bet · H801JuU27 · 2021-05-21 00:00:00 — Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att bl.a. med utgångspunkt i barnets rätt att skyddas från våld och andra brottsliga handlingar överväga ett utökat straffrättsligt skydd för de barn som bevittnar brott som begås av och mot närstående (dir. 2018:48). I uppdraget ingick bl.a. att överväga en möjlighet att skjuta upp eller underlåta att underrätta en vårdnadshavare om att ett förhör har hållits med barnet. Utredningen redovisade sitt uppdrag genom utredningsbetänkandet Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord (SOU 2019:32). I betänkandet (s. 221) anförs bl.a. att förordnande av särskild företrädare för barn innebär en inskränkning av vårdnadshavares rättigheter och att vårdnadshavare måste ha rätt att bli informerade om sådana åtgärder . Utredningen anser därför att det inte bör införas en möjlighet att underlåta att informera vårdnadshavare om ett sådant beslut. Vidare framhålls att det kan leda till men för utredningen om vårdnadshavare får reda på att en förundersökning pågår genom expediering av beslutet om särskild företrädare innan vissa utredningsåtgärder har hunnit vidtas. Det kan då finnas en möjlighet för den misstänkte eller den andra vårdnadshavaren att t.ex. påverka barnet på olika sätt. konstaterar utredningen att fristen för expediering av ett interimistiskt beslut om särskild företrädare för barn utökades enligt en förordningsändring som trädde i kraft så sent som och att det inför den regeländringen gjordes noggranna överväganden kring tidsfristen. Utredningen finner inte att något skäl framkommit för att så nära en genomförd förändring göra någon annan bedömning i frågan. överlämnade regeringen prop. 2020/21:74 En särskild straffbestämmelse för uppmaning till självmord till . biföll regeringens förslag om att införa två nya brott i – uppmaning till självmord och oaktsam uppmaning till självmord (bet. 2020/21:JuU21, rskr. 2020/21:221). Lagändringarna trädde i kraft . överlämnade regeringen remissen Barn som bevittnar brott till Lagrådet. I lagrådsremissen behandlas utredningens förslag utom när det gäller straffansvar för uppmaning till självmord. Regeringen föreslår att det införs ett nytt gradindelat brott, barnfridsbrott, som innebär att det blir straffbart att utsätta ett barn för att bevittna vissa brottsliga gärningar, såsom vålds- och sexualbrott, i nära relation. Straffet föreslås vara fängelse i högst . Är brottet grovt döms för grovt barnfridsbrott till fängelse i lägst och högst . Det föreslås även en särskild straffskala för ringa brott. Vidare föreslås att rätten till särskild brottsskadeersättning för barn som bevittnar brott ersätts med en rätt till skadestånd. För att stärka barnens ställning generellt föreslår regeringen även att uppdraget för den som är särskild företrädare för ett barn utvidgas till att även omfatta åtgärder som rör verkställighet av skadestånd och ansökan om brottsskadeersättning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . överlämnade regeringen propositionen Barn som bevittnar brott (prop. 2020/21:170) till . Uppdrag om att stärka barnahusens kompetens om hedersrelaterat våld och förtyck Regeringen gav i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser om hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning för landets barnahusverksamheter (S2018/03927/JÄM). Inom ramen för uppdraget skulle även samla in och sprida erfarenheter från barnahusverksamheternas utredningsarbete av hedersrelaterad brottslighet. Uppdraget skulle slutredovisas . beslutade regeringen att förlänga uppdraget till . Förlängningen berodde på spridningen av det nya coronaviruset. fick ett utökat uppdrag att samla in och sprida goda exempel på hur kunskapen om hedersrelaterat våld och förtryck omsatts i praktik samt att genomföra insatser för att kunskapen ska få genomslag i verksamheterna. Uppdraget skulle genomföras i samverkan med länsstyrelserna. Pågående arbete i övrigt Av regleringsbrevet för avseende framgår att myndigheten ska redovisa vilket fortsatt utvecklingsarbete som bedrivs för att öka förutsättningarna för uppklaring av brott med hedersmotiv, inklusive könsstympning, äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott, och höja kompetensen i organisationen avseende dessa brott för att på så vis bidra till att stärka hela rättskedjan. Uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck Vid i finns det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Av regeringsbeslut (A2020/02708/JÄM) framgår att regeringen avser att inrätta ett permanent nationellt sektorsövergripande vid i och ger därför i uppdrag att förbereda inrättandet av detta. Till det nationella kompetenscentrets uppgifter ska höra att – ge råd och vägledning på generell nivå till vuxna, unga och barn som själva är utsatta eller riskerar att utsättas för hedersvåld samt deras anhöriga – stödja kommuners, regioners och statliga myndigheters samordning av insatser till utsatta – ge råd och förmedla kunskap om hedersvåld till yrkesverksamma – stödja kommuner och regioner i deras arbete att kartlägga förekomst av hedersvåld, planera verksamhet samt att införa, följa upp och utvärdera kvalitetssäkrade arbetssätt och metoder för att förebygga hedersvåld och erbjuda stöd till enskilda utsatta – regelbundet undersöka omfattningen av hedersvåld i samt utvecklingen av samhällets insatser på området – samla och sprida kunskap om förebyggande arbete mot hedersvåld liksom långsiktigt stöd baserat på forskning och beprövad erfarenhet – främja övergripande informationsutbyte mellan nationella myndigheter i frågor om hedersvåld. ska i redovisa vidtagna åtgärder och en plan för det fortsatta arbetet med kompetenscentret. ska redovisa uppdraget i dess helhet . Myndighetsgemensamt uppdrag om information och vägledning i arbetet mot hedersrelaterad brottslighet Genom regeringsbeslut (A2020/02649/JÄM) fick Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i i uppdrag att samordna de gemensamma myndighetsinsatser som beskrivs i uppdraget för att främja tillämpningen av de nya bestämmelser mot hedersrelaterad brottslighet som trädde i kraft . , (Barnafrid – Nationellt ), , och fick i uppdrag att –2022 genomföra de gemensamma insatser som beskrivs i uppdraget. I beslutet anges bl.a. följande om uppdraget. Nationella kompetensteamet ska ta fram information om den nya lagstiftningen och det rättsliga skyddet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Denna del av uppdraget ska genomföras i samverkan med . Uppdraget innefattar att genomföra en målgruppsanalys och att därefter ta fram och sprida information till barn och unga och deras anhöriga. Informationen ska tas fram på lämpliga språk. Motsvarande information ska tas fram och spridas till vuxna som i sitt yrke arbetar med barn och unga. Nationella kompetensteamet ansvarar efter redovisning av uppdraget för att hålla materialet tillgängligt och uppdaterat. ska Nationella kompetensteamet sammanställa ett samordnat stöd i form av en myndighetsgemensam vägledning för personal inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, skolväsendet och polis för att förhindra och förebygga att barn lämnar landet för att giftas bort, könsstympas eller utsättas för olika former av hedersrelaterat våld eller tvång. Vägledningen ska också omfatta ovan nämnda aktörers arbete och ansvar när barn och vuxna av sådana skäl blir utsatta utomlands. Vägledningen ska belysa hela samverkanskedjan mellan berörda myndigheter avseende både den förebyggande och den transnationella dimensionen. I uppdraget ingår också att sprida vägledningen till relevanta aktörer. ska ta fram underlag till och kvalitetssäkra de delar av vägledningen som rör socialtjänst, hälso- och sjukvård. , , och ska i relevanta delar aktivt bistå Nationella kompetensteamet och i framtagandet av informationsmaterial. Samtliga ovan nämnda myndigheter ska också aktivt bistå Nationella kompetensteamet i framtagande av den myndighetsgemensamma vägledningen, liksom i dess arbete med underlag till vägledningen. Samråd ska även ske med och civilrättsliga ärenden vid (UD KC). Uppdrag att utreda ett utvidgat reseförbud för barn gav en utredare i uppdrag att analysera och ta ställning till om det, i syfte att motverka att barn far illa, finns behov av att utvidga tillämpningsområdet för utreseförbudet (S2021/02072). Utredaren ska även ta ställning till hur ett utvidgat tillämpningsområde i så fall bör se ut. Vidare ska utredaren analysera och ta ställning till om utreseförbud ska registreras i efterlysningsregister samt om det bör vidtas åtgärder för att motverka att ett barn som har utreseförbud kan lämna med hjälp av ett nationellt identitetskort. Därutöver ska utredaren analysera och ta ställning till om det ska införas en underrättelseskyldighet för socialnämnder och domstolar i förhållande till i fråga om utreseförbud. Uppdraget ska vara slutfört . Interpellation om balkongflickor och oskuldskontroller I interpellation 2020/21:98 av Amineh Kakabaveh (-) ställs bl.a. frågan om regeringen anser att det behövs en som granskar de s.k. balkongflickorna. Vid interpellationsdebatt anförde inrikesministern bl.a. följande (prot. 2020/21:40, anf. När det gäller frågan om en för att bland annat undersöka eventuella brister i polisutredningar vill jag framhålla att en viktig del i att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck är att utbilda yrkesverksamma inom rättsväsendets myndigheter. har därför inrättat ett nationellt kompetensnätverk mot hedersrelaterade brott och också tagit fram ett uppdaterat metodstöd för polisens arbete mot detta. har vidare genomfört kompetenshöjande insatser för förundersökningsledare och andra beslutsfattare inom myndigheten. Även har tagit fram ett nytt metodstöd samt en ny om hedersrelaterad brottslighet. I regleringsbrevet har regeringen gett och återrapporteringskrav gällande vilket utvecklingsarbete som bedrivs i myndigheterna för att öka förutsättningarna att klara upp brott med hedersmotiv och höja kompetensen i organisationerna avseende dessa brott. Vidare anförde inrikesministern bl.a. följande (prot. 2020/21:40, anf. Jag vill ge ett exempel på detta. I polisens senast uppdaterade metodstöd, som alltså uppdaterades , skriver man på följande sätt: Vid händelser som vid första anblicken eller enligt anmälaren är olyckor eller självmord bör polisen alltid ha i åtanke att det kan handla om ett maskerat brott. Ett exempel är så kallade balkongflickor där den döda eller skadade uppges ha hoppat eller ramlat från balkongen men personen i själva verket har knuffats eller tvingats hoppa. I samband med exempelvis trafikolyckor, brännskadeolyckor eller fallolyckor är det viktigt att noggrant undersöka omständigheter. Det är viktigt att alltid klargöra vilka som var med vid olyckstillfället. Sedan avslutas det med: Om du är det minsta tveksam till om det rör sig om olycka, självmord eller inte bör du alltid hantera händelsen som ett brott. Polisens metodstöd är mycket tydligare i dessa frågor än tidigare så att man inte ska tappa bort eller missa dessa möjliga brott. Frågan handlade också om en eventuell . Man kan fundera på hur man ska göra en sådan. Jag har noterat att en del har gjorts också på universitet. Det handlar bland annat om kartläggningar. Exempelvis har docent vid skrivit en artikel om de balkongflickor vi känt till fram till omkring 2014. Hon har gått igenom varje fall och har granskat och diskuterat dem. Det sker således också en uppföljning av dessa frågor genom våra universitet. Jag har fått uppgifter om att hon ska uppdatera frågan genom en ny artikel. Hon har tittat på senare fall om hur det har varit med till exempel balkongflickor. Det här är också ett underlag som vi kan använda framöver. Vi ska inte säga att det verkligen är så, men det känns, med anekdotisk evidens, som att när polisen och samhället uppmärksammar det här mer finns det tendenser att man jobbar med andra sätt för att maskera brott. Det kan vara piller eller självmord. Det kan vara så att man inser att det blir ganska uppmärksammat när människor ramlar, eller hoppar, från balkonger; det blir automatiskt en granskning av det på ett annat sätt än när det handlar om människor som mår dåligt och tar piller. Jag menar att vi har ganska bra koll på det här, men jag är beredd att lyssna. Framför allt är jag beredd att titta på att det inte bara är polisen som gör utredningar utan också våra akademiska institutioner. Jag ska vara ärlig och säga att vi just nu inte har något förslag om en , men det betyder inte att jag tar lätt på denna fråga eller att jag inte tycker att den är viktig. Skärpta regler om utländska månggiften Utredningen om strängare regler om utländska månggiften överlämnade sitt betänkande Skärpta regler om utländska månggiften (SOU 2020:2). I betänkandet redovisas utredningens övergripande uppdrag att undersöka hur en stark och ändamålsenlig reglering mot utländska månggiften kan säkerställas (dir. 2018:68). överlämnade regeringen en remiss till Lagrådet, Förbud mot erkännande av utländska månggiften. I lagrådsremissen föreslår regeringen en ny huvudregel om att inga utländska månggiften ska erkännas i . Förbudet ska gälla oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks. Undantag från förbudet ska endast kunna göras om det finns synnerliga skäl. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen överlämnade propositionen Förbud mot erkännande av utländska månggiften (prop. 2020/21:149) till . Propositionen bereds i civilutskottet. har gjort flera tillkännagivanden till regeringen i frågor om hedersrelaterat våld och förtryck. har tillkännagett att det bör införas en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU14 punkt 33, rskr. 2017/18:240) samt en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU14 punkt 34, rskr. 2017/18:240). har även tillkännagett att en särskild brottskod för brott med hedersmotiv bör införas (bet. 2017/18:JuU1 punkt 46, rskr. 2017/18:92). Vid behandlingen av regeringens proposition Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (prop. 2019/20:131) avstyrkte utskottet ett stort antal yrkanden om en särskild brottsrubricering för hedersrelaterade brott med hänvisning till att dessa, mot bakgrund av den pågående utredningen som behandlade just den här frågan, fick anses vara i alla fall delvis tillgodosedda (bet. 2019/20:JuU23 s. 25). följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:272). Vid samma tillfälle avstyrkte utskottet ett flertal motionsyrkanden om skärpta straff för brott med hedersmotiv. Utskottet anförde (s. 25 f.) att yrkandena fick anses tillgodosedda genom det framlagda förslaget om att i införa en ny straffskärpningsgrund som innebär att om ett motiv för brottet har varit att bevara eller återupprätta heder ska det ses som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet. följde utskottets förslag. Utskottet behandlade även ett motionsyrkande likalydande med det i motion 2020/21:656 (SD) yrkande 27 om att utreda eventuella lagändringar som möjliggör att även de som underblåser hedersrelaterat förtryck men inte själva utför våldshandlingar ställs till svars (bet. 2019/20:JuU23 s. 26 f.). Utskottet bedömde att frågeställningen skulle kunna vara en sådan som den pågående utredningen om straffansvar för hedersrelaterat våld och förtryck kunde beröra under sitt arbete, och såg därför inget skäl för att ta något initiativ. följde utskottets förslag även i denna fråga. Utskottet behandlade i betänkande 2017/18:JuU17 (s. 16 f.) frågor om barn som lever i en hederskontext likalydande med yrkandena 12–13 i den nu aktuella motionen 2020/21:3297 (M). Utskottet anförde, i fråga om yrkandet om att skjuta upp eller låta bli att underrätta vårdnadshavare om att ett förhör med ett barn ägt rum om det är till men för barnet, att misstankar om brott mot barn ofta är svåra att utreda, inte minst när misstankarna riktar sig mot föräldrarna eller någon annan närstående. Vidare pekade utskottet bl.a. på att det finns ett begränsat utrymme för att förhöra ett barn utan att underrätta vårdnadshavarna, i vart fall om barnet är . Enligt utskottet borde man därför överväga om det inte ska vara möjligt att skjuta upp att underrätta vårdnadshavarna om att ett förhör med ett barn genomförts i de fall en sådan underrättelse skulle vara till men för barnet. I de fall förundersökningen läggs ned bör man även överväga en möjlighet att helt underlåta att underrätta vårdnadshavarna om förhöret. Utskottet föreslog att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen. Det andra motionsyrkandet avstyrktes. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:241). I skrivelse 2018/19:75 anförde regeringen följande om det ovan nämnda tillkännagivandet (s. 67). Regeringen gav en särskild utredare bl.a. i uppdrag att med utgångspunkt i barnets rätt att skyddas från våld och andra brottsliga handlingar överväga ett utökat straffrättsligt skydd för de barn som bevittnar brott som begås av och mot närstående (Ju 2018:02, dir. 2018:48). Uppdraget ska redovisas . I uppdraget ingår bl.a. att överväga en möjlighet att skjuta upp eller underlåta att underrätta en vårdnadshavare om att ett förhör har hållits med barnet. Punkten är slutbehandlad. Även behandlade utskottet motionsyrkanden om samma frågor (bet. 2018/19:JuU14 s. 24 f.). I fråga om ett motionsyrkande likalydande med det ovannämnda tillkännagivandet om möjlighet att skjuta upp eller att låta bli att underrätta vårdnadshavare om förhör med ett barn som misstänks ha utsatts för brott anförde utskottet att regeringen hade gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. titta på denna fråga. Det saknades därför anledning att på nytt göra ett tillkännagivande i saken och utskottet avstyrkte motionsyrkandet. Vidare behandlade utskottet ett motionsyrkande om att polisen ska kunna höra barn som är som vittnen även utan vårdnadshavares godkännande i vissa fall. Utskottet vidhöll sin uppfattning att det inte var berett att ställa sig bakom något sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågade. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). I samband med behandlingen av regeringens proposition Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (prop. 2019/20:131) vidhöll utskottet sin uppfattning och avstyrkte två motionsyrkanden likalydande med de nu aktuella (bet. 2019/20:JuU23 s. 26). följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:272). beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen bör analysera vad som ligger bakom att så många som ca 300 personer är registrerade i folkbokföringen som gifta med fler än en person och överväga om det finns behov av förtydliganden i lagstiftningen i syfte att säkerställa att polygama äktenskap inte erkänns i (bet. 2016/17:CU10, rskr. 2016/17:189). Motioner om månggifte behandlades av civilutskottet även (bet. 2017/18:CU8 s. 17 f.). Utskottet anförde att polygami inte är tillåtet i och att det även är kriminaliserat. Enligt utskottet var det angeläget att utländska polygama äktenskap inte ska kunna erkännas i . ställde sig därför bakom det som utskottet anförde om att regeringen möjligt bör ge en utredning i uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att säkerställa att utländska polygama äktenskap inte erkänns i och tillkännagav detta för regeringen (bet. 2017/18:CU8, rskr. 2017/18:192). Vid behandlingen av straffrättsliga frågor avstyrkte justitieutskottet ett motionsyrkande om att regeringen ska se till att månggifte ska vara olagligt för alla i oavsett härkomst, att månggifte ska straffas om det förekommer och att vissa andra åtgärder ska vidtas mot månggifte (bet. 2018/19:JuU11 s. 53 f.). Utskottet hänvisade till tillkännagivande om att tillsätta en utredning och att en särskild utredare därefter fått i uppdrag att bl.a. analysera och ta ställning till hur det kan förhindras att utländska månggiften består i . Enligt utskottets mening borde utredningens förslag inte föregripas. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:181). beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen möjligt bör återkomma till med ett förslag till skärpt lagstiftning mot utländska polygama äktenskap (bet. 2019/20:CU17, rskr. 2019/20:235). anförde följande i sitt betänkande (s. 12). Utskottet konstaterar att polygama äktenskap är en icke önskvärd företeelse och att det därför är angeläget att sådana äktenskap vägras erkännande eller på annat sätt inte tillåts bestå i . Utskottet ser därför positivt på förslaget från Utredningen om strängare regler om utländska månggiften att ta bort det befintliga anknytningskravet i fråga om utländska polygama äktenskap, så att hinder mot erkännande ska gälla oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks. Enligt utskottet är det dessutom motiverat att en ny reglering på området får ett snabbt genomslag. Sålunda bör i vart fall sådana polygama äktenskap där de berörda personerna kommer till efter ikraftträdandet av de nya reglerna omfattas av dessa. Utskottet anser vidare att det på ett lämpligt sätt måste säkerställas att den som är att betrakta som en svagare part i ett polygamt äktenskap tillförsäkras ett godtagbart rättsligt skydd i sammanhanget. När det gäller frågan hur ett sådant skydd bör tillgodoses ankommer det på regeringen att noga lyssna in de synpunkter som förs fram av remissinstanserna inom ramen för det pågående remissförfarandet. Regeringen bör därför möjligt återkomma till med ett förslag till skärpt lagstiftning mot utländska polygama äktenskap med beaktande av det som anförts ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. I ett betänkande om våldsbrott och brottsoffer behandlade utskottet ett motionsyrkande om att införa en tvångsäktenskapsenhet, liknande bl.a. Forced Marriage Unit i (bet. 2018/19:JuU14 s. 39 f.). Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till att Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv även har haft i uppdrag att bl.a. utreda frågor om åtgärder för att hindra att personer förs ut ur landet, att utredningsbetänkandet bereddes i och att resultatet av detta arbete inte borde föregripas. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). I samband med behandlingen av budgetpropositionen vidhöll utskottet sin uppfattning och avstyrkte ett likalydande motionsyrkande (bet. 2019/20:JuU1 s. 71). följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:103). infördes en ny straffskärpningsgrund i som innebär att om ett motiv för brottet har varit att bevara eller återupprätta heder ska det ses som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet. förslag om att det ska införas ett särskilt hedersbrott i 4 kap. bereds och regeringen har aviserat att en proposition kommer att överlämnas till . Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl för att ta något sådant initiativ i frågan om skärpta straff för brott med hedersmotiv som framställs i motionerna 2020/21:656 (SD) yrkande 26, 2020/21:2696 (MP) yrkande 31, 2020/21:3234 (L) yrkande 10 och 2020/21:3453 (SD) yrkande 5. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottet har förståelse för de yrkanden om en särskild brottsrubricering för hedersrelaterade brott som framställs i ett stort antal motioner. Mot bakgrund av att har lämnat ett förslag om just detta och då regeringen har aviserat att en proposition kommer att överlämnas till får yrkandena anses vara i alla fall delvis tillgodosedda. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:641 (SD) yrkande 37, 2020/21:656 (SD) yrkande 25, 2020/21:2362 (S), 2020/21:3297 (M) yrkande 7, 2020/21:3311 (KD) yrkande 11, 2020/21:3366 (M) yrkande 20 och 2020/21:3453 (SD) yrkande 6.