bet · H801AU11 · 2021-06-04 00:00:00 — Enligt 6 kap. 5 § har skyddsombud rätt till den ledighet som fordras för uppdraget. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning för att utvärdera effekten av de regionala skyddsombudens verksamhet (bet. 2019/20:AU13, punkt 2, rskr. 2019/20:305). I detta avsnitt behandlar utskottet förslag om såväl de lokala som regionala skyddsombuden. Det är fråga om förslag som skiljer sig åt en hel del. Som exempel vill vissa motionärer avskaffa arbetstagarorganisationernas företrädesrätt att utse skyddsombud medan andra vill stärka skyddsombudens verksamhet. Andra motionärer ser i stället behov av att utvärdera de regionala skyddsombudens verksamhet. Utskottet behandlade flera liknande yrkanden under förra i betänkande 2019/20:AU10 (s. 19 f.). Utskottet står fast vid vad som har framhållits. Utskottet anser dock att det finns skäl att här upprepa en del av det som har framförts när det gäller utgångspunkterna för skyddsombudens verksamhet. Utskottet vill inledningsvis betona att ett fungerande lokalt arbetsmiljöarbete behövs för att förebygga ohälsa, arbetsplatsolyckor och i värsta fall dödsolyckor. I detta arbete har de lokala skyddsombuden en central roll. Även de regionala skyddsombuden har en viktig uppgift med att understödja det lokala arbetsmiljöarbetet på arbetsplatser som saknar ett organiserat lokalt skyddsarbete. Utskottet anser att det är angeläget att påpeka att de regionala skyddsombudens verksamhet är ett stöd till både anställda och arbetsgivare i arbetet för en bättre arbetsmiljö, i synnerhet för småföretag som oftast har sämre förutsättningar att utveckla ett lokalt arbetsmiljöarbete. När kunskap saknas i den egna organisationen kan de regionala skyddsombuden vara en viktig resurs. Precis som regeringen gör i sin arbetsmiljöstrategi –2025 noterar också utskottet att fler arbetstagare arbetar på arbetsplatser som saknar ett lokalt skyddsombud. Rörligheten på arbetsmarknaden och en stor ökning av företag med få anställda är två orsaker. Skyddsombudens verksamhet är alltså enligt utskottets mening grundläggande för att det systematiska arbetsmiljöarbetet på landets arbetsplatser ska kunna fungera. När det gäller kommittémotionerna 2020/21:3372 (M) yrkande 7 och 2020/21:3409 (KD) yrkande 33 om att utvärdera de regionala skyddsombudens verksamhet konstaterar utskottet att ett tillkännagivande med just den inriktningen beslutades av under förra . Frågan behandlades i samband med beredning av regeringens proposition 2019/20:135 Utvidgad tillträdesrätt för de regionala skyddsombuden. Regeringens förslag om att utöka tillträdesrätten för regionala skyddsombud till fler arbetsställen avslogs av och tillkännagivandet vann bifall. Utskottet noterar att regeringen i sin arbetsmiljöstrategi –2025 uppmärksammar tillkännagivandet och uppger att regeringen avser att återkomma i frågan. Utskottet kan inte se att det nu finns några skäl att på nytt rikta ett tillkännagivande till regeringen i samma fråga. Det finns i stället skäl att avvakta regeringens vidare behandling. I kommittémotion 2020/21:735 (V) yrkande 4 vill motionärerna i stället att de regionala skyddsombudens tillträdesrätt ska utvidgas just på det sätt som regeringen föreslog i proposition 2019/20:135 och som under förra avslogs av en riksdagsmajoritet. Utskottet kan inte se att det framkommit något som gör att det finns skäl att anta att det nu skulle finnas stöd i för den ändring som efterfrågas av motionärerna. I samma motion framställs också ett par yrkanden om att skyddsombudens rätt till utbildning bör stärkas. Utskottet har samma utgångspunkt som motionärerna, dvs. att det är angeläget att skyddsombuden får rätt förutsättningar för att kunna genomföra sitt uppdrag. I detta ligger att de ges goda möjligheter till utbildning, vidareutbildning och fortbildning. Arbetsgivarna och arbetstagarorganisationerna har ett gemensamt ansvar för att se till att skyddsombuden faktiskt får den utbildning som behövs. Enligt arbetsmiljölagen har skyddsombuden rätt till den ledighet som fordras för uppdraget. Till skillnad från motionärerna menar utskottet att nuvarande lagstiftning ger en bra grund. Det finns därför inte skäl att ändra lagstiftningen på det sätt som efterfrågas i motionen. I likhet med vad utskottet anfört då liknande yrkanden behandlats tidigare anser det inte heller att det finns skäl att ställa sig bakom förslaget om ändrade sanktionsmöjligheter i samma motion utan anser att nuvarande regler är väl avvägda. Förslaget om att avveckla arbetstagarorganisationernas företrädesrätt att utse skyddsombud som framställs i kommittémotion 2020/21:654 (SD) yrkande 5 är inte ett förslag som utskottet kan ställa sig bakom. Utskottet delar inte den bild som motionärerna framställer av att arbetsmiljöarbetet blir lidande med dagens konstruktion. Utskottet menar i stället att det finns skäl att värna det partsgemensamma arbetet som är en grundpelare på den svenska arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en översyn av verksamhet och olika uppdrag till myndigheten. Utskottet hänvisar framför allt till pågående arbete. Jämför reservation 17 (M), 18 (V), 19 (KD) och 20 (L). I kommittémotion 2020/21:3372 föreslår m.fl. (M) att ges i uppdrag att utöka antalet inspektioner och handledningstillfällen generellt och till särskilt utsatta branscher i synnerhet (yrkande 1). I samma motion föreslås att ges i uppdrag att genomföra årliga uppföljningar av det systematiska arbetsmiljöarbetet, när det gäller både psykosocial och fysisk arbetsmiljö, där vård- och omsorgssektorer särskilt belyses (yrkande 2). Myndigheten bör enligt motionärerna också ges i uppdrag att stärka tillsynen av och skärpa sanktionerna mot arbetsgivare inom yrkesgrupper med särskilt hög sjukfrånvaro (yrkande 3). Det handlar ofta om s.k. kontaktyrken, inte sällan kvinnodominerade yrken i offentligfinansierad verksamhet såsom sjuksköterskor, vård- och omsorgspersonal eller lärare. Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2020/21:3527 m.fl. yrkande 3 (M). Slutligen i kommittémotion 2020/21:3372 föreslås att får i uppdrag att förstärka utbildningsinsatser kring arbetsmiljöarbetet (yrkande 4). m.fl. (M) vill i kommittémotion 2020/21:3868 se en översyn av för att ytterligare effektivisera myndighetens arbete (yrkande 3). Motionärerna anser att har en central roll för att uppnå ett väl fungerade arbetsmiljöarbete på den svenska arbetsmarknaden. m.fl. (V) anser i kommittémotion 2020/21:735 att det krävs ytterligare åtgärder för att motverka sexuella trakasserier i arbetslivet och föreslår därför att ges i uppdrag att utöka sin inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet (yrkande 3). m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2020/21:3871 att med de insikter som finns om kvinnors och mäns olika förutsättningar och om ohälsa bör utveckla verktyg för och kartlägga hur kvinnor och män exponeras för riskfaktorer som kan leda till sjukskrivning och hur man kan förebygga dessa faktorer (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att arbetet med att kontrollera att arbetsgivare lever upp till sitt arbetsmiljöansvar kan rationaliseras. Motionärerna föreslår därför att inleder ett pilotprojekt som prövar möjligheten att deklarera den egna arbetsplatsens arbetsmiljö genom ett system med s.k. arbetsmiljödeklarationer (yrkande 4). I kommittémotion 2020/21:3409 m.fl. (KD) framförs liknande förslag om (yrkandena 31 och 34). I kommittémotion 2020/21:3626 framhåller m.fl. (KD) vikten av att kontinuerligt gör inspektioner för att upprätthålla en god skolmiljö (yrkande 59). I kommittémotion 2020/21:3227 vill m.fl. (L) stärka arbetsvillkoren för personal inom vård, stöd och omsorg och föreslår att får uppdraget att ge mer råd och stöd om god arbetsmiljö för att minska stress, belastningsskador och annan ohälsa (yrkande 3). I kommittémotion 2020/21:3434 har Gulan Avci m.fl. (L) förslag om att se över rutiner för att myndigheten i högre utsträckning ska fokusera sina insatser vid arbetsplatser som enligt statistik och forskning är överrepresenterade när det gäller platsolyckor och arbetsmiljöbrott (yrkande 2). I samma motion finns förslag om att det ska bli enklare att tipsa och anmäla till och , särskilt med hänsyn till psykisk ohälsa, mobbning och sexuella trakasserier (yrkande 3). Genom en mer systematisk strategi för att ta emot och uppmuntra till att lämna tips skulle fler arbetsplatser med bristande arbetsmiljö upptäckas och inspekteras. Motionärerna anser vidare att personer som vågar anmäla och påtala brister, s.k. visselblåsare, måste få stöd att göra så av såväl myndigheter som arbetsgivare. Motionärerna föreslår därför att ska ges i uppdrag att utreda hur det kan bli enklare att rapportera utan att riskera påföljder från såväl arbetsgivare som andra anställda (yrkande 4). (S) anser i motion 2020/21:818 att det behövs fler åtgärder för att förebygga skador från asbest. Motionären förespråkar bl.a. att får i uppdrag att förstärka informationsinsatserna kring asbest så att många fler människor nås av informationen. I motion 2020/21:1492 noterar m.fl. (S) bl.a. att antalet anmälda arbetsplatsolyckor har ökat. Motionärerna vill därför se en översyn av resurserna till i syfte att ge myndigheten förutsättningar att klara uppsatta mål. För att förbättra förutsättningarna för förebyggande arbete och tillsynsarbete anser och (båda S) i motion 2020/21:2161 att det bör övervägas om myndigheten får de resurser som krävs och att arbetsmiljöarbetet bör utvecklas på alla nivåer (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att liknande krav på utbildning bör ställas på arbetsgivaren som på skyddsombuden för att det förebyggande och lokala arbetsmiljöarbetet ska fungera så väl som möjligt. Motionärerna anser också att specialistkunskap inom olika branscher behöver öka för att öka verksamhetens effektivitet och kunna göra mer rättvisande bedömningar (yrkande 2). har regeringens uppdrag att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen följs. uppdrag handlar ytterst om att bidra till att skapa en säker arbetsmiljö så att människor inte skadar sig eller blir sjuka i sitt arbete. Uppdraget uppfylls huvudsakligen genom att myndigheten ser till att arbetsmiljölagen efterlevs och att man på arbetsplatserna bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete i syfte att förebygga och därigenom minska riskerna för arbetsskador. Myndigheten genomför bl.a. inspektioner som är planerade och samordnade på nationell och regional nivå där utgångspunkten är att fokusera på de arbetsmiljöaspekter och arbetsplatser där arbetsmiljöriskerna är störst. Utskottet konstaterar att uppdrag innebär att myndigheten har en nyckelroll i arbetsmiljöarbetet på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet noterar att arbete väcker stort intresse även hos motionärerna i detta avsnitt. Motionärerna framställer en rad olika förslag om allt från mer övergripande förslag om en myndighetsöversyn och resurser till myndigheten till krav på inspektionsinsatser inom vissa utpekade verksamheter. Vissa motionärer riktar särskilt in sig på hur på bästa sätt ska kunna uppmärksammas på arbetsmiljöproblem och föreslår bl.a. införande av arbetsmiljödeklarationer och en förenklad tipsfunktion. Utskottet konstaterar att flera liknande förslag behandlades av utskottet under det förra i betänkande 2019/20:AU10 (s. 22 f.). När det gäller mer övergripande förslag noterar utskottet att motionärerna i kommittémotionerna 2020/21:3868 (M) yrkande 3 och 2020/21:3434 (L) yrkande 2 ser behov av att se över verksamhet. Som skäl anförs dels att verksamheten kan effektiviseras, dels att det behövs för att kunna rikta in verksamheten på särskilt utsatta arbetsplatser. I den enskilda motionen 2020/21:2161 (S) yrkande 2 efterfrågas bl.a. en ökad specialistkunskap hos för att förbättra effektiviteten. Utskottet delar grundsynen att tillsynsmyndigheten på arbetsmiljöområdet bör vara både effektiv och beakta arbetsmiljörisker vid val av tillsynsobjekt. Till skillnad från motionärerna menar utskottet dock att lever upp till just detta. Myndighetens urval av vilka arbetsplatser som ska inspekteras görs utifrån en samlad riskvärdering som baseras på omvärldsanalyser, arbetsskade- och olycksfallsstatistiken, dialog med arbetsmarknadens parter, anmälningar från skyddsombud och andra samt läkares anmälningar. Utskottet noterar vidare att Statskontoret på regeringens uppdrag har analyserat myndighetens tillsyn, interna styrning och uppföljning samt hur myndigheten genomför samråd med arbetsmarknadens parter. I en rapport (2021:7) som överlämnades bedömer Statskontoret bl.a. att har förstärkt sin tillsynsverksamhet på det sätt som regeringen förväntade sig med de höjda anslagen till myndigheten –2018. Tillsynen har också blivit effektivare. Statskontoret bedömer att arbetar på ett strukturerat sätt med att bedöma risker när de planerar de nationella tillsynsprojekten. Vidare menar att har förbättrat sin interna styrning. Det finns dock utrymme för myndigheten att analysera sina resultat och kostnader i större utsträckning. Det konstateras också att myndigheten har gjort flera insatser för att förbättra samråden med arbetsmarknadens parter. Utskottet välkomnar Statskontorets genomlysning av verksamhet och utgår från att myndigheten kommer att ta till sig av Statskontorets förslag. Utskottet anser att det är självklart att arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas för att möta nya förutsättningar och att behöver rätt förutsättningar för att utföra sitt tillsynsuppdrag. En central del av förutsättningarna är de resurser som politiken tillför myndigheten. I de enskilda motionerna 2020/21:1492 (S) och 2020/21:2161 (S) yrkande 1 pekas just på behovet av resurser till . Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det är viktigt att prioritera resurser till arbetsmiljöpolitiken. Det är därför glädjande att regeringen varit tydligt med sina prioriteringar på området, vilket bl.a. har inneburit betydande resursökningar till myndigheten . Ett par yrkanden av övergripande karaktär finns även i kommittémotion 3372 (M) yrkandena 2 och 4. I motionen förespråkas att ska få i uppdrag att dels genomföra årliga uppföljningar av det systematiska arbetsmiljöarbetet, dels förstärka utbildningsinsatserna kring arbetsmiljöarbetet. Utskottet kan inte se samma behov av uppdrag till som motionärerna. Utskottet menar att det inte går att missta sig när det gäller vilken vikt lägger vid det systematiska arbetsmiljöarbetet. Det är en fråga som genomgående präglar myndighetens arbete utan att det behövs några årliga uppföljningar för att så ska vara fallet. Som utskottet anfört ovan i avsnittet om systematiskt arbetsmiljöarbete finns det också ett regelverk på plats för hur arbetsgivarna ska bedriva och följa upp det systematiska arbetsmiljöarbetet. informerar och vägleder om hur det arbetet ska ske på bästa sätt. När det gäller just att sprida information och utbilda arbetsgivarna menar utskottet vidare att även det är något som myndigheten sysslar med genomgående. Även om det, som konstateras i den nämnda rapporten från Statskontoret, går att se ett ökat fokus på inspektionsverksamheten finns det andra avdelningar inom myndigheten som har till uppgift att tillhandahålla och sprida information. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att både Myndigheten för arbetsmiljökunskap och arbetsmarknadens parter gör viktiga insatser för att informera och utbilda om arbetsmiljöarbetet. Utskottet noterar vidare att motionärerna i kommittémotionerna 2020/21:3372 (M) yrkandena 1 och 3, 2020/21:3527 (M) yrkande 3, 2020/21:735 (V) yrkande 3 och 2020/21:3626 (KD) yrkande 59 samtliga vill se insatser inom tillsynen genom att inspektioner riktar in sig på särskilda branscher eller företeelser. Det rör sig om vad som beskrivs som särskilt utsatta branscher, yrkesgrupper med hög sjukfrånvaro, sexuella trakasserier i arbetslivet och skolmiljön. Utskottet välkomnar det stora intresset för tillsynsverksamhet. Tillsyn av arbetsmiljön är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagare och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda på arbetsmarknaden. Utskottet ser dock inte samma behov av insatser som motionärerna utan är av uppfattningen att både regeringen och är aktiva med att rikta tillsynsinsatser mot problemområden. Ett område som nämns i motionerna är vård- och omsorgssektorn. Utskottet noterar att –2019 genomförde en större tillsynsinsats av arbetsmiljön inom äldreomsorgen. Insatsen visade bl.a. att nära nio av tio av de inspekterade arbetsplatserna hade arbetsmiljöbrister, främst när det gäller det grundläggande systematiska arbetsmiljöarbetet. Utskottet konstaterar att har tagit till sig detta och förändrat sitt sätt att inspektera dessa verksamheter. Det är fullmäktige och nämnd som är den yttersta arbetsgivarrepresentanten för kommuner och regioner och styrelser för privata välfärdsföretag. genomför sina inspektioner på dessa arbetsplatser genom att de först träffar ledningen och därefter inspekterar arbetsplatserna. Utskottet välkomnar att fortsätter att utöva och utveckla tillsynen av arbetsmiljön inom välfärden. Utskottets förhoppning är att nya arbetssätt kan bidra till att få till en långsiktig förändring och bryta ohälsan liksom de arbetsmiljöproblem som finns inom vård- och omsorgssektorn. Utskottet noterar också att regeringen har tillsatt en nationell samordnare med uppdraget att stödja och initiera förändringsarbete i kommunalt finansierade verksamheter inom vård och omsorg om äldre (S2019:04). Uppdraget syftar bl.a. till att främja en god arbetsmiljö och hållbar kompetensförsörjning. Uppdraget ska redovisas . När det särskilt gäller sexuella trakasserier i arbetslivet, som lyfts fram i en av motionerna, vill utskottet även detta år hänvisa till den digitala plattform för information med stöd till arbetsgivare för att förebygga och förhindra sexuella trakasserier i arbetslivet som tillsammans med () har tagit fram på uppdrag av regeringen. Både och DO har också haft i uppdrag att vidta särskilda kunskapshöjande informationsåtgärder för att arbetsgivare ska ha kännedom om kraven i diskrimineringslagen på aktiva åtgärder, däribland arbetet mot sexuella trakasserier. I uppdraget ingick bl.a. att utveckla och sprida information om den digitala plattformen. Utskottet noterar vidare att och DO tecknade en samverkansöverenskommelse som bl.a. innebär att de båda myndigheterna ska kunna ta del av varandras aktiviteter, såsom inspektioner och tillsyn. Syftet med samverkan är att tydliggöra vilka krav som ställs på arbetsgivare när det gäller arbetet med aktiva åtgärder enligt diskrimineringslagen och det systematiska arbetsmiljöarbetet enligt arbetsmiljölagen. När det gäller inspektionsverksamheten konstaterar utskottet att de ovannämnda resursförstärkningarna till också har gett resultat i form av ett ökat antal inspektioner. Som exempel genomfördes nästan 10 000 fler inspektioner jämfört med . Myndigheten har också fått anpassa sin verksamhet med anledning av covid-19-utbrottet. Flera inspektioner görs nu på distans i stället för på plats. Arbetsplatserna runt om i landet är en källa till smittspridning och spelar en viktig roll för att dämpa smittspridningen. På det temat har regeringen också gett i uppdrag att genomföra en riktad tillsynsinsats med fokus på riskutsatta branscher för smittspridning av covid-19. Utskottet kan således konstatera att både regeringen och är lyhörda för att anpassa sig till utvecklingen på arbetsmarknaden. De ovan behandlade förslagen om inspektioner av särskilda branscher eller företeelser är ofta kopplade till situationen för kvinnor i arbetslivet. Kvinnors hälsa och arbetsmiljön inom kvinnodominerade branscher lyfts även fram i kommittémotionerna 2020/21:3409 (KD) yrkande 31 och 2020/21:3871 (KD) yrkande 1. Utskottet håller med motionärerna om att det är viktigt att synliggöra och förbättra kvinnors hälsa i arbetslivet. Utskottet konstaterar också att liknande förslag har behandlats av utskottet tidigare, senast i betänkande 2019/20:AU10 (s. 22 f.). När det gäller kvinnors hälsa i arbetslivet vill utskottet vill på nytt framhålla betydelsen av en kraftfull arbetslivsforskning och betona att är en viktig aktör genom sitt uppdrag att bl.a. bedriva informations-, kommunikations- och analysverksamhet inom arbetsmiljöområdet. Utskottet noterar att kvinnors hälsa och vikten av forskning om riskfaktorer är något som också betonas i regeringens arbetsmiljöstrategi –2025. Inte heller ser utskottet behov av att rikta några uttalanden till regeringen med anledning av det nämnda yrkandet. Vad som anförts om viktiga roll att informera om och ge stöd vid tillämningen av arbetsmiljöregelverket gör sig gällande även i fråga om kommittémotion 2020/21:3227 (L) yrkande 3. Utskottet anser att det som motionärerna efterfrågar i form av råd och stöd från myndigheten redan erbjuds av . I kommittémotionerna 2020/21:3409 (KD) yrkande 34 och 2020/21:3871 (KD) yrkande 2 vill motionärerna att möjligheten till s.k. arbetsmiljödeklarationer utreds så att kan initiera ett pilotprojekt på området. Utskottet konstaterar att även förslag om arbetsmiljödeklarationer är något som utskottet har behandlat vid upprepade tillfällen tidigare, senast i betänkande 2019/20:AU10 (s. 22 f.). Utskottet står fast vid sin uppfattning att nya metoder visserligen kan behöva prövas i arbetet för att skapa förutsättningar för en god arbetsmiljö men anser fortfarande inte att det finns anledning att införa arbetsmiljödeklarationer. I kommittémotion 2020/21:3434 (L) yrkandena 3 och 4 framställer motionärerna krav på att och DO ska underlätta för tips och anmälningar och att stödet för s.k. visselblåsare ska bli bättre. Utskottet behandlade liknande yrkanden under förra i anslutning till frågor om arbetslivskriminalitet, se betänkande 2019/20:AU10 (s. 10 f.). Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att ha strukturer på plats som gör att personer vågar anmäla och påtala brister i arbetsmiljön. Utskottet har dock inte ändrat bedömning i fråga om behovet av initiativ på området. När det gäller tips och anmälningar vill utskottet på nytt lyfta fram arbete med att införa ett enhetligt sätt för hur tips och anmälningar ska hanteras inom myndigheten. Utvecklingen på området är bl.a. en följd av ett tidigare tillkännagivande som antogs på förslag från utskottet (bet. 2017/18:AU8, punkt 4, rskr. 2017/18:177). Vidare har en utredare bl.a. undersökt för- och nackdelar med en myndighetsgemensam tipsingång för flera myndigheter som arbetar mot arbetslivskriminalitet (Ds 2021:1). Utskottet utgår från att regeringen arbetar vidare med frågan. När det gäller stödet för visselblåsare vill utskottet påminna om det stärkta skydd för visselblåsare som infördes genom lagen (2016:749) om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Det finns också ett allmänt skydd mot repressalier genom den grundlagsskyddade meddelarfriheten. Utskottet noterar också att regeringen har fattat beslut om proposition om genomförandet av EU:s visselblåsardirektiv (prop. 2020/21:193). Förslaget innebär att skyddet för den som larmar om missförhållanden på sin arbetsplats förstärks ytterligare. Utskottet kommer således att få tillfälle att återkomma till frågan när regeringens förslag bereds av . Åtgärder för att förebygga skador från asbest, som föreslås i den enskilda motionen 2020/21:818 (S), är även det en fråga som utskottet har behandlat tidigare, senast under förra . Utskottet noterar på nytt den utförliga information som finns på webbplats om bl.a. risker med asbest och hur arbete med asbest eller asbesthaltigt material bör utföras och anser inte heller att det finns något behov av att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden.