bet · H801FiU26 · 2021-03-11 00:00:00 — Utredningen menar att de förslag som läggs fram på flera avgörande punkter förbättrar den kommunala kapaciteten men också att flera förslag sätter igång processer som kommer att behövas för att garantera äldreomsorg, skola och annan service för alla medborgare i hela landet. Utredningen lägger bl.a. fram följande förslag: • Den statliga styrningen av kommunerna förbättras genom färre riktade statsbidrag. • Det kommunalekonomiska utjämningssystemet ses över. • En försöksverksamhet initieras. • Strategisk kommunsamverkan och frivilliga sammanläggningar stimuleras. • En kommundelegation inrättas som tillsammans med landshövdingarna för dialog med kommunerna om kapacitetsstärkande åtgärder. • Kompetensförsörjningen underlättas genom minskade studieskulder för personer i utsatta kommuner. • Kommunernas digitaliseringsarbete får stöd. När det gäller överföring av uppgifter från lokal till regional eller statlig nivå framhåller utredningen att det är svårt att generellt uttala sig om vad en överföring av ansvar och uppgifter innebär ur effektivitetssynpunkt och att frågan måste prövas utifrån vilken verksamhet det handlar om. Enligt utredningen medför en generell överföring av uppgifter inga principiella förändringar ur demokratisynpunkt, men däremot ökar avståndet mellan väljarna och förtroendevalda vid en överföring av uppgifter från den lokala till den regionala eller statliga nivån. Väljarna har dock kvar sitt inflytande över och sina möjligheter till ansvarsutkrävande i allmänna val som . Vidare menar utredningen att en generell överföring av uppgifter från den lokala nivån också skulle kunna få konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Om uppgifter överförs från lokal till statlig eller regional nivå innebär det att välfärdsmodellen blir alltmer centraliserad och att den kommunala självstyrelsen begränsas. Utredningen lämnar inget förslag när det gäller överföring av uppgifter från lokal till regional eller statlig nivå. I utredningens direktiv står det bl.a. att kommittén ska utgå från att även i fortsättningen ska ha en decentraliserad samhällsorganisation, där kommunerna har ett betydande ansvar för välfärd och lokal samhällsutveckling. Slutbetänkandet har remitterats och tiden för remissvar gick ut . Förslagen bereds inom . Regeringen har inrättat , som ska identifiera och analysera konkreta åtgärder som kan stärka kommunsektorns förmåga att tillhandahålla välfärdstjänster av god kvalitet (Fi2019/04300/K). Den ska särskilt prioritera åtgärder som syftar till en förbättrad styrning av välfärden, ett effektivt nyttjande av offentliga resurser, en hållbar kompetensförsörjning och arbetsmiljö samt åtgärder inom digitaliseringsområdet som frigör resurser till välfärden. Utskottet vill inledningsvis påminna om den kommunala självstyrelsen som innebär att en betydande del av den offentliga verksamheten sköts av den lokala nivån. Den kommunala självstyrelsen har djupa historiska rötter och syftar ytterst till att stärka demokratin och göra den offentliga verksamheten mer effektiv. Utskottet är medvetet om att kommunerna och regionerna har stora och ökande utmaningar, bl.a. till följd av den demografiska utvecklingen och den snabba urbaniseringstakten. konstaterar utskottet att ett omfattande arbete pågår för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina uppgifter och hantera sina utmaningar. Utskottet vill också påminna om den kommunala finansieringsprincipen som innebär att inga nya obligatoriska uppgifter från staten får införas utan medföljande finansiering till kommuner och regioner. Principens innebörd är att kommuner och regioner inte ska behöva höja skatten eller omprioritera mellan verksamheter för att finansiera statliga beslut. Finansieringsprincipen är grundläggande för de ekonomiska relationerna mellan staten och kommunsektorn, och den gäller i båda riktningarna. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte nu finns skäl att överväga några åtgärder och avstyrker därför det här aktuella motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att bygga en nationell samling av framgångsprojekt med hänvisning till det arbete som pågår med att främja möjligheten att jämföra kommunernas olika verksamheters kvalitet och effektivitet. I motion 2020/21:1105 av (M) anförs att kommuner och regioner behöver stå bättre rustade för framtida utmaningar. Motionären vill därför att det byggs en nationell bank av förebilder och framgångsprojekt för att förenkla möjligheten att utbyta funktionella lösningar och kompetenshöjande insatser inom kommuner och regioner. Av budgetpropositionen framgår att staten på olika sätt bidrar till att kommuner och regioner ska bli mer effektiva och verka för en hög kvalitet i sina verksamheter. Ett sätt att åstadkomma detta är att underlätta jämförelser mellan kommuner respektive regioner. Jämförelser ger ökad kunskap om den kommunala verksamhetens kvalitet och effektivitet. För att underlätta uppföljning och analys samt främja jämförelser mellan kommuner respektive regioner finns Rådet för främjande av kommunala analyser, Rådet för redovisning och databasen . De två råden är ideella föreningar med staten och Kommuner och Regioner (SKR) som medlemmar. Kommunens kvalitet i korthet, KKiK driver SKR det nationella projektet som omfattar ca 260 kommuner. Inom projektet utmanar kommunerna sig själva genom att ta fram och jämföra resultat för att lära av varandra och utveckla verksamheten. Det grundläggande syftet har sedan starten varit att ta fram ett kunskapsmaterial som stärker de förtroendevalda i att styra mot resultat och i dialogen med medborgarna. Innan projektet startades bjöds ett antal kommunstyrelseord-förande in till SKR för att ge sin bild av vilka områden som är väsentliga att ha kunskap om. Inom ramen för projektet sprider SKR också kännedom om framgångsrika arbeten och erfarenheter som finns i kommuner. Utskottet har tidigare behandlat ett liknande motionsyrkande, senast i betänkande 2019/20:FiU26 Kommunala frågor. I betänkandet konstaterade utskottet att det pågår ett arbete med att främja möjligheten att jämföra kommunernas olika verksamheters kvalitet och effektivitet. Utskottet noterade också att SKR sprider kännedom om framgångsrika arbeten och erfarenheter som finns i kommunerna. Utskottet ansåg därför att det inte fanns skäl att överväga några åtgärder. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete med att främja möjligheten att jämföra kommunernas olika verksamheters kvalitet och effektivitet. Utskottet noterar också att SKR sprider kännedom om framgångsrika arbeten och erfarenheter som finns i kommunerna. Utskottet anser därför att det inte nu finns skäl att överväga några åtgärder och avstyrker det här aktuella motionsyrkandet. Det kommunala utjämningssystemet, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 1 och 2020/21:247 av och (båda C), 2020/21:515 av (SD), 2020/21:759 av (KD), 2020/21:893 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2020/21:911 av (S), 2020/21:1024 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:1693 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2020/21:1809 av och (båda S), 2020/21:2622 av m.fl. (M) och 2020/21:3708 av (M). Skatteutjämningssystemet är viktigt för att upprätthålla likvärdighet i hela landet. finns det betydande brister i dagens system. går stora delar av skatteutjämningen till tillväxtkommuner som i grunden har goda förutsättningar för en stark ekonomi. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att den ska tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet. Det är bra. vill se ett skatteutjämningssystem som vilar på en rad grundläggande principer. Systemet bör utgå från en garanterad servicenivå i hela landet. behöver det vara utformat så att det skapar incitament för företagande, jobb och tillväxt. Det måste löna sig för en kommun som gör reformer för att stärka företagsamhet och jobbskapande, snarare än att frånta kommuner deras ansvar för sin ekonomiska politik. För många av landets glest befolkade kommuner är det dock uppenbart att det finns strukturella förutsättningar som gör det svårt att klara behovet av service utan ett system för skatteutjämning. Därför bör gleshet i högre grad beaktas inom ramen för utjämningssystemet. Systemet bör ses över så att gleshet ges en större vikt som incitamenten för jobb och företagande stärks. Kommunala tillsynsavgifter, punkt 2 (SD, C) av (SD), (SD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 8, 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:1263 av (M), 2020/21:1692 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkande 12. Det är välkommet att nu tagit beslut om att anpassa svensk lagstiftning till en EU-förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan. I stället för en årlig avgift för den ordinarie livsmedelskontrollen kommer den enskilde att debiteras efter utförd kontroll. Det är bra och ett steg i rätt riktning. Regeringen bör dock verka för att efterhandsdebitering görs till regel inte bara när det gäller livsmedelskontroll utan för samtliga kontrollverksamheter som myndigheter utför och debiterar företagen tillsynsavgifter för. Kommunala tillsynsavgifter, punkt 2 (M) av (M), (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3486 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12, 2020/21:572 av m.fl. (C) yrkande 6, 2020/21:704 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2020/21:1263 av (M) och 2020/21:1692 av (M) yrkandena 1 och 2. Det är välkommet att nu tagit beslut om att anpassa svensk lagstiftning till en EU-förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan. I stället för en årlig avgift för den ordinarie livsmedelskontrollen kommer den enskilde att debiteras efter utförd kontroll. Det är bra och ett steg i rätt riktning. Regeringen bör dock verka för att efterhandsdebitering görs till regel inte bara när det gäller livsmedelskontroll utan för samtliga kontrollverksamheter som myndigheter utför och debiterar företagen tillsynsavgifter för. Regeringen bör också se till att kommunernas avgiftsuttag för icke genomförd tillsyn begränsas. Vinster i välfärden, punkt 4 – motiveringen (V) av (V). Det har i två motioner, 2020/21:1799 av (M) yrkande 2 och 2020/21:3532 av m.fl. (M) yrkande 1, argumenterats för betydelsen av vinster i välfärden. Jag vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Vinstjakten som incitament inom offentlig verksamhet borde stoppas, som man ställer krav på de privata aktörer som finns inom välfärdens områden. Genom att reglera vinsterna i välfärden kan man skapa förutsättningar för att säkra kvalitet och långsiktighet inom välfärden. Ett överskott ska stanna i verksamheten och i huvudsak återinvesteras. Välfärden har blivit en kvasimarknad, vilket i sig är kostnadsdrivande eftersom det är någon annan som betalar, dvs. Skattepengar ska gå till det de är avsedda för, och därför bör vinster i välfärden regleras. Att tillförsäkra medborgarna att skattepengar går till det de är avsedda för och att de i huvudsak återinvesteras är avgörande för att komma bort från de problem som vinstjakten fört med sig, som att barn väljs bort och att utbildningsnivå, arbetsvillkor och bemanning m.m. påverkas negativt. En överflyttning av vårt gemensamma ägande till privat gynnar varken jämlikheten eller jämställdheten. Med hänvisning till detta avstyrks nämnda motioner i berörda delar. Försäljning av välfärdsverksamhet, punkt 5 – motiveringen (V) av (V). I motion 2020/21:2915 av (M) yrkande 3 argumenteras för avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet. Jag vill med anledning av motion anföra följande. Sedan möjligheten för kommuner och regioner att mer eller mindre skänka bort verksamheter har intresset för att ”köpa” välfärdsverksamhet upphört. Det är uppenbart att det är vinstintresset som styr och driver på privatiseringen av välfärdsverksamhet. De stora bolagens möjlighet att fördela om vinster gör att de kan lägga anbud som inledningsvis ger underskott för att konkurrera ut idéburna aktörer som inte har den möjligheten. Välfärden har blivit en kvasimarknad, vilket i sig är kostnadsdrivande eftersom det är någon annan som betalar, dvs. Skattepengar ska gå till det de är avsedda för, och därför bör vinster i välfärden regleras. Att tillförsäkra medborgarna att skattepengar går till det de är avsedda för och att de i huvudsak återinvesteras är avgörande för att komma bort från de problem som vinstjakten fört med sig, som att barn väljs bort och att utbildningsnivå, arbetsvillkor och bemanning m.m. påverkas negativt. Den stora överflyttningen av vårt gemensamma ägande till privat är en utveckling som går åt fel håll. Med hänvisning till detta avstyrks nämnd motion i berörda delar. Riktade statsbidrag till kommunsektorn, punkt 6 (M) av (M), (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 10, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:3671 av (M) samt 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 7. Den stora mängden riktade statsbidrag slår hårt mot mindre kommuner som inte har kapacitet att söka alla de statliga bidrag som finns. Även om satsningarna är vällovliga behöver det vara upp till kommuner och regioner att styra resurser dit de bäst behövs. Regeringen bör därför minska de riktade statsbidragen till förmån för generella statsbidrag. Generella statsbidrag ger kommuner och regioner stabila planeringsförutsättningar, skapar långsiktighet och utrymme för effektivisering, utveckling och förnyelse. Riktade statsbidrag till kommunsektorn, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkandena 5–7 och 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3671 av (M). Regeringen bör i större utsträckning än verka för generella statsbidrag till kommuner och regioner i stället för riktade statsbidrag och än mer särskilt stimulera den ekonomiska utvecklingen i landsbygdskommuner. Regeringen bör också se över möjligheten att finansiera ökad efterfrågan på tjänster, t.ex. inom äldreomsorgen, på andra sätt än genom höjd kommunalskatt. Villkor för aktörer inom välfärden, punkt 7 – motiveringen (V) av (V). I motion 2020/21:997 av m.fl. (M) argumenteras för lika villkor för fristående/privata aktörer inom välfärdsområdet som för offentligt drivna verksamheter. Jag vill med anledning av motionen anföra följande. Problemet med att hitta rätt ersättningsmodeller visar varför välfärden inte ska vara en marknad utan en rättighet för människor. Ersättningsmodellerna gynnar privata välfärdsbolag och missgynnar ofta den offentligt drivna välfärden. Inom vården ser vi hur de privata välfärdsbolagen satt i system att etablera sig där de förväntar sig att de mest lönsamma ska bo och bli ”kunder”. Inom skolan ser vi hur fristående skolor också väljer lägen och upplägg som lockar till sig elever med bra förutsättningar. står den offentligt drivna skolan med hela kostnaden för överplatser för att kunna ta emot nyinflyttade elever eller elever som lämnar fristående skolor, även för att kunna parera då skolkoncerner går i konkurs eller lägger ned. Ersättningssystemen bör ändras så att den offentliga verksamheten kompenseras för sina extra kostnader. I den bolagsdrivna omsorgen hålls antalet anställda nere och antalet visstidsanställda är stor, vilket resulterar i sämre kvalitet, för att öka bolagets vinst. Välfärden har blivit en kvasimarknad, vilket i sig är kostnadsdrivande eftersom det är någon annan som betalar, dvs. Skattepengar ska gå till det de är avsedda för, och därför bör vinster i välfärden regleras. Att tillförsäkra medborgarna att skattepengar går till det de är avsedda för och att de i huvudsak återinvesteras är avgörande för att komma bort från de problem som vinstjakten fört med sig, som att barn väljs bort och att utbildningsnivå, arbetsvillkor och bemanning m.m. påverkas negativt. Med hänvisning till detta avstyrks nämnd motion i berörda delar. Kommunsektorns uppdrag, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD) yrkande 22. I finns en olycklig tradition att fatta beslut på riksnivå, som sedan måste genomföras lokalt utan att erforderliga medel tillförs. Det finns många exempel på detta, men migrationspolitiken är den mest uppenbara och mest kostsamma. Det är inte rimligt på att flera tidigare självförsörjande storstadskommuner i återfinns i toppen av de kommuner som får mest stöd från andra delar av landet, till följd av den politik som regeringen har fört. Vi motsätter oss detta förhållande och kommer konsekvent att vara mycket varsamma med att lägga över ansvar på kommuner och regioner, i synnerhet utan medföljande finansiering. Regeringen bör se över möjligheten att minska kommunernas och regionernas ansvar och renodla deras fokus på kärnuppdragen, såsom välfärd och infrastruktur. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:247 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:515 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som genomlyser effekterna av nuvarande utjämningssystem för kommuner och regioner och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:572 av m.fl. (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att efterhandsdebitering av tillsynsavgifter bör göras till regel hos myndigheter i och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:700 av m.fl. (SD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att renodla kommuners och regioners kärnuppdrag inom välfärd och infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:704 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av lagkrav kring efterhandsbetalning av tillsynsavgifter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:759 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera hela skatteutjämningssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:893 av Per Åsling (C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett nytt solidariskt och effektivt skatteutjämningssystem som ger långsiktiga och rättvisa förutsättningar för välfärd i hela och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:911 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för en modell för inkomst- och kostnadsutjämning mellan kommuner som tar hänsyn till utmaningar som möter kommuner med stor andel deltidsboende och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:997 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att villkoren för fristående/privata aktörer inom välfärdsområdet är likvärdiga med de villkor som offentligt drivna verksamheter har och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1024 av Per Åsling och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1105 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga en nationell bank av förebilder och framgångsprojekt för att förenkla möjligheten att utbyta funktionella lösningar och kompetenshöjande insatser inom kommuner och regioner och därmed stå bättre rustade för framtida utmaningar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1263 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tillsynskostnader för servicenäringen på landsbygden och för obemannade butiker och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1331 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för kommunerna att redovisa mer tydligt i årsredovisningarna hur deras utgifter har fördelats mellan den lagstadgade verksamheten och den frivilliga verksamheten och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1692 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kommunerna och staten skyldiga att redovisa faktiska beräkningar och underlag för avgifters storlek och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kommunerna och staten skyldiga att redovisa kostnaden för den motprestation som avgiften avser och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1693 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny översyn av skatteutjämningssystemet i syfte att utjämna kommuners förutsättningar och inte utfall och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nya översynen ska syfta till att inte ställa kommuner och regioner mot varandra utan i stället låta staten fullt ut kompensera de kommuner som behöver kompenseras för olika förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för staten att dra in utjämningsbidrag till kommuner som inte själva tar ansvar för sin ekonomi, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:1799 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vinster i välfärden har stor betydelse för att bidra till jämställt företagande och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1809 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ytterligare justeringar i kostnadsutjämningssystemet för en mer rättvis fördelning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2622 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda det kommunala utjämningssystemet i syfte att förbättra möjligheten för landsbygdskommuner att finansiera sina egna behov och att staten tar över ansvaret för finansiering av utjämningen, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:2915 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett regelverk för avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2925 av Per Åsling m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skatteutjämningssystemet bör ses över så att gleshet ges större vikt som incitamenten för jobb och företagande stärks och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2926 av m.fl. (C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av kommuners möjligheter att finansiera ökad efterfrågan på tjänster, t.ex. äldreomsorg, på andra sätt än genom höjd kommunalskatt bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för mer generella statsbidrag och tillkännager detta för regeringen.