bet · H801JuU23 · 2021-06-07 00:00:00 — Med begreppet hatbrott avses främst brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering samt andra brott där ett motiv för brottet har varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet. I regleringsbrevet fick i uppdrag att utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin samt redovisa resultatet av vidtagna åtgärder. Vidare skulle myndigheten beskriva hur samverkan med myndigheter och organisationer bedrivs samt hur en fungerande dialog säkerställs gentemot grupper som utsätts för denna typ av brott. När uppgiften genomfördes skulle beakta annat relevant arbete inom aktuellt ämnesområde och analysera hur det kan bidra till att utveckla polisverksamheten. I årsredovisning anges bl.a. att följande åtgärder har vidtagits (s. 84 f.): • I varje polisregion finns utpekade demokrati- och hatbrottsutredare. • Ett nationellt samverkansprojekt mellan polisen och frivilligorganisationen har bedrivits – projekt . Det övergripande syftet med projektet har varit att utveckla och tillhandahålla ett anpassat brottsofferstöd för hatbrottsutsatta. Projektet har till finansierats av och pågick 2019–2020. • En webbutbildning som är tillgänglig för alla polisanställda har tagits fram. Kompetenshöjande konferenser har genomförts i samtliga polisregioner. • En nationell kampanj i sociala medier genomfördes . Målet med kampanjen var att upplysa om vad ett hatbrott är och att den som drabbats kan få stöd av polisen och Brottsofferjouren . • för levande historia anordnade träffar och föreläsningar om hatbrott, vid vilka nationella och regionala företrädare för polisen har deltagit. Vid dessa forumträffar deltar representanter från ett stort antal myndigheter och kommuner. Exempel på organisationer som har samverkat med är , kommuner och regioner, i , Myndigheten för stöd till trossamfund och RFSL. • På regional och lokal nivå har det genomförts samverkan med hatbrottsutsatta grupper samt med journalister och mediehus. Utskottet har tidigare, , behandlat motionsyrkanden om att prioritera vissa typer av brott (bet. 2019/20:JuU25 s. 113 f.). Utskottet vidhöll då sin tidigare bedömning att insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör avgöras vid och inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Mot den bakgrunden avstyrkte utskottet motionsyrkanden om åtgärder mot bl.a. mängdbrott. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). tillkännagav för regeringen att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1 s. 44 f.). Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 s. 41 f.). I samband med behandlingen av budgetpropositionen avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att åtgärderna inte var tillräckliga och att yrkandet därför borde redovisas som öppet och inte som slutbehandlat (bet. 2020/21:JuU1 s. 37 f.). följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:124). Utskottet behandlade motioner liknande de som behandlas (bet. 2019/20:JuU25 s. 98 f.). Utskottet anförde då följande: Utskottet har som framgår ovan behandlat motioner om brott av s.k. djurrättsaktivister och ser som tidigare allvarligt på den här typen av brottslighet. Det är tydligt att det behövs en översyn av den lagstiftning som berör frågan om trakasserier mot djurhållande företagare men också mot jägare som bedriver eftersöksjakt och skyddsjakt. De brottsliga handlingar som begås mot bl.a. lantbrukare och jägare är av många olika slag, från skadegörelse till olaga hot och misshandel. Det som är gemensamt för dessa handlingar är motivet. Utskottet är därför av uppfattningen att det inte är görligt att införa en ny brottsrubricering för sådana brottsliga handlingar. Problemet med brott som begås mot djurhållande företagare och deras anställda har eskalerat. Detsamma gäller för jägare. Från att främst ha drabbat pälsdjursuppfödare omfattar trakasserierna alla djurproducerande verksamheter inom lantbruket, ridskolor, pälsnäringen, forskningsanläggningar, myndigheter, eftersöksjägare m.fl. Dessa hot och fysiska övergrepp från våldsbejakande aktivister är en form av brottslighet som riskerar att i förlängningen också skada tilltron till rättsstaten och vår demokrati. Det är inte acceptabelt. Näringsidkare och andra ska kunna bedriva sin verksamhet utan att riskera att utsättas för ofredande, hot, skadegörelse eller andra brottsliga handlingar. Människors trygghet måste tas på allvar. Det gäller inte minst för eftersöksjägare som utför ett uppdrag på polisens begäran och i samhällets intresse. Utskottet anser därför att det bör vidtas kraftfulla åtgärder för att stoppa den här brottsligheten från våldsbejakande rörelser. Utskottet anser bl.a. att offentliga medel till våldsbejakande organisationer ska dras in. Det är också viktigt att en polisanmälan är så tydlig och detaljerad som möjligt kring. omständigheterna för brottet för att öka sökbarheten bland polisanmälningarna. Lagen är i vissa delar otydlig när det gäller trakasserier som sker på privat mark, såsom t.ex. ett lantbruk, något som har utnyttjats av djurrättsaktivister. Hot och trakasserier kan aldrig vara acceptabelt och för att bl.a. de gröna näringarna ska kunna fortsätta att producera livsmedel av hög kvalitet behöver tryggheten för dessa verksamheter också öka. Ny lagstiftning behövs därför för att skydda djurhållare eller livsmedelsproducenter och deras familj samt jägare mot trakasserier. Tryggheten för företagare och andra på landsbygden måste öka som vi värnar allemansrätten. Brott som begås i syfte att framkalla rädsla hos djurhållande företagare och anställda med anledning av deras yrkesval skapar stor oro inom en hel bransch och riskerar dessutom i förlängningen bland annat vår framtida livsmedelsförsörjning, det fria företagandet och vår demokrati. Detsamma gäller för jägare som har ett viktigt samhällsuppdrag. Det är därför av stor vikt att de som begår den typen av brott får ett kännbart straff. För att kunna bevaka utvecklingen av den här typen av brottslighet är det dessutom viktigt att få tillgång till pålitlig statistik. En ny brottskod är ett alternativ för att uppnå detta. De närmare detaljerna om hur statistiken ska utformas bör utredas vidare bl.a. för att få en statistik som är översiktlig och kan fungera på lång sikt. Sedan polisens omorganisation 2015 finns det ökade möjligheter att samordna arbetet mot brott som begås mot djurhållande företagare och deras anställda. Precis som att det är viktigt att få tydlig statistik när det gäller sådana brott är det viktigt att polisen i högre grad jobbar nationellt för att utreda dem. Detta behöver ske i större utsträckning, till exempel genom att det införs grupper inom polisen som enbart arbetar med dessa brott. Utskottet anser att det är bra att det pågår ett arbete med att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Utskottet anser emellertid att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder i enlighet med det anförda. Utskottet tillstyrkte motionsyrkandena om tillkännagivanden enligt ovan. Utskottet var däremot inte berett att ställa sig bakom motionsyrkanden om brottskoder i övrigt och om uppdrag till Säkerhetspolisen om att kartlägga djurrättsaktivister. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). har tidigare riktat flera tillkännagivanden till regeringen om tillträdesförbud till butiker (bet. 2016/17:JuU16, rskr. 2016/17:211 och bet. 2018/19:JuU11, rskr. 2018/19:181). I regeringens proposition Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet anges att dessa tillkännagivanden är slutbehandlade genom förslagen i propositionen (prop. 2020/21:52 s. 14 f.). Utskottet hade inget att invända mot redovisningen av tillkännagivandena (bet. 2020/21:JuU13 s. 18). I samma betänkande avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att även risk för ordningsstörningar och skadegörelse ska kunna leda till tillträdesförbud till butik. Utskottet konstaterade (s. 17 f.) att risken för att en person avsiktligen kommer att göra sig skyldig till skadegörelse redan omfattades av regeringens lagförslag. När det gällde risken för att en person på annat sätt, t.ex. genom grov vårdslöshet, orsakar skada på egendom eller väsentligen stör verksamheten instämde utskottet i regeringens bedömning att det inte framkommit någon anledning att låta lagen om tillträdesförbud till butik ta sikte även på sådana situationer. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:169). har riktat flera tillkännagivanden till regeringen om brott av s.k. djurrättsaktivister, senast . Utskottet noterar att tillkännagivandet inte är slutbehandlat och att en promemoria med förslag om skärpningar av bestämmelserna om hemfridsbrott och olaga intrång remissbehandlas. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl för att återigen rikta ett tillkännagivande till regeringen i samma fråga. Motionerna 2020/21:188 (SD), 2020/21:268 (SD) yrkande 3, 2020/21:953 (M) yrkande 2, 2020/21:2796 (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2804 (KD) yrkande 2, 2020/21:3184 (C) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2020/21:3575 (M) yrkande 4 avstyrks därför. När det gäller övriga motionsyrkanden om att prioritera vissa typer av brott vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör avgöras vid och inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Inom flera av de områden som lyfts fram pågår det också arbete. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att ställa sig bakom motionsyrkanden som rör hatbrott, ekonomisk brottslighet, brott i butiker, brott på internet och jaktbrott. Motionerna 2020/21:166 (V) yrkande 6, 2020/21:263 (SD) yrkande 2, 2020/21:387 (V) yrkande 2, 2020/21:710 (SD) yrkande 6, 2020/21:750 (S), 2020/21:1495 (S), 2020/21:1525 (L), 2020/21:2113 (S), 2020/21:2120 (SD) yrkande 10, 2020/21:2554 (SD) yrkande 28 och 2020/21:2905 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ökade befogenheter att ingripa mot fordon som ägs av s.k. målvakter och fordon som orsakar störande ljud. Jämför reservation 30 (SD), 31 (C) och 32 (C, KD). Fordon som ägs av s.k. målvakter I kommittémotion 2020/21:1616 av m.fl. (SD) yrkande 10 begärs att polisen ska få ökade befogenheter att omhänderta skuldtyngda fordon. I motion 2020/21:409 av (C) yrkande 1 föreslås att polisen ska ges möjlighet att stoppa fordon som ägs av s.k. målvakter under färd. I motion 2020/21:2536 av och (båda C) yrkande 6 begärs att en utredning tillsätts om att kriminalisera användandet av fordonsmålvakter. I kommittémotion 2020/21:2957 av m.fl. (C) yrkande 38 efterfrågas en översyn av lagstiftningen i syfte att åtgärda de problem som högtspelande ljudanläggningar i fordon orsakar. Liknande yrkanden framställs i motionerna 2020/21:533 av (KD), 2020/21:1175 av m.fl. (S), 2020/21:2139 av m.fl. (S), 2020/21:2464 av (M) och 2020/21:3555 av (M). I motion 2020/21:772 av och (båda C) begärs att hög musik ska klassificeras som störande buller och att fordonet som orsakar bullret ska kunna förverkas. Liknande yrkanden finns i motion 2020/21:1264 av och (båda M) yrkande 1 och 2. Fordon som ägs av s.k. målvakter Begreppet fordonsmålvakt har ingen enhetlig definition men används av Transportstyrelsen som benämning på en person som är registrerad på över 100 personbilar eller lastbilar. Dessa fordon, s.k. målvaktsfordon, är regelmässigt avställda och oförsäkrade som de ger upphov till fordonsrelaterade skulder. Det förekommer också att målvaktsfordon används som brottsverktyg i kriminella sammanhang. Polisens möjligheter att ingripa mot skuldbelastade fordon regleras av 2 a § lagen (1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall samt 2 § 3 f förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall, den s.k. målvaktsparagrafen. Bestämmelserna innebär i korthet att polisen kan flytta fordon som parkerats i strid med offentligrättsliga föreskrifter om ägaren har skulder avseende felparkeringsavgifter som uppgår till mer än . Bestämmelsen har ett begränsat tillämpningsområde och omfattar alltså varken fordon som är lovligt parkerade eller fordon i trafik. Om ägaren inte avhörs eller löser ut fordonet tillfaller fordonet efter viss uppställningstid. Vidare har polisen möjlighet att hindra fortsatt färd, utfärda böter och avskylta fordon enligt olika vägtrafikförfattningar, men dessa bestämmelser innebär ingen rätt att omhänderta fordon. trädde ny lagstiftning i kraft som innebär att ett fordon kan beläggas med användningsförbud och avskyltas till följd av obetalda felparkeringsavgifter (prop. 2019/20:67, bet. 2019/20:TU13, rskr. 2019/20:306). I departementspromemorian Översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon m.m. (Ds 2020:20) lämnas förslag om åtgärder i syfte att motverka förekomsten av fordonsmålvakter. Utredaren föreslår bl.a. en skärpning av målvaktsparagrafen genom att ansvaret för den registrerade ägaren tydliggörs samt att bestämmelsen utvidgas till att omfatta felparkering på tomtmark och alla fordonsrelaterade skulder. Utredaren föreslår också att en ny lag ska införas som ger möjlighet att omhänderta fordon oavsett var det anträffas, dvs. även under färd, om fordonets ägare har fordonsrelaterade skulder som uppgår till mer än . Promemorian skickades på remiss med sista svarsdag . Bestämmelsen om förargelseväckande beteende finns i 16 kap. 16 § , som lyder: Den som för oljud på allmän plats eller annars offentligen beter sig på ett sätt som är ägnat att väcka förargelse hos allmänheten, döms för förargelseväckande beteende till penningböter. skickade ett förslag till ändringar av Riksåklagarens föreskrifter (1999:178) om ordningsbot för vissa brott, den s.k. ordningsbotskatalogen, på remiss till ett antal myndigheter och andra aktörer. Sista dag att svara på remissen är . Förslaget innebär bl.a. att ordningsbot ska kunna utfärdas för förargelseväckande beteende genom att föra oljud på allmän plats genom att spela musik. Påföljden föreslås bestämmas till penningböter . Inrikesministern har vid ett flertal tillfällen besvarat frågor om ljud från fordon och anförde bl.a. följande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1934): har frågat mig hur dialogen med , i fråga om fordon som trafikerar stadskärnor och spelar musik på mycket hög volym om natten, har fortskridit sedan mitt besök i . Att under sena kvällar och nätter spela hög musik i bostadsområden så att människor inte kan sova är ett oacceptabelt beteende som vi måste få bukt med. Från regeringens sida kommer vi att fortsätta vårt hårda arbete för att förbättra förutsättningarna för polisen att utföra sitt uppdrag i stort. Här utgör utbyggnaden av en central del. har haft fler anställda än nu och arbetet med att nå målet om 10 000 fler polisanställda fortsätter med full kraft. hade antalet polisanställda ökat med fler än 5 000 personer vilket innebär att vi nu är mer än halvvägs mot målet. Vad avser den specifika frågan är detta något som jag har engagerat mig i. Jag har bland annat genomfört besök på drabbade orter. Jag för också en aktiv dialog med som har bedrivit ett intensivt arbete gällande de problem som frågan avser. Flera åtgärder har vidtagits, bland annat har tagit fram ett metodstöd som beskriver hur poliser i yttre tjänst ska hantera dessa ärenden. Metodstödet omfattar såväl operativa metoder och arbetssätt som juridiskt stöd och vägledning vid avrapportering. Därtill har i samråd med tagit fram ett förslag som innebär att en ordningsbot ska kunna utfärdas beträffande brottet förargelseväckande beteende genom att föra oljud på allmän plats genom att spela musik. Förslaget föranleds bland annat av det aktuella problemet. Det kan i sammanhanget nämnas att det är möjligt att komma vidare med dessa ärenden. har meddelat en fällande dom för förargelseväckande beteende genom att spela hög musik. Sammanfattningsvis har det vidtagits ett antal åtgärder för att komma tillrätta med den aktuella problematiken. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa frågan för att säkerställa att åtgärderna får avsedd effekt. I samband med att civilutskottet behandlade motionsyrkanden från allmänna motionstiden föreslog civilutskottet ett tillkännagivande till regeringen om att den bör se över möjligheten att skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter (bet. 2016/17:CU8). följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:166). I samband med behandlingen av regeringens proposition Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter (prop. 2019/20:67) behandlade trafikutskottet motionsyrkanden om ytterligare initiativ för att komma till rätta med problemen med fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter (bet. 2019/20:TU13). instämde i regeringens bedömning att ytterligare åtgärder kan behöva vidtas för att komma till rätta med problemet. Mot bakgrund av vidtagna åtgärder och pågående arbete, bl.a. utredningen som redogjorts för ovan, avstyrkte utskottet motionsyrkandena. Vidare hade trafikutskottet inget att invända mot regeringens bedömning att tillkännagivandet som redovisats ovan var slutbehandlat genom förslagen i propositionen. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:306). har tidigare behandlat frågor om störande ljud från fordon, bl.a. (bet. 2018/19:JuU10 s. 72 f.). Utskottet uttryckte då förståelse i fråga om problemet med buskörningar och störande musik från fordon i bostadsområden. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena, med hänvisning till att det fanns ett regelverk för att hantera dessa problem. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att användandet av fordonsmålvakter och förekomsten av sådana fordon är ett problem. Utskottet noterar att ny lagstiftning i syfte att motverka detta trädde i kraft och att en departementspromemoria med ytterligare förslag, bl.a. om utökade möjligheter för polisen att omhänderta fordon, är under remissbehandling. Utskottet anser därför att det inte finns skäl för att ta några sådana initiativ som begärs i motionerna 2020/21:409 (C) yrkande 1, 2020/21:1616 (SD) yrkande 10 och 2020/21:2536 (C) yrkande 6. Vad gäller frågan om störande ljud från fordon i form av hög musik noterar utskottet att det pågår arbete hos med att en sådan handling ska utgöra förargelseväckande beteende och omfattas av ordningsbotskatalogen, vilket ökar möjligheterna till lagföring. Utskottet ser positivt på detta och finner inte skäl att ta initiativ till en bredare översyn av lagstiftningen. Motionerna 2020/21:533 (KD), 2020/21:1175 (S), 2020/21:2139 (S), 2020/21:2464 (M), 2020/21:2957 (C) yrkande 38 och 2020/21:3555 (M) avstyrks därmed. Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning och är således inte berett att ställa sig bakom förslag om att störande ljud ska utgöra buller och att fordonet ska kunna förverkas, varför motion 2020/21:772 (C) samt 2020/21:1264 (M) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Polisens samarbete med myndigheter och andra aktörer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. polisens samarbete med myndigheter och andra aktörer, informationsdelning mellan myndigheter och polisens samarbete med Försvarsmakten. Jämför reservation 33 (M, KD, L), 34 (L), 35 (M, SD, KD), 36 (L), 37 (V) och 38 (M, SD, KD). Polisens samarbete med myndigheter och andra aktörer I motion 2020/21:3069 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att tillsynsfunktioner inom t.ex. brand, miljö och hälsa bör användas som verktyg för att identifiera organiserad brottslighet i större utsträckning än vad som sker . I motion 2020/21:2726 av och (båda MP) yrkande 3 föreslås att sådana tillsynsmyndigheter bör involveras i myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet. I kommittémotion 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 11 framhåller motionärerna vikten av samverkan mellan samhällsaktörer och civilsamhälle, t.ex. genom gemensamma investeringar i den fysiska miljön som leder till ökad trygghet för de boende. I partimotion 2020/21:3365 av m.fl. yrkande 6 efterfrågas att en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen införs, som innebär att myndigheter ska dela all relevant information med polisen om det behövs för att förhindra eller utreda brott som kan leda till fängelse. Liknande yrkanden finns i kommittémotion 2020/21:3297 av m.fl. (M) yrkande 5 och i motion 2020/21:3302 av m.fl. (M) yrkande 6. I kommittémotion 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 22 efterfrågas en översyn av lagen (2016:774) om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet. Enligt motionärerna bör översynen omfatta frågan om att utöka lagens tillämpningsområde så att informationsutbyte kan ske i fler fall och mellan fler myndigheter. I kommittémotion 2020/21:3311 av m.fl. (KD) yrkande 48 efterfrågas en översyn av sekretessbestämmelserna mellan kommuner, främst , och . Motionärerna anser att informationsutbyte bör kunna ske i fler fall och att reglerna ska bli enklare att tillämpa. Liknande yrkanden framställs i kommittémotionerna 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:2720 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2020/21:3139 av m.fl. (M) yrkande 30. I kommittémotion 2020/21:3271 av m.fl. (L) yrkande 23 anför motionärerna att det är angeläget att lagen ändras så att fler myndigheter i rättskedjan ges direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabas. I kommittémotion 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 18 begärs att regeringen ska återkomma med ett förslag som, i enlighet med , säkerställer att papperslösa barn som utövar sina rättigheter inte riskerar utvisning till följd av att t.ex. skola eller vårdinrättning delar information till polisen. I motion 2020/21:2078 av och (båda S) efterfrågas att förutsättningarna utreds för att polisen ska ha som rutin att göra en orosanmälan till när en person döms för köp av sexuell tjänst och är vårdnadshavare till barn. Polisens samarbete med Försvarsmakten I kommittémotion 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 11 begärs att Försvarsmakten ska kunna stödja polisen vid extraordinära händelser. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2020/21:3307 av m.fl. (KD) yrkande 6. Motionärerna framhåller också vikten av bättre samverkan mellan polisen och Försvarsmakten. Även i kommittémotion 2020/21:639 m.fl. (SD) yrkande 26 begärs utökade möjligheter att använda militära resurser i brottsbekämpningen, t.ex. vid gränskontroller, för bevakning av polisstationer och som stöd till för att motverka införsel av illegala vapen. Myndigheter i samverkan mot organiserad brottslighet Regeringen tog 2008 beslut om att ge dåvarande , , , , , , , och i gemensamt uppdrag att upprätta en organisation som säkerställde en effektiv och uthållig verksamhet för bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. Arbetet har sedan successivt utökats med tre myndigheter: , och Arbetsförmedlingen. Ytterligare nio myndigheter ingår som nätverksmyndigheter: , , , , Inspektionen för vård och omsorg, , , Transportstyrelsen samt i som samordnar övriga länsstyrelser i satsningen. Regeringen beslutade att det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet skulle utvecklas och de tolv myndigheterna fick bl.a. i uppdrag att genomföra organisatoriska förändringar. Uppdragen innebär att de samverkande myndigheterna ska gemensamt bekämpa den organiserade brottsligheten. Fokus ska ligga på bekämpning av allvarlig och samhällshotande organiserad brottslighet och på organiserad brottslighet i lokalsamhället med särskilt fokus på utsatta områden. Regeringsuppdragen har slutredovisats men verksamheten fortgår och redovisas till regeringen. I redovisningen anges bl.a. att nivån för lagföring var den högsta sedan satsningen startade och att en stor bedrägerihärva klarats upp samt att stora beslag av narkotika, vapen och sprängmedel har gjorts inom ramen för satsningen (Myndigheter i samverkan mot den organiserade brottsligheten 2020, s. 5 f.).