsta syftet med förbudet är att minska antalet metallstölder. Utredningen anser även att regleringen vid sidan av detta huvudmål bör kunna medverka till en förbättrad marknad med konkurrens på lika villkor i skrothanteringsbranschen. Utredningen har även övervägt om de näringsidkare som bedriver handel med metallskrot ska omfattas av ett tillståndskrav. En tillståndsreglering skulle enligt utredningen dock innebära en inskränkning av näringsfriheten och bör därför bara användas i sammanhang där viktiga samhällsintressen motiverar en sådan inskränkning. Enligt utredningen har det inte framkommit att behovet av kontrollåtgärder är särskilt stort och det finns därför inte tillräckliga skäl för en tillståndsreglering. I stället anser utredningen att det bör införas en anmälningsplikt för näringsidkare som handlar med skrot. På så sätt kan den tillsynsmyndighet som utses få kännedom om vilka näringsidkare som bedriver verksamhet i skrothanteringsbranschen. Utredningen har remissbehandlats. I svaret på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:675) från (SD) om handel med stulet metallskrot konstaterar statsrådet att stölder av koppar och andra metaller är ett stort problem och framhåller att regeringen varit tydlig med att stölderna måste bekämpas och motverkas. Statsrådet anför vidare att regeringen ser positivt på det frivilliga kontantförbud som återvinningsföretagen har infört vilket anses vara ett flexibelt alternativ eller komplement till gällande lagstiftning. Statsrådet påminner vidare om kraven i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism som gäller för verksamhetsutövare som tar emot kontanta betalningar på motsvarande . Statsrådet framhåller att dessa krav kan bidra till att motverka handel med stulet metallskrot genom de åtgärder som verksamhetsutövaren ska vida för att uppnå kännedom om sina kunder och kunna hantera risken för penningtvätt. Vidare framgår det av svaret att regeringen sedan budgetpropositionen avsätter särskilda medel till länsstyrelserna för tillsyn över gränsöverskridande avfallstransporter, vilket kan bidra till att motverka organiserade stöldligors utförsel av stulet metallskrot. Statsrådets bedömning är sammanfattningsvis att det behövs olika åtgärder som samverkar på ett effektivt sätt för att stävja metallstölder och handel med stulet metallskrot och anför att regeringen noga följer frågan. Ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuella om särskilda näringsgrenar behandlades av utskottet (bet. 2019/20:NU12). Utskottet avstyrkte dessa med hänvisning till bl.a. pågående insatser. Ett likalydande förslag som det som anförs i motion 2020/21:716 (SD) yrkande 2 avstyrktes av utskottet i samband med beredningen av betänkandet om granskning av statliga insatser för att underlätta nyföretagande genom digitalisering (bet. 2019/20:NU16). Förslag liknande de i motionerna 2020/21:489 (KD), 2020/21:700 (SD) yrkande 46, 2020/21:716 (SD) yrkande 8, 2020/21:2014 (S), 2020/21:2053 (S), 2020/21:2058 (S), 2020/21:2148 (S), 2020/21:2396 (S), 2020/21:2480 (M), 2020/21:2483 (M) yrkande 24, 2020/21:2729 (MP) yrkandena 2, 9, 10 och 14, 2020/21:2918 (C) yrkandena 19 och 20, 2020/21:2948 (C) yrkande 12, 2020/21:2949 (C) yrkandena 14–17, 2020/21:3243 (L) yrkandena 5 och 8, 2020/21:3352 (M) yrkande 23, 2020/21:3500 (KD) yrkande 18, 2020/21:3638 (M) yrkande 20 och 2020/21:3679 (L) yrkandena 12 och 13 har inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Främjande av delningsekonomin – Regelverk för besöksnäringen – Kompetensförsörjningen inom besöksnäringen – Övrigt om åtgärder för att främja besöksnäringen – Åtgärder för övriga näringsgrenar och branscher I motionerna 2020/21:2014 (S), 2020/21:2729 (MP) yrkande 2, 2020/21:3243 (L) yrkandena 8 och 9 och 2020/21:3477 (M) yrkandena 1, 7 och 8 efterfrågas olika åtgärder för att främja delningsekonomins utveckling. Förslagen rör bl.a. regelverk som ska anpassas till ett digitaliserat delningssamhälle, en strategi för att öka medborgarnas kunskaper om delningsekonomin och att separata utredningar i berörda branscher för en ansvarsfull anpassning av regelverken tas fram av regeringen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att delningsekonomin har potential att skapa nya arbetstillfällen och att det behövs en genomlysning för att kunna forma insatser för att främja delningsekonomin. Utskottet delar även motionärernas uppfattning att några av de stora fördelarna med en växande delningsekonomi är att resurser kan användas effektivare, varor och tjänster kan komma fler till del och det finns stora potentiella miljövinster av att dela och utnyttja resurserna bättre. Utskottet noterar att regeringen mottagit ett antal utredningar och rapporter om delningsekonomin som refererats i det föregående. Därtill kan utskottet konstatera att regeringen tillsatte en utredning om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande. Utredningen ska bl.a. analysera om förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare kan främja delningsekonomins utveckling. Utredningen ska slutredovisa sina slutsatser . Utskottet noterar likaså granskning av om åtgärder för att beskatta delningsekonomin är effektiva, som ska presenteras . Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns något skäl för att rikta några tillkännagivanden till regeringen i enlighet med vad som föreslås i motionerna. I motion 2020/21:2918 (C) yrkandena 19 och 20 förordas att regeringen ska skapa bättre förutsättningar för en delningsekonomi där tjänster för återbruk, reparation och delning av produkter ökar och moderna digitala lösningar tas till vara för att främja en konkurrenskraftig delningsekonomi. Utskottet vill inledningsvis framföra att det inte har någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller delningsekonomins potential att bidra till en hållbar utveckling. Utskottet kan konstatera att detta är frågor som berörs i regeringens nyindustrialiseringsstrategi inom fokusområdet , som syftar till att företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen, och fokusområdet produktion, som ska främja ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion inom industrin. Utskottet noterar även att samverkansprogrammet Näringslivets digitala strukturomvandling syftar till att stärka förutsättningarna för näringslivet att utveckla världsledande digital teknik och lösningar och ha bredast möjliga användning av digitala lösningar som är centrala för konkurrenskraft och innovation. Utskottet ser därmed ingen anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen . Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Förslag om att främja restaurang- och besöksnäringen och naturturismen genom olika regelförenklingar framförs i motionerna 2020/21:587 (C), 2020/21:716 (SD) yrkande 2, 2020/21:2949 (C) yrkande 10 och 2020/21:3488 (M) yrkande 5. Utskottet kan konstatera att det, som redovisats i det föregående, pågår en rad olika insatser för att främja och åstadkomma förenklingar för besöksnäringen. Ett exempel är det arbete som bedrivs inom programmet Serverat, som syftar till att förenkla företagens uppgiftslämnande och kontakter med myndigheter, vilket har bidragit till att förenkla för företag. riktade även ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att fler tjänster ansluts till programmet Serverat i syfte att öka anslutningsgraden hos kommunerna (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Regeringen har även aviserat att en nationell strategi för turism och besöksnäring är under framtagande. Vidare avser regeringen att överlämna en skrivelse till med regeringens nya förenklingspolitiska mål. får då anledning att återkomma till dessa frågor, varför utskottet inte finner något skäl för ett tillkännagivande. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. När det gäller att underlätta för företag inom besöksnäringen förordas i motion 2020/21:2949 (C) yrkandena 15 och 16 att alla myndigheter utöver sina tillsynsuppdrag även får ett främjandeuppdrag, t.ex. regelförenkling, för att stimulera den inhemska besöksnäringen och att alla myndigheter ska samordna sig kring främjandeuppdraget för att stimulera besöksnäringen. Det är även utskottets uppfattning att de myndigheter som arbetar med företag inom besöksnäringen bör utföra sitt arbete på ett sätt som främjar näringen. I detta sammanhang vill utskottet påminna om att leder en strategisk grupp för dialog och samordning av turist- och besöksnäringsfrågor där myndigheter och statligt ägda bolag ingår. Vidare vill utskottet hänvisa till att inom ramen för uppdraget om omställning och utveckling (N2020/03156) ska stärka besöksnäringsföretagen genom att underlätta deras myndighetskontakter. Detta ska bl.a. ske genom att vidareutveckla och anpassa de checklistor och uppgiftslämnarguider som finns för besöksnäringen och som företagen får tillgång till via , så att företagen i besöksnäringen ska få snabbare tillgång till e-tjänster och guidade processer för att lämna uppgifter. Utskottet vill även här påminna om det tillkännagivande som riktade till regeringen om att den bör överväga att ge fler statliga myndigheter ett s.k. förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motionerna 2020/21:476 (C) yrkande 1 och 2020/21:2949 (C) yrkande 1 förordas en översyn av besöksnäringens konkurrenskraft. Utskottet vill med anledning av dessa motioner framhålla att besöksnäringen har utvecklats starkt vad gäller både tillväxt och sysselsättning, med undantag som har inneburit stora påfrestningar på näringen. Utskottet hoppas dock att näringen, när pandemin är över och människor över hela världen kan resa igen, även i fortsättningen kommer att ha en stor tillväxtpotential. Näringen har skapat många nya arbetstillfällen och den har varit särskilt betydelsefull för sysselsättningen när det gäller personer som traditionellt kan ha svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Således anser även utskottet att det är viktigt att främja näringens konkurrenskraft. Utskottet noterar att regeringen, med utgångspunkt i betänkandet En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95), aviserat sin avsikt att ta fram en strategi för besöksnäringen. Utredningen föreslog bl.a. en omfattande plan för en samlad strategi för besöksnäringen med en rad åtgärder för att främja hållbar turism och växande besöksnäring. Utredningens förslag bereds inom , och utskottet ser inget skäl för att föregripa den pågående beredningen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Åtgärder för att främja kompetensförsörjningen inom besöksnäringen efterfrågas i motionerna 2020/21:2949 (C) yrkande 11 och 2020/21:3500 (KD) yrkande 18. Motionärerna pekar bl.a. på att människonära tjänster inom exempelvis besöksnäringen och välfärden i många fall erbjuder bl.a. ungdomar och nyanlända värdefulla ingångsjobb men att näringen drabbas av kompetensmatchningsproblem där tillgången på arbetssökande med den kompetens som efterfrågas av branschens arbetsgivare saknas. Utskottet vill här poängtera att det inte har någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller kompetensförsörjningens betydelse både för ungas och nyanländas möjlighet till anställning och för besöksnäringens utvecklingsmöjligheter. I detta sammanhang vill utskottet påminna om regeringens aviserade strategi för besöksnäringen som baseras på förslagen i Utredningen om besöksnäring (SOU 2017:95) som även omfattar frågan om näringens kompetensförsörjning. Utskottet ser inget skäl för att föregripa den kommande strategin. Utskottet vill därutöver hänvisa till de uppdrag som har att genomföra insatser för omställning och utveckling genom att främja besöksnäringsföretagens egen produktutveckling samt förmåga att utvecklas och ställa om sin verksamhet till ändrade förutsättningar, orsakade av exempelvis klimatförändringar, behovet av minskad miljö- och klimatpåverkan samt den digitala strukturomvandlingen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. För att stimulera den svenska besöksnäringen i coronapandemins spår förordas i motionerna 2020/21:716 (SD) yrkande 8 och 2020/21:2949 (C) yrkande 14 att regeringen stärker attraktivitet som turistmål bl.a. genom ytterligare marknadsföringsinsatser via Visit . Utskottet delar motionärernas uppfattning att besöksnäringen är en betydelsefull näring och är en av de näringar som har drabbats hårdast av coronapandemin, och att det är väldigt viktigt att näringen får stöd och förutsättningar till återhämtning. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen, för att lindra krisens effekter på besöksnäringen, i enlighet med en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna i budgetpropositionen (prop.