bet · H801UU6 · 2021-02-26 00:00:00 — Temperaturökningen i är två till snabbare än det globala genomsnittet Det finns därmed en ökad risk för att kritiska trösklar i det globala klimatsystemet kan överskridas, t.ex. genom avsmältning av havsisen och genom upptinande permafrost. kan t.ex. avsmältningen av landisar, i synnerhet på , leda till en väsentligt högre havsnivå. Utskottet instämmer i miljö- och jordbruksutskottets positiva syn på regeringens fokus på tre områden: begränsning av uppvärmning genom en minskning av de globala utsläppen av såväl långlivade som kortlivade klimatgaser, bevarandet av den biologiska mångfalden i , inklusive den miljön, samt skapandet av en global giftfri cirkulär ekonomi. Utskottet konstaterar att mål – att begränsa den globala temperaturökningen till med ambitionen att begränsa den till 1,5 ºC – är av avgörande betydelse för den arktiska regionens framtid. är det också angeläget att vidta åtgärder som minskar effekterna av kortlivade klimatpåverkande ämnen som sot, troposfäriskt ozon och metan. En minskning av dessa nämnda ämnen, särskilt sot, skulle temporärt kunna dämpa den snabba uppvärmningen av och bidra till att havsisen smälter något långsammare. Utskottet stöder regeringens ambition att verka för att den biologiska mångfalden i bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, med hänsyn till traditionell kunskap. Utskottet lägger också vikt vid att regeringen avser att verka för att känsliga områden samt områden med höga natur- och kulturvärden i arktiska miljöer ges ett adekvat skydd och att exploatering sker på ett sådant sätt att förlust av biologisk mångfald minimeras och kompenseras. Utskottet noterar att regeringen inom avser att stödja arbetet med ett panarktiskt nätverk av skyddade områden och att främja ett globalt mål om 30 procents områdesskydd av miljöer. I förhandlingarna om ett nytt bindande instrument om bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald i havsområden utanför nationell jurisdiktion (BBNJ) avser regeringen att verka för att instrumentet ska omfatta konkreta åtgärder såsom regleringar för marint områdesskydd, miljökonsekvensbeskrivningar och mekanismer för att möjliggöra ett effektivt miljöskydd i haven. Utskottet har tidigare i utlåtande /17:UU6 uttryckt att det vill se ett tillämpningsavtal till med det övergripande målet att skydda och bevara den biologiska mångfalden i områden utanför nationell jurisdiktion, något som utskottet även har framfört i betänkande 2015/16:UU11. Utskottet ser positivt på att ska verka för att förbättra kunskapsläget när det gäller konsekvenserna av ökad exploatering samt vilka skyddsåtgärder som är nödvändiga för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart skydd för miljö och hälsa. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3720 yrkande 3, 2020/21:3728 yrkande 3 och 2020/21:3731 yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hållbar ekonomisk utveckling. Jämför reservation 8 (SD), 9 (C) och 10 (V). I skrivelsen uppger regeringen att vill agera för en hållbar ekonomisk utveckling i , med utgångspunkt i Agenda och med särskild hänsyn till den sårbara miljön. Vidare ska bl.a. vara pådrivande i det internationella samarbetet för att skydda den unika miljön i och minimera de negativa effekterna av och riskerna med utnyttjande av naturresurser i regionen. avser att främja långsiktigt hållbara transportsystem i , i nära samarbete med de nordiska grannländerna och . kommer enligt skrivelsen att verka för att ta gemensamma initiativ i EU, och för att på global nivå bidra till en hållbar utvinning av malm och . Regeringen ser positivt på förslag att det transeuropeiska transportnätverkets stomnätskorridor, Scanmed, förlängs genom till och . I kommittémotion 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen ska verka för ett totalstopp för fossilutvinning i den arktiska regionen. I samma motion yrkande 2 anförs att i förhandlingar om havsrättskonventionen bör driva krav om införande av moratorium för gruvdrift på djuphaven. Vidare anförs i yrkande 5 att regeringen bör verka för att förslag till CEF-förordning för ett sammanlänkat –2027 ska möjliggöra ytterligare järnvägsutbyggnad i i syfte att stärka hållbara godstransporter i regionen. Motionärerna anför i yrkande 6 att bör utveckla möjligheterna att testa tåg och utrustning i skarpt vinterläge. I kommittémotion 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att det är centralt att ha tillgång till isbrytarkapacitet för att kunna bedriva handel och annan verksamhet i . Ny svensk isbrytarkapacitet behöver omgående tillföras när isbrytaren avvecklas. I kommittémotion 2020/21:3731 yrkande 3 av m.fl. (C) anförs att regelverket för exploatering av den arktiska regionen ska ställa skarpa och höga miljökrav på kommersiella verksamheter på land och begränsa potentiellt skadlig verksamhet till havs eller på havsbotten. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Enligt miljö- och jordbruksutskottets bedömning finns flera utgångspunkter för att säkerställa ett förbättrat skydd av känsliga och unika miljöer. Bland dessa nämns att exploatering ska ske på ett sådant sätt att förlusten av biologisk mångfald minimeras och kompenseras. Utskottet anser mot denna bakgrund att utrikesutskottet bör avstyrka motionen 2020/21:3720 yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3731 yrkande 3. av världens oupptäckta gastillgångar och av världens oupptäckta oljetillgångar beräknas ligga norr om . Utvinning av olja och gas är särskilt känslig till havs i eftersom riskerna som är förknippade med detta är höga. Utskottet instämmer i regeringens hållning i dess skrivelse om strategin för den arktiska regionen att utvinningen av fossila bränslen hotar de globala ansträngningarna att uppnå mål och att den måste fasas ut . Utskottet stöder vidare regeringens ambition att ta gemensamma initiativ i EU, och för att på en global nivå bidra till en hållbar utvinning av malm och . Utskottet vill här påminna om att kan spela en viktig roll genom att bidra med hållbar produktion av metaller och genom att leverera hållbar miljöteknik och lösningar till andra gruvländer. Utskottet lägger vikt vid regeringens ståndpunkt att utvinning av från djuphavet, inklusive i , inte ska ske innan effekterna på den miljön, den biologiska mångfalden och mänskliga aktiviteter har blivit tillräckligt vetenskapligt beskrivna. Utskottet noterar att regeringen kommer att fortsätta verka för avtal om fördelning av fiskemöjligheter som inkluderar samtliga kuststater och andra stater med direkta fiskeintressen så att man kan uppnå en långsiktigt hållbar förvaltning av bestånden. Hållbara transporter och kommunikation är avgörande för ekonomisk tillväxt och utveckling. De långa avstånden i den arktiska regionen, inklusive i arktiska , ställer höga krav på ett väl fungerande transportsystem för personer och varor. Utskottet noterar att regeringen ser positivt på förslag att det transeuropeiska transportnätverkets stomnätskorridor, Scanmed, förlängs genom till och . Utskottet instämmer med trafikutskottets ståndpunkt i betänkande 2019/20:TU7 om att en ökad rörlighet mellan och våra grannländer är positiv och bra för . hänvisade vidare till regeringens bedömning i infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) om att det är angeläget att intensifiera samarbetet om transporter med de nordiska grannländerna, övriga länder runt och EU i dess helhet för att öka transporteffektiviteten och utveckla den gränsregionala tillgängligheten. konstaterade också att det i regeringens beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 ingår investeringar som bl.a. syftar till ökad robusthet för transportsystemet som helhet och därmed även för gränsöverskridande transporter. Sammanfattningsvis ansåg trafikutskottet att det var av stor betydelse att ha ett internationellt perspektiv i infrastrukturplaneringen. När det gäller motionsyrkandet om handel och isbrytarkapacitet noterar utskottet att har bedömt att en förnyelseprocess behöver inledas för isbrytarflottan så att isbrytningsverksamheten kan fortsätta möta de behov som finns . Utskottet ser positivt på regeringens uppmaning till att överväga möjliga alternativ för att ska ha fortsatt tillgång till isbrytande forskningsfartyg året runt när isbrytaren kan användas för forskningsuppdrag. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3720 yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2020/21:3728 yrkande 2 och 2020/21:3731 yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om urfolk. Jämför reservation 11 (SD). Enligt skrivelsen kommer att verka för ökade möjligheter för urfolken i att bevara och utveckla sin identitet och kultur och sina traditionella näringar. kommer att verka för en levande samisk kultur byggd på en långsiktigt hållbar rennäring samt andra samiska näringar. kommer att främja bevarandet av det samiska språket och andra arktiska urfolksspråk och dela svenska erfarenheter av revitaliseringsarbetet. I kommittémotion 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkande 10 anförs att regeringen ska arbeta för att inkludera urfolk i internationella såväl som nationella samtal om säkerhetspolitik. I kommittémotion 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att urfolk och de folk som finns i ska kunna verka fritt utan inblandning. Urfolk ska kunna åtnjuta samma möjligheter och rättigheter som övriga folk i . I samma motion yrkande 5 anförs att urfolkens kulturarv behöver värnas i hela . Urfolk och andra grupper i den arktiska regionen som har en traditionell livsstil eller livnär sig på rennäring, jakt, fiske och hantverk är särskilt beroende av en hög biologisk mångfald och intakta ekosystem. Utskottet lägger stor vikt vid att urfolk kan delta aktivt i beslut som berör dem t.ex. i . Utskottet noterar vidare att regeringen enligt skrivelsen ska verka för att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer främjas i samtliga internationella samarbeten om Arktisrelaterade frågor, i synnerhet ett meningsfullt deltagande av alla intressegrupper. Detta ska enligt utskottet också inkludera urfolks deltagande. I har samerna en särskild ställning som urfolk. Som konstateras i skrivelsen är det fastslaget i grundlagen att det samiska folkets möjlighet att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Genom ratificering av konvention om tryggandet av det immateriella kulturarvet har också den samiska kulturen getts ett ökat rättsligt skydd. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3720 yrkande 10 samt 2020/21:3728 yrkandena 4 och 5. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2020/21:7 till handlingarna. Motioner för förenklad beredning Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i särskild ordning. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns även motionsyrkanden som är föremål för en förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott de aktuella motionerna. Internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, punkt 1 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 16, 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 7–9 samt 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 7. Uppvärmningen i är högre än det globala genomsnittet och har en tydlig inverkan på fred, säkerhet och välstånd. Vi anser att det är tydligt att som både arktisk stat och Östersjöstat befinner sig i ett osäkert närområde som är kraftigt påverkat av stormaktsintressen och av rysk aggressivitet och påverkan. Det behövs en mer aktiv svensk Arktispolitik och ett nytt strategiskt förhållningssätt till de geopolitiska utmaningarna i regionen, som utöver ökad rysk militär aktivitet också innefattar allt mer påtagliga kinesiska maktambitioner och klimatförändringarnas negativa konsekvenser för fred och säkerhet. Vi anser likt både regeringen och Försvarsberedningen att det behövs en ökad militär närvaro i norra delar. Till skillnad från regeringen, som i fråga om internationella samarbeten enbart nöjer sig med att sträva efter ett vidareutvecklat och fördjupat Arktisfokus, anser vi dock att den osäkra utvecklingen även tydliggör behovet av att går med i Nato, gärna tillsammans med som befinner sig i en liknande situation som . I ljuset av de ökande spänningarna behöver ett väsentligt starkare försvar som både kan verka krigsavhållande och bidra till säkerhet och stabilitet i vårt närområde. I fråga om den ryska militära aktiviteten i regionen noterar vi att den lägesbeskrivning som regeringen ger i Arktisstrategin bara kopplar del i den pågående kapprustningen till landets territoriella anspråk i regionen, utan att se den större bilden som även inbegriper rysk maktprojektion. I sin bedömning i strategin avviker därmed regeringen från Försvarsberedningen, som i rapporten lyfter fram att uppfattar sig ha nationella intressen i regionen, att har uttryckt en strävan att kontrollera sjöfarten genom och att landet försöker skapa möjligheter till maktprojektion från området. ökade ambitioner att stärka kontrollen av adresserar viktiga frågor om upprätthållandet av navigationsfriheten. Därtill har ryska företrädare problematiserat och relativiserat suveränitet över . Vi anser att det bör klargöras att inte enbart har anspråk på att försvara ryskt territorium i utan att landet även strävar efter att expandera sina intressen, vilket är ett säkerhetspolitiskt hot för oss och våra arktiska grannar. Utöver vad som anförts ovan om den säkerhetspolitiska utvecklingen i anser vi att skyddet av Atlantförbindelserna ingår i det sammanhållna grepp som den svenska Arktispolitiken behöver ta om utmaningarna i regionen. Det ligger i svenskt intresse att upprätthålla ett europeiskt och transatlantiskt engagemang kring utvecklingen på . De säkerhetspolitiska utmaningar som vi möter i norr ger upphov till viktiga frågor om hur vi värnar och skyddar de för välstånd avgörande Atlantförbindelserna i händelse av ökade spänningar. Upprätthållandet av navigationsfriheten är i detta sammanhang centralt, och så även skyddet av de många Atlantkablar som binder samman våra kontinenter. ska vidare verka för att en förväntad framtida utvinning av naturresurser (olja, gas och andra mineraler) och användning av förnyelsebara resurser (bl.a. skog) sker på ett hållbart sätt, såväl miljömässigt som ekonomiskt och socialt. Hela är beroende av en väl fungerande och trygg elförsörjning. Etablering av energiintensiv verksamhet så som serverhallar, fossilfri stålproduktion eller liknande kräver stora mängder el och all fossilfri elproduktion måste bidra. Ett ensidigt fokus på förnybar energi riskerar att leda till att nya industrietableringar inte kan genomföras. Mot bakgrund av detta måste vindkraften, vattenkraften och kärnkraften bidra. bedömer därför att energipolitiska mål måste omformuleras till att innefatta fossilfri elproduktion, och inte endast ha ett ensidigt fokus på förnybarhet Internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 7 samt 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 16, 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 7–9, 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkande 4. utrikespolitik ska utgå ifrån svenska intressen och utvecklingen i påverkar . Det är därför mycket viktigt att det finns en väl utarbetad svensk strategi för vilka frågor som ska prioriteras i och varför. Utifrån den ökande stormaktskonkurrensen och klimatförändringarna är det viktigt att värna om stabiliteten i . Samarbete med angränsande och vänligt sinnade stater bör prioriteras. Regeringens Arktisstrategi tar inte i tillräckligt hög utsträckning upp de säkerhetspolitiska risker som finns i . Konsekvenserna av en omfattande och ökande militär närvaro i och geografiska läge mellan och gör att ett återtagande och stärkande av Försvarsmaktens arktiska och subarktiska förmåga behöver ske. har under nedrustningen av svenskt försvar tappat unik kompetens att verka i de norra delarna av . har bl.a. föreslagit att en marinbas bör förläggas längs . ställning som observatör i är problematisk. Inte heller är det säkert att uppnår de krav som ställs för att en stat ska bli observatör i . behöver samarbeta med andra vänligt sinnade stater för att motverka ett alltför stort kinesiskt inflytande i arktiska frågor och i . Vidare bör det noga övervägas om EU ska vara en observatör i med hänsyn till att flera av EU:s medlemsstater är representerade i . Om det skulle finnas tillräckliga skäl för att unionen ska vara representerad i , så bör man säkerställa att det inte sker något dubbelarbete mellan EU och dess medlemsstater som är representerade i . Internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkande 4, 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 16, 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 7–9 samt 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 7. Vi anser att det är tydligt att som både arktisk stat och Östersjöstat befinner sig i ett osäkert närområde som är kraftigt påverkat av stormaktsintressen och av rysk aggressivitet och påverkan. Det behövs en mer aktiv svensk Arktispolitik och ett nytt strategiskt förhållningssätt till de geopolitiska utmaningarna i regionen, som utöver ökad rysk militär aktivitet också innefattar allt mer påtagliga kinesiska maktambitioner och klimatförändringarnas negativa konsekvenser för fred och säkerhet. Vi anser likt både regeringen och Försvarsberedningen att det behövs en ökad militär närvaro i norra delar. Till skillnad från regeringen, som i fråga om internationella samarbeten enbart nöjer sig med att sträva efter ett vidareutvecklat och fördjupat Arktisfokus, anser vi dock att den osäkra utvecklingen även tydliggör behovet av att går med i Nato, gärna tillsammans med som befinner sig i en liknande situation som . I ljuset av de ökande spänningarna behöver ett väsentligt starkare försvar som både kan verka krigsavhållande och bidra till säkerhet och stabilitet i vårt närområde. I fråga om den ryska militära aktiviteten i regionen noterar vi att den lägesbeskrivning som regeringen ger i Arktisstrategin bara kopplar del i den pågående kapprustningen till landets territoriella anspråk i regionen, utan att se den större bilden som även inbegriper rysk maktprojektion. I sin bedömning i strategin avviker därmed regeringen från Försvarsberedningen, som i rapporten lyfter fram att uppfattar sig ha nationella intressen i regionen, att har uttryckt en strävan att kontrollera sjöfarten genom och att landet försöker skapa möjligheter till maktprojektion från området. Därtill har ryska företrädare problematiserat och relativiserat suveränitet över . Vi anser att det bör klargöras att inte enbart har anspråk på att försvara ryskt territorium i utan att landet även strävar efter att expandera sina intressen, vilket är ett säkerhetspolitiskt hot för oss och våra arktiska grannar. Utöver vad som anförts ovan om den säkerhetspolitiska utvecklingen i anser vi att skyddet av Atlantförbindelserna ingår i det sammanhållna grepp som den svenska Arktispolitiken behöver ta om utmaningarna i regionen. De säkerhetspolitiska utmaningar som vi möter i norr ger upphov till viktiga frågor om hur vi värnar och skyddar de för välstånd avgörande Atlantförbindelserna i händelse av ökade spänningar. Upprätthållandet av navigationsfriheten är i detta sammanhang centralt, och så även skyddet av de många Atlantkablar som binder samman våra kontinenter. Internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 7–9 samt 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 16, 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 7 samt 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkande 4. Jag anser att lösningen på ökade spänningar borde vara nedrustning, ökat samarbete och utbyte. Militariseringen av märks även i vårt eget land, inte minst genom de internationella militärövningarna i norra . används stora delar av som övnings- och testområde för både svensk och utländsk militär. En ökad övningsverksamhet, oavsett om den sker tillsammans med Nato, eller olika konstellationer inom EU, riskerar att få negativa konsekvenser såväl för människor och miljö som för viktig näringsverksamhet i området. Det leder också till en ökad hotbild mot när flera länder tillåts att göra sig redo för strid i . Svenskt deltagande i Natoledda övningar urholkar den svenska militära alliansfriheten, och jag anser att Nato inte ska tillåtas att öva eller testa vapensystem på svenskt territorium i . Inte heller bör någon del av den amerikanska militären tillåtas att öva på svenskt territorium i . ska inte heller bidra till övergrepp mot genom att tillåta att testar vapensystem på svensk mark. Trots att ockuperar och återkommande bryter mot såväl mänskliga rättigheter som internationell rätt tillåts landet att testa sina vapensystem på svensk mark. Bland annat har testat drönare i som senare använts för att bomba civila mål i . Vidare vill jag betona att ett nära samarbete mellan alla länder som inkluderas i närområde är av yttersta vikt, t.ex. genom , och Östersjöstaternas råd. bör arbeta för ett hållbart nyttjande av resurser, minskade militära spänningar och ett ökat internationellt utbyte. Regeringens strategi för den arktiska regionen borde i första hand fokusera på klimat och sociala förhållanden, inklusive respekt för ursprungsbefolkningarnas rättigheter. regleras staters ansvar för oceanerna genom (Unclos). I konventionen regleras bl.a. näringsverksamhet, miljöfrågor och utvinning av naturtillgångar i världshaven. och över 160 andra länder har ratificerat konventionen. Alla länder som gränsar till har undertecknat konventionen, med ett undantag: . bör verka för att undertecknar och ratificerar . Klimat och miljö, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. Det är viktigt att förvaltas för kommande generationer. Miljön i är unik och den biologiska mångfalden av djur och natur behöver bevaras. Rutiner och kapacitet behöver skapas för att skydda kultur och natur av höga skyddsvärden. Det är viktigt att identifiera kultur- och naturlämningar av höga skyddsvärden så att dessa kan skyddas från påverkan. Beredskap behöver finnas för att hantera olika former av olyckor och utsläpp.