bet · H801FiU21 · 2021-06-18 00:00:00 — Anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar bör därför ökas med . För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och för att livsmedelsstrategin ska genomföras på ett effektivt sätt behöver ytterligare ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Bemyndigandet för anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor bör därför ökas med . Förhandlingarna om övergångsförordningen för den gemensamma jordbrukspolitiken har inneburit att kommer att tilldelas ytterligare 2021. Vidare har förhandlingarna medfört att tilldelas från . Till följd av detta minskas den svenska medfinansieringen i landsbygdsprogrammet med . Regeringen bedömer vidare att det finns behov av ytterligare åtgärder på landsbygden om med anledning av den ekonomiska kris som följer spridningen av covid-19. Sammantaget bör anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Förhandlingarna om övergångsförordningen för den gemensamma jordbrukspolitiken har inneburit att tilldelas ytterligare medel 2021 och 2022. Vidare har förhandlingarna medfört att tilldelas medel från . För att verksamheten ska kunna genomföras 2021 behöver ytterligare medel tillföras. Vidare innebär beslutet om EU:s fleråriga budgetram en ökning av EU-budgeten för biodlingsprogrammet. Först efter att beslutet om budgetramen fattades återkom Europeiska kommissionen med besked om hur den avsåg att den ökade budgeten skulle fördelas mellan medlemsstaterna, och därför var det inte möjligt att beräkna ökade återflöde i budgetpropositionen 2021. För att inte förlora återflödet måste medlen användas . För att möjliggöra detta behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Sammantaget bör anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med . Mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden bedöms behovet av utbildning öka. Sommarkurser ger studenter möjlighet att läsa en utbildning i snabbare takt, att bredda sina studier till andra områden eller att vidareutbilda sig. För att möjliggöra för fler att läsa sommarkurser bör ytterligare medel tillföras anslaget 1:23 . För att öka resurserna till forskning och utbildning på forskarnivå bör vidare ytterligare medel tillföras. Tillskottet finansieras genom att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med motsvarande belopp. Sammantaget bör anslaget 1:23 ökas med . Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv ökas med 6 2021, enligt regeringens förslag. Verket för innovationssystem () har i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2020/21:60) givits ett antal nya och mer omfattande uppdrag, vilket innebär att kostnaderna för verksamheten förväntas bli högre än tidigare beräknat. Anslaget Verket för innovationssystem bör därför ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms innebära att ett fåtal planerade insatser inte kommer att kunna genomföras innevarande år. Medel behöver tillföras anslaget 1:5 Näringslivsutveckling för att möjliggöra en start av den statliga omställningsorganisation som följer av partsöverenskommelsen om anställningsskydd och omställning och som ska erbjuda och finansiera grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Anslaget bör därför ökas med . Anslaget bör minska med för att bidra till att finansiera ökningen av anslaget 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer och med för att finansiera ökningen av anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation. Dessa minskningar bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Sammantaget bör anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med . Anslagsändamålet behöver vidare utökas så att anslaget kan användas även för utgifter för att starta den statliga omställningsorganisationen. Besöksnäringen har drabbats hårt ekonomiskt av pandemin. De ekonomiska konsekvenserna har slagit mot hela landet, då i princip allt resande från utlandet och affärsresande har upphört. Det är därför viktigt att främja besöksnäringen genom att marknadsföra som destination, vilket bedöms kunna bidra till en snabbare omstart av näringen. Anslaget 1:7 Turistfrämjande bör därför ökas med . På grund av den försvagade kronkursen är de anvisade medlen på anslaget 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer otillräckliga. Anslaget bör därför ökas med . Ökningen finansieras delvis genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med . (), vars verksamhet syftar till att utveckla och finansiera små och medelstora företag i hela landet, erbjuder företag marknadskompletterande finansiering. Efterfrågan på lån från bolaget är stor till följd av spridningen av covid-19. För att säkerställa att kan handlägga kreditansökningar som fortfarande ökar, och ha kapacitet att hantera den lånestock som pandemin medförde , bör anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med motsvarande belopp. Efterfrågan på stöd vid korttidsarbete förväntas vara högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete bör därför ökas med . Till följd av den ökade smittspridningen i samhället, och de negativa ekonomiska konsekvenser den innebär för många företag, finns det skäl att förlänga det statliga stödet för hyreskostnader till att även omfatta perioden –. Anslaget 1:27 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag bör därför ökas med . Stödet förutsätter ett godkännande av Europeiska kommissionen. För att upprätthålla nivån på den regionala exportrådgivningen, som genomförs inom ramen för regeringens utvecklade export- och investeringsstrategi, bör anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet ökas med . (), tidigare , är ett statligt helägt bolag. Regeringen har bemyndigande att helt eller delvis avyttra statens aktier i , att som likvid vid försäljningen utöver kontanter ta emot aktier eller andra former av tillgångar, att avyttra dessa tillgångar samt att vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionen. Det bör finnas en flexibilitet i hur det värde som statens ägande i representerar ska hanteras. I syfte att utöka statens handlingsalternativ bör det befintliga bemyndigandet utvidgas. Utöver att avyttra statens aktier i enlighet med tidigare bemyndigande bör regeringen ha möjlighet att avveckla bolaget. beslutade att bemyndiga regeringen att dels genom att delta i återköpsprogram öka statens röst- och ägarandel i () till högst av aktierna och rösterna i bolaget, dels därefter minska statens röst- och ägarandel i till lägst av aktierna och rösterna i bolaget (prop. 2018/19:40, bet. 2018/19:NU9, rskr. 2018/19:168). beslutade att tillkännage för regeringen vad näringsutskottet anfört om att regeringen bör se över möjligheterna att avyttra statens ägande i (bet. 2018/19:NU9 punkt 2, rskr. 2018/19:168). Återköpsprogrammet av aktier i genomfördes –2020. Statens röst- och ägarandel i är . När det gäller möjligheterna att avyttra statens innehav i har Försvarsmakten i ett yttrande till försvarsutskottet anfört att en eventuell avyttring, helt eller delvis, av statens ägarandel i kan få allvarliga konsekvenser för verksamheter som är betydande för säkerhet (yttr. 2018/19:FöU2y). Försvarsmakten har med anledning av tillkännagivande till regeringen genomfört en fördjupad analys av riskerna med en försäljning av (Fö2019/01317). Försvarsmaktens slutsats är att statens ägarandel i i vart fall inte bör minskas. Regeringen har inte funnit skäl att ifrågasätta Försvarsmaktens slutsats och bedömer därmed att det inte bör vara aktuellt att minska statens ägande i från den nuvarande nivån på av aktierna och rösterna i bolaget. Vidare gör regeringen bedömningen att det inte heller är möjligt att avyttra statens ägande i . För att det inte ska råda några oklarheter om statens ägande bör återkalla sitt bemyndigande till regeringen att efter genomfört återköpsprogram minska statens röst- och ägarandel i till lägst av aktierna och rösterna i bolaget. Regeringen anser därmed att tillkännagivande är slutbehandlat. I kommittémotion 2020/21:4034 av m.fl. (SD) anförs att rättsväsendet får ett marginellt tillskott i propositionen. Motionärerna anser att det kan förväntas bli en högre belastning för polis, åklagare, domstolar och kriminalvård, vilket i sin tur kan öka behovet av resurstillskott på kort sikt. Därför bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör utvärdera om tillskottet till rättsväsendet är tillräckligt. kostnad för internationellt bistånd har enligt motionen ökat i enorm utsträckning jämfört med myndigheternas eller de övriga utgiftsområdenas kostnadsutveckling. Med den överhängande risken att pandemin blir mer långvarig eller får större ekonomiska konsekvenser än planerat bör regeringen redan nu utvärdera om biståndsramen är för omfattande. bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om detta. Regeringen föreslår att anslaget 8:1 Mediestöd inom utgiftsområde 1 ökas med för att möjliggöra en fortsatt spridning av tryckta nyhetstidningar i områden där tidningsdistributionen påverkats av varannandagsutdelning, och för att hantera de ökade utgifterna för det rättighetsbaserade driftsstödet. Motionärerna är visserligen inte emot samdistribution och vill stödja den lokala journalistiken men menar att de redan aviserade höjningarna av anslaget som avser andra stödformer i stället torde kunna riktas över till distribution. Höjningen avvisas därför. Arbetslösheten i har ökat betydligt under pandemin, och ökningen har varit större bland utrikes födda än bland inrikes födda. Motionärerna anser att regeringens tidigare riktade åtgärder i form av bl.a. subventionerade jobb har varit ineffektiva. Trots detta är den fortsatta inriktningen statligt finansierad sysselsättning i form av extratjänster och introduktionsjobb som medför kraftiga undanträngningseffekter i stället för lärlingsanställningar och ett större fokus på yrkesutbildningsplatser – åtgärder som har en högre grad av effektivitet för att skapa sysselsättning som inte är beroende av kontinuerlig statlig finansiering. Det blir allt tydligare att regeringens försök att anpassa arbetsmarknaden efter nyanlända i stället för att anpassa nyanlända till arbetsmarknaden har varit en misslyckad strategi. Motionärerna anser att anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 ska anvisas mindre än vad regeringen föreslår. Motionärerna är positiva till energieffektivisering men negativa till den aktuella statliga satsningen eftersom energieffektivisering av bostadshus är en mycket kostsam åtgärd i förhållande till klimatnytta. De avstyrker därför den föreslagna användningen av anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer inom utgiftsområde 18 Samhälls-planering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Enligt motionärerna kan dagens investeringsstöd för installation av solceller ifrågasättas på goda grunder eftersom solceller nästan uteslutande producerar elenergi då redan har ett stort produktions-överskott. Motionärerna avvisar därför den höjning av anslaget 1:7 Energiteknik inom utgiftsområde 21 Energi som föreslås i propositionen. Yttranden från andra utskott Samtliga utskott har getts tillfälle att yttra sig över propositionen och följdmotionen. Av dessa har , skatteutskottet, civilut-skottet, försvarsutskottet och näringsutskottet valt att yttra sig. Tabellen nedan ger en översikt över de yttranden som lämnats. Av tabellen framgår att regeringens förslag tillstyrks och om yttrandet innehåller avvikande meningar och särskilda yttranden. Yttrandena i sin helhet återfinns i bilaga 8–12. Tabell Yttranden från andra utskott KU (KU10y) SkU (SkU8y) CU (protokoll) FöU (FöU9y) NU (NU5y) De fem utskott som har yttrat sig tillstyrker propositionen och avstyrker motionen i berörda delar. och näringsutskottet kommenterar vissa frågor enligt följande. understryker i sitt yttrande att samarbetet med är det mest långtgående av försvarssamarbeten och betonar att det därför intar en särställning. ser positivt på strävan att möjliggöra ett gemensamt operativt agerande i fred, kris och krig och ser detta som en central målsättning för samarbetet med . och delar samma militärgeografiska och säkerhetspolitiska läge och har liknande krav på stridsflygsystemets operativa förmåga. Med samma typ av stridsflygplan bedömer regeringen att ett mycket långtgående samarbete mellan våra flygvapen skulle bli möjligt inom utbildning, drift, underhåll, taktikutveckling och övning. Vidare kan försvarsutskottet konstatera att totalförsvarsbeslutet innehåller en ambition om att ersätta den flygburna stridslednings- och luftbevakningsplattformen ASC890. Om väljer det svenska erbjudandet om Gripen och Global bedömer regeringen att även detta skulle kunna ge möjligheter till en harmonisering med eftersom regeringen redovisat att anskaffningen ryms inom beräknade ekonomiska ramar. ställer sig positivt till hur försvarssamarbetet med utvecklas och tillstyrker det bemyndigande och de riktlinjer som regeringen föreslagit i fråga om utfästelser för att utveckla Gripensystemet om beslutar om att anskaffa . påminner vidare om att när utskottet behandlade frågan om anslagsändamål för anslaget 1:11 underströk utskottet att anslagsändamålen bör utformas så att det blir tydligt vilken verksamhet som finansieras. Utskottet menade att kravet på transparens och tydlighet väger tungt. Med utgångspunkt i utskottets överväganden har regeringen föreslagit att anslagsändamålen kompletteras. konstaterar vidare att regeringen även anförde att minskningar av anslaget 2:4 Krisberedskap inte bedöms påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Utskottet tillstyrker minskningen i syfte att öka anslaget 2:7 . konstaterar utskottet att regeringen i likhet inte redovisar någon bedömning av hur den föreslagna minskningen påverkar den anslagsfinansierade verksamheten. Utskottet vill återigen påminna regeringen om att fortsättningsvis bör få tydligare redovisningar av hur verksamheter påverkas av anslagsminskningar. Regeringens förslag om att återkallar bemyndigandet till regeringen att minska statens röst- och ägarandel i bereds inom utgiftsområde 24 Näringsliv. vill emellertid framhålla att ett enigt utskott i sitt yttrande till näringsutskottet (yttr. 2018/19:FöU2y) konstaterade att såväl Särskild nätsäkerhet som det skyddade () och Rakelsystemet är av väsentlig betydelse för totalförsvaret och att dessa tjänster levereras av . Utskottet lade stor vikt vid att statens behov av att kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället tillgodoses. Behovet av att beakta totalförsvarsintressen ökar, och utskottet vidhåller uppfattningen att statens fortsatta tillgång till och skydd av samhällskritiska tjänster tillsammans med förmågan att skydda säkerhetsklassad information är central. Utskottet anser att det alltjämt saknas verktyg för att förebygga och förhindra att väsentliga totalförsvarsintressen exponeras för risker i samband med överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur, vilket skulle kunna vara fallet om avyttras eller statens ägande minskas. När staten är minoritetsägare innebär det att staten inte har full rådighet över hela bolagets verksamhet. Utskottet framhöll därför i sitt tidigare yttrande att det är viktigt att utreda olika lösningar som långsiktigt ger ökad säkerhet i den verksamhet som är samhällskänslig. Utskottet underströk även vikten av att beakta de strategiska motiv som kan ligga bakom vissa utländska investeringar i bl.a. svensk infrastruktur. Utskottet framhöll därför att en eventuell avyttring av statens andel i , eller ett minskat statligt aktieinnehav, måste föregås av en grundlig risk- och konsekvensanalys och att verktyg för att förebygga och förhindra eventuella risker måste finnas på plats. Utskottet gör inte heller någon annan bedömning . anför följande med anledning av regeringens förslag att ska återkalla bemyndigandet till regeringen att minska statens röst- och ägarandel i till lägst och regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheterna att avyttra statens ägande i : Utskottet kan med anledning av regeringens förslag och bedömningar i fråga om konstatera att partier har olika syn på hur statens ägande av bolaget framöver bör utvecklas. Utskottet har dock inget att invända mot regeringens bedömningar och delar således regeringens uppfattning att det aktuella tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat. Därmed har utskottet inte heller något att invända mot regeringens förslag om att återkalla bemyndigandet om . Utskottet har inte heller något att invända mot de övriga förslag som läggs fram i propositionen. förordar att finansutskottet tillstyrker propositionen i berörda delar och avstyrker motionsyrkandena. I yttrandet finns två avvikande meningar (SD, KD) och ett särskilt yttrande (V). Proposition 2020/21:202 Extra ändringsbudget – Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar – I propositionen föreslås en tillfällig förstärkning av nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Förslaget innebär att för ersättning som ges ut , ska bara ålderspensionsavgiften på betalas. Det finns flera nedsättningar av socialavgifterna. Två nedsättningar som enbart gäller för unga redovisas i propositionen. finns en nedsättning av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på ersättning till ungdomar som vid årets ingång har fyllt 15 men inte . Nedsättningen omfattar därmed alla som fyller upp till alla som fyller . Nedsättningen innebär att endast ålderspensionsavgiften ska betalas på ersättning per kalendermånad. infördes en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna – . Den retroaktiva tillämpningen ska ses mot bakgrund av det ekonomiska läge som spridningen av covid-19 gett upphov till (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42). Den tillfälliga nedsättningen gäller för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Därmed omfattas alla som fyller , upp till alla som fyller . För att den tillfälliga nedsättningen inte ska blandas ihop med den ovan beskrivna nedsättningen för dem som vid årets ingång har fyllt 15 men inte brukar åldersspannet för den tillfälliga nedsättningen benämnas 19–23-åringar. Nedsättningen innebär att endast ålderspensionsavgiften och nio tjugondelar av de övriga avgifterna och den allmänna löneavgiften ska betalas på ersättning per kalendermånad. Regeringen föreslår alltså nu att den tillfälliga nedsättningen av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på ersättning som ges ut till personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte förstärks –. Den förstärkta nedsättningen innebär att endast ålderspensionsavgiften ska betalas på ersättning per kalendermånad som utges –. Regeringen anför att många av de branscher där unga arbetar har drabbats hårt av de restriktioner och beteendeförändringar som spridningen av covid-19 gett upphov till. Detta har också påverkat ungas möjlighet till anställning inklusive extrajobb negativt. En nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga har bedömts kunna motverka de negativa effekterna för unga på arbetsmarknaden och förbättra möjligheterna för företag att behålla och nyanställa personal. Av den anledningen infördes den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Nedsättningen omfattar därmed alla som fyller , liksom alla som fyller . Det finns till följd av pandemins indirekta verkningar anledning att överväga ytterligare tillfälliga nedsättningar för att hjälpa unga att behålla eller få en kontakt med arbetsmarknaden. Eftersom det är fråga om en akut åtgärd som ska hjälpa företagen är regeringens uppfattning att en nedsättning av arbetsgivaravgifterna är en mer träffsäker åtgärd än mer långsiktiga satsningar på utbildning och subventionerade anställningar. Därför föreslås en tillfällig förstärkning av nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Den offentligfinansiella bruttoeffekten av förslaget beräknas till –1,. Den offentligfinansiella nettoeffekten beräknas till –1,. Eftersom åtgärden är tillfällig förväntas ingen löneövervältring och därmed utgörs skillnaden mellan bruttoeffekten och nettoeffekten av ökade bolagsskatteintäkter. Regeringen föreslår att godkänner den ändrade beräkningen av inkomster i statens budget (bilaga 7 i detta betänkande). Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag i de två aktuella propositionerna och anser att förslagen är väl avvägda. Därmed avstyrks motionen. Spridningen av det coronavirus som orsakar sjukdomen covid-19 har fått mycket stora konsekvenser för samhället och den ekonomiska tillväxten. har behandlat sex extra propositioner med förslag till ändringar i statens budget . I de två aktuella propositionerna lämnar regeringen förslag för att mildra pandemins effekter på och svensk ekonomi. Utskottet konstaterar att åtgärderna i propositionerna vidtas utifrån ett gott statsfinansiellt läge och välkomnar förslagen. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag till ändrade utgiftsramar, ändrade anslag och ändrad inkomstberäkning. Lagförslagen liksom övriga förslag i propositionerna tillstyrks också. I bilaga 4 med utskottets förslag till ändrade ramar och anslag har beslut med anledning av betänkandena /21:FiU46 och 2020/21:FiU49 beaktats. Detta påverkar inte regeringens förslag till ändringar av ramar och anslag, som alltså tillstyrks. I utskottets förslag till riksdagsbeslut om ändrade beställningsbemyndiganden har nivån på ett bemyndigande inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning också anpassats efter beslut med anledning av betänkande 2020/21:FiU46. noterar att de fem utskott som har yttrat sig tillstyrker vårändringsbudgeten och avstyrker motionen i berörda delar. Både näringsutskottet och försvarsutskottet tillstyrker regeringens förslag om att återkalla bemyndigandet till regeringen att minska statens röst- och ägarandel i . påminner om sina tidigare uttalanden om att en eventuell avyttring av statens andel i , eller ett minskat statligt aktieinnehav, måste föregås av en grundlig risk- och konsekvensanalys och att verktyg för att förebygga och förhindra eventuella risker måste finnas på plats och gör inte någon annan bedömning . konstaterar att partier har olika syn på hur statens ägande av framöver bör utvecklas. har dock inget att invända mot regeringens bedömningar och delar således regeringens uppfattning att det aktuella tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat. Som framgått vill försvarsutskottet återigen påminna regeringen om att fortsättningsvis bör få tydligare redovisningar av hur verksamheter påverkas av anslagsminskningar. delar uppfattningen att det aktuella tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat. Utskottet välkomnar vidare att regeringen redovisar hur verksamheter påverkas av anslagsminskningar. Vårändringsbudget och extra ändringsbudget (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Ändrade utgiftsramar, ändrade anslag samt ändrade beställningsbemyndiganden a) godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt utskottets förslag med de ändringar som följer av förslaget i motion 2020/21:4034 enligt bilaga 3 i betänkandet, c) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om att regeringen bör utvärdera storleken på biståndsramen och tillkännager detta för regeringen, d) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om att regeringen bör utvärdera anslaget för rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen.