bet · H801SfU21 · 2021-04-19 00:00:00 — Utskottet noterar att frågan om ökad flexibilitet för gränspendlare inom har behandlats i betänkandet Svensk social trygghet i en globaliserad värld (SOU 2017:5). Förslagen bereds inom . Utskottet anser att pågående arbete och regeringens beredning bör avvaktas. Motion 2020/21:415 (C) yrkandena 5 och 6 om att öka flexibiliteten för gränspendlare och det nordiska samarbetet avstyrks därför. Även motion 2020/21:3558 (M) yrkande 1 om att utöka flexibiliteten för utlandsstationerade avstyrks. När det gäller operativa ingrepp har rättspraxis efter hand utvecklats så att anledningen till ingreppet inte tillmäts någon betydelse när det gäller att bedöma ett eventuellt sjukdomstillstånd efter ingreppet. Bedömningen ska i stället göras utifrån det sjukdomstillstånd som det operativa ingreppet har medfört. Bland annat beroende på de ytterligt svåra avgränsningsfrågor som kan uppkomma är utskottet inte berett att genom lagstiftning förändra den praxis som gäller för ersättningen i samband med olika sjukdomstillstånd. Motionerna 2020/21:16 (SD) och 2020/21:1532 (L) avstyrks därför. Även motion 2020/21:366 (C) yrkandena 1 och 2 om sjukskrivning vid kejsarsnitt avstyrks. När det gäller frågan om kvalificering till välfärd noterar utskottet att statsrådet (S) i ett svar (S2020/08146) på en skriftlig fråga om kvalificering till välfärden för nyanlända har angett bl.a. att den svenska socialförsäkringen omfattar alla som är försäkrade i genom bosättning eller arbete och att det för vissa förmåner krävs viss längre kvalificeringstid. Att bli försäkrad för bosättning kräver att personen kan antas vistas i än . När det gäller arbetsbaserade förmåner krävs en sjukpenninggrundande inkomst. För att den ska kunna fastställas ska inkomsten komma från ett arbete i som kan antas vara i följd. Inkomsten ska vidare antas uppgå till av prisbasbeloppet. Inom vissa förmåner finns det ytterligare villkor som måste vara uppfyllda. För att få rätt till inkomstbaserad föräldrapenning ska personen t.ex., utöver att ha en sjukpenninggrundande inkomst, ha arbetat i i minst före barnets födelse. Enligt statsrådet ställs det således redan upp olika kriterier för kvalificering till den svenska välfärden. Utskottet delar denna uppfattning och är därför inte berett att vidta någon åtgärd med anledning av yrkanden om ytterligare krav på kvalificering till bidrag och förmåner inom välfärden. Motionerna 2020/21:3524 (M) yrkande 34, 2020/21:3528 (M) yrkande 5, 2020/21:3371 (M) yrkande 7, 2020/21:1041 (M), 2020/21:1709 (M) yrkande 4, 2020/21:2802 (M), 2020/21:1620 (SD) yrkande 7, 2020/21:1835 (SD) yrkande 1, 2020/21:2552 (SD) yrkande 33, 2020/21:3612 (SD) yrkande 1 och 2020/21:3614 (SD) yrkande 2 avstyrks därför. En försäkrad som vårdar en närstående som är svårt sjuk har rätt till närståendepenning för tid när han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården, om den sjuke är försäkrad enligt socialförsäkringsbalken. I utredningsbetänkandet Genomförande av balansdirektivet – balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (2020:81) föreslår utredningen bl.a. flexiblare arbetsformer och utökade rättigheter i lagen om ledighet för närståendevård. Förslagen bereds inom . Utskottet anser att pågående arbete bör avvaktas. Utskottet är därmed inte berett att tillstyrka yrkanden om att utreda en modell för vård av föräldrar eller att utöka möjligheterna till ersättning för vård av föräldrar eller närstående. Därför avstyrks motionerna 2020/21:3534 (M), 2020/21:1836 (SD) yrkande 21, 2020/21:3203 (KD) yrkande 39 och 2020/21:3317 (KD) yrkande 16. Trygghetssystem för företagare och studerande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. karensdagar, e-inkomst och historiska inkomstunderlag samt studier som rehabilitering. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (C), 8 (V), 9 (KD) och 10 (L). Den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete utgör den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst (SGI) (25 kap. 2 § SFB). För att få bl.a. sjukpenning krävs att den försäkrade har kvalificerat sig för en SGI. Grundregeln för att en person ska ha en SGI är således att han eller hon har en inkomst av förvärvsarbete. Om förvärvsarbetet avslutas finns det en efterskyddstid (26 kap. 18 § SFB), varefter SGI:n upphör. Det är möjligt att behålla SGI:n i de fall den försäkrade avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete av något skäl som anges i 26 kap. 11–18 a §§ SFB (SGI-skyddad tid). Omständigheter som ger rätt till skydd av SGI:n kan t.ex. vara att den försäkrade studerar, är föräldraledig eller har ett kortare avbrott i förvärvsarbetet. infördes nya regler för sjuk- och föräldrapenning, karenstid och sjuklön för företagare. Den grundläggande karenstiden i sjukförsäkringen för egenföretagare är , men med möjlighet att välja en karenstid på 1, 14, 30, 60 eller (27 kap. 29 § SFB). Vidare gäller en uppsägningstid vid begäran om kortare karenstid som motsvarar det antal dagar med vilket karenstiden förkortas. Ju längre karenstid, desto lägre blir avgiften. En näringsidkare som har fyllt kan inte byta till en kortare karenstid (27 kap. 31 § SFB). Rätt till sjuklön enligt sjuklönelagen gäller inte för en egenföretagare, utan företagaren får, med undantag för karenstiden, sjukpenning från även . För en försäkrad som bedriver näringsverksamhet i form av aktiebolag beräknas SGI:n på den lön som tas ut från bolaget. Det innebär att om den försäkrade blir sjuk är bolaget skyldigt att betala sjuklön. För den som bedriver näringsverksamhet som fysisk person eller i form av t.ex. handelsbolag, s.k. egenföretagare, räknas SGI:n med utgångspunkt i den taxerade nettoinkomsten. En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och bedriver näringsverksamhet, i form av en enskild näringsverksamhet, ett handelsbolag eller ett kommanditbolag, kan under ett uppbyggnadsskede få en SGI som minst motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning, s.k. jämförelseinkomst. Det gäller oavsett om det är fråga om ett nystartat företag eller om den försäkrade har övertagit en redan etablerad verksamhet (25 kap. 9 § SFB). beräknas SGI för företagare som startar ett aktiebolag på inkomsten av anställningen i aktiebolaget enligt principerna som gäller för övriga företagare under företagets uppbyggnadsskede (25 kap. 7 a § SFB). Tiden för uppbyggnadsskedet är 36 månader. lämnas enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå till , dvs. per betalningsmottagare (bl.a. 16 kap. och 19 kap.). Uppgifterna lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. Ett företag kan få avdrag för avsättning till periodiseringsfond. Ett avdrag ska återföras till beskattning senast det sjätte taxeringsåret efter det taxeringsår som avdraget hänför sig till. Fonderna underlättar företagens finansiering med eget kapital och ger en möjlighet till förlustutjämning. En omständighet som ger rätt till SGI-skydd är att den försäkrade studerar med studiestöd. Med studiestöd avses studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd. För att skydda sin SGI måste den försäkrade ha uppfyllt villkoren för SGI-skydd sedan den försäkrade utförde det arbete som SGI:n grundades på. Under studierna är SGI:n vilande och den försäkrade kan inte få någon sjukpenning på den vilande SGI:n förrän studierna har avslutats. En studerande kan dock vid sjukdom få sjukpenning baserad på sådant arbete som sker vid sidan av studierna, s.k. studietids-SGI (26 kap. 19 §). kan den som studerar på heltid vara sjukskriven på halvtid och behålla studiemedlen om den studerande på grund av en väldokumenterad sjukdom riskerar att få en eller flera längre sjukperioder (3 kap. 28 § studiestödsförordningen [2000:655]). Särskilda regler gäller för den som bedriver studier inom sitt eget yrkesområde. I sådana fall är den studerandes SGI skyddad även om den studerande inte har fått studiestöd. SGI-skydd gäller även för den som uppbär bidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå samt för den som får studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd (2 § förordningen [2000:1418] om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst). För den som inte har haft någon förvärvsinkomst innan studierna påbörjades finns ett särskilt försäkringsskydd i studiemedelssystemet som innebär att en studerande har rätt att behålla sina studiemedel vid sjukdom, trots att han eller hon inte studerar. Det krävs i dessa fall bl.a. att den studerande är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom eller till hälften oförmögen att bedriva sina heltidsstudier och det rör sig om ett sådant medicinskt väldokumenterat sjukdomstillstånd som motsvarar villkoren för särskilt högriskskydd. En eventuell lånedel kan skrivas av för tiden efter 30 dagars sjukdom (3 kap. 26–32 §§ och 4 kap. 11 § studiestödsförordningen [2000:655]). Vidare finns det ett SGI-skydd för försäkrade för eftergymnasiala studier oavsett om de får studiemedel eller inte, dock under förutsättning att utbildningen är på minst halvtid och berättigar till studiestöd (26 kap. 11 § SFB). Det finns också ett SGI-skydd för studier på grundläggande eller gymnasial nivå eller motsvarande utbildning i t.ex. folkhögskola för de försäkrade som på grund av sin ålder inte är berättigade till studiehjälp, oavsett om den studerande får studiestöd eller inte. När det gäller försäkrade med sjukersättning har dessa möjlighet att arbeta eller studera utan att förlora sin rätt till sjukersättning, s.k. vilande sjukersättning (36 kap. 18 § SFB). Studiemedel betalas dock ut först vid 50 procents studietakt. Studielån för en sjukperiod som följer efter en karenstid behöver inte betalas tillbaka (4 kap. 10 och 11 §§ studiestödsförordningen). I motion 2020/21:3078 av i (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att införa samma karenstid för sjukpenning för den som betalar egenavgift som för den som har en anställning. För de som inte gjort ett aktivt val bör karenstiden ändras till . I motion 2020/21:3022 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om likabehandling. Det är inte rimligt att använder olika måttstockar vid myndighetsutövning. Det bör säkerställas att alla behandlas lika, även företagare. I kommittémotion 2020/21:721 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att slopa åldersgränsen för egenföretagare och göra det möjligt att efter fritt ändra karenstiden i sjukförsäkringen. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:2955 yrkandena 4–6 tillkännagivanden om att genomföra Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om e-inkomst, se över sjukförsäkringen så att den bättre möter företagares förutsättningar och höja åldersgränsen för när företagare kan ändra antalet karensdagar. Enligt utredningens förslag om e-inkomst ska skattegrundande inkomster inrapporteras och elektroniskt till . Vidare föreslås att periodiseringsfonder räknas in i SGI. Motionärerna anser att om en företagare blir sjuk under det år som medel återförs från periodiseringsfonden får han eller hon avslag på sjukpenning trots att inkomsten beskattats, vilket inte är rimligt. Även reglerna för karens och sjuklön bör ändras för att uppnå större enhetlighet mellan olika företagsformer. Företagare arbetar allt längre upp i åldrarna innan de går i pension och möjligheten att ändra antalet karensdagar bör därför höjas till . Tillkännagivande om periodiseringsfonder begärs även i kommittémotion 2020/21:2917 av m.fl. (C) yrkande 9 och i motion 2020/21:406 av (C) yrkandena 1 och 2. Per Lodenius m.fl. (C) begär i kommittémotion 2020/21:3177 i yrkande 9 ett tillkännagivande om tryggare villkor för kulturarbetare. Många kulturarbetare är företagare och frilansare. Deras möjligheter att ta del av socialförsäkringarna bör öka. I motion 2020/21:590 av Per Åsling (C) begärs ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för en SGI-beräkning utifrån deklarerat resultat på vilket egenavgifter erläggs. I motion 2020/21:621 av och (båda C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om skyldighet att vara välinformerad i frågor om egenanställning. Sjukförsäkringen ska gälla på lika villkor för alla. I kommittémotion 2020/21:302 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om nya bestämmelser om hur SGI-beräkningen ska göras för kulturarbetare. Stipendium för att utveckla ett musicerande, skriva pjäser eller starta upp en konstnärsverksamhet bör vara sjukpenninggrundande. I kommittémotion 2020/21:3317 av (KD) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om förbättringar för företagare i socialförsäkringssystemen. SGI-skyddet bör stärkas genom att t.ex. införa SGI baserat på historiska inkomstunderlag. I kommittémotion 2020/21:3262 av m.fl. (L) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att socialförsäkringssystemen i princip ska vara desamma för företagare och anställda. Möjligheten att välja en karenstid mellan 1, 3 eller bör gälla även för den som driver ett aktiebolag. I motion 2020/21:1466 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om trygghetssystem för småföretagare. Trygghetssystemen bör ändras så att företagare får ett tillräckligt gott skydd. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3528 yrkande 2 ett tillkännagivande om översyn av SGI:n för studerande. Det bör vara möjligt att skydda SGI:n under en graviditet även om den studerande inte tar ut studiemedel. Vidare bör det SGI-skydd som gäller i slutet av graviditeten vid arbete också gälla vid studiepraktik. Gravida bör därför ha rätt till anpassade arbetsuppgifter vid studiepraktik utan att det påverkar deras rätt till studiemedel. I motion 2020/21:584 av (C) begärs ett tillkännagivande om att överväga att låta studerande omfattas av reglerna i socialförsäkringarna. Det kan öka den ekonomiska tryggheten och förutsättningarna för att ta examen. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) begär i kommittémotion 2020/21:1306 yrkande 9 ett tillkännagivande om en utvidgad rätt till studier under rehabiliteringen. Försäkrades rätt att studera med rehabiliteringspenning bör öka. Det kan underlätta återgången till arbete och karriärbyte samt ge möjlighet till ett längre och rikare arbetsliv. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 87 begärs ett tillkännagivande om att de sociala trygghetssystemen behöver anpassas till studerande och i yrkande 97 begärs ett tillkännagivande om studerandes karensdagar och möjlighet till deltidssjukskrivning. Tryggheten behöver öka för personer som drabbas av sjukdom . Motionärerna hänvisar till delbetänkandet Ökad trygghet för studerande som blir sjuka (SOU 2018:9) där det föreslås att en studerande som bedöms ha nedsatt studieförmåga ska få behålla studiemedlen . I motion 2020/21:1453 av (L) begärs ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för forskare att under vissa förutsättningar få behålla sin SGI efter disputation. I 2020/21:1815 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över reglerna för att utöka möjligheterna för studerande att omfattas av sjukförsäkringen. Den överhoppningsbara tiden och begreppet studier inom det egna yrkesområdet bör vidgas till att omfatta upp till stipendiefinansierade forskningsstudier efter disputation, oavsett om studierna genomförs i eller utomlands. I motion 2020/21:3638 av m.fl. (MP) i yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att stipendiater bör omfattas av socialförsäkringen och vara berättigade till pension. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att kulturstipendiater bör omfattas av socialförsäkringen och vara berättigade till pension. Utskottet kan konstatera att det har vidtagits en rad åtgärder för att öka tryggheten för företagare och utjämna skillnaderna mellan företagare som valt olika företagsformer. Bland annat kan en SGI fastställas under uppbyggnadsskedet även för företagare som startar aktiebolag. trädde regler om uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen i kraft fullt ut. Arbetsgivardeklarationen lämnas elektroniskt, vilket underlättar för betalningsmottagare, företag och andra utbetalare. Utredningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation anser dock att det är angeläget med fortsatta åtgärder och analyser inom bl.a. områdena för SGI för företagare med enskild firma, förutsättningar för en e-tjänst samt för regler som rör karens, sjukskrivning och rehabilitering för företagare (2019:41). Utredningen anser också att mer behöver göras för att nå ut till företagare med stöd och information om regler och villkor i de allmänna försäkringarna. Periodiseringsfonder berörs i utredningsbetänkandet. Även i utredningsbetänkandet Konstnär – oavsett villkor (SOU 2018:23) väcks frågor om behov av att ändra utformningen av företagares trygghetssystem eftersom kulturarbetare ofta är egenföretagare. Mot den bakgrunden pågår en utredning som ska ge förslag på hur företagares trygghetssystem kan bli tydligare, enklare och mer förutsägbart (dir. 2020:71). Utredningen ska göra en helhetsöversyn av regler och processer kring företagares trygghetssystem. Utredarens förslag ska så långt det är möjligt vara neutralt till val av företagsform och underlätta för personer som går in och ur rollen som företagare, eller som kombinerar anställning med företagande. Även kulturarbetares förutsättningar omfattas. Utredningen har lämnat delbetänkandet och karensval (SOU 2020:65) där det föreslås att åldersgränsen , som bortre gräns för möjligheten att kunna välja kortare karenstid i sjukförsäkringen, ska tas bort för en försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete och som betalar egenavgifter Några övergångsbestämmelser föreslås inte. Utredningen bedömer att det inte behövs någon annan åldersgräns för att fritt kunna välja karenstid i sjukförsäkringen. Förslaget och bedömningarna bereds inom . Utredningen ska lämna ett slutbetänkande . har enligt regleringsbrevet haft i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar för att utveckla informationen till egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer. I Årsrapporten anger att myndigheten nu har riktad information till egenföretagare och kombinatörer på den egna webbplatsen och på den myndighetsgemensamma . På den egna webbplatsen finns det nu även korta filmer riktade till egenföretagare och kombinatörer med information om vad som ligger till grund för SGI. finns det en separat telefonitjänst och möjlighet till webbmöte med en handläggare. Handläggarna har också gått igenom utbildning om de regler som gäller för SGI-skydd för egenföretagare och kombinatörer. När det gäller historiska inkomster föreslår Parlamentariska socialförsäkringsutredningen att ersättningen till företagare oavsett företagsform under ett uppbyggnadsskede ska baseras på inkomster närmast före den månad då verksamheten startade, s.k. historiska inkomster (EGI). Det kan t.ex. innebära att tidigare inkomster kan ligga till grund för SGI även för den som har startat ett aktiebolag, (SOU 2012:47 och SOU 2015:21). Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster föreslår i betänkandet SOU 2020:37 att arbetslöshetsförsäkringen ska grundas på inkomstuppgifter från arbetsgivardeklarationerna, vilket bedöms göra det möjligt att öka samstämmigheten mellan arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen om en ny sjukförsäkring grundad på historiska inkomstuppgifter. Förslagen bereds inom . Trygghetssystemen måste enligt utskottets mening präglas av förutsägbarhet och fungera så att fler vill starta företag och att egenföretagare, småföretagare och de som kliver in och ur företagarrollen känner samma trygghet som andra. Utskottet konstaterar emellertid att regelverket kring företagares trygghetssystem alltjämt är komplext och i vissa fall svårgenomträngligt samt inte har önskvärd enkelhet och förutsägbarhet. Utskottet ser därför positivt på det arbete som pågår för att öka tryggheten för företagare, inklusive kulturarbetare. Utskottet anser att pågående arbete och regeringens beredning av förslagen bör avvaktas. Det finns därför inte skäl att nu föreslå tillkännagivanden om bl.a. ändrat antal karensdagar, e-inkomst, regelverket för periodiseringsfond och historiska inkomstunderlag. Motionerna 2020/21:3078 (M), 2020/21:3022 (M), 2020/21:721 (SD), 2020/21:621 (C) yrkande 1, 2020/21:2955 (C) yrkandena 4–6, 2020/21:2917 (C) yrkande 9, 2020/21:406 (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:590 (C), 2020/21:3177 (C) yrkande 9, 2020/21:302 (V) yrkande 3, 2020/21:3317 (KD) yrkande 15, 2020/21:3262 (L) yrkande 9 och 2020/21:1466 (S) avstyrks därför. Utskottet kan konstatera att det har vidtagits åtgärder för att öka tryggheten för studerande. Vidare föreslår som nämnts Parlamentariska socialförsäkringsutredningen att det nuvarande systemet med SGI baserad på framtida inkomster ska kunna bytas ut mot ett system byggt på historiskt ersättningsgrundande inkomster (SOU 2015:21). En övergång till ett inkomstunderlag baserat på faktiska inkomster anges vara till fördel för studerande. Tiden i studier kan då göras överhoppningsbar och ett efterskydd i sjukförsäkringen kan ges efter avslutade studier för dem som av olika skäl inte anmäler sig på Arbetsförmedlingen efter avslutade studier. I delbetänkandet Ökad trygghet för studerande som blir sjuka föreslås bl.a. en kortare karenstid för rätt till avskrivning av studielån, förtydligat ansvar för studieinriktad rehabilitering, och en tidsgräns för rätt till studiemedel under sjukdom (SOU 2018:9). Förslagen har remitterats och bereds inom . Utskottet, som noterar regeringens pågående arbete för att stärka studerandes ekonomiska trygghet vid sjukdom, anser att det är viktigt att det finns ett tydligt ansvar för att hjälpa studerande att komma tillbaka till studier efter en tids sjukdom. Detta förbättrar individens trygghet och bidrar också till en ökad genomströmning i utbildningarna. Pågående utredningar och regeringens beredning av lämnade och kommande förslag bör dock avvaktas. Motionerna 2020/21:3528 (M) yrkande 2, 2020/21:584 (C), 2020/21:1306 (V) yrkande 9, 2020/21:3626 (KD) yrkandena 87 och 97, 2020/21:1453 (L), 2020/21:1815 (S) yrkande 1 och 2020/21:3638 (MP) yrkandena 2 och 7 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en ny myndighet för bidragskontroll, en särskild bidragsbrottsenhet på , ökad kontroll och informationsdelning samt skärpta påföljder. Jämför reservation 11 (M), 12 (SD), 13 (SD, KD) och 14 (M, SD). Bidragsbrottslagen (2007:612) innehåller regler som ska ge ett straffrättsligt skydd för välfärdssystemen, bevara förtroendet för systemen och skydda de offentliga finanserna. Lagen omfattar bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmedlingen, kommunerna eller arbetslöshetskassorna (1 §). har tillämpningsområdet utvidgats och omfattar även stöd, bidrag och ersättningar som enligt lag eller förordning beslutas av , Arbetsförmedlingen eller en kommun och avser en enskild person, men betalas ut till eller tillgodoräknas någon annan än den enskilde. Den som lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden som han eller hon är skyldig att anmäla enligt lag eller förordning, och på så sätt orsakar fara för att en ekonomisk förmån felaktigt betalas ut eller betalas ut med för högt belopp, döms för bidragsbrott till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse (2 §). Om brottet är grovt, döms för grovt bidragsbrott till fängelse, lägst och högst . Enligt 6 § bidragsbrottslagen ska de myndigheter som anges i 1 § samt kommuner och arbetslöshetskassor anmäla till om det kan misstänkas att brott enligt bidragsbrottslagen har begåtts. Lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen