bet · H801FiU22 · 2021-03-11 00:00:00 — Regeringens prioriteringar: Regeringen är pådrivande för att inkluderande tillväxt och jämställdhet ska främjas i institutionernas arbete, i linje med deras mandat, exempelvis genom antagandet av ambitiösa strategier och mål på området. Effekterna av spridningen av covid-19 har haft en negativ inverkan på såväl jämlikhet som jämställdhet i många länder, och det är enligt regeringen viktigt att institutionerna, när det är relevant, utvärderar dessa effekter och bistår sina medlemsländer med att uppnå en inkluderande ekonomisk återhämtning. Regeringen anser även att det är viktigt att uppnå en jämnare könsfördelning i institutionernas styrelser och ledningar. Institutionernas klimat- och energipolicyer Miljö, klimat och energi är prioriterade frågor och Agenda 2030 och har haft stor betydelse för institutionernas verksamhet. IMF har påbörjat ett arbete med att integrera klimatförändringars påverkan på makrofinansiell stabilitet i sin verksamhet. Världsbanksgruppen har upphört finansiera produktion av olja och gas. utgjorde av Världsbanksgruppens investeringar, eller , klimatrelaterade investeringar. EIB har som ambition att bli EU:s klimatbank, och ska investera av sin utlåningsvolym i klimatfinansiering. Också för och gäller att en allt större andel av investeringsvolymerna är gröna. När det gäller AIIB pågår en översyn av ramverket och beslut väntas 2021. Regeringens prioriteringar: Regeringen anser att institutionerna har en viktig roll i genomförandet av samt i arbetet med att främja en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling, stödja regioners och länders energiförsörjning samt bidra till att uppfylla de internationella åtagandena om klimatfinansiering på 2020–2025. Regeringen verkar för ambitiösa målsättningar på miljö- och klimatområdet för institutionerna, vilket inkluderar att avsevärt öka investeringar i förnybar energi, som investeringar i fossil energi fasas ut. Regeringen verkar även för att institutionerna ska bistå sina medlemsländer med att åstadkomma en grön och miljömässigt hållbar ekonomisk återhämtning från den ekonomiska kris som orsakats av spridningen av covid-19. Institutionernas bidrag till ett finansiellt system för hållbar utveckling , , och emitterar gröna obligationer som 2019 tillsammans uppgick till ca . , , IFC och NIB bidrar dessutom i det internationella arbetet med att ta fram riktlinjer för gröna obligationer. IMF emitterar inte obligationer, men erbjuder stöd genom att samarbeta med centralbanker och standardsättande organisationer för att främja grön finansiering och utvecklar även klimatrelaterade stresstester. Regeringens prioriteringar: Regeringen välkomnar att institutionerna inom sina mandat verkar för en omställning av de globala finansiella flödena och finansmarknaden så att dessa bidrar till en hållbar utveckling. Institutionerna kan medverka till omställningen genom att sätta ambitiösa standarder för, samt genom att öka tillgången på, socialt och miljömässigt hållbara investeringsalternativ. Inflytande och effektiv styrning IMF:s femtonde kvotöversyn avslutades . Översynen resulterade inte i någon kvothöjning eller förändrad s.k. kvotformel. Det tidigare åtagandet om att europeiska avancerade ekonomier ska minska sin representation i , till förmån för framväxande ekonomier och utvecklingsländer, slutfördes därmed inte heller under den femtonde kvotöversynen. valdes finansminister till ordförande för monetära och finansiella kommittén (IMFC), IMF:s högsta policyskapande organ. IMFC sammanträder normalt i samband med IMF:s vår- och årsmöten. I Världsbanksgruppen pågår översyner av röst- och ägarandelarna i , och , som beräknas avslutas . I samband med kapitalhöjningen i EIB 2019 betalade och in ytterligare medel till EIB för att på så sätt öka sina ägarandelar och därmed inflytande. antog uppdaterade policyer för god förvaltning och styrning samt ett visselblåsarregelverk. Stadgeändringarna som genomfördes i NIB innebär bl.a. att ett nytt riskbaserat ramverk för institutionens kapital- och likviditetshantering infördes. För AIIB stärktes direktörsstyrelsens insyn i AIIB:s verksamhet, bl.a. genom att en särskild enhet etablerades som ansvarar för projektutvärdering och arbetet mot bedrägeri och korruption. Regeringens prioriteringar: Regeringen anser att det är angeläget att förhandlingar om medlemsländernas röststyrka och därmed inflytande sker inom ramen för institutionernas organ, så att alla medlemsländer ges möjlighet till insyn och inflytande. Regeringen stöder processer för att långsiktigt stärka låg- och medelinkomstländers inflytande som en följd av deras ökade andel i världsekonomin. Regeringen anser att det är viktigt att institutionernas styrning leder till tydliga prioriteringar och att verksamheterna inriktas på de områden där behoven är som störst och i de sektorer där respektive institution har ett tydligt mervärde. På så sätt kan verksamheterna bedrivas på ett effektivt sätt. Regeringen verkar generellt för kostnadseffektivitet och budget-restriktivitet, t.ex. genom att motsätta sig omotiverade lönehöjningar för personal och ledning. Viktiga framtida frågor i institutionerna Institutionernas arbete kommer att präglas av hur de kan bistå sina medlemsländer i återhämtningen från spridningen av covid-19 och dess konsekvenser. Detta innebär sannolikt en fortsatt hög efterfrågan på lån och investeringar från institutionerna. IMF kommer framöver bl.a. att arbeta för en återhämtning från pandemin som främjar jämställdhet, jämlikhet och miljö och klimat. Åtgärder väntas vidtas för att ytterligare integrera dessa aspekter i IMF:s verksamhet och öka institutionens kompetens på dessa områden. ska stötta länder i återhämtningen i ett läge då pandemin väntas innebära att ett stort antal människor i låg- och medelinkomstländer tvingas tillbaka till fattigdom. För EIB innebär åren framöver ett stort fokus på miljö, klimat och digitalisering. För att EIB ska kunna genomföra fler och mer riskfyllda projekt på dessa områden får institutionen stöd från ett antal program i EU:s fleråriga budgetram 2021–2027. EU[3] kommer t.ex. EIB bidra till att målen i Europeiska kommissionens gröna giv uppnås. kommer att fatta beslut om en eventuell framtida expansion av sin verksamhetsregion till och (området söder om ) eller senare, vilket kan få en stor påverkan på institutionens verksamhet. Bakgrunden är bl.a. att systemet för utvecklingsfinansiering behöver effektiviseras. Regeringens prioriteringar: är det mycket viktigt att institutionerna även fortsättningsvis kan bidra till finansiell stabilitet och ekonomisk utveckling, genom att stödja sina medlemsländer att uppnå en hållbar och inkluderande återhämtning från spridningen av covid-19. Regeringen bedömer att institutionerna bör vara väl rustade att möta utmaningar för den globala ekonomin, såsom den nuvarande pandemin. Vidare har institutionerna genom sin utlåning, mobilisering av resurser från privata aktörer, sin forskning samt sitt tekniska stöd, en fortsatt viktig roll i genomförandet av Agenda 2030 och . Det är enligt regeringen angeläget att institutionerna fokuserar på de områden där de har expertis och ett tydligt mervärde att erbjuda, samt att de när det är möjligt samarbetar och koordinerar sina insatser med övriga berörda aktörer. Utskottet kan konstatera att covid-19-pandemin och dess ekonomiska konsekvenser i hög grad har präglat verksamheten i de internationella finansiella institutionerna under det föregående året. Världsekonomin krympte kraftigt även om IMF:s bedömning är att en än värre ekonomisk nedgång förhindrats av de omfattande finans- och penningpolitiska åtgärder som vidtagits. Efter en ökad turbulens stabiliserades de finansiella marknaderna och kreditgivningen i ekonomin har kunnat upprätthållas. IMF:s bedömning är att banksystemet som helhet var välkapitaliserat innan spridningen av covid-19 och att kapitalbuffertar bidragit till att banksystemen är mer motståndskraftiga jämfört med hur det såg ut vid den globala finanskrisen. Men IMF lyfter också fram flera risker för den finansiella stabiliteten i vissa länder, däribland den ökade offentliga och privata skuldsättningen. Den ekonomiska krisen i spåren av pandemin har inneburit en kraftig ökning av institutionernas totala finansiella insatser . Utskottet noterar exempelvis att IMF, som är den av institutionerna som har störst fokus på att främja finansiell stabilitet, beslutade om nya insatser till mer än hälften av medlemsländerna. Investeringsbanker som EIB, och har både utökat sin utlåning och gjort omprioriteringar för att snabbt kunna stötta verksamhetsländer och företag som drabbats av krisen. Också innebär sannolikt en fortsatt hög efterfrågan på lån och investeringar och att institutionernas arbete kommer att präglas av hur de kan bistå sina medlemsländer i återhämtningen efter pandemin. Det är som utskottet tidigare påpekat värdefullt att regeringens prioriteringar i förhållande till institutionernas arbete tydligt redovisas i skrivelsen. Inriktningen är bl.a. att institutionerna ska ha tillräckliga resurser för att i ekonomiskt och finansiellt turbulenta perioder kunna bidra till finansiell stabilitet och ekonomisk utveckling i medlemsländerna. Institutionerna bör enligt regeringen också kontinuerligt se över sina låneformer och låneramverk samt ställa adekvata krav i samband med sina insatser. Regeringen välkomnar att institutionerna inom sina mandat verkar för en omställning av de globala finansiella flödena och finansmarknaden så att dessa kan bidra till en hållbar utveckling. Institutionerna har också en viktig roll i genomförandet av . Vidare stöder regeringen processer för att långsiktigt stärka låg- och medelinkomstländers inflytande som en följd av deras ökade andel i världsekonomin. Det är enligt regeringen också angeläget att institutionerna fokuserar på de områden där de har expertis och ett tydligt mervärde att erbjuda. Generellt verkar regeringen för kostnadseffektivitet och budgetrestriktivitet. Det är slutligen viktigt att institutionerna även fortsättningsvis kan bidra till finansiell stabilitet och ekonomisk utveckling, genom att stödja sina medlemsländer att uppnå en hållbar och inkluderande återhämtning från pandemin. Utskottet delar i allt väsentligt regeringens syn på vad som är prioriterat. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning Utskottets förslag i korthet avslår motioner om amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning. Utskottet hänvisar bl.a. till att regeringen gett i uppdrag att samlat utvärdera amorteringskraven, bolånetaket och andra makrotillsynsåtgärder samt att regeringen beslutat om en utredning som ska lämna förslag för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 32 framhålls att regeringen omgående bör initiera utvärderingen av kreditrestriktioner som lämnade ett tillkännagivande om , och att utvärderingen bör genomföras av en oberoende aktör. Motionärerna anser även att bolånetaket bör höjas från av bostadens värde som ränteavdraget på blancolån tas bort (yrkande 33). m.fl. (SD) förordar i kommittémotion 2020/21:1229 att det andra amorteringskravet bör avskaffas till dess att det konstaterats vara utformat på ett ändamålsenligt sätt (yrkande 8). Vidare anser motionärerna att möjligheten till ökad amorteringstakt utan att behöva betala ränteskillnadsersättning bör utredas (yrkande 10). Också ökad transparens vid betalning av ränteskillnadsersättning bör enligt motionärerna utredas (yrkande 11), liksom införandet av en generell rätt till byte av säkerhet vid bostadsflytt (yrkande 12). Även ett symmetrikrav vad gäller ränteskillnadsersättning, dvs. att låntagaren bör ha rätt till ersättning från banken vid en återbetalning av lån om räntorna har gått upp, bör enligt motionärerna utredas (yrkande 13). m.fl. (C) anser i kommittémotion 2020/21:3186 att det skärpta amorteringskravet bör utvärderas i syfte att pröva vilka effekterna skulle bli om det avskaffades (yrkande 8). Motionärerna anser även att ett ändamålssparande för att möjliggöra bostadssparande enligt tysk modell bör utredas (yrkande 10). Givet att sparplanen följs innebär ett sådant sparande enligt motionärerna vetskap om att man inom kommer att ha möjlighet att köpa en bostad. m.fl. (L) förespråkar i kommittémotion 2020/21:3428 att hushållens regelbörda från makrotillsynsåtgärder skyndsamt bör lättas. Motionärerna anser bl.a. att åtgärderna slår mot unga förstagångsköpare och att hushållens känslighet för inkomstbortfall ökar. Därutöver innebär åtgärderna att rörligheten på bostadsmarknaden minskat och att efterfrågan på bostäder gått ned, vilket bidragit till minskat byggande. I motion 2020/21:3414 av m.fl. (SD) yrkande 1 förespråkar motionärerna en översyn av amorteringskravet. Motionärerna anser även att möjligheten att koppla amorteringskravet till ränteavdraget bör utredas (yrkande 2) liksom möjligheten att differentiera amorteringskravet utifrån låntagarens ålder (yrkande 3). Amorteringskravet bör vara lägre för yngre personer för att sedan trappas upp i takt med att låntagaren blir äldre. I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 21 föreslås att fler möjligheter för finansiering av bostadsköp utreds. Motionärerna anser även att regeringen bör utreda en modell för bolån till unga vuxna (yrkande 22). m.fl. (KD) förespråkar i kommittémotion 2020/21:3408 att kreditrestriktionerna på bostadsmarknaden ses över så att det blir möjligt för fler att efterfråga ett ägt boende (yrkande 3). Vidare menar motionärerna att en modell där ett amorteringskrav sätts på bankernas aggregerade bolåneportfölj i stället för på hushållen bör utredas (yrkande 4). Utöver det bör enligt motionärerna möjligheten att erbjuda startlån för förstagångsköpare utredas (yrkande 16). m.fl. (MP) menar i kommittémotion 2020/21:3055 yrkande 7 att det bör införas ett grönt bosparkonto och ett särskilt startlån till förstagångsköpare för att underlätta för fler att komma in på den ägda bostadsmarknaden. (M) anser i motion 2020/21:1753 yrkande 2 att det bör utredas vilka lättnader som kan göras i bolånetaket, kreditprövningsreglerna och amorteringskraven gällande bolån för unga, för att de ska kunna köpa sin första bostad. Att utreda möjligheten till startlån är även något som (SD) förespråkar i motion 2020/21:552 och och (båda SD) i motion 2020/21:2904 yrkande 1. I motion 2020/21:2669 anser (L) att det skyndsamt bör tillsättas en utredning om hur ett modernt förvärvslån för förstagångsköpare kan utformas. (M) menar i motion 2020/21:1317 att bolånerestriktionerna för seniorer bör lättas. I motion 2020/21:569 förespråkar (SD) att det utreds om det skulle vara möjligt att införa ett räntetak för effektiv ränta gentemot låntagare. (M) anser i motion 2020/21:1318 att det bör utarbetas ett externt register, uppdaterat i realtid, över låntagares totala skulder. På det sättet kan risken för överskuldsättning delvis motas, anser motionären. Regelverket för makrotillsyn, amorteringskrav och bolånetak I har som tillsynsmyndighet ansvar för de verktyg för makrotillsyn som kan aktualiseras inom ramen för det inom EU harmoniserade kapitaltäckningsregelverket och i övrigt. ska bl.a. övervaka, analysera, och vidta åtgärder för att motverka sårbarheter som uppstår i det finansiella systemet och som kan hota den finansiella eller den makroekonomiska stabiliteten. Stöd för verktyg för makrotillsyn finns i • kapitaltäckningsregelverket, dvs. i tillsynsförordningen och kapitaltäckningsdirektivet och svensk lagstiftning som genomför kapitaltäckningsregelverket • lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, förkortad LBF. gäller ett amorteringskrav enligt 6 kap. 3 b § LBF. Enligt bestämmelsen ska kreditinstitut som lämnar bolån tillämpa återbetalningsvillkor som är förenliga med en sund amorteringskultur och motverkar alltför hög skuldsättning hos hushållen. har därefter meddelat föreskrifter om den närmare utformningen av amorteringskravet (FFFS 2016:16). Innan beslutar om ändringar i föreskrifterna om amorteringskrav krävs regeringens medgivande. Amorteringskravet enligt föreskrifter innebär att nya bolån med en belåningsgrad ska amorteras med av det ursprungliga lånebeloppet . Lån med under 70 procents belåningsgrad ska amorteras med till dess att belåningsgraden är . Ett skärpt amorteringskrav trädde i kraft (FFFS 2017:23). Skärpningen innebar att nya bolånetagare med bolån som överstiger 4,5 gånger bruttoinkomsten ska amortera av skulderna utöver det ovan beskrivna amorteringskravet. Syftet med regleringen är att öka de svenska hushållens motståndskraft mot makroekonomiska störningar. beslutade att meddela allmänna råd[4] om undantag från amorteringskraven på grund av särskilda skäl (FFFS 2020:3). För att ska kunna meddela allmänna råd inom sitt ansvarsområde krävs varken bemyndigande eller medgivande av regeringen. Beslutet innebär att banker kan medge undantag för amorteringar för samtliga hushåll (både för befintliga och nya låntagare) t.o.m. . hade 195 000 hushåll utnyttjat möjligheten till undantag. har uppgett att om utvecklingen motiverar en förlängning av undantaget kommer myndigheten att kommunicera det senast . Bolånetaket, som införde 2010, innebär att nya lån med bostad som säkerhet inte bör överstiga av bostadens värde. Bolånetaket är infört via allmänna råd (FFFS 2010:2). Syftet är att motverka en osund utveckling på kreditmarknaden där företagen kan komma att använda allt högre belåningsgrader som konkurrensmedel. har regeringens uppdrag att utvärdera genomförda makrotillsynsåtgärder Regeringen gav i uppdrag att genomföra och redovisa en samlad utvärdering av bolånetak, amorteringskrav och andra genomförda makrotillsynsåtgärder (se regleringsbrev för ). Utvärderingen ska belysa vilka effekter åtgärderna har haft på kreditgivningen, konsekvenserna för olika hushållstypers (i den mån det är möjligt även avseende kredittagarens ålder och kön) möjligheter att låna till ett boende, vilka effekter som åtgärderna har haft på bostadspriserna och hushållens skuldsättning, samt hur utvecklingen på detta område har påverkat riskerna förknippade med hushållens skuldsättning. I analysen ska myndigheten i den mån det är möjligt även belysa vilka effekterna har varit när det gäller det allmänna råd som tydliggör när ett bolåneföretag kan medge undantag från amorteringskrav. Myndigheten ska även analysera och redovisa hur makrotillsynsåtgärderna och det utveckling av bostadspriserna har påverkat möjligheterna för hushåll att ta sig in på marknaden för ägda bostäder. Myndigheten ska också kartlägga i vilken utsträckning undantaget från amorteringskrav vid nyproduktion används av kreditgivarna och analysera orsakerna till det som kartläggningen visar. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Utredning ska lämna förslag för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare som ska utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden (dir. 2020:125). Syftet är att underlätta för dessa att komma in på den ägda bostadsmarknaden. • utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden • föreslå vilka hushåll som ska definieras som förstagångsköpare • föreslå hur ett statligt startlån för förstagångsköpare bör utformas • redogöra för hur de föreslagna åtgärderna ska främja en långsiktigt hållbar skuldsättning för de berörda hushållen • ta hänsyn till de effekter som de föreslagna åtgärderna kan innebära för bostadsmarknadens funktionssätt • analysera internationella erfarenheter av liknande åtgärder • kartlägga bankernas och andra kreditgivares villkor för förstagångsköpare av olika hushållstyper i olika delar av landet • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utredning om statistik över hushållens tillgångar och skulder beslutade regeringen om direktiv till en utredning om statistik över hushållens tillgångar och skulder (dir. 2021:4). Enligt direktivet ska en särskild utredare grundligt belysa och analysera hur individbaserad statistik över hushållens tillgångar och skulder kan tas fram och användas för att ge en fullgod bild av hushållens finansiella ställning utan att den personliga integriteten och skyddet för personuppgifter åsidosätts. Uppdraget syftar till att åter möjliggöra framställning av officiell statistik över hushållens tillgångar och skulder samt att mikrodata, dvs. uppgifter på individnivå, ska kunna göras tillgängliga för analys, forskning och utvärdering. Uppdraget ska redovisas . Enligt konsumentkreditlagen (2010:1846) har en låntagare rätt att när som helst lösa sitt bolån, även om räntan är bunden (den s.k. räntebindningstiden). Men om låntagaren löser lånet innan räntebindningstiden går ut har banken rätt att ta ut ersättning som kompensation för den förlust banken kan drabbas av till följd av att lånet löses . Sådan ersättning kallas ränteskillnadsersättning. Hur ränteskillnads-ersättningen beräknas framgår av konsumentkreditlagen 6 och 36 §§ och av allmänna råd om krediter i konsumentförhållanden (FFFS 2014:11). Statsråd besvarade en skriftlig fråga från (SD) om ränteskillnadsersättningen (skriftlig fråga 2020/21:1094). Enligt statsrådet framstår konsumentkredit-lagens regler om ränteskillnadsersättning som väl avvägda utifrån de intressen som gör sig gällande och regeringen har inga planer på att se över reglerna. Högkostnadskrediter är lån med en effektiv ränta som är högre än referensräntan[5]. gäller nya bestämmelser i konsumentkreditlagen (2020:1846) för denna typ av krediter. Högkostnadskrediter träffas bl.a. av bestämmelser om ränte- och kostnadstak. Räntetaket innebär att en långivare inte får ta ut en nominell ränta som är högre än referensräntan plus . Kostnadstaket innebär att kostnaderna inte får vara högre än lånets storlek. Syftet med de nya bestämmelserna är att stärka konsumentskyddet och minska risken för att den här typen av lån ska leda till överskuldsättning. Enligt en analys av har högkostnadskrediter minskat kraftigt i omfattning . Det är enligt troligt att reformen inneburit att utbudet av högkostnadskrediter minskat. har i en rapport kartlagt marknaden för konsumtionslån, bl.a. blancolån. De flesta lån till konsumtion är små, har hög ränta och kort löptid. Rapporten visar dock att stora konsumtionslån, , har ökat mycket . har präglats av en stark konjunktur och låga räntor. Därutöver kan bolånetaket och amorteringskravet till viss del ha bidragit till att stora konsumtionslån i högre utsträckning används för bostadsändamål och andra köp, enligt . Utskottet har tidigare behandlat flera liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2019/20:FiU22. Utskottet tillstyrkte delvis ett antal yrkanden och föreslog att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen samlat bör utvärdera effekterna av makrotillsynsåtgärder och även återkomma med förslag till åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden (bet. 2019/20:FiU22 punkt 3, rskr. 2019/20:186). Utvärderingen skulle enligt utskottet bl.a. belysa konsekvenserna för olika hushållstypers möjligheter att låna till ett boende, vilka effekter som åtgärderna har haft på bostadspriserna och hushållens skuldsättning samt hur utvecklingen på detta område har påverkat riskerna förknippade med hushållens skuldsättning. Vidare borde det enligt utskottet analyseras hur det utveckling av bostadspriserna har påverkat möjligheterna att ta sig in på marknaden för ägda bostäder.