bet · H901NU4 · 2021-12-22 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4273 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4276 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2021/22:31 till handlingarna. Förtroendet för staten är avgörande för att skapa legitimitet för den demokratiska processen. Att bolag med statligt ägande agerar föredömligt och med god transparens menar jag därför är av särskild vikt. pekar i sin rapport på hur en del av bolagen med statligt ägande har svårt att förhålla sig till bl.a. riktlinjer och andra internationella riktlinjer som är en del av ägarpolicyn och att det i sin tur har lett till svagare incitament för bolagen att beakta riktlinjerna. Myndigheten pekar också på vissa bolags behov av att vägledningen blir mer uttrycklig och praktiskt orienterad för att de internationella riktlinjerna ska kunna följas. Regeringen menar i sin tur att det delvis redan förekommer mycket uppföljning i fråga om riktlinjerna och delvis att de internationella riktlinjerna är komplexa och att bolagen har rätt och ansvar för att själva tolka dessa. Jag menar att det är problematiskt om det finns tveksamheter kring de internationella riktlinjerna och då särskilt riktlinjer för multinationella företag som bl.a. rör mänskliga rättigheter, miljö och fackliga rättigheter. Jag anser därför att regeringen bör följa rekommendation i frågan och återkomma till med förslag på hur styrningen av bolag med statligt ägande kan förtydligas ytterligare med hänsyn till de internationella riktlinjerna. pekar vidare på en del problem med bolagens redovisning när det gäller hållbart företagande. Utgångspunkten för hållbart företagande är att bolag med statligt ägande ska bedriva sin verksamhet på ett sätt som gynnar ekonomisk, social och miljömässig hållbar utveckling. Enligt vad som framkommer i har regeringen brustit i sin information till när det gäller hållbart företagande. Myndigheten anser också att hållbarhetsredovisningen i högre utsträckning borde likna den finansiella redovisningen. Regeringen anför att man ser problemet och att man har vidtagit en del åtgärder för att förbättra situationen. Regeringen anför också att de statligt ägda bolagen redan har högre krav på sig än andra bolag. Jag menar att bolag med statligt ägande skiljer sig från andra bolag. Det statliga ägandet bör vara ett sätt att trygga samhällsnyttiga ändamål. I förlängningen är bolagen en del av det demokratiska systemet. Med det sagt är arbetet med hållbart företagande och redovisningen av detsamma central och uppföljningen av detta behöver, i enlighet med förslag, skärpas. Jag anser att det inte är tillräckligt att inväntar utfallet av nuvarande initiativ när det gäller hållbarhetsredovisningarna. Regeringen bör således återkomma med förslag på hur vidare krav på utvärdering och kontroll av de statligt ägda bolagens hållbarhetsredovisning kan införas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En översyn av statens företagsägande, punkt 3 (M, KD, L) av (M), (M), (KD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 49. Vår principiella uppfattning är att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Statens bolagsportfölj består av 46 bolag till ett värde av ca . Vi menar att listan över bolag hos varje riksdagsledamot och skattebetalare borde väcka frågan om det verkligen är lämpligt med ett statligt ägande i alla dessa verksamheter. Vår utgångspunkt är att konkurrensutsatta marknader i allt väsentligt ska reserveras för privata företag medan offentlig verksamhet ska minimeras eftersom det ofta inverkar negativt på marknadens funktionssätt. Staten bör därför minska eller avveckla sitt företagsägande om sådana förändringar leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. Regeringen bör därför tillsätta en som ser över vilken samhällsnytta de statligt ägda bolagen med samhällsuppdrag bidrar med samt vilka bolag som är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga i syfte att överväga vilka bolag som även fortsättningsvis bör ägas av staten. Denna breda översyn bör dessutom innehålla en analys av på vilket sätt dessa bolag konkurrerar med privata företag. Kommissionen bör därefter lämna förslag till regeringen om hur den kan jobba vidare med frågor om statens ägande och förvaltning av företag. slutsatser bör även redovisas för . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En översyn av statens företagsägande, punkt 3 – motiveringen (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi delar motionärernas grunduppfattning att staten bör avyttra sitt ägande i bolag som inte har särskilda samhällsuppdrag eller är av strategisk och säkerhetspolitisk vikt. Vi ser dock inte något behov av en särskild eller bredare översyn utan anser att bör ge regeringen i uppdrag att redan nu inleda en process med att avyttra statens aktier i bolag med statligt ägande i enlighet med detta. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Statens långsiktiga företagsägande, punkt 4 (M, SD, KD, L) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:4112 av m.fl. (KD), 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3165 av (M) yrkande 1 och 2021/22:3165 av (M) yrkande 2. Vi anser att de stora fördelarna med privat företagsamhet gör att det krävs starka skäl för att staten ska vara en aktör på marknader där den själv bestämmer spelreglerna. Staten bör därför minska eller avveckla sitt ägande i bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt, är av stort kulturellt värde eller är viktiga från en strategisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt. Det övergripande målet för regeringens arbete bör dock inte vara att staten ska avveckla allt företagsägande utan att staten tar sitt ansvar gentemot de privata aktörerna på marknaden och säljer de bolag som inte har en uttalad samhällsnytta. I bolag med statligt ägande där en del av verksamheten bedrivs på affärsmässiga grunder på en konkurrensutsatt marknad och en del till övervägande del är avsedd att generera samhällsnytta bör utgångspunkten vara att dessa verksamheter separeras så att statens ägande i den kommersiella delen kan avvecklas. Vi vill dock understryka att sådana processer måste föregås av en grundlig analys som tydligt redovisar vilka delar av ett bolags verksamhet som staten av exempelvis strategiska eller säkerhetspolitiska skäl bör behålla kontrollen över. Vi menar att försäljningar i enlighet med det anförda kommer att renodla statens uppgifter och skapa bättre fungerande marknader. Det är därmed en långsiktig vinst för de som ytterst äger statens andel i bolagen – svenska folket. Vi vill dock påpeka att all försäljning av statlig egendom ska genomföras affärsmässigt. Det innebär att staten, även om regeringen i närtid inleder en försäljningsprocess, kommer att vara en stor företagsägare . Det ställer höga krav på tydliga principer. De statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden och vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. I de fall där bolagen har ett samhällsuppdrag ska detta utföras väl. Som framgår av det vi anfört kan det också finnas strategiskt eller säkerhetspolitiska grunder för ett statligt ägande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statligt ägda företags agerande på konkurrensutsatta marknader, punkt 5 (M, KD) av (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 47. De statliga företagens närvaro på flera marknader riskerar att ge osund konkurrens. Trots gällande lagstiftning som ska förbjuda statliga företag att snedvrida konkurrens och nyttja sin ställning har vi kunnat se en trend med breddning av verksamheter som riskerar att ta marknadsandelar på bekostnad av privata aktörer. De statligt ägda företagens agerande riskerar därmed att bryta mot konkurrenslagen som det ökar statens inflytande på kommersiella marknader. Detta är en utveckling som står i motsats till vad vi vill se när det gäller det statliga bolagsägandet. Vi anser att det är av yttersta vikt att statligt ägda bolag inte konkurrerar ut andra aktörer. Statligt ägda bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska därför ha ett ägarperspektiv som garanterar rättvisa villkor gentemot andra privata marknadsaktörer. Bolagen ska arbeta för konkurrensneutralitet och verka mot osund konkurrens. Regeringen bör i sitt övergripande ansvar för de statliga bolagen vidta åtgärder som säkerställer att statligt ägda bolag på konkurrensutsatta marknader inte snedvrider konkurrensen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktlinjer för statligt ägda företags påverkansarbete, punkt 6 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 18, 2021/22:1816 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkande 3. Vår uppfattning är att statligt ägda företag liksom myndigheter har kommit att ta en större plats i samhällsdebatten än vad som varit fallet. Bolagens grundläggande funktion är att verka inom ramen för ägarens direktiv. Många av bolagens verksamheter har dock utvecklats så att de agerar för att påverka samhällsutvecklingen – vilket enligt vår uppfattning ibland har fått orimliga proportioner. Vi vill dock understryka att yttrandefrihet, tryckfrihet och föreningsfrihet är självklara grunder som samhället bygger på, vilket självfallet även gäller de statligt ägda bolagen. Med detta sagt vill vi dock påpeka att staten har en möjlighet att i sin ägarstyrning ange en övergripande inriktning för hur de statligt ägda företagen ska agera när man väljer att delta i samhällsdebatten och påverka beslutsfattare. Vi vill påpeka att regeringen har utarbetat riktlinjer exempelvis för hur de statligt ägda företagen ska bedriva sitt hållbarhetsarbete och vi menar att liknande anvisningar bör finnas för bolagens kommunikationsarbete. Vår uppfattning är att det blir djupt problematiskt när statligt ägda bolag agerar som t.ex. Systembolaget gjort när de försökt påverka ledamöter att fatta en viss typ av beslut när det gäller s.k. gårdsförsäljning av alkohol. Den typen av övertramp visar att regeringen behöver utveckla sin ägarstyrning och tydliggöra att kommunikationsarbetet måste bedrivas på ett förtroendeingivande sätt så att bolagen inte ägnar sig åt orimlig opinionsbildning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktlinjer för statligt ägda företags påverkansarbete, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:1816 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 18. Förtroendet för de statliga institutionerna är avgörande för att skapa legitimitet för den demokratiska processen. Det gäller även de statligt ägda företagen. Jag vill därför understryka att det är av särskild vikt att dessa företag agerar föredömligt och med god transparens. Det har emellertid framkommit att flera vd:ar för statligt ägda bolag, exempelvis , och , sitter i styrelserna för och dess olika organisationer, däribland och . Jag menar att detta är mycket märkligt eftersom dessa organisationer har bedrivit omfattande kampanjer mot innehållet i regeringens politik. Jag menar att det är direkt olämpligt att näringslivets intresseorganisationer på det här sättet får en direkt gräddfil till de statligt ägda bolagen. bör uppträda neutralt och bör därför inte vara medlemmar i dylika intresseorganisationer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förbud för statliga bolag att bedriva påverkansarbete, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 14. Statligt ägda bolag som ägnar tid, kompetens och pengar åt att påverka medborgare och beslutsfattare riskerar att undergräva förtroendet för staten. Givetvis gäller yttrande- och tryckfriheten även statligt ägda bolag och deras vd:ar, men den makt som dessa får om de med skattebetalarnas resurser i ryggen driver påverkanskampanjer står inte i överensstämmelse med grunderna för ägandeförhållandena. Vi menar att det är skillnad på att använda sin yttrandefrihet och att använda skattebetalarnas pengar för att sprida dem i form av påverkanskampanjer. Vi har i det föregående ställt oss bakom ett förslag till ett tillkännagivande om att regeringen behöver utveckla sin ägarstyrning och tydliggöra att kommunikationsarbetet måste bedrivas på ett förtroendeingivande sätt så att bolagen inte ägnar sig åt orimlig opinionsbildning. I likhet med vad vi uttryckte då vill vi även i detta sammanhang framhålla att yttrandefrihet, tryckfrihet och föreningsfrihet är självklara grunder som samhället bygger på, vilket självfallet även gäller de statligt ägda bolagen. Utöver att regeringen behöver utveckla sin ägarstyrning enligt det vi anfört ovan anser vi även att regeringen ska låta utreda om ett förbud för statliga bolag att bedriva skattefinansierat påverkansarbete gentemot , regeringen och andra offentliga beslutsfattare ska införas och hur de i så fall kan utformas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3038 av (SD) yrkande 1 och 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:102 av Per Schöldberg m.fl. (C), 2021/22:1600 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2691 av (S), 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 4, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 27 och 2021/22:4273 av m.fl. (V) yrkande 3. Vi kan inledningsvis konstatera att många viktiga svenska samhällsfunktioner bedrivs i bolagsform med staten som hel- eller delägare och att dessa bolag generellt verkar på konkurrensutsatta marknader. Vi är i dessa fall anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande genom ägande. I vissa fall förvaltar bolag med statligt ägande viktiga naturresurser, och det statliga ägandet är en garanti för att värdet kommer de svenska medborgarna till del. Vi ser inte utförsäljningar av statens egendom som ett ideologiskt självändamål, men det kan emellertid finnas statliga innehav som under vissa omständigheter kan reduceras då det statliga ägandet inte medför någon nytta för medborgarna. Statligt engagemang i centrala samhällsfunktioner anser vi stärker som nation vid extraordinära händelser, såsom finanskriser, handelsblockader och internationella konflikter. Om bolagen drivs enligt marknadsmässiga principer, vilket som regel bör vara fallet, stärks statens kassa genom aktieutdelning. Genom ett visst statligt ägande bibehålls också en demokratisk dimension i vissa etiska frågor som t.ex. kan röra korruption och miljöförstöring. Politiker bör emellertid utöva inflytande över statens bolag med varsamhet, och god lönsamhet bör prioriteras högt. När det i övrigt gäller förvaltningen av bolag med statligt ägande vill vi i detta sammanhang särskilt framhålla att vi är kritiska mot regeringens mål att andelen av vardera könet i de statligt ägda bolagens styrelser ska vara . Vi motsätter oss alla former av sådan kvotering och s.k. positiv särbehandling på grund av kön och anser att all förekomst av detta inom ramen för offentlig verksamhet bör upphöra. Vi menar att varje individ ska bedömas utifrån sina personliga egenskaper, och vägen dit kan aldrig gå genom särbehandling på grund av kön. Utöver det faktum att all s.k. positiv särbehandling av en grupp är negativ särbehandling av någon annan förstärker en sådan behandling synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. Det nuvarande målet innebär dessutom att regeringen följaktligen måste anse att det är för många kvinnor i bolagsstyrelserna för exempelvis , och . Vi anser därför att målet om en jämn könsfördelning i de statligt ägda bolagens styrelser ska tas bort. Slutligen anser vi att regeringen bör återkomma till med en analys över det säkerhetspolitiska läget utifrån statliga bolagsaffärer med . Vi kan konstatera att ägnat sig åt att försämra det säkerhetspolitiska läget gentemot EU. EU har i sin energisäkerhetsstrategi uttalat att EU inte ska försätta sig i en situation där unionen blir beroende av rysk energi, i synnerhet rysk kärnenergi. Många har pekat på det geopolitiska läget i vår del av världen som är ansträngt och knappast kommer att bli bättre när kan styra kärnenergileveranser. Vi anser att regeringen bör agera på ett sätt så att undviker en sådan situation. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag, punkt 8 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:102 av Per Schöldberg m.fl. (C) och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:1600 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2691 av (S), 2021/22:3038 av (SD) yrkande 1, 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 4, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 27 och 2021/22:4273 av m.fl. (V) yrkande 3. Bolag med statligt ägande, inklusive intressebolag, hade 2020 ett sammanlagt portföljvärde på uppskattningsvis . Bolagen har 135 000 anställda och en jämn könsfördelning i styrelserna. Ägaren staten styr genom uppdrag och regeringens ägarpolicy som innehåller ekonomiska mål, uppdragsmål och strategiska mål. I grunden anser vi att statens bolag förvaltas väl, men utvecklingen kräver ständiga förbättringar och då är det aktiva ägandet helt centralt. Enligt regeringens redogörelse för företag med statligt ägande 2021 har 22 av de 46 bolagen med statligt ägande samhällsuppdrag. Bland de 22 bolagen skiljer det sig mycket åt när det gäller dels hur stort samhällsuppdraget är i relation till verksamheten, dels uppdragets karaktär. Det skiljer sig också åt när det gäller hur stora intäktsbortfallen är respektive kostnadsökningarna. I vissa fall kan verksamheter inom ramen för ett särskilt beslutat samhällsuppdrag delfinansieras genom anslag på statsbudgeten. utgår hela verksamheten från samhällsuppdraget och ibland enbart delar av verksamheten. I en rapport gjorde en sammanställning över statligt ägda bolag med samhällsuppdrag. Vi anser dock att det i en återstart av ekonomin efter pandemin behövs en uppdaterad överblick. Regeringen bör därför ta fram en sammanställning av de statligt ägda bolagens samhällsuppdrag med fokus på utvärdering och måluppfyllelse. Vidare vill vi framhålla att de statliga ägda företagen på ett övergripande plan på ett bättre sätt bör verka för att hela landet ska leva. Ett tydligt exempel på att så inte är fallet är att det råder stor obalans i hur riskkapital fördelas i . som den absoluta merparten av riskkapitalet i landet går till de tre storstadsregionerna är det bara en liten del av riskkapitalet som kommer företag med kvinnor som grundare till del. Storstadskoncentrationen gäller även mer informella investeringar som gjorts av s.k. affärsänglar och privatpersoner. För att förbättra möjligheterna för entreprenörer i hela landet att locka till sig riskkapital spelar statliga aktörer en viktig roll. Vår grunduppfattning är att det statliga riskkapitalet ska ha en marknadskompletterande roll och hantera marknadsmisslyckanden. Det statliga riskkapitalet bör därför vara riktat mot regioner där privata aktörer är verksamma i lägre grad. Tyvärr ser vi att de finansieringsmöjligheter som erbjuds av statliga aktörer på flera områden försvunnit från landsbygden. Nedläggningen av Inlandsinnovation och bildandet av statens riskkapitalbolag har inneburit en koncentration av statligt riskkapital i storstadsområden. meddelade att man avsåg att försämra servicen till och villkoren för företagskunder och bostadsrättsföreningar utanför de tre storstadsregionerna samt vissa högskole- och tillväxtorter. Utvecklingen på detta område har enligt vår uppfattning inte gått i rätt riktning. Regeringen bör därför se över hur det regionala ansvaret hos bolag med statligt ägande kan tydliggöras och stärkas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om förvaltning och uppdrag, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2021/22:4273 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:102 av Per Schöldberg m.fl. (C), 2021/22:1600 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2434 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2691 av (S), 2021/22:3038 av (SD) yrkande 1, 2021/22:3381 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 4 och 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 27. Staten står som ägare till 46 bolag. De flesta av bolagen är vinstdrivande och 22 har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Jag vill inledningsvis framföra min uppfattning att staten i högre grad än vad som är fallet bör använda sitt bolagsägande för att tillgodose samhällsnyttiga ändamål. Jag menar att det finns flera skäl för att staten ska vara en stark ägare – eller ha monopol – inom samhällsviktiga områden. Statligt ägande behövs som en motvikt till spekulationskapitalism och kortsiktig vinstjakt, och kraven på lönsamhet i statligt ägda bolag ska inte gå före samhällsnyttan. Bolagen med statligt ägande ska enligt min mening i stället användas aktivt för att bygga tryggare, mer jämlikt och ekologiskt hållbart samt öka konkurrenskraften inte minst för att jämna ut orättvisa skillnader mellan stad och landsbygd. Om ska kunna hålla ihop och skapa förutsättningar för utveckling i hela landet måste det finnas likvärdiga grundläggande förutsättningar oavsett var man bor. De statligt ägda bolagen ägs av medborgarna gemensamt och har därför enligt min mening ett särskilt ansvar för att människor i hela landet ska ha samma tillgång till service, sjukvård och andra samhällsviktiga funktioner.