bet · H801TU15 · 2021-06-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner om bl.a. drift och underhåll av järnvägar, järnvägens signalsystem, längre och tyngre tåg, och vissa säkerhetsfrågor. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utrednings- och utvecklingsarbete. Utskottet framhåller att järnvägen har en stor och betydelsefull roll i det svenska transportsystemet och att väl fungerande transporttjänster med tåg är viktigt för att uppnå flera mål om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, minskad klimat- och miljöpåverkan samt färre dödade och skadade i trafiken. Utskottet föreslår också att lägger regeringens skrivelse med anledning av granskning av drift och underhåll av järnvägar till handlingarna. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, KD, L) och ett särskilt yttrande (V). Skrivelse 2020/21:86 om drift och underhåll av järnvägar. Sex yrkanden i följdmotioner. Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Drift och underhåll av järnvägar Tillträde till järnvägens infrastruktur Längre och tyngre tåg 1.Drift och underhåll av järnvägar, punkt 1 (M, KD) 2.Drift och underhåll av järnvägar, punkt 1 (SD) 3.Drift och underhåll av järnvägar, punkt 1 (C, L) 4.Tillträde till järnvägens infrastruktur, punkt 2 (M) 5.Tillträde till järnvägens infrastruktur, punkt 2 (SD) 6.Järnvägens signalsystem, punkt 3 (SD) 7.Järnvägens signalsystem, punkt 3 (C) 8.Längre och tyngre tåg, punkt 4 (M, SD, KD) 9.Längre och tyngre tåg, punkt 4 (C, L) 10.Vissa säkerhetsfrågor, punkt 5 (M) 11.Vissa säkerhetsfrågor, punkt 5 (SD) 12.Obehöriga i spåren, punkt 6 (SD) 13.Obehöriga i spåren, punkt 6 (KD) 14.Skärpta straff för att olovligt beträda spår, punkt 7 (M, SD) 15.Resenärer och transportköpare, punkt 8 (M) 16.Resenärer och transportköpare, punkt 8 (SD) 17.Vissa miljöfrågor, punkt 9 (SD) 18.Vissa miljöfrågor, punkt 9 (C) 19.Museiorganisationer, punkt 10 (SD) Järnvägsfrågor (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Drift och underhåll av järnvägar 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 17 och 66, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2020/21:3168 av m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 26, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 32, 2020/21:3472 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3867 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:3869 av m.fl. (M) och 2020/21:3872 av och (C, L) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2020/21:86 till handlingarna. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C, L) Tillträde till järnvägens infrastruktur 2020/21:1153 av (M), 2020/21:1154 av (M), 2020/21:1185 av (M), 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2020/21:3472 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 20 och 37–39 samt 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkandena 30–32. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Längre och tyngre tåg 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 33.2, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 34 och 2020/21:3472 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 8 (M, SD, KD) Reservation 9 (C, L) 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 44, 46–48, 50 och 53, 2020/21:3472 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3700 av (M). Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 36, 40, 41, 43, 49 och 51 samt 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 22. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (KD) Skärpta straff för att olovligt beträda spår 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 45 och 2020/21:3472 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11. Reservation 14 (M, SD) 2020/21:184 av och (båda SD), 2020/21:534 av (KD), 2020/21:1674 av m.fl. (S) delyrkande 1, 2020/21:2060 av m.fl. (S), 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 23, 62 och 63 samt 2020/21:3472 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 13. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkandena 54 och 55 samt 2020/21:3171 av m.fl. (C) yrkande 22. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 65. Reservation 19 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (C), (KD), (S), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:86, sex yrkanden i tre följdmotioner väckta med anledning av skrivelsen och 57 yrkanden om järnvägsfrågor i motioner från den allmänna motionstiden /21. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. I samband med beredning av ärendet har företrädare för informerat om de iakttagelser och rekommendationer som har gjort i rapporten. Vidare har Järnvägsentreprenörer informerat utskottet om utformningen av underhållskontrakt och informerat utskottet om förebyggande underhåll av järnvägs-anläggningen. informerade Tågföretagen utskottet om underhåll av järnvägens infrastruktur. Utskottet kommer även att behandla frågor om järnvägens infrastruktur i betänkande 2020/21:TU16. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning med anledning av iakttagelser och slutsatser i rapporten och underhåll av järnvägar – omfattande kostnadsavvikelser (RiR 2020:17). övergripande slutsats är att upphandlingen av järnvägsunderhåll inte fungerar så effektivt som den borde och att staten i förlängningen skulle kunna få mer underhåll för de spenderade resurserna. Vidare konstaterar att kostnadsökningarna är större jämfört med samtliga entreprenader och även jämfört med motsvarande kontrakt för vägunderhåll. rekommenderar regeringen att ge i uppdrag att analysera omfattningen och konsekvenserna av obalanserad budgivning inom basunderhållskontrakt för underhåll av järnväg. Vidare rekommenderar att dels inrättar ett it-system för anläggnings-uppgifter som möjliggör en mer komplett informationsinsamling om anläggningens tillstånd, dels tar fram en rutin för systematisk inrapportering av köpta mängder och kostnader inom ett kontrakt. Slutligen rekommenderar att förbättra analysarbetet i syfte att bättre kunna identifiera det framtida underhållsbehovet och planera underhållsåtgärderna. I skrivelsen framför regeringen att den instämmer i iakttagelser. Regeringen har gett i uppdrag att bl.a. utreda vad som möjliggör att obalanserad budgivning förekommer, hur stor omfattningen av detta är samt redogöra för hur kostnadsökningar i samband med baskontrakt kan motverkas. Regeringen uppger vidare att den avser att följa arbete med att utveckla sina systemstöd och hur de används för att kunna göra träffsäkra uppskattningar av det nödvändiga underhållsarbetet. Vidare framhåller regeringen att den anser att åtgärder behöver vidtas när det gäller järnvägsunderhållets organisering i syfte att säkerställa ett effektivt genomförande och ett stärkt statligt ansvar för att utföra underhåll. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Drift och underhåll av järnvägar Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2020/21:86 om drift och underhåll av järnvägar till handlingarna och avslår motionsyrkanden med anledning av skrivelsen. avslår även motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om drift och underhåll av järnväg. Utskottet pekar på vidtagna åtgärder och pågående arbete. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (SD) och 3 (C, L). Regeringens skrivelse med anledning av om drift och underhåll av järnvägar har granskat upphandling av basunderhålls-kontrakt för drift och underhåll av järnvägar. Granskningen redovisas i rapporten och underhåll av järnvägar – omfattande kostnadsavvikelser (RiR 2020:17). har haft som utgångspunkt att undersöka om säkerställer att staten får så mycket järnvägsunderhåll som möjligt för de tillgängliga resurserna. övergripande slutsats är att granskningen indikerar att upphandlingen av järnvägsunderhåll inte fungerar så effektivt som den borde och att staten i förlängningen skulle kunna få mer underhåll för de spenderade resurserna. pekar på att av 31 studerade kontrakt för basunderhåll av järnvägar som löpte hade 28 en högre slutkostnad jämfört med anbudssumman. Den genomsnittliga kostnads-ökningen var även om trenden går mot mindre kostnadsavvikelser i slutet av den studerade perioden. Vidare framhåller att kostnadsavvikelserna är betydligt större än när det gäller entreprenader totalt sett. I rapporten lyfter fram att det finns ett antal systematiska faktorer som samvarierar med storleken på kostnadsavvikelserna. Vissa av faktorerna är utanför rådighet, medan andra kan påverkas av . Kontraktsområdets egenskaper och väder är exempel på faktorer som inte kan påverka. Vidare pekar på att det finns regionala skillnader i kostnadsavvikelser, vilket tyder på att underhållsdistrikt har kommit olika långt i arbetet med att utveckla verksamheten för att åtgärda brister i effektivitet. Det förekommer också skillnader i kostnadsavvikelse mellan vissa entreprenörer. lyfter fram att kostnadsavvikelsen är större när samma entreprenör ansvarar för ett kontraktsområde under två kontraktsperioder i rad. Det kan indikera att det finns s.k. obalanserad budgivning med syfte att maximera ersättningen i förhållande till mängden utfört arbete. Detta tyder på att det finns ett stort utrymme för att tillämpa olika prissättningsstrategier för entreprenörerna, i synnerhet i kontraktets vinterunderhållsdel. framhåller att de it-system som använder inte uppfyller de krav som kan ställas på ett effektivt anläggningsregister. Det saknas ett system som kan ge en aggregerad bild av tillståndet i anläggningen, inklusive historiska tillstånd och tänkbara framtida tillstånd. Det saknas även en systematisk inrapportering av vad köpt inom ett kontrakt, så att köpta mängder kan kopplas ihop med kostnaderna på en tillräckligt detaljerad nivå. uppmärksammar att på grund av svårigheten att beskriva entreprenörens åtagande tydligt och träffsäkert är det heller inte alltid möjligt att utforma kontrakten på det sätt som i normala fall minimerar risken för kostnadsökningar och ger bäst förutsättningar för ett långsiktigt effektivt underhåll. Mot bakgrund av sin granskning rekommenderar regeringen att ge i uppdrag att analysera omfattningen och konsekvenserna av obalanserad budgivning inom basunderhållskontrakt för underhåll av järnvägar. • inrätta ett it-system för anläggningsuppgifter som möjliggör en mer komplett informationsinsamling om anläggningens tillstånd, vilken kan användas för att förutsäga anläggningens framtida tillstånd • ta fram en rutin för systematisk inrapportering av köpta mängder och deras kostnader inom ett kontrakt. Detta ska möjliggöra att köpta underhållsåtgärder i såväl reglerbara som oreglerbara mängder, och kostnaderna för dessa, kan följas upp på detaljnivå. Syftet är att åtgärderna ska kunna sökas ut i ekonomisystemet och framställas i enlighet med mängdförteckningens struktur, så att får bättre möjligheter att ta fram ett kvalitativt förfrågningsunderlag när ett nytt kontrakt ska upphandlas. • förbättra analysarbetet i syfte att bättre kunna identifiera det framtida underhållsbehovet och planera underhållsåtgärderna. I skrivelse 2020/21:86 välkomnar regeringen iakttagelser och framhåller att det är viktigt att har rätt förutsättningar för att kunna bedriva ett effektivt järnvägsunderhåll. Regeringen instämmer dessutom i iakttagelser att en grundförutsättning för att kunna göra träffsäkra uppskattningar av det nödvändiga underhållsarbetet för upphandling är att det finns systemstöd som kan ge en fullständig och aggregerad bild av tillståndet i anläggningen. Vidare instämmer regeringen i att det är en viktig förutsättning för att kunna genomföra tillräckliga analyser och erfarenhetsbaserade utvärderingar för att förbättra kontraktens utformning och därmed minska risken för kostnadsökningar. Regeringen instämmer vidare i iakttagelser att kontraktens utformning har betydelse för att skapa förutsättningar för en effektiv verksamhet och att i möjligaste mån ge entreprenörer funktionsansvar och frihet att hitta effektiva lösningar i syfte att främja innovation och konkurrens och göra marknaden mer attraktiv. Vidare framhåller regeringen att det är viktigt att förbättrar den ekonomiska uppföljningen och gör det möjligt att analysera hur vanligt förekommande en sådan s.k. obalanserad budgivning är och vad det får för konsekvenser. Regeringen anser att behöver vidta åtgärder för att begränsa spekulativa anbudspriser och motverka de negativa effekter som det kan medföra. Regeringen uppdrog därför åt att utreda vad som möjliggör att obalanserad budgivning förekommer, hur stor omfattningen av detta är samt redogöra för hur kostnadsökningar i samband med baskontrakt kan motverkas. Uppdraget innefattar att upprätta en handlingsplan med ett åtgärdsprogram för att minska möjligheterna att genomföra obalanserad budgivning samt motverka kostnadsöverskridanden i verksamheten. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser att behöver utveckla sina systemstöd och hur de används för att kunna göra träffsäkra uppskattningar av det nödvändiga underhållsarbetet. Även kontraktens utformning och att de utformas så att skapas det drivkrafter för innovation är avgörande för att uppnå en god effektivitet i verksamheten. Regeringen kommer att fortsätta att följa arbete. Regeringen bedömer att sedan järnvägsunderhållet omreglerades och utsattes för full konkurrens har marknaden för basunderhåll delvis inte utvecklats i en riktning som är långsiktigt hållbar. Därför anser regeringen att det behöver vidtas åtgärder när det gäller järnvägsunderhållets organisering i syfte att säkerställa att underhållet genomförs på ett effektivt sätt och stärkt statligt ansvar för utförande av underhåll. Regeringen tillsatte därför en särskild utredare med uppdrag att utreda hur verksamhet som avser järnvägsunderhåll, i form av basunderhåll skulle kunna överföras från till (dir. 2018:24). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredaren i vilka utredarens uppdrag utvidgades så att analysen avsåg allt basunderhåll, inte endast de kontrakt som bedrev för räkning (dir. 2019:47). Enligt tilläggsdirektiven ingick det i uppdraget bl.a. att analysera behovet av långsiktiga marknadsförutsättningar för basunderhåll för aktörer som är verksamma på marknaden och föreslå eventuella förändringar i syfte att främja konkurrens och aktörers vilja att etablera sig på marknaden och investera i verksamheten. Utredaren skulle vidare enligt tilläggsdirektiven analysera om och i så fall hur en överföring kan göras och om så är fallet, beskriva vilka funktioner, till vilken volym och var det är geografiskt ändamålsenligt att bedriver basunderhåll i egen regi. Den särskilda utredaren överlämnade betänkandet Framtidens järnvägsunderhåll (SOU 2020:18). I betänkandet presenterar utredaren ett flertal olika förslag med syfte att bidra till en mer robust och tillgänglig järnväg, att kan utveckla och stärka sin kontroll av järnvägsunderhållet samt att bidra till ett modernt, mer effektivt järnvägsunderhåll för framtidens krav. Betänkandet har remitterats till en bred krets av berörda aktörer och fortsatt beredning pågår inom . Regeringen avser att återkomma i frågan. Med dessa åtgärder anser regeringen att granskningsrapporten är slut-behandlad. I kommittémotion 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 2 anför motionärerna att bör återta en betydande del av järnvägs-underhållet i egen regi och därefter besluta om att Infranord likvideras. Motionärerna framhåller att med underhåll i egen regi stärks kompetensen inom , och staten får bättre kontroll och rådighet över anläggningen. I yrkande 3 anför motionärerna att administration bör ses över för att i stället ge ökade resurser till underhållsarbete i spåren. En sådan åtgärd leder enligt motionärerna till bättre punktlighet, stärkt underhåll och bättre kontroll över järnvägsanläggningen. I yrkande 17 efterlyser motionärerna stärkta kontroller av anställdas arbetstider och fordonsunderhåll vid gränsöverskridande trafik. I yrkande 66 framhåller motionärerna behovet av att stärka digitaliseringen inom järnvägssektorn. Motionärerna framhåller bl.a. att digital och automatisk inhämtning av skicket på växlar, spårläge, kontaktledning m.m. är resurseffektivt jämfört med besiktning. I kommittémotion 2020/21:3867 yrkande 1 efterfrågar motionärerna ett uppdrag till att säkerställa kompetensen inom upphandling i regi. I yrkande 2 anser motionärerna att bör få i uppdrag att stärka rutinerna för erfarenhetsöverföring vid byten av projektledare under pågående kontrakt. I yrkande 3 anser motionärerna att bör ges i uppdrag att utveckla ett fullgott it-system för att få bättre kontroll på anläggningens underhållsbehov samt för en bättre dokumentation för uppföljning av drifts- och underhållskontrakten. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2020/21:2809 yrkande 19 att underhåll av järnväg även fortsättningsvis ska upphandlas i konkurrens. Motionärerna framhåller att det vore direkt skadligt om allt järnvägsunderhåll återförstatligas. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:3168 yrkande 8 att möjligheten för att direktupphandla järnvägsunderhåll i tider när ordinarie trafik ligger nere bör ses över. På det sättet kan den lägre trafikvolymen utnyttjas för underhåll. m.fl. (M) anser i kommittémotion 2020/21:3472 yrkande 6 att en fortsatt konkurrensutsatt marknad för underhåll av järnvägen bör främjas. Motionärerna framhåller att skattemedel kan användas mer effektivt när järnvägsunderhåll upphandlas. I kommittémotion 2020/21:3869 framhåller motionärerna att det bör tillsättas en utredning som ser över organiseringen av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen. I kommittémotion 2020/21:3872 av och (C, L) yrkande 1 framförs att vid beslut om upphandlingar av järnvägsunderhåll ska göra en bred analys av vilken upphandlingsform som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet. I yrkande 2 framförs att järnvägsunderhåll på statliga järnvägar även fortsättningsvis – och på basis av den omreglering som tidigare beslutats – ska upphandlas i konkurrens på en marknad och att detta i sin tur förutsätter att ges mandat och instruktion att skaffa sig rätt kunskap om underhållstjänster. Motionärerna konstaterar att när ett flertal aktörer får verka på en marknad blir resultat ökad konkurrens, högre kostnadseffektivitet, lägre priser och bättre kvalitet. I kommittémotion 2020/21:3172 yrkande 26 av m.fl. (C) finns ett liknande yrkande. Även i kommittémotion 2020/21:3235 yrkande 32 av m.fl. (L) framhålls att konkurrensen inom järnvägs-underhållet bör upprätthållas. Motionärerna framhåller bl.a. att järnvägsunderhåll på statliga järnvägar ska upphandlas på marknadsmässiga villkor och att ska ha rätt kompetens för att säkerställa att underhållet blir effektivt och av hög kvalitet. Organiseringen av hur järnvägsunderhållet utförs När det gäller organiseringen av hur järnvägsunderhållet utförs har det pågått ett aktivt utvecklingsarbete på området. gav regeringen i uppdrag att genomföra en fördjupad utredning om järnvägsunderhållets organisering och presentera möjliga åtgärder för att utföra järnvägsunderhåll i egen regi. redovisade uppdraget till i en delrapport som omfattade besiktningsfrågor . lämnade slutredovisningen med förslag till möjliga åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva underhåll av det statliga järnvägsnätet samt vilken maskinell underhållsutrustning som bör ägas och förvaltas av . gav regeringen i uppdrag att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och besiktning av järnvägsunderhåll. När det gäller leveransuppföljning i egen regi har rekryterat personal som arbetar med att utföra uppföljningar av att entreprenörerna uppfyller de kontraktskrav som ställts, vilket har stärkt närvaro i järnvägsanläggningen. När det gäller underhållsbesiktningar inledde 2018 en översyn av regelverket. redogör för att den digitala utvecklingen inom området underhållsbesiktningar går fort framåt och att behoven av mätningar successivt kommer att minska. avser dock att rekrytera ett antal personer för att analysera den mätdata som de nuvarande tillståndsbedömningarna utmynnar i samt göra kvalitativa bedömningar ute i spåren. bedömer att effekten kommer att bli en ökad kunskap om anläggningens tillstånd. konstaterar i sin slutredovisning att verket har uppfyllt regeringens uppdrag när det gäller att vidta åtgärder för att följa upp leveranser i egen regi. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda hur järnvägsunderhåll, i form av basunderhåll, skulle kunna överföras från till . beslutade regeringen att utvidga uppdraget, och utredaren skulle även bl.a. analysera och föreslå vilka kriterier som bör ligga till grund för urvalet av ett möjligt överförande av basunderhåll till samt lämna förslag på funktioner, volymer och ändamålsenlig geografisk spridning för ett underhåll i egen regi. Betänkandet Framtidens järnvägsunderhåll redovisades (SOU 2020:18). I betänkandet anförs att det absolut viktigaste för som ansvarig för den statliga järnvägsanläggningen är att ha den kunskap om järnvägsanläggningen som krävs för att kunna underhålla den på bästa sätt utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det tillhör kärnverksamheten för en infrastrukturförvaltare och är grunden för hela underhållsprocessen, oavsett om åtgärderna i anläggningen köps på en marknad eller utförs i egen regi. Utredaren föreslår därför bl.a. att ska betydligt mer än prioritera att ny modern teknik införs dels för att mäta tillståndet på järnvägsanläggningen, dels för avancerad dataanalys. Det föreslås också att ska bedriva ett representativt urval av basunderhåll i egen regi i syfte att utveckla järnvägsunderhållet och järnvägstransportsystemet. Vidare föreslås bl.a. att och entreprenadföretagen tillsammans ska förbättra produktionsplaneringen av järnvägsunderhållet, att marknads-förutsättningarna klargörs och att regeringen ska ge ett sektorsuppdrag att samordna järnvägsbranschen i relevanta delar. Utredningsbetänkandet bereds inom . Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 En väl fungerande tågtrafik är enligt regeringens skrivelse Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 (skr. 2017/18:278) viktig för att uppnå flera av regeringens mål, såsom målen om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, en ökad andel kvalificerad industriproduktion samt minskad klimat- och miljöpåverkan. har enligt skrivelsen satsat för lite resurser på underhåll av järnvägsnätet. Det har bidragit till den störningsproblematik som systemet dras med . Regeringen anger att den därför har genomfört en kraftig satsning på järnvägsunderhåll och att det kommer att ge goda förutsättningar för att rusta upp järnvägen och ta tag i de problem som finns. Behovet av underhåll och reinvesteringar är stort, och det kommer att krävas mycket arbete för att öka järnvägens punktlighet och stärka robustheten. Det är enligt skrivelsen en utmaning att kunna genomföra underhållet eftersom det är trångt på spåren. Ambitionen är att störa trafiken så lite som möjligt, men det kommer att märkas när dessa välbehövliga arbeten ska genomföras. Det är inte enbart infrastrukturens tillstånd som är avgörande för en väl fungerande järnvägstrafik. Det är enligt regeringen viktigt att även övriga aktörer tar sitt ansvar och säkerställer att deras verksamhet håller en hög standard och bidrar till den totala funktionen. Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela Regeringen föreslår i den senaste infrastrukturpropositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) en inriktning och ekonomiska ramar för satsningar i transportinfrastrukturen –2033. I propositionen föreslår regeringen att medlen till drift och underhåll av järnvägen ska öka med jämfört med innevarande planperiod och uppgå till för perioden –2033. Regeringen framhåller att ökade resurser möjliggör en upprustning av standarden i det befintliga järnvägssystemet.