bet · H801CU7 · 2021-02-05 00:00:00 — Momodou m.fl. (V) begär i kommittémotion 2020/21:307 ett tillkännagivande om att hyreslagen bör ändras så att hyresgästens besittningsrätt kvarstår även om en skada på lägenheten uppstått genom en brand (yrkande 13). Motionärerna föreslår även att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över situationen för de hyresgäster som finns kvar efter en ombildning från hyresrätter till bostadsrätter och att föreslå åtgärder för att stärka dessa hyresgästers ställning (yrkande 15). Hyresgästens rätt till förlängning Bestämmelserna om bostadshyresgästers besittningsskydd finns i 45–52 §§ hyreslagen. Huvudregeln är att hyresgästen har rätt till förlängning av hyresavtalet. Det finns dock flera undantag, och reglerna skiljer sig åt beroende på om uthyrningen gäller delar av eller hela lägenheten samt om det gäller uthyrning i första eller andra hand. Om hyresvärden och hyresgästen inte är ense om att avtalet ska upphöra avgör hyresnämnden tvisten. Enligt 45 § hyreslagen saknas förlängningsrätt för vissa hyresförhållanden, t.ex. vid vissa andrahandsupplåtelser och om lägenheten är en del av hyresvärdens egen bostad. I 46 § anges de situationer då besittningsskyddet bryts, dvs. när hyresgästen saknar rätt till förlängning. Besittningsskyddet bryts bl.a. när hyresrätten är förverkad utan att hyresvärden har sagt upp avtalet att gälla , när hyresgästen i annat fall har åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att avtalet skäligen inte bör förlängas (t.ex. genom betalningsförsummelser, vid otillåten andrahandsupplåtelse eller störningar i boendet) och när huset ska rivas eller lägenheten inte längre ska användas som bostad, och det inte är oskäligt mot hyresgästen att hyresförhållandet upphör. Bestämmelserna i 45 a § hyreslagen ger parterna en möjlighet att avtala bort hyresgästens besittningsskydd. Som utgångspunkt ska överenskommelsen tecknas i en särskilt upprättad handling och godkännas av hyresnämnden. I vissa fall gäller dock överenskommelsen även utan ett sådant godkännande. Enligt 10 och 16 §§ hyreslagen förfaller hyresavtalet om lägenheten före tillträdesdagen eller blir så förstörd att den inte kan användas för det avsedda ändamålet. Om hyresvärden är vållande till att lägenheten blir förstörd eller inte utan dröjsmål lämnar meddelande till hyresgästen om händelsen har hyresgästen rätt till skadestånd. Att hyresavtalet förfaller innebär att såväl hyresvärden som hyresgästen befrias från att fullgöra avtalet utan föregående uppsägning. I och med att hyresavtalet förfaller upphör rättsförhållandet mellan parterna. Hyresförhållanden efter ombildning till bostadsrätter Den hyresgäst som vid en ombildning till bostadsrätt inte köper sin lägenhet bor kvar med samma rättigheter och på samma villkor som . blir hyresgästens nya hyresvärd och hyreslagen fortsätter att gälla, dvs. bostadsrättsföreningen har samma skyldigheter som andra hyresvärdar. En utredare har haft i uppdrag att bl.a. se över hyresgästens utsatta ställning när en lägenhet förstörs och att lämna de förslag som behövs för att stärka hyresgästens skydd. Uppdraget redovisas i promemorian Hyresgästskydd när en lägenhet förstörs (Ds 2018:18), som överlämnades till regeringen . I promemorian diskuteras olika sätt att skydda hyresgästen i det läge när hyreslägenheten förstörs genom brand eller liknande händelse så att den blir oanvändbar. Utredaren föreslår att avtalet alltjämt ska förfalla vid förstöring av bostadslägenheten men att hyresgästen ska kunna begära ett nytt hyresavtal om en lämplig lägenhet som hyresvärden förfogar över. Avgörande ska då bli en intresseavvägning, som delvis liknar avvägningen i tvister om besittningsskydd; hyresnämnden ska, om det är skäligt med hänsyn till båda parters ekonomiska och personliga förhållanden, kunna förklara att hyresgästen har rätt till hyresavtal i fråga om första lämpliga lägenhet som hyresvärden förfogar över. Lägenheten behöver inte nödvändigtvis ligga i det återuppförda huset utan kan även finnas i någon annan fastighet. Viktiga faktorer vid avvägningen är då å ena sidan hyresvärdens intresse av att hyra ut bostäder till andra än hyresgästen, å andra sidan hyresgästens bostadsbehov vid rådande läge på bostadsmarknaden. Om hyresvärden inte avser att återuppföra ett brunnet bostadshus utan vill använda fastigheten till annat ändamål får detta accepteras; man ska inte kunna framtvinga en nybyggnad som inte stämmer med hyresvärdens planer. ska enligt förslaget kunna skjuta upp det slutliga avgörandet i ärendet tills hyresvärden kan ange sina planer med anledning av händelsen och hyresgästens bostadssituation har klarnat. Hyran för en ny lägenhet ska bestämmas enligt annars gällande regler. Om hyresvärden efter att lägenheten förstörts överlåter fastigheten ska hyresgästen kunna framställa motsvarande krav mot den nya ägaren. I promemorian diskuteras vidare om hyresnämnden i stället ska kunna ålägga hyresvärden att betala ett skadestånd till hyresgästen om värden inte erbjudit någon godtagbar ersättningslägenhet. Promemorian bereds inom i nu aktuella delar. Utskottet behandlade och avstyrkte i betänkande 2018/19:CU8 ett likadant motionsyrkande om bostadshyresgästens besittningsskydd när en lägenhet förstörs genom brand. Utskottet hänvisade till det pågående arbetet med beredningen av promemorian. behandlade och avstyrkte utskottet i betänkande 2019/20:CU9 ett likadant motionsyrkande om hyresförhållanden efter ombildning till bostadsrätter. Utskottet ansåg inte att det framkommit några skäl som medförde att det fanns anledning att göra en översyn och eventuellt införa särskilda bestämmelser för denna grupp av hyresgäster. Utskottet har inte någon annan uppfattning än det tidigare gett uttryck för och av denna anledning bör motionsyrkandena avslås. Trångboddhet och krav på hemförsäkring Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att motverka trångboddhet och om krav på hemförsäkring. Utskottet anser att det inte finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionsförslagen. Jämför reservation 16 (SD). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att fastighetsägare ska ges rätt att motverka trångboddhet genom att föreskriva ett maximalt antal boende i hyreskontraktet. (SD) begär i motion 2020/21:1733 yrkande 1 ett tillkännagivande om att hyresvärdar ska få rätt att kräva att hyresgästen har en hemförsäkring. Antal personer i en hyreslägenhet I hyreslagen finns det inte någon bestämmelse som direkt begränsar hur många personer som får bo i en hyreslägenhet. Det finns dock generella bestämmelser om att hyresgästen ska se till att de som bor i omgivningen inte utsätts för störningar i boendet och att han eller hon ska iaktta allt som krävs för att bevara sundhet, ordning och gott skick inom fastigheten (25 §). Hyresgästen får inte heller inrymma utomstående personer i lägenheten, om det kan medföra men för hyresvärden (41 §). Brister i något sådant avseende kan leda till att hyresrätten förverkas (42 §). Vidare finns det i hyreslagen inte något hinder mot att hyresvärden i hyreskontraktet uppställer villkor om hur många personer som får bo i lägenheten. Även ett åsidosättande av villkor i kontraktet kan under vissa förutsättningar ligga till grund för hyresrättens förverkande. har haft i uppdrag av regeringen att kartlägga vilka krav och villkor hyresvärdar ställer på blivande hyresgäster. Uppdraget redovisas i rapporten på blivande hyresgäster (rapport 2017:30). Rapporten bygger på en undersökning om hyresvärdars uthyrningsvillkor som tidningen genomförde 2016 och på en förnyad kartläggning som låtit utföra samt sammanställt och analyserat. Vad gäller trångboddhet anför bl.a. följande: I Hem & hyras undersökning hade av bostadsbolagen regler eller rekommendationer för hur många personer som får flytta in i lägenheter av olika storlek. Andelen var densamma bland de privata bostadsbolagen i kartläggning, med en viss övervikt för bostadsbolag i storstäder och större städer. Intressant är att andelen ökat till nära hälften av de allmännyttiga bolagen i kartläggning, sannolikt som en följd av trångboddheten bland många nyanlända. konstaterar vidare att den vanligaste regeln bland bostadsbolagen är att det inte får flytta in fler än tre personer i en lägenhet om ett rum och kök och därefter högst två personer per rum (köket undantaget), dvs. fyra personer i en tvårummare och sex personer i en trerummare osv. Enligt uppgift från pågår det inte något arbete med anledning av . Det finns inte någon bestämmelse i hyreslagen som hindrar en hyresvärd från att ställa upp villkor i hyreskontraktet om att hyresgästen ska ha en hemförsäkring. ställer också hyresvärdar krav på hemförsäkring för att en hyresgäst ska få hyra en lägenhet. Utskottet har behandlat och avstyrkt liknande motionsyrkanden om trångboddhet. hänvisade utskottet till att det inte fanns skäl att vidta åtgärder med anledning av förslaget (bet. 2018/19:CU8). Utskottet konstaterar att det inte finns någon bestämmelse i hyreslagen som hindrar en hyresvärd från att ställa upp villkor i hyreskontraktet om hur många personer som får bo i lägenheten eller att hyresgästen ska ha en hemförsäkring. Eftersom sådana villkor redan förekommer anser utskottet att det inte finns någon anledning att föreslå ett tillkännagivande med anledning av de förslag som lämnas i motionerna. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att avskaffa taket för ersättning vid yrkesmässig bostadsförmedling. Utskottet hänvisar bl.a. till risken för att detta skulle driva upp ersättningsnivåerna. Jämför reservation 17 (M). I kommittémotion 2020/21:3102 av m.fl. (M) yrkande 41 begärs ett tillkännagivande om att tillåta privat förmedling av hyresrätter genom att avskaffa taket för ersättning i förordningen (1978:313) om taxa för yrkesmässig bostadsförmedling. Enligt 65 a § hyreslagen döms den som utanför ramen för yrkesverksamhet tar emot, träffar avtal om eller begär ersättning av hyressökande för att förmedla en bostadslägenhet för annat än fritidsändamål. Ersättning för bostadsförmedling får bara tas emot eller begäras vid yrkesmässig förmedling och i så fall enligt en särskild taxa enligt förordningen om taxa för yrkesmässig bostadsförmedling. Ersättning enligt förordningen får uppgå till, inklusive mervärdesskatt, högst för en omöblerad eller möblerad lägenhet i ett en- eller flerfamiljshus och för ett möblerat eller omöblerat rum. Ersättning får bara tas ut om förmedlingen leder till att det träffas ett hyresavtal. Utskottet har , bl.a. i betänkande 2018/19:CU8, behandlat och avstyrkt likalydande motionsyrkanden om att avskaffa taket för yrkesmässig bostadsförmedling. Utskottet hänvisade då till sitt tidigare ställningstagande om att en hyresrätt som utgångspunkt inte ska kosta pengar utöver hyran och att ett avskaffande av taket för ersättning vid yrkesmässig förmedling riskerar att driva upp ersättningsnivåerna. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande om att en hyresrätt som utgångspunkt inte ska kosta pengar utöver hyran och att ett avskaffande av taket för ersättning vid yrkesmässig förmedling riskerar att driva upp ersättningsnivåerna. Utskottet är därmed inte berett att föreslå något initiativ från med anledning av det förslag som lämnas i motionen. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om partiella hyreskontrakt. Utskottet anser inte att det finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av förslagen. Jämför reservation 18 (SD) och 19 (C, L). I kommittémotion 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att utreda fler möjligheter till boende för bl.a. unga. Motionärerna nämner bl.a. att s.k. kompiskontrakt kan innebära att fler unga får boende och bidra till att lösa delar av bostadsbristen. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:3585 yrkande 11 ett tillkännagivande om att möjliggöra separat uthyrning av enskilda rum i en studentlägenhet. har efter uppdrag från regeringen utrett möjligheterna till och förutsättningarna för ett system med partiella hyreskontrakt. Tanken är att större bostäder – nyproducerade såväl som i det befintliga bostadsbeståndet – ska kunna hyras ut till flera hushåll, vart och ett med ett hyreskontrakt med besittningsskydd för en del av bostaden och med gemensam tillgång till utrymmen som kök, badrum och sällskapsdel. Uppdraget redovisades i rapporten hyreskontrakt (rapport 2017:15). I rapporten redogör för att hyreslagen är skriven för en vanlig bostadslägenhet och inte för ett system med partiella hyreskontrakt men att det inte finns något i vare sig hyreslagen eller gällande byggregler som hindrar att en hyresvärd hyr ut bostadslägenheter till flera personer under ett gemensamt ansvar. anmärker dock att om partiella hyreskontrakt ska införas måste hyreslagen kompletteras med nya bestämmelser, vilket inte haft i uppdrag att föreslå. konstaterar i rapporten att det finns goda möjligheter att hyra ut bostäder i olika kollektiva boendeformer. Dagens regler medger också att man anordnar bostäder med gemensamma funktioner, där flera hushåll delar på kök och badrum. Detta har tidigare gällt enbart för studentbostäder men är möjligt också för andra grupper. Den individuella delen i den delade bostaden ses då som en egen bostad. Att införa partiella hyreskontrakt i det befintliga bostadsbeståndet kompliceras enligt av att en större bostad som delas upp med flera individuella kontrakt normalt sett är att betrakta som flera bostadslägenheter, vilka var och en ska uppfylla de krav på brandskydd m.m. som samhället ställt upp. Utan förändringar av bostaden skulle detta kräva ändringar i hyreslagen och andra författningar och innebära ett avsteg från de krav som gäller för vad som är en bostadslägenhet. I rapporten presenterar en möjlig lösning där man får hyra en ideell andel av en bostad. Var och en av de boende har ett eget kontrakt med hyresvärden med besittningsskydd, men kontraktet pekar inte ut vilket rum kontraktet avser eftersom detta skulle betyda att samhällets regler för vad som är en bostadslägenhet ska tillämpas. menar dock att dessa bostäder måste uppfylla vissa krav, t.ex. att antalet andelar begränsas beroende på bostadens storlek. Kraven på brandskydd blir dock lägre än de som gäller när en ny byggnad uppförs. Även denna lösning skulle kräva ändringar i bl.a. hyreslagen. bereds inte längre inom . Vissa frågor som aktualiseras i rapporten omfattades av byggreglers uppdrag (se kommitténs slutbetänkande Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat, SOU 2019:68). Utskottet har behandlat och avstyrkt motionsyrkanden i olika frågor om partiella hyreskontrakt. hänvisade utskottet till pågående arbete (bet. 2018/19:CU8). Utskottet delar motionärernas uppfattning att en möjlighet att hyra ut delar av en bostad separat skulle kunna bidra till fler bostäder på marknaden. Förslagen är därför intressanta, men det är en fråga om prioritering av utredningsinsatser och som konstaterat i sin rapport finns det goda möjligheter att hyra ut bostäder i olika kollektiva boendeformer. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns tillräckliga skäl för att ta något initiativ i frågan . Motionsyrkandena bör därför avslås. Kriminella gruppers användning av lägenheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av möjligheterna att förverka hyreskontrakt vid kriminell verksamhet. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 20 (C, L). m.fl. (L) begär i kommittémotion 2020/21:3585 yrkande 9 ett tillkännagivande om en översyn av lagstiftningen för att öka möjligheterna att förverka hyreskontrakt vid kriminell verksamhet. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2020/21:2529 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 16. Det finns vissa möjligheter att säga upp en hyresgäst när han eller hon använder sin lägenhet för brottslig verksamhet. Hyresrätten förverkas t.ex. om hyresgästen eller någon som han eller hon ansvarar för har gjort sig skyldig till störningar som inte kan anses normala och om lägenheten helt eller till väsentlig del används för sådan näringsverksamhet eller liknande verksamhet som är brottslig eller där brottsligt förfarande ingår till en inte oväsentlig del (42 § första stycket 9 och 12 hyreslagen). I det senare fallet är det lägenhetens karaktär av ett typiskt hjälpmedel eller en förutsättning för brottsligheten som grundar förverkandet (se prop. 1979/80:179 s. 29). Kraven är högt ställda för att en hyresrätt ska kunna förverkas på denna grund. En uppsägning kan även ske till hyrestidens slut enligt reglerna om detta (se bl.a. 46 § första stycket 2 och 10 samt 57 § första stycket 1 och 4 hyreslagen). Utredningen om stärkt ställning för hyresgäster I uppdrag ingick bl.a. att belysa problemen med kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter och ta ställning till om det bör bli lättare att säga upp hyresavtal för lägenheter som används av dessa. Utredningen skulle även undersöka hur vanligt problemet med kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter är. Utredningen bedömer i betänkandet Stärkt ställning för hyresgäster (2017:33) att problemen avseende kriminella grupperingars användning av lägenheter i huvudsak inte är hyresrättsliga. Utredningen föreslår därför inte någon förändring av hyreslagstiftningen. Utskottet har behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om möjligheterna att förverka hyreskontrakt vid kriminell verksamhet, bl.a. i betänkande 2019/20:CU9. Utskottet gjorde då bedömningen att de problem som aktualiseras genom kriminella gruppers användning av lägenheter i huvudsak inte är hyresrättsliga och att det inte fanns anledning att vidta några åtgärder med anledning av förslaget. Utskottet står fast vid sin tidigare bedömning att de problem som aktualiseras genom kriminella gruppers användning av lägenheter i huvudsak inte är hyresrättsliga. Som framgår ovan finns det dessutom redan bestämmelser i hyreslagen som gör att en hyresgäst i vissa fall kan sägas upp på grund av att hyresrätten används för brottslig verksamhet. Utskottet är därmed inte berett att föreslå något tillkännagivande av det slag som begärs. Motionsyrkandena bör därför avslås. Åtgärder med anledning av coronapandemin Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder på det hyresrättsliga området med anledning av coronapandemin. Utskottet anser inte att det finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av förslagen. Jämför reservation 21 (V). I kommittémotion 2020/21:307 av Momodou m.fl. (V) begärs tillkännagivanden om att regeringen bör återkomma med förslag om stöd till hyresgäster som har drabbats av inkomstbortfall till följd av coronakrisen (yrkande 11) och om ett moratorium för vräkningar i syfte att förhindra att hyresgäster vräks till följd av krisen (yrkande 12). Hyreslagens bestämmelser om uppsägning med anledning av uteblivna eller sena betalningar Hyresavtal som gäller för obestämd tid måste sägas upp för att upphöra att gälla. Detsamma gäller för hyresavtal som ingåtts för bestämd tid, om den sammanlagda tid lägenheten upplåtits till hyresgästen varat mer än i följd (3 § hyreslagen). Ett hyresavtal kan sägas upp att upphöra med uppsägningstid. Det är då fråga om en uppsägning till hyrestidens utgång. Vad gäller uppsägningstiden finns vissa legala uppsägningstider, men parterna kan också avtala om annan uppsägningstid. Avtalsfriheten är dock begränsad på så sätt att hyreslagens bestämmelser är tvingande till hyresgästens förmån om inte annat anges. I praktiken är det vanligaste att bostadshyresavtal löper , med tre månaders uppsägningstid för båda parter. Om hyresvärden säger upp hyresavtalet för en bostadslägenhet till hyrestidens utgång har hyresgästen enligt huvudregeln rätt till förlängning av avtalet, s.k. direkt besittningsskydd. Från denna huvudregel finns ett antal undantag. I 46 § hyreslagen anges ett antal situationer när hyresgästens besittningsskydd bryts efter uppsägning till hyrestidens utgång. Det gäller bl.a. när hyresgästen har åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att avtalet skäligen inte bör förlängas. Ett hyresavtal kan också sägas upp att upphöra utan uppsägningstid. Det är då fråga om en uppsägning . Hyresvärden har rätt till sådan uppsägning om hyresrätten är förverkad. I hyreslagen finns en uppräkning av de omständigheter som kan medföra att hyresrätten till en bostadslägenhet är förverkad (42 § hyreslagen). upphör genast eller annars om inte annat följer av bestämmelserna om hyresgästens möjligheter att få tillbaka hyresrätten (6 och 44 §§ hyreslagen). Om hyresrätten är förverkad har hyresgästen ingen rätt till förlängning av hyresavtalet. Dröjsmål med betalning av hyran kan medföra såväl att hyresrätten är förverkad som att hyresgästen anses ha åsidosatt sina förpliktelser så att avtalet skäligen inte bör förlängas. Vid förverkande kan uppsägning göras både och till hyrestidens utgång. I 42 § hyreslagen anges som nämnts vilka omständigheter som kan medföra förverkande och ge hyresvärden rätt att säga upp ett hyresavtal . Totalt finns det tolv olika förverkandegrunder, varav en avser dröjsmål med betalning av hyran för en bostadslägenhet (punkt 1). Enligt denna punkt är hyresrätten förverkad om hyresgästen dröjer med att betala hyran mer än efter förfallodagen. Om hyresrätten är förverkad på grund av dröjsmål med betalning av hyran innebär det inte nödvändigtvis att hyresavtalet ska upphöra. Hyresgästen kan till att börja med inte skiljas från lägenheten om förseelsen är av ringa betydelse. Hyresgästen kan inte heller skiljas från lägenheten på grund av förverkande om rättelse, dvs. i detta fall betalning eller deponering av hyran, sker innan hyresvärden har sagt upp avtalet (43 §). Möjligheten till rättelse gäller oavsett dröjsmålets omfattning. I 44 § hyreslagen finns ytterligare en inskränkning av hyresvärdens möjligheter att skilja hyresgästen från lägenheten vid betalningsförsening. Hyresgästen får inte skiljas från lägenheten om hyran betalas eller deponeras (den s.k. återvinningsfristen) från det att hyresgästen delgetts underrättelse om sin möjlighet att få tillbaka hyresrätten och meddelande om uppsägningen och anledningen till denna lämnats till socialnämnden i den kommun där lägenheten är belägen. Det måste även ha gått utöver återvinningsfristen för att ett avhysningsbeslut ska få meddelas. Hyresrätten kan enligt samma bestämmelse även återvinnas genom att socialnämnden inom återvinningsfristen skriftligen meddelar hyresvärden att den åtar sig betalningsansvaret för hyran. En särskild bestämmelse finns också om hyresgästen varit förhindrad att betala hyran inom återvinningsfristen på grund av sjukdom eller en liknande oförutsedd omständighet. Inte heller i detta fall får hyresgästen skiljas från lägenheten. Det krävs dock att hyran betalas möjligt och senast när tvisten om avhysning avgörs i första instans. Uppsägning till hyrestidens utgång Hyresgästen har enligt huvudregeln rätt till förlängning av hyresavtalet när hyresvärden säger upp det till hyrestidens utgång. Hyresgästens besittningsskydd kan då brytas endast enligt någon av de grunder som anges i 46 § hyreslagen. Paragrafen omfattar tio olika upphörandegrunder, varav två kan aktualiseras vid dröjsmål med betalning av hyran. Till att börja med kan besittningsskyddet brytas om hyresrätten är förverkad utan att hyresvärden sagt upp hyresavtalet att upphöra (punkt 1). För att den upphörandegrunden ska vara tillämplig krävs att hyresrätten är förverkad enligt 42 § hyreslagen. Det krävs även att det är förenligt med 43 och 44 §§ samma lag att hyresgästen skiljs från lägenheten. Liksom vid uppsägning krävs alltså i detta fall underrättelse till hyresgästen och meddelande till socialnämnden i enlighet med vad som beskrivits i föregående avsnitt.