bet · H801JuU23 · 2021-06-07 00:00:00 — Översynen av arbetsmiljön bör omfatta smittskyddsaspekter med anledning av coronapandemin. Enligt motionärerna behöver ett helhetsgrepp tas om problematiken med våld och hot mot poliser. I kommittémotionerna 2020/21:639 av m.fl. (SD) yrkande 36 och 2020/21:3300 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås att poliser ska få rätt till kränkningsersättning i större utsträckning än . I årsredovisning (s. 126 f.) anges att myndigheten har bedrivit en intensiv utveckling av arbetsmiljöarbetet med fokus på såväl strategisk som operativ utveckling, vilket bl.a. resulterat i följande: • En ny metod för att följa upp det systematiska arbetsmiljöarbetet. Datainsamling har i stället för skriftligen skett genom dialoger med respektive region eller avdelning. • Ett nytt och enhetligt metodstöd att användas av chefer vid riskbedömningar av arbetsmiljörisker. • Åtgärder för att chefer i verksamheten ska ta ett större ansvar för sina tilldelade arbetsmiljöuppgifter när det gäller hantering av arbetsskadeärenden. • Reviderade riktlinjer för fördelning av arbetsmiljöuppgifter. Riktlinjerna har anpassats till arbetsordning och förtydligat vilka funktioner som har arbetsmiljöansvar. Förändringarna i riktlinjerna innebar att obligatorisk arbetsmiljöutbildning för chefer och arbetsledare infördes och att alla fördelningar till chefer förnyades. • Ansvarsområden inom det systematiska arbetsmiljöarbetet har förtydligats. • En påbörjad revidering av samtliga styrdokument inom arbetsmiljöområdet, där Hot och våld och Arbetsskador och tillbud är särskilt prioriterade. Vidare anges i årsredovisningen (s. 11 f.) att har arbetat i form av en nationell särskild händelse under coronapandemin, för att upprätthålla dels den polisverksamhet som måste utföras och dels en tillräckligt god arbetsmiljö. I syfte att uppnå detta har rutiner tagits fram om vilken skyddsutrustning som ska användas, hur den används samt hur en strukturerad avklädning och sanering ska gå till när man utsatts för misstänkt smitta. Rutinen gäller för samtliga polisanställda som i sitt arbete har fysisk kontakt med andra. Den utbredda smittspridningen i samhället och uppdrag, som innebär att ingripa fysiskt mot personer, har medfört en del oro hos poliser i yttre tjänst, vilket också avspeglas i det stora antalet anmälningar om arbetsskada och tillbud som har gjorts. har närmare 1 200 anmälningar om tillbud eller skador inkommit som har med coronapandemin att göra och en stor del av dessa anmälningar rör polispersonal i yttre tjänst. I en interpellationsdebatt anförde inrikesministern bl.a. följande om arbetsmiljöarbete (ip. 2020/21:525). Det är fullständigt oacceptabelt att de som har till uppgift att hjälpa och skydda andra i samhället utsätts för angrepp och hindras från att utföra sina arbetsuppgifter. Det handlar både om att skydda individen och i förlängningen om att skydda vår rättsstat och demokrati. Såväl poliser som andra yrkesgrupper ska ha en trygg och säker arbetsmiljö, något som ytterst åligger arbetsgivaren att ombesörja. På regeringens uppdrag har arbetsmiljöarbete intensifierats. Exempelvis genomförs fysiska skyddsåtgärder i form av skottsäkra glas i receptioner, kroppsburna kameror, förstärkt belysning och staket vid personalparkeringar. har avsatt för dessa åtgärder, och satsningen fortsätter 2021. Rikspolischefen har också gett myndighetens säkerhetsavdelning i uppdrag att stärka skyddet av medarbetarna. Av 2 kap. 3 § skadeståndslagen (1972:207) framgår att den som allvarligt kränker någon annan genom brott som innefattar ett angrepp mot hans eller hennes person, frihet, frid eller ära ska ersätta den skada som kränkningen innebär. Enligt skadeståndsrättslig praxis uppskattas en allvarlig kränkning till ett belopp om lägst . Utvecklingen av ersättningsnivåerna när det gäller kränkning sker genom ett samspel mellan avgöranden och domstolarnas dömande verksamhet. I referatsammanställning anges bl.a. följande om kränkningsersättning till poliser (s. 142 f.): När det gäller att bedöma om en polis i tjänst har tillfogats en så allvarlig kränkning att den också kan ge möjlighet till kränkningsersättning måste det beaktas att det ingår i polisers arbetsuppgifter att ingripa mot besvärliga och ibland våldsamma personer. En polis måste i en sådan situation vara beredd på att mötas av visst våld, hot och ofredande samt ha en bättre mental beredskap inför detta än andra. I rättspraxis har man mot denna bakgrund varit obenägen att tillerkänna poliser kränkningsersättning i ingripandesituationer (jämför Högsta domstolens avgörande i rättsfallet NJA 1999 s. 725). har däremot i ett senare pleniavgörande (NJA 2005 s. 738) uttalat att en viss förskjutning av praxis bör ske, så att vissa angrepp som tidigare kan sägas ha legat strax under gränsen för kränkningsersättning numera kan ge rätt till sådan ersättning. har domstolen sagt att samtliga omständigheter vid den påstådda kränkningen måste vägas in och en samlad bedömning ske. När det är fråga om en påstådd kränkning som skett i anslutning till ett polisingripande där en polis har använt våld måste det enligt domstolen krävas mer än annars för att kränkningsersättning ska tillerkännas polisen. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över vissa regler som gäller brottsoffers rätt till skadestånd och möjlighet att få ut sådan ersättning (dir. 2019:104). I uppdraget ingår bl.a. att ta ställning till i vilken utsträckning polisers och andra särskilt utsatta yrkesgruppers rätt till kränkningsersättning bör utvidgas. I direktiven anges att en parlamentarisk referensgrupp ska tillsättas och att uppdraget ska redovisas . Utskottet behandlade ett motionsyrkande om åtgärder i syfte att göra arbetsmiljön säkrare för poliser i yttre tjänst (bet. 2019/20:JuU25 s. 57 f.). Utskottet noterade att frågan om polisens arbetsmiljö var uppmärksammad och att aktivt arbetade med dessa frågor. Enligt utskottet saknades det därför anledning för att göra något sådant tillkännagivande som efterfrågades. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). Utskottet har återkommande behandlat motionsyrkanden om en utvidgad kränkningsersättning till poliser och har riktat flera tillkännagivanden till regeringen om detta. I samband med behandlingen av motioner från allmänna motionstiden (bet. 2018/19:JuU10) föreslog utskottet ett tillkännagivande och anförde då bl.a. följande (s. 168 f.): Kränkningsersättning betalas ut till personer som har utsatts för brott som har inneburit en allvarlig kränkning av hans eller hennes person, frihet, frid eller ära. Rättsväsendets bedömning skiljer sig emellertid åt beroende på vilken yrkesgrupp offret tillhör. Poliser anses ha bättre förutsättningar än andra att tåla angrepp. De krävande uppgifter som följer med uppdraget som polis innebär inte att den enskilda polisen ska behöva tåla vad som helst. Ingen ska behöva utstå våld, hot eller kränkningar i sin yrkesutövning. Reglerna om skadestånd i form av kränkningsersättning behöver därför reformeras. Kränkningsersättning bör utgå i fler fall än när poliser är brottsoffer. Frågan om skärpta lagar mot angrepp på blåljuspersonal har blivit föremål för en utredning som i två betänkanden har tagit upp dels straffrättsliga frågor, dels frågor om kränkningsersättning. Regeringen har dock inte lyckats presentera ett förslag i enlighet med vad som efterfrågas ovan. En sådan förändring är emellertid angelägen och kan inte tillåtas dra ut . Regeringen bör enligt utskottets mening genomföra åtgärder för att modernisera lagstiftningen. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet nu har anfört om en utvidgad rätt till kränkningsersättning till poliser och tillkännager detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Motionsyrkanden om kränkningsersättning till poliser behandlades även av utskottet , i samband med behandlingen av regeringens proposition Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning (prop. 2018/19:155). Utskottet föreslog då ett nytt tillkännagivande till regeringen om en utvidgad rätt till kränkningsersättning för poliser (bet. 2019/20:JuU8). Utskottet anförde följande (s. 21): Kränkningsersättning bör, som utskottet tidigare påpekat, betalas ut i fler fall än när poliser är brottsoffer. Som framgår ovan ingick det i uppdrag att kartlägga och analysera domstolsavgöranden som gäller polismäns rätt till ersättning vid allvarlig kränkning och överväga och föreslå de åtgärder som behövs för att säkerställa deras rätt till ersättning. Utredningen lägger dock inte fram något lagförslag utan föreslår endast att ett fördjupat faktaunderlag ska tas fram. Enligt utskottets mening är detta inte tillräckligt. Det är som utskottet tidigare påpekat angeläget med en förändring av lagstiftningen som säkerställer att kränkningsersättning kan betalas ut i fler fall än när poliser utsätts för brott. Regeringen bör därför skyndsamt vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att en sådan förändring kommer till stånd. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:43). Våld och hot mot poliser är ett allvarligt problem. Antalet rapporterade tillbud och skador inom som har samband med coronapandemin är enligt utskottets uppfattning en oroande utveckling. Utskottet vill understryka att åtgärder för att förbättra polisens arbetsmiljö är en viktig fråga som måste prioriteras högt, bl.a. för att ska kunna rekrytera och behålla personal. Mot bakgrund av vad som framgår ovan om pågående arbetsmiljöarbete anser utskottet att det inte finns skäl att ställa sig bakom förslaget i motion 2020/21:91 (V) yrkande 3 om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att göra arbetsmiljön säkrare i yttre tjänst. Som framgår ovan har riktat flera tillkännagivanden till regeringen om utökad rätt till kränkningsersättning för poliser, . Det är därför välkommet att den pågående utredningen snart ska redovisa sitt uppdrag. I avvaktan på utredningen och med hänsyn till tidigare tillkännagivanden finner utskottet inte anledning att ta några sådana initiativ som begärs i motionerna 2020/21:639 (SD) yrkande 36 och 2020/21:3300 (M) yrkande 12. Prioritering av olika typer av brott Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om brott begångna av s.k. djurrättsaktivister. Jämför reservation 25 (M, C, KD, L), 26 (V), 27 (SD), 28 (SD) och 29 (SD). Brott av s.k. djurrättsaktivister I kommittémotion 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att polisen ska prioritera brott som riktar sig mot jägare av s.k. djurrättsaktivister. I motionerna 2020/21:268 av Per (SD) yrkande 3 och 2020/21:3184 av och (båda C) yrkande 1 begärs att polisen ska prioritera arbetet med brott av s.k. djurrättsaktivister. Ett liknande yrkande finns även i motion 2020/21:188 av (SD). I motion 2020/21:2796 av och (båda M) yrkande 1 begärs att polisen ska arbeta nationellt med sådana brott. I motion 2020/21:3575 av (M) yrkande 4 begärs att regeringen ska återkomma med konkreta lagförslag om skydd för näringsidkare och forskare som arbetar med djur. I motionerna 2020/21:2796 av och (båda M) yrkande 2 och 2020/21:3184 av och (båda C) yrkande 5 föreslås att en särskild brottskod ska inrättas för djurrättsrelaterade brott, för att underlätta uppföljningen av sådan brottslighet. Enligt motion 2020/21:953 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2 bör det övervägas att klassificera våldsbejakande djurrättsorganisationer som en extremistmiljö. I motion 2020/21:3184 av och (båda C) yrkande 2 uppmärksammas att det inte finns något krav på tillstånd för demonstrationer utanför stadsplanelagt område. Enligt motionärerna bör lagstiftningen ändras så att privatägd mark, t.ex. bondgårdar, fredas från demonstrationer. I partimotion 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 6 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en strategi för hur hatbrott mot samer bättre kan förebyggas, utredas och lagföras. I motion 2020/21:2113 av (S) efterfrågas att regeringen ser över att länsstyrelserna, och har de verktyg och resurser som behövs för att klara av att utreda hatbrott i Sápmi. I kommittémotion 2020/21:387 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs att regeringen i regleringsbrev till rättsvårdande myndigheter ska prioritera upp bekämpningen av rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska brott, inklusive diskrimineringsbrott. I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 28 begärs en översyn av lagstiftningen i syfte att öka myndighetssamverkan för att beivra brott relaterade till skatter och skulder. I motion 2020/21:1495 av m.fl. (S) anförs att förutsättningar att bekämpa ekobrott ska stärkas. I kommittémotion 2020/21:710 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs att en utredning ska tillsättas om åtgärder för att stärka tryggheten för butiksägare. I motion 2020/21:263 av och (båda SD) yrkande 2 föreslås en utökad samverkan mellan myndigheter, bankväsendet och brottsoffer för att bekämpa s.k. romansbedrägerier som sker via internet. I motion 2020/21:750 av m.fl. (S) föreslås insatser för att förebygga, utreda och bekämpa näthat. Enligt motion 2020/21:1525 av (L) bör polisen prioritera arbetet med att motverka försäljning av stöldgods på internet. I kommittémotion 2020/21:2120 av m.fl. (SD) yrkande 10 anförs att det finns ett behov av att stärka polisens kompetens inom e-sport, bl.a. för att kunna utreda bedrägeribrott som sker på internet. Enligt motion 2020/21:2905 av (M) bör utredningar om grova jaktbrott bedrivas mer skyndsamt och på ett mer rättssäkert sätt. Motionären framhåller att utredningar om grova jaktbrott kan innebära stora olägenheter för den misstänkte, dels på grund av att denne fråntas vapen och inte kan jaga och dels på grund av att uppgifter om sådana utredningar ofta uppmärksammas i media. I regleringsbrevet uppställer regeringen följande återrapporteringskrav om vissa typer av brott (s. 2 f.): ska redovisa hur det brottsutredande arbetet och dess resultat har utvecklats på områdena brott i parrelation, brott mot barn, våldtäkt mot vuxna samt köp av sexuella tjänster. Avseende brott mot barn ska en särredovisning lämnas för sexualbrott mot barn. Myndigheten ska även beskriva utvecklingen gällande internetrelaterade sexualbrott mot barn. En bedömning av i vilken mån covid-19-pandemin påverkar eller har påverkat brottsutvecklingen och polisens insatser på områdena, särskilt gällande brott i parrelation och brott mot barn, ska också göras. ska vidare redovisa vilket fortsatt utvecklingsarbete som myndigheten avser att bedriva och vilka tekniska hjälpmedel som behövs för att effektivisera och öka uppklaringen av sexualbrott mot barn via internet. Därutöver ska redovisa vilket fortsatt utvecklingsarbete som bedrivs för att öka förutsättningarna för uppklaring av brott med hedersmotiv, inklusive könsstympning, äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott, och höja kompetensen i organisationen avseende dessa brott för att på så vis bidra till att stärka hela rättskedjan. Vidare anges att ska redovisa vilka effekter de utökade möjligheterna att inhämta och hantera finansiell information har fått i myndighetens verksamhet, bl.a. när det gäller förmågan att kartlägga och utreda mer komplexa brottsupplägg, inklusive penningtvätt. Brott av s.k. djurrättsaktivister Regeringen anförde i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 s. 41) följande om ett äldre tillkännagivande från om att brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1, rskr. 2014/15:77): har tidigare inhämtat och sammanställt information från avseende dessa brott. Därefter har regeringen tagit upp frågan med såväl rikspolischefen som säkerhetspolischefen samt med . Detta har redovisats för i tidigare skrivelser. I regeringens skrivelse 2016/17:75 angavs mot bakgrund av vidtagna åtgärder att skrivelsen i denna del avsåg läggas till handlingarna. har slutligt behandlat skrivelse 2016/17:75 (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:295). Regeringen beslutade därför att riksdagsskrivelse 2014/15:77 punkt 22 om brott som begåtts av djurrättsaktivister skulle läggas till handlingarna. I skrivelse 2017/18:75 upplyste regeringen om att så hade skett och att punkten därmed var slutbehandlad. Av betänkande (2017/18:KU21, rskr. 2017/18:325) framgår dock att justitieutskottet anser att de redovisade åtgärderna inte kan anses innebära att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister prioriteras. Enligt utskottet behövs en tydligare redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att prioritera arbetet mot sådana brott och att punkten därmed inte kan anses vara slutbehandlad. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen därför att punkten åter står som öppen. Även i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten står som öppen. Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar för att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Redovisningen lämnades till regeringen . bedömde att antalet brottsbenägna djurrättsaktivister som är aktiva i landet är få, och brotten som de begår är ofta relativt lindriga. Dessa individer skapar dock stor otrygghet för lantbrukare och andra, de orsakar ekonomisk skada för enskilda och för näringslivet och de utgör ett störningsmoment för enskild jakt och för licensjakt. arbetar därför med trygghetsskapande åtgärder, utredning och lagföring, och i samarbete med Säkerhetspolisen även med att reducera handlingsutrymmet för våldsbejakande extremister, i syfte att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Regeringen har därutöver vidtagit ett antal andra åtgärder för att den typen av brott som avses ska hanteras effektivt av rättsväsendet. Lagändringar har t.ex. gjorts rörande skadegörelse och olaga hot. Straffskalan för grov skadegörelse har skärpts och bestämmelsen har kompletterats med en kvalifikationsgrund som bl.a. innebär att om skadegörelsen innebär en särskild integritetskränkning, bör brottet kunna bedömas som grovt även om skadan i ekonomiskt hänseende inte kan sägas vara betydande. Med hänsyn till de åtgärder som vidtagits och redovisats anser regeringen att tillkännagivandet om att prioritera arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister är slutbehandlat. riktade en nytt tillkännagivande till regeringen om brottskoder och brott av djurrättsaktivister (bet. 2019/20:JuU25 s. 103 f., rskr. 2019/20:256). Regeringen anger följande om tillkännagivandet i skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75 s. 97). pågår ett prioriterat arbete med en översyn av straffbestämmelserna om hemfridsbrott och olaga intrång. I arbetet ingår att överväga straffbestämmelsernas tillämpningsområde, om kvalifikationsgrunder för grovt brott bör införas och om straffskalorna bör skärpas. De förslag som lämnas kommer att skickas på remiss till berörda myndigheter och organisationer för synpunkter. Ambitionen är att förslagen ska remitteras . Punkten är inte slutbehandlad. skickades promemorian Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång på remiss med sista svarsdag . Förslaget innebär att straffbestämmelserna moderniseras språkligt och det klargörs att tillämpningsområdet för olaga intrång även omfattar gårdsplaner. Det föreslås också att maximistraffet för brott av normalgraden skärps från böter till fängelse i högst . Vidare föreslås att de grova svårhetsgraderna av brotten ska betecknas grovt hemfridsbrott respektive grovt olaga intrång och att straffskalan för dessa brott ändras från fängelse i högst till fängelse i lägst och högst . Därtill föreslås att det i lagen införs omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt. Vid denna bedömning ska det särskilt beaktas om gärningen har skett genom inbrott, har innefattat våld, hot om brottslig gärning, ofredande eller skada på egendom eller annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. I promemorian föreslås också att försök, förberedelse och stämpling till grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång straffbeläggs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I Säkerhetspolisens uppdrag ingår att skydda demokratin och motverka våldsbejakande extremism. Säkerhetspolisen följer tre extremistmiljöer i : den våldsbejakande högerextremistiska miljön, den våldsbejakande vänsterextremistiska miljön och den våldsbejakande islamistiska miljön (2020, s. 49 f.). Center mot våldsbejakande extremism (CVE) inrättades och är placerat inom Brå. Syftet med centret är att stärka och utveckla det förebyggande arbetet i mot våldsbejakande extremism, ideologiskt motiverad brottslighet och terrorism. Skriften utgör en sammanställning av forskning och kunskap om den våldsbejakande djurrättsrörelsen, som inte går att enhälligt kategorisera in under någon av de tre våldsbejakande extremistmiljöerna. finns det individer och grupper som brukar ideologiskt motiverat våld med djurrättsidéer som föresats och ämnet ingår således i CVE:s bevakningsområde. Syftet med skriften är att översiktligt beskriva rörelsens idémässiga grund, aktiviteter och organisering, såväl i som i en internationell kontext. trädde lagen (2021:34) om tillträdesförbud till butik i kraft. Lagen innebär att en person kan förbjudas att få tillträde till och vistas i en butik, om det på grund av särskilda omständigheter finns risk att han eller hon kommer att begå brott i butiken eller allvarligt trakassera någon som befinner sig där. Den som bryter mot ett tillträdesförbud döms till böter eller fängelse . redovisar i årsredovisningen (s. 27 f.) att flera olika brottsförebyggande projekt har genomförts för att öka tryggheten för butiksägare. Bland annat har en arbetsmetod, Trygg i butik, utvecklats där målsättningarna varit att förebygga stölder ur butik, öka tryggheten hos butikspersonal, ett ökat fokus på det brottsförebyggande arbetet både hos väktare och butikspersonal samt att minska butikernas svinn. I årsredovisning anges bl.a. följande om bedrägeribrott och brott på internet (s. 20 och 35 f.). Antalet anmälda brott genom social manipulation ökade jämfört med . Ökningen består främst av social manipulation genom befogenhetsbedrägerier, s.k. vishing-/telefonbedrägerier. Äldre är en särskilt prioriterad målgrupp för på grund av sin utsatthet i ett alltmer digitaliserat samhälle. Bedrägerier riktade mot äldre och funktionsnedsatta ökade jämfört med och utgjorde av den totalt anmälda brottsligheten. Den underkategori inom bedrägerier riktade mot äldre och funktionsnedsatta som ökade mest jämfört med var bedrägerier genom social manipulation (). I bedrägerier genom social manipulation ingår romans-, investerings- och befogenhetsbedrägerier. lanserades ett uppdaterat material till mötespaketet Försök inte lura mig som riktar sig till äldre i syfte att stärka deras förmåga att stå emot bedrägerier samt att ta bort skammen om man har blivit utsatt. kompletterades mötespaketet med en samtalsserie på UR Play och Kunskapskanalen som baseras helt på materialet. Samtalsserien innehåller tre delar: romans- och investeringsbedrägerier, bedrägerier i hemmet samt telefonbedrägerier. Materialet sprids i egna kanaler och via samverkanspartner och kommer att finnas tillgängligt digitalt . Under den europeiska informationssäkerhetsmånaden oktober genomfördes säkert i samverkan med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Kampanjen syftar till att stärka allmänhetens förmåga att stå emot bedrägeribrott och att förändra sitt beteende på nätet. har romans- och investeringsbedrägerier lyfts ett flertal gånger i media i syfte att stärka allmänhetens förmåga att stå emot dessa brott. lades särskilt fokus på bedrägerier i egna kanaler.