bet · H801FöU6 · 2021-06-01 00:00:00 — Kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt och ett förslag till ändring i samma lag. I propositionen föreslår regeringen den nya lagen för att komplettera EU:s cybersäkerhetsakt, bl.a. när det gäller en nationell myndighet för cybersäkerhetscertifiering, tillsyn, sanktioner och förfarandet vid cybersäkerhetscertifiering. Den nya lagen föreslås träda i kraft . En följdmotion har väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslår att avslår följdmotionen och ett antal motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, KD, L). Proposition 2020/21:186 Kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt. Ett yrkande i en följdmotion. Elva yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt Samverkan mellan stat och näringsliv Utredning om samhällsviktig it-infrastruktur 1.Tillsynsansvaret över regelverket för cybersäkerhetscertifiering, punkt 2 (M, C, KD, L) 2.Svenska myndigheters informationssäkerhet, punkt 4 (M) 3.Samverkan mellan stat och näringsliv, punkt 5 (M) 4.En , punkt 6 (C) 5.Yttrandefrihet, punkt 7 (SD) 6.Utredning om samhällsviktig it-infrastruktur, punkt 8 (SD) 7.Säkerheten i it-infrastruktur, punkt 9 (SD) 8.Desinformation, punkt 10 (C) 9.Bredbandsutbyggnad, punkt 11 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens lagförslag 1 Förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2021:000) med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt antar regeringens förslag till 1. lag med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt med den ändringen att ordet ”överenstämmelse” i rubriken närmast före 3 § och i 8 § 1 ska bytas ut mot ”överensstämmelse”, 2. lag om ändring i lagen (2021:000) med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt. Därmed bifaller proposition 2020/21:186 punkterna 1 och 2. Tillsynsansvaret över regelverket för cybersäkerhetscertifiering 2020/21:4069 av m.fl. (M, KD). Reservation 1 (M, C, KD, L) 2020/21:3207 av m.fl. (M) yrkande 3. 2020/21:3086 av (M) och 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12. Reservation 2 (M) Samverkan mellan stat och näringsliv 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 3 (M) 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 22. Reservation 4 (C) 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 41. Reservation 5 (SD) Utredning om samhällsviktig it-infrastruktur 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 6 (SD) 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 7 (SD) 2020/21:2921 av m.fl. (C) yrkande 25. Reservation 8 (C) 2020/21:3169 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 9 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (SD), (MP), (M) och ClasGöran (S). Ärendet och dess beredning beslutade och rådet att anta förordningen (EU) 2019/881 om (Europeiska unionens säkerhetsbyrå) och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik och om upphävande av förordning (EU) nr 526/2013 (cybersäkerhetsakten). EU:s cybersäkerhetsakt trädde i kraft . Vissa bestämmelser om cybersäkerhetscertifiering som kräver kompletterande nationella bestämmelser ska tillämpas fr.o.m. . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå de anpassningar och kompletterande bestämmelser som EU:s cybersäkerhetsakt ger anledning till och överväga om det finns anledning att införa ytterligare krav för att skydda verksamhet som är av betydelse för säkerhet (dir. 2019:73). Utredningen, som tog namnet (Fö 2019:01), överlämnade delbetänkandet EU:s cybersäkerhetsakt – kompletterande nationella bestämmelser om cybersäkerhetscertifiering (SOU 2020:58). Delbetänkandet har remissbehandlats. Lagrådet har granskat regeringens förslag. Syftet med EU:s cybersäkerhetsakt är att säkerställa en väl fungerande inre marknad och sträva efter att uppnå en hög nivå i fråga om cybersäkerhet, cyberresiliens och förtroende inom unionen. EU:s cybersäkerhetsakt reglerar dels Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (), dels ett ramverk för cybersäkerhetscertifiering. I fråga om regleras mål, uppgifter och organisatoriska frågor. ska främja spridningen av cybersäkerhetscertifiering i unionen, bl.a. genom att bidra till inrättandet och underhållandet av ramverket för cybersäkerhetscertifiering på unionsnivå. Bestämmelserna i den delen trädde i kraft . Europeiska kommissionen ska utarbeta löpande arbetsprogram för europeisk cybersäkerhetscertifiering där det fastställs strategiska prioriteringar för framtida europeiska ordningar för cybersäkerhetscertifiering. ska med hjälp av expertråd och i nära samarbete med Europeiska gruppen för cybersäkerhetscertifiering (ECCG) lämna förslag på europeiska certifieringsordningar. Syftet är att säkerställa en tillfredsställande nivå i fråga om cybersäkerhet för informations- och kommunikationsteknik (IKT) i unionen samt att undvika en fragmentering av den inre marknaden när det gäller certifieringsordningar i unionen. Skapandet av europeiska ordningar för cybersäkerhetscertifiering medför att certifikat som utfärdas enligt dessa certifieringsordningar blir giltiga och erkända i alla medlemsstater. Genom ramverket möjliggörs en harmoniserad strategi på unionsnivå för europeiska ordningar för cybersäkerhetscertifiering, vilket skapar en digital inre marknad för IKT-produkter, IKT-tjänster och IKT-processer. I propositionen föreslås en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt. I den föreslagna lagen finns kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt bl.a. när det gäller en nationell myndighet för cybersäkerhetscertifiering, tillsyn, sanktioner och förfarandet vid cybersäkerhetscertifiering. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt och lag om ändring i lagen (2021:000) med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt. Regeringen föreslår en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt. En nationell myndighet för cybersäkerhetscertifiering får ta ut avgifter för sin verksamhet enligt EU:s cybersäkerhetsakt och den nya lagen. Regeringen anser att kostnader i den verksamheten bör bekostas av de tillverkare och leverantörer som ansöker om ett europeiskt cybersäkerhetscertifikat. Vidare föreslås att den nationella myndigheten för cybersäkerhetscertifiering får begära handräckning av för att få tillträde till andra lokaler än bostäder, och där genomföra utredningar i enlighet med artikel 58.8 d i EU:s cybersäkerhetsakt. Den nationella myndigheten för cybersäkerhetscertifiering ska enligt propositionen få besluta om de förelägganden som behövs för att EU:s cybersäkerhetsakt, den nya lagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen ska följas. Enligt förslaget ska ett beslut om föreläggande få förenas med vite. Regeringen föreslår vidare att den nationella myndigheten för cybersäkerhetscertifiering får besluta att återkalla ett europeiskt cybersäkerhetscertifikat som har utfärdats av myndigheten eller av ett organ för bedömning av överensstämmelse i enlighet med artikel 56.6 i EU:s cybersäkerhetsakt, om certifikatet inte uppfyller kraven i akten eller en europeisk ordning för cybersäkerhetscertifiering. Av regeringens proposition framgår att den nationella myndigheten för cybersäkerhetscertifiering ska kunna besluta om sanktionsavgifter för vissa överträdelser av EU:s cybersäkerhetsakt. Det ska, enligt propositionen vara obligatoriskt att besluta om sanktionsavgift vid överträdelser av regelverket. Det ska gälla strikt ansvar vid sådana överträdelser. Den nationella myndigheten för cybersäkerhetscertifiering ska enligt förslaget besluta om sanktionsavgiften. En sanktionsavgift ska kunna bestämmas till lägst och högst . Den nationella myndigheten för cybersäkerhetscertifiering får besluta att sätta ned eller avstå från att ta ut en sanktionsavgift om överträdelsen är ringa, om det finns särskilda skäl eller om det annars med hänsyn till omständigheterna skulle vara oskäligt att ta ut avgiften. Den nya lagen ska enligt propositionen ändras så att upplysningsbestämmelsen i lagen om EU-förordningen (EG) nr 765/2008 anger den lydelse av förordningens titel som träder i kraft . I propositionen framgår att ett privat organ för bedömning av överensstämmelse ska ändra ett beslut det har meddelat om organet anser att beslutet är uppenbart felaktigt i något väsentligt hänseende på grund av att det har tillkommit nya omständigheter eller av någon annan anledning, om det kan ske snabbt och enkelt och utan att det blir till nackdel för någon enskild. Regeringen föreslår att beslut enligt EU:s cybersäkerhetsakt och den nya lagen av den nationella myndigheten för cybersäkerhetscertifiering eller av organ för bedömning av överensstämmelse ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten. Vidare föreslår regeringen att den som deltar i verksamhet som utförs av ett privat organ för bedömning av överensstämmelse i enlighet med EU:s cybersäkerhetsakt inte får obehörigen röja eller utnyttja det som han eller hon fått kännedom om under det att uppgifterna utfördes. I det allmännas verksamhet tillämpas offentlighets- och sekretesslagen. Den nya lagen ska enligt propositionen träda i kraft . Lagen om ändring i lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt ska enligt förslaget träda i kraft . Utskottet välkomnar regeringens förslag med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt. Regeringens förslag tillstyrks på de skäl som anges i propositionen. Tillsynsansvaret över regelverket för cybersäkerhetscertifiering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om tillsynsansvaret över regelverket för cybersäkerhetscertifiering. Jämför reservation 1 (M, KD, C, L). Regeringen bedömer, i likhet med utredningen (Fö 2019:01) att () är den myndighet som är bäst lämpad och bör utses att utföra de uppgifter som åligger den nationella myndigheten för cybersäkerhetscertifiering. Regeringen menar att FMV bedriver verksamhet som kräver bred och djup kunskap och teknisk kompetens inom ramen för verksamhet som nationella certifieringsorgan för it-säkerhet i produkter och system (CSEC). Erfarenhet från certifieringsverksamhet och den tekniska kunskapen som FMV har är också en fördel vid uppbyggnaden av ett system för en effektiv tillsyn över regelverket för cybersäkerhetscertifiering. Till detta kommer att FMV bedöms ha goda förutsättningar att hantera den i vissa fall känsliga information som kommer att behöva tillgängliggöras både vid cybersäkerhetscertifiering på högsta assuransnivån och inom ramen för tillsynsverksamheten. m.fl. (M, KD) föreslår i följdmotion 2020/21:4069 att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska ha tillsynsansvaret för EU:s cybersäkerhetsakt. Motionärerna menar på att FMV inte är en uppbyggd organisation för att utöva tillsyn till skillnad från MSB som redan utför sådana uppdrag mot olika aktörer. MSB har således en vana att arbeta med tillsyn mot aktörer på ett bredare sätt än FMV. Dessutom betonar motionärerna att det är motsägelsefullt att FMV ska ha både certifierings- och tillsynsuppdraget. Utskottet vill betona vikten av att man noga överväger vilken myndighet som är bäst lämpad att utföra de uppgifter som åligger den nationella myndigheten för cybersäkerhetscertifiering. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att en viktig utgångspunkt vid inrättandet av denna myndighet är att, som utredningen och flera remissinstanser framhåller, beakta de krav på oberoende som EU:s cybersäkerhetsakt ställer. Utskottet noterar att både utredningen och regeringen bedömer FMV som lämplig myndighet att ansvara över utfärdande av cybersäkerhetscertifikat och utövandet av tillsyn över regelverket. Utskottet har inte någon annan uppfattning än att bl.a. från certifieringsverksamhet och den tekniska kunskapen utgör en fördel vid uppbyggnaden av ett system för en effektiv tillsyn över regelverket för cybersäkerhetscertifiering. Utskottet finner sammanfattningsvis inte skäl att göra någon annan bedömning än regeringen då det gäller ansvaret för tillsynsansvaret. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om cybersäkerhet och utbildning. I kommittémotion 2020/21:3207 av m.fl. (M) föreslår motionärerna tydligare satsningar på utbildning och kompetens genom stärkta samarbeten inom EU (yrkande 3). Utskottet har behandlat cyberfrågor bl.a. i betänkandet Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet (bet. 2017/18:FöU4). Utskottet ansåg i betänkandet, likt regeringen, att det är nödvändigt att främja kunskaps- och kompetensutvecklingen på informationssäkerhetsområdet i samhället och gav därför stöd åt regeringens intention att verka för att berörda myndigheter utvecklar arbetet med att genomföra och stödja kartläggningar och utredningar om sårbarheter och lämpliga säkerhetsåtgärder i samhället. NIS-direktivet behandlades i utskottet och beslutade mot bakgrund av utskottets betänkande 2017/18:FöU14 bl.a. om en ny lag om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. Utskottet ansåg i betänkandet att det är nödvändigt med samarbete både inom EU och internationellt för att främja informations- och cybersäkerheten eftersom den digitala utvecklingen är gränslös. Därutöver har utskottet i betänkande 2019/20:FöU7 välkomnat regeringens arbete med att etablera ett nationellt cybersäkerhetscentrum. I betänkande 2020/21:FöU4 uttryckte även utskottet att ett viktigt steg för att stärka den svenska cybersäkerheten var inrättandet av det nya cybersäkerhetscentret. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 6) i fråga om samhällets informations- och cybersäkerhet föreslog regeringen att sammanlagt tillförs 2021 för det samlade arbetet med att inrätta ett nationellt cybersäkerhetscenter. Samverkan inom ramen för cybersäkerhetscentret inleddes och innebär enligt regeringen att samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot stärks. Samverkan inom ramen för cybersäkerhetscentret ska utvecklas stegvis 2021–2023 för att bl.a. föra dialog med aktörer inom forsknings-, kunskaps- och kompetensuppbyggnad samt erbjuda kompetenshöjande insatser, exempelvis övningar och utbildningar för identifierade målgrupper. Regeringen beskriver också i budgetpropositionen att den utökade samordning som etableringen av centret innebär kommer att utgöra en viktig komponent i utvecklingen av informations- och cybersäkerheten i . redovisade FRA, Försvarsmakten, MSB och sitt arbete med att inrätta det nationella cybersäkerhetscentret för försvarsutskottet. För att stärka cybersäkerheten på EU-nivå, ska ett europeiskt för cybersäkerhet inrättas liksom ett nätverk av nationella samordningscentrum för cybersäkerhetsfrågor. Centrumet ska stärka kapaciteten, kunskapen och infrastrukturen inom cybersäkerhet i unionen genom att bl.a. utveckla infrastruktur och tjänster för näringsliv och forskning. Andra uppgifter blir att föra samman centrala berörda parter inom EU, inbegripet industrin, akademiska institutioner, forskningscentrum och övriga relevanta organisationer i det civila samhället, och skapa en kompetensgemenskap för cybersäkerhet i syfte att stärka och sprida cybersäkerhetskompetens i EU. gav rådet grönt ljus för att inrätta ett för cybersäkerhet som ska samla investeringar inom forskning, teknik och industriell utveckling som rör cybersäkerhet. Regeringen har uttryckt i fakta-PM 2018/19:FPM11 att kommissionens förslag till insatser på europeisk nivå inom cybersäkerhetsområdet kan skapa ett europeiskt mervärde genom samordning av den fragmenterade expertisen och kompetensen i . Utskottet lägger stor vikt vid att cyberförmåga stärks och att samhälles cybersäkerhet förbättras. Utskottet ser därför positivt på arbetet med att inrätta det nationella cybersäkerhetscentret, vilket kommer att innebära att samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera cyberhot stärks. Utskottet anser utöver det att samarbetet för cybersäkerheten på EU-nivå kommer att stärkas genom att det europeiska kompetenscentret för cybersäkerhet inrättas tillsammans med ett nätverk av de nationella samordningscentren för cybersäkerhetsfrågor. Utskottet noterar därvid särskilt att en viktig uppgift blir att föra samman centrala berörda parter inom EU, inbegripet industrin, akademiska institutioner, forskningscentra och övriga relevanta organisationer i det civila samhället, och skapa en kompetensgemenskap för cybersäkerhet i syfte att stärka och sprida cybersäkerhetskompetens i EU. Med anledning av det ovan anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motion 2020/21:3207 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om svenska myndigheters informationssäkerhet. Jämför reservation 2 (M). (M) uttrycker i kommittémotion 2020/21:3086 att det vid flertalet tillfällen framkommit att svenska myndigheters arbete med informationssäkerhet är bristfällig. Motionärerna föreslår därför att regeringen borde se över myndigheternas informationshantering för att så snabbt som möjligt stärka informationssäkerheten på statlig nivå. I kommittémotion 2020/21:3479 av m.fl. (M) uttrycker motionärerna att svenska myndigheters säkerhetsarbete generellt inte hållit jämna steg med digitaliseringen. Motionärerna föreslår därför att regeringen bör ta ledningen för att på ett operativt sätt stödja myndigheters säkerhetsarbete (yrkande 11). Vidare föreslår motionärerna att det införs ett fortbildningskrav inom informationssäkerhet för personer på ledande platser inom den offentliga sektorn (yrkande 12). uttryckte i betänkande 2018/19:FöU7 och 2019/20:FöU7 en positiv syn på att regeringen inom ramen för den nationella cybersäkerhetsstrategin avser att verka för att öka tydligheten i myndighetsstyrningen och lyfta fram betydelsen av ett tillfredsställande informations- och cybersäkerhetsarbete internt på myndigheter samt att den avser att ta fram en nationell modell för systematiskt arbete och verka för att samverkan och informationsdelning kan stärkas på området. I samband med om informationssäkerhetsarbete på nio myndigheter (RiR 2016:8) och regeringens påföljande skrivelse underströk utskottet i betänkande 2016/17:FöU8, på samma sätt som gjort i sin rapport, att man i statsförvaltningen hanterar mycket information som är skyddsvärd och att ett seriöst arbete med informationssäkerhet bör ha som mål att all skyddsvärd information ska vara tillgänglig, riktig, konfidentiell och spårbar. Utskottet har tidigare lagt stor vikt vid att Försvarsmakten utvecklar sin förmåga att försvara mot kvalificerade angripare i cyberrymden och att informations- och cybersäkerheten i samhället utvecklas (se bl.a. bet. 2019/20:FöU1, 2019/20:FöU7). Det nationella cybersäkerhetscentret ska enligt regeringen utgöra en nationell plattform för samverkan och informationsutbyte med privata och offentliga aktörer inom cybersäkerhetsområdet. Vidare ska centret bl.a. erbjuda kompetenshöjande insatser, exempelvis övningar och utbildningar för identifierade målgrupper. Cybersäkerhetscentret har även i uppgift att hålla i dialoger med aktörer inom forsknings-, kunskaps- och kompetensuppbyggnad. Regeringen uppdrog 2019 åt MSB att genomföra riktade utbildningsinsatser till statliga myndigheter, kommuner och regioner för att höja nivån på informationssäkerhetsarbetet i offentlig sektor. MSB ska enligt uppdraget även vid behov särskilt utveckla stöd till mindre myndigheter. Uppdraget redovisades till () . Vidare uppdrog regeringen även 2019 åt MSB att ta fram en struktur för uppföljning av det systematiska informationssäkerhetsarbetet i den offentliga förvaltningen. Uppföljningsstrukturen ska syfta till att aktörer i offentlig förvaltning regelbundet ska erbjudas att medverka i uppföljningen och få återkoppling som omfattar en bedömning om vilken nivå deras informationssäkerhetsarbete befinner sig på samt förslag på åtgärder som bör vidtas för att uppnå en högre nivå på informationssäkerhetsarbetet. Uppdraget redovisades till () . Regeringen gav MSB i uppdrag att uppdatera och vidareutveckla det metodstöd på informationssäkerhetsområdet som är riktat mot kommuner samt att genomföra riktade utbildningsinsatser mot kommuner, regioner och länsstyrelser (Ju2018/02265/SSK). MSB har inom ramen för uppdraget utvecklat flera olika typer av utbildningar och stöd för att möta behoven i kommuner, regioner och länsstyrelser, t.ex. både lärarledd utbildning och webbutbildningar. I MSB:s årsredovisning framgår att myndigheten bl.a. har gett ut ett föreskriftspaket som omfattar informationssäkerhet, it-säkerhet och incidentrapportering för statliga myndigheter. Dessutom framgår av årsredovisningen att myndigheten har genomfört en digital informationssäkerhetskonferens för offentlig sektor, en Tänk säkert-kampanj riktad till allmänhet och små företag, utbildningsinsatser för offentlig sektor samt en pilotutbildning för myndighetschefer. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 6) framgår det att MSB har bedrivit ett arbete med de nya uppgifter som myndigheten ålagts genom förordningen (2018:1175) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster, särskilt inom ramen för det samarbetsforum för en effektiv och likvärdig tillsyn som myndigheten leder. Vidare framgår det att flertalet myndigheter med tillsynsansvar har påbörjat sitt tillsynsarbete i någon form och att flera myndigheter också har påbörjat arbetet med att ta fram egna föreskrifter samt att myndigheterna inom för informationssäkerhet har fortsatt arbetet med den samlade informations- och cybersäkerhetshandlingsplanen. Den digitala utvecklingen i såväl som i övriga världen går mycket fort och svenska statliga myndigheter bedriver olika digitaliseringsarbeten. Arbetet med informations- och cybersäkerhet är därför något som bör vara ständigt pågående. Utskottet konstaterar att samverkan mellan berörda myndigheter har inletts med anledning av det nationella cybersäkerhetscentret , vilket regeringen och myndigheterna har redogjort för i olika sammanhang. Utskottet ställer sig positivt till centrets uppdrag att bl.a. erbjuda kompetenshöjande insatser, exempelvis övningar och utbildningar för identifierade målgrupper. Utskottet noterar vidare att MSB fortlöpande arbetar med informationssäkerhetsarbetet i den offentliga förvaltningen genom att bl.a. utveckla utbildningar och stöd på informationssäkerhetsområdet som är riktat mot olika delar av offentlig sektor. Med anledning av det arbete som bedrivs anser utskottet att det för tillfället inte finns skäl att vidta åtgärder för tillfället i fråga om myndigheters informations- och cybersäkerhetsarbete. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Samverkan mellan stat och näringsliv Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande avseende samverkan mellan stat och näringsliv. Jämför reservation 3 (M). I kommittémotion 2020/21:3444 av m.fl. (M) föreslår motionärerna förstärkt samverkan mellan stat och näringsliv på cybersäkerhetsområdet (yrkande 3). Utskottet har i betänkande 2019/20:FöU7 understrukit att näringslivets roll är viktig i sammanhanget krishantering då så många centrala delar som behövs för att ett samhälle ska kunna fungera är privatägda.