bet · H801TU4 · 2021-01-28 00:00:00 — Mot bakgrund av det som anförs ovan finner utskottet ingen grund för att ta något initiativ på området och avstyrker därför motionerna 2020/21:239 (SD) och 2020/21:1081 (M) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att utreda möjligheten att även aktörer utanför sektorn för elektronisk kommunikation ska få ansluta sig till det nationella systemet för produktion och distribution av spårbar tid och frekvens. Utskottet hänvisar till att PTS redan har fått ett sådant uppdrag. I motion 2020/21:1554 påminner i (M) om att () upprätthåller ett nationellt system för produktion och distribution av spårbar tid och frekvens inom sektorn för elektronisk kommunikation. Aktörer från andra sektorer, däribland från finanssektorn och energisektorn, har i olika sammanhang uttryckt intresse för en PTP-anslutning (Precision Time Protocol) till tjänsten. Motionären anser att det skulle vara till nytta för samhället ur ett beredskapsperspektiv om fler aktörer fick tillgång. Motionären anser därför att PTS bör få i uppdrag att utreda möjligheten att distribuera tid och frekvens till fler aktörer. Utskottet vill inledningsvis lyfta fram det faktum att många viktiga samhällsfunktioner är beroende av korrekt tid. Mobilnäten fungerar exempelvis bara när basstationen får rätt tid och frekvens från en central källa. Det nya 5G-nätet är dessutom särskilt beroende av rätt frekvens för att telefonen ska kunna kommunicera med flera basstationer . Ett annat exempel är ekonomiska transaktioner mellan banker, finansinstitut eller handelsplatser där datorsystem måste vara synkroniserade för att transaktionerna ska kunna utföras. Även navigationssystem som gps är beroende av exakta tidsangivelser. upprätthåller () ett nationellt system för produktion och distribution av spårbar tid och frekvens för sektorn elektronisk kommunikation. Det sker via fyra skyddade och säkra noder där tiden produceras och distribueras från två atomur i varje nod. Det nationella systemet syftar till att bidra med robusthet och redundans för sektorn elektronisk kommunikation och till att minska sektorns beroende av satellitbaserade tjänster för tid- och frekvenssynkronisering. Utskottet vill här uppmärksamma att regeringen beslutade att ge PTS i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att även låta aktörer utanför sektorn för elektronisk kommunikation ansluta sig till det nationella systemet för produktion och distribution av spårbar tid och frekvens. Regeringen anser att ett tillgängliggörande av systemet för fler samhällsviktiga aktörer skulle vara positivt ur ett krisberedskapsperspektiv. För att aktörer utanför sektorn elektronisk kommunikation ska kunna ansluta sig behöver dock, enligt regeringens bedömning, förutsättningarna utredas och vissa frågor undersökas. Utskottet delar regeringens bedömning och noterar att PTS ska redovisa uppdraget till . Av redovisningen ovan framgår att motionsförslaget torde vara väl tillgodosett. Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:1554 (M). Postservice i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om postservicen i landet. Utskottet understryker vikten av att det även finns en samhällsomfattande posttjänst som svarar mot användarnas behov. Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete samt till redan vidtagna åtgärder. Jämför reservation 22 (SD), 23 (V) och 24 (KD). Det riksdagsbundna målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Inom Europeiska unionen regleras posttjänster i och rådets direktiv /67/EG av om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna (postdirektivet). Postdirektivet har ändrats , senast genom direktiv /6/EG. Syftet med postdirektivet är att stegvis harmonisera Europeiska unionens inre marknad för posttjänster och att säkerställa en samhällsomfattande posttjänst som uppfyller vissa kvalitetskrav. Enligt postlagen ska det finnas en samhällsomfattande posttjänst, dvs. en posttjänst som finns i hela landet, som är av god kvalitet och som innebär att alla användare kan ta emot postförsändelser och till rimliga priser kan avlämna sådana försändelser för befordran. Med postförsändelser avses adresserade försändelser som väger högst och som överlämnas i den slutliga form i vilken de ska transporteras av en tillhandahållare av posttjänster. Den samhällsomfattande posttjänsten avser alltså både brev och paket. (M) påtalar i motion 2020/21:1091 att försämringar drabbat postservicen , exempelvis förseningar, tidigarelagda tömningstider och försök med tvådagarsutdelning. Detta drabbar enligt motionären i synnerhet landsbygden men även myndigheter och företag som är beroende av att kunna skicka försändelser. Mot denna bakgrund anser motionären i yrkande 1 att PTS bör få i uppdrag att vidta åtgärder för att leveranssäkerheten och kvaliteten i nationell postgång ska förbättras. För kunder som efterfrågar tilläggstjänster efterlyser motionären i yrkande 2 att samtliga expressförsändelser ska nå full leveranssäkerhet. Motionären uppmärksammar också situationen för () som är en s.k. beredskapsmyndighet med särskilt ansvar för analys av biologiska prover, och som enligt uppgift haft problem med postgången. Motionären understryker i yrkande 3 att sådana myndigheter som ingår i totalförsvaret måste ges möjlighet till särskilda leveransvillkor för försändelser. I yrkande 4 pekar motionären på att allt fler biologiska analyser görs i utlandet till följd av bristande leveranssäkerhet i fråga om försändelser. Mot bakgrund av den olägenhet som de ändrade tömningstiderna medför för kunderna, anser motionären i yrkande 5 att tidpunkten för tömning av postlådor och inlämningsställen bör regleras av PTS. (M) uppmärksammar i motion 2020/21:1256 postutdelningen i glesbygden. Motionären anser att de stora förändringar som Postnords utdelningsorganisation genomgår har drabbat inte minst landsbygdens befolkning. Det innebär t.ex. att vissa hushåll och företag kan få köra mycket långt för att hämta posten. För att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet yrkar därför motionären på att regeringen ska se över möjligheterna att förbättra servicen för postutdelning i glesbygd. I kommittémotion 2020/21:1316 understryker m.fl. (V) att en fungerande postverksamhet utgör en grundläggande samhällsservice och att många företag är helt beroende av en hög och jämn nivå på postservicen för sin verksamhet. Om en sådan service inte kan garanteras missgynnas företagen på landsbygden och många arbetstillfällen riskerar att gå förlorade. Därför efterfrågar motionärerna i yrkande 1 att Postnord bör få i uppdrag att ge god service av likvärdig kvalitet till alla enskilda medborgare och företag i hela landet. Motionärerna ser också med oro på Postnords planer att dra ned på antalet utdelningsdagar, vilket riskerar att slå hårt mot stora delar av landet där många är beroende av en fungerande postgång. I yrkande 2 kräver därför motionärerna att regeringen skyndsamt ger Postnord i uppdrag att avsluta sina planer på varannandagsutdelning. I kommittémotion 2020/21:2214 hänvisar m.fl. (SD) bl.a. till postlagens bestämmelser om den samhällsomfattande posttjänsten. Mot bakgrund av den pågående utvecklingen ser motionärerna med oro på den försämrade service som framför allt drabbar privatpersoner och företag i glesbygden. Motionärerna efterlyser därför i yrkande 7 att man förbättrar service, postutdelning och tillgänglighet i glesbygden. Vidare uppmärksammar motionärerna bl.a. behovet av strukturella förändringar och effektiviseringsåtgärder inom Postnord för att återställa kvaliteten i verksamheten. Motionärerna föreslår således i yrkande 8 att regeringen skyndsamt ger Postnord i uppdrag att vidta nödvändiga effektiviseringsåtgärder. Motionärerna påminner också om de högt ställda finansiella mål och avkastningskrav som fastställts för Postnord, trots de kraftigt sjunkande brevvolymerna. Dessa krav har enligt motionärerna fått negativa konsekvenser för inte minst personalens arbetssituation. Det övergripande målet i sammanhanget måste dock vara att säkerställa en fungerande postgång i hela landet som är förenlig med en sund och välbalanserad ekonomi för Postnord. Motionärerna anser därför i yrkande 9 att regeringen bör återkomma med ett förslag som syftar till att skapa en bättre balans mellan ekonomiska mål och företagets samhällsuppdrag. m.fl. (KD) uppmärksammar i kommittémotion 2020/21:2809 de utmaningar Postnord står inför till följd av sjunkande brevvolymer och efterlyser därför i yrkande 83 att Postnord gör de strukturella förändringar som behövs för att effektivisera verksamheten och säkra att breven kommer fram . Motionärerna betonar likaså att det är av yttersta vikt att posten delas ut i hela landet och att man kan garantera en väl fungerande posthantering även om t.ex. elnätet inte fungerar. Av denna anledning föreslår motionärerna i yrkande 85 att det tillsätts en utredning som tar ett helhetsgrepp om posthanteringen utifrån tillgänglighet, säkerhet, framtida utveckling och kostnader. En marknad i förändring Utskottet påminner inledningsvis om att den svenska samhällsutvecklingen påverkas starkt av digitaliseringen. De ändrade kommunikationsmönster som följer av den nya tekniken påverkar förutsättningar och villkor för människor, företag och offentliga institutioner. har den totala brevvolymen på den svenska marknaden minskat . skickades drygt 180 miljoner färre försändelser än 2018, vilket motsvarar en minskning . Totalt skickades 1,8 miljarder brev 2019. Det finns enligt PTS inga tecken på att volymminskningen på den svenska brevmarknaden kommer att avstanna. Det gör att förhållandena på postmarknaden kommer att fortsätta förändras i snabb takt. Detta leder i sin tur till att förutsättningarna för att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst påverkas. PTS konstaterar att distribution av postförsändelser är förknippad med en hög andel fasta kostnader i form av exempelvis sorteringsanläggningar, fordon och anställda. Det innebär att kostnaderna i utdelningsverksamheten i stor utsträckning förblir oförändrade, trots minskade brevvolymer. Utskottet kan konstatera att de behovsundersökningar som PTS genomförde 2019 visar på att samhället behöver säkerställa att småföretag, äldre, socioekonomiskt utsatta grupper och de som har behov av fysiska försändelser även får tillgång till posttjänster som motsvarar deras behov och som dessutom är tillförlitliga och håller en god kvalitet. Enligt behovsundersökningarna är användarna relativt nöjda med hur dagens posttjänster motsvarar deras behov men det finns en viss oro inför förändringar och hur de kommuniceras. De genomförda undersökningarna visar bl.a. på att den växande e-handeln medför nya behov. Användarna efterfrågar en ökad samordning mellan paketdistributörer t.ex. när det gäller utlämningsställen, mer flexibla leveranslösningar och utökad samdistribution och samverkan i leverans av varuförsändelser i lands- och glesbygden. I många fall är samordning av service viktigare än närhet om det senare innebär att mottagaren måste åka till flera olika utlämningsställen för att hämta sina försändelser. Vidare noterar utskottet att användarna värderar förutsägbarhet och tillförlitlighet i leveransen högre än hastighet. En annan slutsats som framkommer är att myndigheter och företag har ett fortsatt behov av en tillförlitlig brevtjänst, men inte nödvändigtvis med utdelning . Det finns enligt PTS undersökningar också ett visst behov av att kunna skicka och ta emot skriftliga meddelanden snabbt även . Vidare framkommer det att det finns en oro bland myndigheter över hur man på ett tydligt sätt ska kommunicera hur förändringar i brevservicen kan komma att påverka ledtider i handläggningen. Det kommer bl.a. att påverka socioekonomiskt utsatta grupper som till stor del är beroende av brevtjänster. En slutsats är att förändringar i t.ex. utdelningsfrekvens ställer krav på vidareutveckling av digitala tjänster. PTS påtalar i sin rapport postmarknad (PTS-ER-2020:10) att utvecklingen medför att regleringen av postmarknaden behöver ses över. Inom EU pågår en diskussion om behovet av att se över det s.k. postdirektivet. I diskuteras en översyn av den svenska postlagen så att de krav som ställs på den samhällsomfattande posttjänsten bättre anpassas till användarnas förändrade behov. PTS framhåller att de förändrade behoven ser annorlunda ut i olika delar av landet och att det är viktigt att säkerställa en god postservice i lands- och glesbygden där alternativen för användarna är färre. I sammanhanget understryker myndigheten att den framtida europeiska regleringen måste medge tillräcklig nationell flexibilitet för att kunna beakta att behov och marknadsutbud skiljer sig i olika medlemsländer och även i olika delar inom respektive medlemsland. Utskottet instämmer i PTS uppfattning. Utskottet vill i detta sammanhang uppmärksamma att regeringen beslutade om kommittédirektivet (dir. 2020:101) för den utredning som ska utreda möjliga finansieringsmodeller för den samhällsomfattande posttjänsten. Syftet är att klargöra hur den samhällsomfattande posttjänsten ska finansieras när den kan vara fullt ut självfinansierad. I utredarens uppdrag ingår att analysera möjliga finansieringsmodeller för de tjänster som bör ingå i den samhällsomfattande posttjänsten, däribland modeller som utgår från både finansiering genom statsstöd och genom upphandling av tjänster. Utredaren ska vidare lämna förslag på hur varje sådan finansieringsmodell bör utformas för att kunna användas i fråga om den samhällsomfattande posttjänsten samt, om det bedöms lämpligt, lämna förslag som innebär att olika tjänster i den samhällsomfattande posttjänsten finansieras på skilda sätt, alternativt att sådana tjänster i olika delar av landet finansieras på skilda sätt. Dessutom ska utredaren föreslå hur finansieringen ska gå till och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet ser fram emot detta med stort intresse. Utskottet vill påminna om att efter den ändring som gjordes i postlagen 2018 har PTS befogenhet att meddela föreskrifter om hur kravet på utdelning av postförsändelser ska fullgöras inom ramen för den samhällsomfattande posttjänsten. Utskottet vill även peka på att det inom myndigheten pågår en översyn av var någonstans utdelning av postförsändelser bör ske . Viktiga ingångsvärden i arbetet är bl.a. den ökande e-handeln, en allt snabbare övergång från skriftliga till digitala meddelanden samt att användarna efterfrågar mottagaranpassade och flexibla leveranslösningar. Dessutom ska de kommande föreskrifterna skapa möjligheter för ett komplement till utlämning av försändelser via ombud liksom för samordning av transporter för ökad och miljömässigt hållbar service. Till detta ska läggas att det även framöver ska finnas en ändamålsenlig service för befordran av skriftliga meddelanden. Utskottet vill i sammanhanget också uppmärksamma att regeringen lade fram en promemoria med förslag på hur befordringskravet i postförordningen bör förändras för att det ska finnas en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet i hela landet. I promemorian, som ska remissbehandlas, föreslås att befordringstiden för postförsändelser ändras på så sätt att av de inrikes brev som lämnas in för tvådagarsbefordran ska ha delats ut , oavsett var i landet breven har lämnats in. Vidare ska av breven ha delats ut inom fyra påföljande arbetsdagar. Regeringen framhåller att den snabba utvecklingen av alternativa kommunikationssätt och digitala tjänster gör att det fysiska brevet tappat sin roll vid snabb informationsöverföring och att det således inte är samhällsekonomiskt försvarbart att grundtjänsten inom den samhällsomfattande posttjänsten ska vara att av de inrikes brev som lämnas in för tvådagarsbefordran ska ha delats ut . Det ändrade befordringskravet kommer enligt regeringens bedömning att underlätta för Postnord att genomföra effektiviseringar i verksamheten vid tillhandahållandet av de posttjänster som omfattas av postförordningen. Med förslaget kommer större hänsyn att kunna tas till förändrade kostnader som följer av volymförändringar för just dessa posttjänster. Regeringen anser att ändringarna bör träda i kraft . Postnord har prövat en ny utdelningsmodell inom ett geografiskt avgränsat område i och . Modellen innebär i praktiken att flertalet brev har delats ut . Postnord har motiverat testverksamheten med behovet av att kunna anpassa distributionen till kravet på tvådagarsbefordran som regeringen införde i postförordningen . Utskottet noterar att PTS inom ramen för sin tillsynsverksamhet har följt den pågående testverksamheten och utvärderat resultaten. Utifrån det underlag som Postnord har överlämnat bedömer PTS att postverksamheten i testområdet uppfyller tillförlitlighetskraven. PTS noterar dock att klagomålen till operatören har varit högre i testområdet jämfört och i relation till jämförbara områden. Det kan i sammanhanget framhållas att Postnord har meddelat att man nu ska testa den nya produktionsmodellen i hela terminalområde som huvudsakligen utgörs av hela . PTS kommer därför att inleda ett nytt tillsynsärende eftersom myndigheten anser att det inte finns någon garanti för att modellen ska fungera i en större skala. I ett första steg kommer PTS att begära att Postnord redovisar ett antal uppgifter. Det handlar bl.a. om hur testverksamheten ska säkerställas för att minimera risk för störningar och avbrott i distributionen. PTS anser att det är viktigt att förändringar i Postnords verksamhet förbereds grundligt för att minimera risken för att störningar uppstår som kan påverka förmågan att uppfylla tillförlitlighetskraven eller andra krav som ställs på företaget. Utskottet ansluter sig till PTS bedömning i frågan och vill framhålla att testerna enligt myndigheten bör följas av en grundlig utvärdering av vilka konsekvenser en förändrad utdelningsfrekvens får för berörda avsändare och mottagare samt för Postnord. Regeringen har tillsatt en postlagsutredning i syfte att se över regelverket mot bakgrund av samhällets förändrade behov av posttjänster, och myndigheten kommer därför att stödja postlagsutredningen i dess arbete. PTS ser positivt på båda initiativen som ett led i att skapa de förutsättningar som krävs för en rikstäckande, effektiv, tillförlitlig och miljömässigt hållbar postutdelning som så långt som möjligt är självfinansierad. Utskottet vill avslutningsvis peka på att PTS även har genomfört en förstudie av totalförsvarets behov av posttjänster (PTS-ER-2020:23) och konstaterar bl.a. att de tillfrågade myndigheterna och organisationerna bedömer att det finns ett behov av en fungerande posthantering av fysiska försändelser både i fredstid och under höjd beredskap trots en ökad digitalisering av verksamheterna. Regeringen delar i proposition 2020/21:30 (Totalförsvaret 2021–2025) PTS bedömning och anser att arbetet inom detta område behöver fortsätta, något som även utskottet finner angeläget. PTS konstaterar i sin rapportering (PTS-ER-2020:10) till regeringen att Postnord uppfyller postförordningens befordringskrav på nationell nivå för den samhällsomfattande posttjänsten. Mätningen visar att Postnord med god marginal legat över postförordningens krav på att av inrikes enstaka brev ska vara utdelade . Det gäller både och för varje enskild månad. Fram var kravet att av de inrikes försändelser som lämnades in för övernattbefordran före angiven senaste inlämningstid skulle ha delats ut påföljande arbetsdag och . är det i praktiken endast frimärkta brev som berörs av kvalitetskravet, då och portobetalt som huvudregel lämnas in för övernattbefordran. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att PTS tillsyn syftar till att säkerställa att postoperatörerna uppfyller kraven i postlagen, postförordningen och de tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av postlagen. Med anledning av tidigare års kvalitetsproblem på postmarknaden har PTS främst fokuserat tillsynsverksamheten på att komma till rätta med utdelningsproblem hos i första hand Postnord och . PTS tillsyn har av samma anledning även inriktats mot uppföljning av hur operatörerna utformar och fördelar resurser till sina kundserviceverksamheter. PTS konstaterar likaså att kvaliteten i postoperatörernas verksamheter har stabiliserats jämfört , vilket bl.a. avspeglas i ett minskat antal klagomål både till myndigheten och till operatörerna. Klagomålen ligger dock fortfarande på en högre nivå än innan kvalitetsproblemen hos postoperatörerna började öka . Den vanligaste orsaken till att allmänheten vänder sig till PTS med klagomål är enligt vad utskottet erfar att man vill påtala brister i postutdelningen eller i något led av paketdistributionen. Problemen med postutdelningen handlar främst om försändelser som av något skäl inte har kommit fram eller har delats ut för sent eller att mottagaren av misstag har fått någon annans brev. Klagomålen på paketdistribution har till stor del gällt brister i Postnords hantering av postförsändelser som har skickats från länder utanför EU samt olika problem kopplade till Postnords aviseringssystem. I ljuset av de stora förändringar som postmarknaden och postoperatörerna fortsatt står inför har PTS som övergripande mål för tillsynsverksamheten att följa upp hur postoperatörerna upprätthåller sin förmåga att planera och genomföra förändringar samt hantera störningar i sina verksamheter. När det gäller de yrkanden i motion 2020/21:1091 (M) som hänför sig till vissa specifika tjänster med särskilda krav på exempelvis skyndsam leverans eller befordran av försändelser med känsligt innehåll vill utskottet förtydliga att denna typ av s.k. tilläggstjänster inte omfattas av den samhällsomfattande posttjänsten. Det handlar i stället om specialtjänster som tillhandahålls på rent kommersiella villkor utifrån avtalsrättsliga förutsättningar mellan beställare och leverantör. Dessa tjänster tillhandahålls i de flesta fall av flera konkurrerande aktörer på marknaden, vilket ger beställaren möjlighet att välja en annan tillhandahållare om produkt- och tjänstevillkoren hos en aktör inte bedöms som uppfyllda. Utskottet är införstått med de konsekvenser som inte minst digitaliseringen för med sig för postmarknaden i form av en snabbt växande e-handel och kraftigt minskande brevvolymer. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund regeringens initiativ att låta utreda förutsättningarna för den samhällsomfattande posttjänsten. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att man belyser den samhällsomfattande posttjänstens framtida utformning och hur den ska finansieras givet de genomgripande förändringar som marknaden genomgår. Likaså är det enligt utskottets uppfattning av stor betydelse att det även finns en samhällsomfattande posttjänst som svarar mot användarnas behov och som motsvarar de krav på kvalitet och tillgänglighet som användarna ställer. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att flera av de tjänster och produkter som Postnord erbjuder sina kunder inte ingår i den samhällsomfattande tjänsten utan tillhandahålls på en konkurrensutsatt marknad. I fråga om kvalitet och tillförlitlighet i postbefordran, ser utskottet med tillförsikt på utvecklingen men understryker behovet av fortsatta ansträngningar för att förbättra kvaliteten inom verksamheten. Detta gäller även PTS uppföljning av Postnords försöksverksamhet med varannandagsutdelning. Utskottet välkomnar därför de åtgärder som har vidtagits av såväl tillsynsmyndigheten som berörda operatörer i detta avseende. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1091 (M) yrkandena 1–5, 2020/21:1256 (M), 2020/21:1316 (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2214 (SD) yrkandena 7–9 samt 2020/21:2809 (KD) yrkandena 83 och 85. Utskottets förslag i korthet