bet · H801NU22 · 2021-06-16 00:00:00 — Utskottet konstaterar att samhällets ökade efterfrågan på el lokalt i kombination med avvecklingen av lokal kraftvärme medfört att nätkapacitetsbrist uppstått på flera platser och i flera regioner i . beslutade regeringen om uppdrag till och till länsstyrelserna att utreda åtgärder inom området. Regeringen och energibranschen tog ett gemensamt initiativ för leveranssäkerheten i och . har remitterat en promemoria med förslag som bidrar till ökade investeringar i elnäten. Initiativet omfattar även insatser av bl.a. de lokala elnätsägarna i och län för att säkra den lokala och regionala effekten i respektive region. elnät står inför en period av stora investeringsbehov. Dels behöver gamla ledningar förnyas, dels behöver nätkapaciteten förstärkas. fattade beslut om elnätsföretagens intäktsramar –2023. Elnätsföretagens planerade investeringar uppgår till ca –2023. Enligt Energimarknadsinspektionen ligger investeringarna högre än den nivå som krävs för att löpande förnya elnäten med bibehållen genomsnittsålder. finns ett omfattande behov av att stärka elnäten på flera håll i landet för att avhjälpa den lokala kapacitetsbristen så att ny elförbrukning kan anslutas utan orimliga väntetider. I takt med den ökande elektrifieringen av samhället, ökade behov från transport- och industrisektorerna och växande städer behöver elnäten på alla nivåer utvecklas, byggas ut och användas på ett mer effektivt sätt. För att tillgodose en ökad efterfrågan på el behövs ett tillförlitligt elnät som utvecklas genom kostnadseffektiva investeringar tillsammans med korrekta incitament på elmarknaden, inte minst när det gäller förbrukningsflexibilitet. Utskottet vill understryka att ett robust och tillförlitligt energisystem är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. Som redovisats kommer att göra stora investeringar i transmissionsnätet framöver för att det ska kunna svara mot samhällets ökade krav på tillgång till el och tillförlitliga elleveranser. Det handlar bl.a. om investeringar i nya anslutningar och marknadsintegration samt om reinvesteringar i befintlig infrastruktur. Som framgår av det föregående redovisar pågående och planerade projekt och kommande investeringsbehov i sin systemutvecklingsplan –2029. Slutligen kan även påminnas om att lagen (2003:436) om effektreserv, som gäller fram till , föreskriver att ska se till att det finns en effektreserv. Effektreserven skapas genom att upprättar avtal med elproducenter och elanvändare om att upprätthålla en specifik produktionskapacitet eller att reducera sin elanvändning. I och med att ett omfattande arbete med nätförstärkningar pågår avser utskottet inte att förorda att gör några uttalanden i linje med vad som föreslås. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elförsörjning. Utskottet konstaterar bl.a. att numera bedömer att en tredje kabel till behövs för att trygga elförsörjningen på ön och att det i övrigt pågår arbete i den riktning som motionärerna efterfrågar. Jämför reservation 33 (SD) och 34 (M, C, V, KD, L). (S) föreslår i motion 2020/21:2051 ett tillkännagivande om att säkra långsiktigt hållbar elförsörjning i hela landet. Motionären anger att det är angeläget att har en trygg och säker elförsörjning. Regeringen bör ta särskild hänsyn till behovet av att säkra en långsiktig hållbar gotländsk energiförsörjning i det fortsatta arbetet med omställning av till världens första fossilfria välfärdsland. I kommittémotion 2020/21:3484 av m.fl. (M) yrkande 10 anförs att har genomfört en nyttoanalys av en tredje kabel till . har konstaterat att det inte är samhällsekonomiskt lönsamt att bygga en tredje kabel. gör en annan analys. Behovet av en ytterligare förbindelse förväntas uppstå tidigare än vad tidigare konstaterat. Det beror inte minst på att den cementindustri som finns på ön, och som planerar att bli koldioxidneutral , är i stort behov av en trygg elförsörjning. bedömer även att en robust elförsörjning även är viktig utifrån förmågan att upprätthålla totalförsvar. Mot bakgrund av detta bör få i uppdrag att återuppta projektering och färdigställande av en tredje elförbindelse till . (M) anför i motion 2020/21:1164 att elavbrotten fortsätter att drabba och problemen som skakar om såväl näringsliv som boende har varit återkommande . I kommittémotion 2020/21:662 av m.fl. (SD) förordas, yrkande 32, att regeringen bör ge i uppdrag att utreda förutsättningarna för en anslutning till stamnätet. Motionärerna anför bl.a. att arbetet kring elektrifiering såväl i samhället som inom näringslivet tagit fart sedan projekteringen av en stamnätsförbindelse mellan fastlandet och avbröts. I de färdplaner som tagits fram inom Fossilfritt har även cement Betongindustrin pekat på möjligheter till elektrifiering för att nå en ökad grad av fossilfrihet. Det ökar el- och effektbehovet på . I kommittémotion 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ge i uppdrag att omgående återstarta byggandet av en tredje elkabel till , i ljuset av Svenska kraftnäts rapport, för att säkerställa öns elförsörjning och skapa förutsättningar för omställning till ett klimatsmart samhälle. Motionärerna anger att länge har varit beroende av kablar till fastlandet för sin elförsörjning. har upplevt en allt osäkrare elförsörjning, med allt fler totalavbrott. Detta är hämmande för öns utveckling, för utökning av befintliga verksamheter och för nya etableringar. (C) anför i motion 2020/21:1606 att är är utsett som pilotlän för omställningen till ett förnybart samhälle. Förstudien och färdplanen pekar på ett flertal inriktningar som testanläggningar, systemöversyn och regelförändringar. Förstudien klargör också att det kommer att behövas grundläggande infrastruktur för att kunna genomföra omställningen till ett klimatsmart samhälle. Färdplanen som gjort pekar på att har ypperliga förutsättningar att vara ledande i klimatomställning, att bli en stående världsutställning på klimatområdet. I motion 2020/21:1609 föreslår (C) ett tillkännagivande om att arbeta för att staten ska säkerställa att planerna på en tredje elkabel till fullföljs, att öns elförsörjning säkerställs och att det skapas förutsättningar för omställning till ett klimatsmart samhälle. Till stöd för sitt yrkande anger motionären bl.a. att har upplevt en allt osäkrare elförsörjning, med allt flera totalavbrott. Detta är hämmande för öns utveckling, både för pågående verksamheter, utökning av befintliga verksamheter och för nya etableringar. I kommittémotion 2020/21:388 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att bygga den s.k. Gotlandskabeln. beslutades det om att en tredje kabel skulle byggas, men detta stoppades senare av då man ansåg att det blev för dyrt. Detta arbete måste upptas och slutföras. I kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att bygga en tredje kabel till . Motionärerna anför bl.a. att kapaciteten på har nått taket vilket bl.a. begränsar näringslivets utvecklingsmöjligheter. I sammanhanget ska också säkerhetspolitiska betydelse betonas. I kommittémotion 2020/21:3246 av m.fl. (L) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att det behövs en plan för när ytterligare en kabel till kan finnas på plats. Motionärerna anför bl.a. att är den svenska experimentarenan för ett kraftsystem med en stor andel väderberoende produktion. Experimentet får anses ha gett intressanta resultat. Precis som Liberalerna länge har påtalat leder ett för stort beroende av väderberoende energiproduktion till att elanvändarna måste vänja sig vid att det inte finns el när de behöver den. Syftet med kraftsystemet är utmanande att uppfylla i ett sådant system. På har det inte fungerat. Det är hög tid att låta gotlänningarna och företagen på slippa sin roll som försökskaniner. Även ska ha en fungerande elförsörjning. Det snabbaste sättet att lösa det är att lägga en tredje undervattenslänk till . I Svenska kraftnäts tidigare systemutvecklingsplan –2027 konstaterade att det sedan nätutvecklingsplanen publicerades har genomförts ett antal förändringar i nätutvecklingsprojekten. Bland dessa märks att Svenska kraftnäts styrelse beslutade att avsluta arbetet med den tidigare planerade nya förbindelsen till . Det huvudsakliga skälet till beslutet var att den samhällsekonomiska nyttovärdesanalysen visade att kostnaderna för kabeln väsentligt översteg de olika nyttovärden som den skulle ge. Projektet är efter beslutet i stället inriktat på systemförstärkningar, och investeringsbudgeten är lägre än den som ingick i Svenska kraftnäts förslag till investeringsplan. Med anledning av Svenska kraftnäts beslut noterade utskottet (bet. 2017/18:NU3) att hade avbrutit planeringen av en ny förbindelse till . anförde utskottet att regeringen hade gett i uppdrag att utreda hur kan stå modell för ett förnybart och självförsörjande energisystem. Utskottet underströk i det sammanhanget också vikten av att har en trygg energiförsörjning i hela landet och även i fortsättningen har goda förutsättningar för en utbyggnad av förnybar energi. fick i uppdrag av regeringen att ta fram en förstudie till hur kan användas som pilotområde i omställningen till ett förnybart energisystem i (M2017/01768/Ee). Uppdraget redovisades till (ER 2018:5). I rapporten konstaterar myndigheten att det är fullt möjligt att skapa ett hållbart och robust energisystem på men att det kräver nya tekniker, nya affärsmodeller, nya regelverk och ett samarbete mellan det privata, det offentliga och de enskilda medborgarna. fick i uppdrag att ta fram en färdplan om hur kan ställa om till ett hållbart energisystem och att arbeta för en regional arena för pilotprojekt där teknik, affärsmodeller och regelverk prövas. publicerade rapporten – Färdplan för att möjliggöra att blir pilot för ett hållbart energisystem (ER 2019:9). Färdplanen innehåller både konkreta åtgärder och förslag på hur uppdraget kan fortsätta att bedrivas. I valet av åtgärder har prioritet getts till de åtgärder som är skalbara för omställning av energisystemet i hela landet, och åtgärderna har bedömts utifrån sina samhällsekonomiska konsekvenser. I arbetet har även åtgärdsförslagens påverkan på energiförsörjningen i fredstid och vid höjd beredskap beaktats. Åtgärderna är uppdelade inom delområdena Lokal förankring, Flexibelt och robust elsystem, Klimatsmart industri, Fossilfritt transportsystem, Resurseffektiv bebyggelse och Areella näringar. För varje delområde finns en huvudansvarig organisation, såsom , Region , och Transportstyrelsen. Myndigheten anger vidare att flertalet av de åtgärder som föreslås kommer att kunna finansieras inom ramarna för ansvarig organisations mandat eller i samverkan med andra parter, genom såväl privat som offentlig finansiering. För att ska kunna gå före i energi- och klimatomställningen menar myndigheten att det krävs utökade ekonomiska resurser på och hos . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 s. 34) anger regeringen att en ökad takt i utbyggnaden av elnät påskyndar den gröna omställningen och bidrar till ökad sysselsättning. Regeringen noterar Svenska kraftnäts preliminära analys av att en tredje kabel till behövs för att trygga elförsörjningen och kommer att följa upp behoven när den slutgiltiga rapporten är överlämnad. Arbetet med som pilotlän för energiomställning pågår. Regeringen har gett i uppdrag att stödja små och medelstora företag i arbetet med att stimulera till energieffektivare transporter och bidra till utveckling av transportsystem i samspel med elsystemet på . Avsikten är att ska vara ett pilotområde som går före i omställningen till ett hållbart energisystem, med avseende på energipolitikens tre grundpelare försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Satsningen ingår i det operativa programmet för och Öarna, insatsområdet Att stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi inom alla sektorer. Programmet pågår mellan och och har en ram om totalt . Det planeras att göras två utlysningar . gjorde en första utlysning av medel i syfte att finansiera innovativa lösningar som ska bidra till att ställa om till en mer effektiv och fossilfri transportsektor samt, för att klara transporternas behov, till ett robust elsystem på . Regeringen gav i Svenska kraftnäts regleringsbrev myndigheten uppdraget att bl.a. göra en särskild redovisning av försörjningstrygghet och leveranssäkerhet i fråga om elproduktionen, inklusive en bedömning om har en trygg och säker elförsörjning . Redovisningen av försörjningstrygghet och leveranssäkerhet i fråga om elproduktionen skulle göras i samverkan med och göras samlat i ett särskilt avsnitt i årsredovisningen. Av Svenska kraftnäts årsredovisning framgår att det ur ett totalförsvarsperspektiv finns ett behov av såväl som ökad robusthet i överföringen till fastlandet samt ökad förmåga och uthållighet att bedriva ö-drift i händelse att förbindelsen till fastlandet långvarigt blir otillgänglig. finns ett tydligt behov av ytterligare en överföringsförbindelse till för att säkerställa att även framtida efterfrågan på el kan mötas. Den förväntade förbrukningsökningen innebär att en ny förbindelse blir nödvändig runt 2030. Även om elförbrukningen inte ökar kommer en ny förbindelse att behövas för att upprätthålla nuvarande kapacitet när dagens förbindelser fasas ut runt 2035. På behövs enligt årsredovisningen troligen ytterligare en ny förbindelse som ersättning för dagens förbindelser och för at långsiktigt kunna tillgodose den ökande förbrukningen samt att upprätthålla en redundant matning. Ledtiden för upprättande av en ny förbindelse är vilket betyder att planeringen bör inledas i närtid. anger vidare att man därför avser att sammankalla och leda en utredning tillsammans med Eldistribution och som syftar till att identifiera den samhällsekonomiskt bästa lösningen för anslutning av till fastlandet. initierade en nätutredning om elförsörjningen till . ska ge förslag på hur den framtida elförsörjningen till bör utformas. I utredningen tas ett helhetsperspektiv som ska beakta alla relevanta aspekter, som exempelvis den förväntade utbyggnaden av havsbaserad vindkraft i och en ökad elektrifiering av samhället och industrin på . Enligt Svenska kraftnäts pressmeddelande från kommer nätutredningen att inledas av 2021. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker – Utredning om samhällsekonomisk lönsamhet – Övrigt om elförsörjning. Utredning om samhällsekonomisk lönsamhet I motion 2020/21:662 (SD) yrkande 32 förordas att regeringen ger i uppdrag att utreda om en anslutning till stamnätet för är samhällsekonomiskt lönsam eller inte. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att i sin nya bedömning om framtida elförsörjning funnit att en tredje kabel till behövs för att trygga elförsörjningen på ön. Utskottet ser därför inte att det finns något behov av ett tillkännagivande i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. elförsörjning tas upp i ett antal motioner där motionärerna bl.a. yrkar på att elförsörjning säkerställs, att arbetet med att bygga en tredje elförbindelse till påbörjas och att planer på som pilotlän för omställningen till ett förnybart samhälle fullföljs. Utskottet vill till att börja med påminna om att det är utskottets uppfattning att hela ska ha en trygg energiförsörjning och även i fortsättningen ha goda förutsättningar till en utbyggnad av ny energi. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att läget förändrats sedan Svenska kraftnäts beslut att avsluta arbetet med den tidigare planerade nya förbindelsen till på grund av att den samhällsekonomiska nyttovärdesanalysen visade kostnader som väsentligt översteg den nytta som en tredje kabel skulle ge. Utskottet noterar vidare att gjort en ny bedömning, som efter en preliminär analys visar att en tredje kabel till behövs för att trygga elförsörjningen på ön, både ur ett totalförsvarsperspektiv och ur ett hållbarhetsperspektiv och bl.a. cementindustrins omställning till att producera klimatneutral betong ökar energibehoven. Utskottet noterar också att initierat en nätutredning om elförsörjningen till som ska ge förslag på hur den framtida elförsörjningen till bör utformas, och att nätutredningen planeras påbörjas . Utskottet noterar därtill det pågående arbetet med som pilotlän för energiomställning. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att det pågår ett arbete i den riktning som motionärerna efterfrågar, varför utskottet inte finner något skäl att tillstyrka förslagen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Spänningsnivåer för ett koncessionsområde, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar 2 kap. 10 § regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) med den ändringen att paragrafen ska ha den lydelse som reservanterna föreslår i bilaga 3. 2020/21:4071 av (C) yrkande 7 och bifaller delvis proposition 2020/21:188 punkt 1 i denna del. I propositionen föreslår regeringen att regionnät ska kunna byggas på samma premisser som områdeskoncessionerade elledningar, så länge de inte överstiger områdeskoncessionens högsta spänningsnivå. Vi ser problem med detta förslag som hänger samman med att det inte alltid är marksnål teknik eller andra smarta lösningar som kan minska behovet av elnätsinfrastruktur som förordas. Detta menar vi kan få konsekvensen att produktiv mark tas i anspråk trots att andra alternativ finns tillgängliga. Eftersom ingen koncessionsansökan behöver göras berörs inte heller . Vi är införstådda med att förslaget syftar till att påskynda utbyggnaden av regionnätet men anser att samhällskostnaden kan bli för hög om inte bästa möjliga teknik används. Förslaget kommer att innebära att elnätsbolaget kan ansöka om ledningsrätt hos Lantmäteriet om det inte går att finna en överenskommelse med markägaren. Vi menar att Lantmäteriet saknar kunskap om prövning av teknikval och endast kommer att pröva den fastighetsrättsliga aspekten. Vi ser detta som problematiskt eftersom vi anser att har en viktig roll i att granska den bredare samhällsekonomiska aspekten av ett eventuellt intrång. Vi menar att denna aspekt också kan komma att bli särskilt viktig vid lägre spänningsnivåer eftersom marksnåla lösningar då i högre grad är kostnadseffektiva och tekniskt gångbara. har således med sin goda kännedom om ibland motstridiga samhällsintressen och bästa möjliga teknik även fortsättningsvis en viktig uppgift i att pröva dessa viktiga avvägningar. Vi menar således att är bättre lämpad för att säkerställa att nyttan av ett markingrepp står i proportion till t.ex. eventuella produktionsförluster. Sammantaget anser vi att tidsvinsterna inte står i proportion till potentiella skador, och bör därför avslå regeringens lagförslag i denna del och i stället bifalla förslaget till ändring i bilaga 3. Undantag för miljöprövad verksamhet, punkt 3 (M, SD, C) av (M), (M), (SD), (C), (SD), (SD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4068 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:4071 av (C) yrkande 8. Det finns redan undantag från koncessionsplikt för en rad områden, och ibland tillämpas även ett undantag från koncessionsplikt för vindkraft. Vi menar dock att dessa undantag inte tillämpas på ett systematiskt eller förutsägbart sätt. Vi noterar även att det enligt råder en otydlighet när det gäller ifall undantagen tillämpas eller inte på dessa verksamheter. Det råder därför en stor osäkerhet som kan leda till ökad kostnad och tidsåtgång, t.ex. vid planering av ny vindkraftsproduktion. Vi menar att tillståndsprocesserna hade kunnat förenklas ytterligare om det funnits större tydlighet när det kommer till att göra undantag från kravet på nätkoncession för de verksamheter som redan miljöprövats i en tidigare process. Vi anser att undantag från krav på koncession i regel ska tillämpas oftare. Det är dock viktigt att det finns ett val, eftersom projektören står för kostnaden vid icke koncessionspliktigt nät. Om projektören vill välja att bekosta en större del av byggandet för att vinna tid menar vi att det bör vara möjligt, förutsatt att en miljöprövning för verksamhetsområdet är gjord. Vi anser att regeringen bör ändra förordningen (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857) så att den blir mer tydlig för aktörer med redan miljöprövat verksamhetsområde. Det bör även göras ett tillägg i förordningen om undantag för ett internt nät inom redan miljöprövat verksamhetsområde för elproducenter för anslutning mot överliggande nät. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ledningsrätt, punkt 4 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4067 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:4068 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:4074 av m.fl. (KD) yrkande 5. Regeringen förordar att vissa delar av ledningsförrättningen ska kunna påbörjas innan koncession har beviljats, förutsatt att den som ska bevilja koncessionen medger det. Vi konstaterar att flera remissinstanser förespråkar att förslaget införs utan att det krävs ett sådant medgivande. Det skulle då bli upp till företagen själva att bestämma om de vill ta den ekonomiska risken att inleda vissa delar av ledningsförrättningen utan ett medgivande från . Detta skulle kunna leda till ytterligare tidsvinster eftersom företagen skulle ges möjligheter att påbörja förberedande arbetsmoment som inte omfattar markägarkontakter innan de har fått en nätkoncession. Sammantaget välkomnar vi möjligheten till fler delvis parallella processer men anser att kravet på medgivande bör tas bort. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Uppföljning och utvärdering av lagändringarna, punkt 5 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4067 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:4068 av m.fl. (M) yrkande 4. Förslagen i propositionen förväntas kunna förkorta den genomsnittliga tillståndsprocessen för utbyggnad av elnät . Det är bra men inte tillräckligt. Utan ytterligare åtgärder riskerar att hamna efter i elektrifieringen. En rimlig målsättning i det fortsatta arbetet är att kunna nå en halvering av de befintliga ledtiderna. Mot bakgrund av detta anser vi att regeringen ska utvärdera om de föreslagna förändringarna ger effekt, och i så fall till vilken grad. Regeringen bör återkomma till med resultatet av utvärderingen senast . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Delning av el inom och mellan fastigheter, punkt 6 (C, V) av (C), (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4071 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2722 av (MP) yrkande 4. Den svenska kraftproduktion utgår från en hög grad av centraliserad produktion med fokus på distribution till slutkund via transmissionsnät, regionnät och lokalnät. Denna modell håller delvis på att ritas om, vilket drivs på av en snabb teknikutveckling inte minst när det gäller lokalt producerad energi som t.ex. solceller. En hög koncentration av solceller kan dock skapa lokala utmaningar i nätet. Dessa lokala utmaningar menar vi skulle kunna avhjälpas genom att överskottselen delas med grannen via s.k. mikronät. Sådana mikronät skulle också skapa fantastiska möjligheter då solceller i högre grad kan installeras på optimala lägen.