bet · H801KrU5 · 2021-03-05 00:00:00 — Det behöver enligt motionärerna göras en översyn av de effekter pandemin har fått och vilka åtgärder som krävs för att säkra ett starkt civilsamhälle även framöver. Som också framgår ovan beslutade 2020 på förslag från regeringen om en satsning på för att stärka civilsamhällets insatser mot äldres ensamhet under coronapandemin och för att stärka människor i särskild social utsatthet (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:297). beslutade vidare om dels extra medel till civilsamhället med anledning av coronaviruset, vilket innebär att civilsamhällets organisationer tillfördes för att stärka föreningar och organisationer som arbetar med sociala och humanitära insatser riktade till människor i socialt särskilt utsatta situationer, dels ett tillkännagivande med anledning av ett utskottsinitiativ av finansutskottet om att regeringen bör återkomma till med ett stöd som bättre når fram till det breda civilsamhället. I tillkännagivandet angav utskottet att civilsamhället i har drabbats hårt ekonomiskt under pandemin och att behovet av att ställa om har varit stort, samt betonade att det finns ett stort behov av civilsamhällets insatser under och efter pandemin, inte minst för barn, unga och utsatta (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr 2020/21:205). Enligt uppgift från har regeringen från de myndigheter som berörs av coronapandemin efterfrågat återrapportering av effekterna av . MUCF ska enligt sitt regleringsbrev särskilt prioritera att utveckla kunskapsstöd bl.a. om coronapandemin till det civila samhällets organisationer. Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna att coronapandemin har haft en stor negativ påverkan på det civila samhället. Bland annat har ideella föreningar, idrottsföreningar och trossamfund drabbats hårt. har beslutat om extra medel till dessa grupper för att stärka dem under coronapandemin. Som framgår ovan har regeringen också efterfrågat en återrapportering av effekterna av av de myndigheter som berörs, däribland MUCF. Utskottet anser med hänsyn till återrapporteringskraven att motionsyrkandet till stor del får anses tillgodosett och avstyrker motion 2020/21:3176 (C) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en samlad strategi för att stödja lokala insatser som syftar till att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre med hänvisning till de satsningar som gjorts. m.fl. (S) anser i motion 2020/21:2449 att man bör överväga att ta fram en samlad strategi för att stödja lokala insatser och engagemang inom civilsamhället som syftar till att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre. Regeringen beslutade om förordningen (2019:474) om statsbidrag för insatser som bidrar till att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre personer. Det framgår av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr.17) att 2019 fördelade till totalt 102 organisationer, både pensionärsorganisationer och andra organisationer med verksamhet som vänder sig till äldre. Bidragen har enligt budgetpropositionen mött stort intresse och möjliggjort verksamheter som annars inte skulle kommit till stånd, och den mest frekventa insatsen är olika typer av trivselträffar. Regeringen föreslog i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:167) att anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn skulle öka med . Skälet var att utbrottet av det nya coronaviruset medfört ökade behov av sociala och humanitära insatser för särskilt utsatta grupper. För att möta de ökade behoven ansåg regeringen att organisationer som arbetar med att motverka äldres ensamhet och isolering skulle tillföras hälften, dvs. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:297). I regeringens regleringsbrev till finns satsningar på ökat statsbidrag till kommunerna, där frågan om att motverka ensamhet bland äldre omnämns som ett viktigt område att arbeta med. Det finns dessutom medel för insatser för att förbättra tillgänglighet till idrott för äldre beräknade inom anslaget 13:1 Stöd till idrotten utgiftsområde 17. Utskottet konstaterar att regeringen har lämnat bidrag till organisationer som arbetar med att motverka äldres ensamhet. Dessutom nämns i satsningar på ökat statsbidrag till kommunerna frågan om att motverka ensamhet bland äldre som ett viktigt område. Utskottet anser att motionen till viss del får anses tillgodosedd, och avstyrker därmed motion 2020/21:2449 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om mer långsiktiga bidrag till riksföreningar med hänvisning till bl.a. den höga andelen generella bidrag. (C) anser i motion 2020/21:1028 att det bör utredas hur medel till riksföreningar kan omfördelas till att bli mer årsbaserade föreningsstöd. Motionären påtalar att bidrag till riksförbund ofta ges i form av projektmedel, och att det minskar möjligheten att kunna arbeta mer långsiktigt. Enligt budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr.17) uppgick andelen generella bidrag till det civila samhällets organisationer , vilket kan jämföras 2018. En hög andel generella bidrag är enligt regeringen i linje med regeringens ambition om självständighet och oberoende med stort utrymme för egna initiativ. MUCF har i sin årliga rapport om det civila samhällets villkor angett att resultaten visar att förutsättningarna har varit stabila och att de flesta föreningar verkar under goda villkor. Dessutom anges att andelen föreningar som uppger att de har ekonomiska förutsättningar att bedriva sin kärnverksamhet har ökat från –2018. Utskottet noterar att andelen föreningar som uppger att de har ekonomiska förutsättningar att bedriva sin kärnverksamhet har ökat , och att också andelen generella bidrag till det civila samhällets organisationer har ökat. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionen inte bör leda till någon åtgärd från sida. Motion 2020/21:1028 (C) avstyrks. Upplysningskampanj om demokratiska och mänskliga rättigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en upplysningskampanj om demokratiska och mänskliga rättigheter med hänvisning till SST:s uppdrag att genomföra utbildningsinsatser som ska stärka samfundens arbete med demokrati och de mänskliga rättigheterna. Amineh Kakabaveh (-) anser i motionerna 2019/20:3277 yrkande 10 och 2020/21:451 yrkande 9 att regeringen bör vända sig till vårt lands etniska och religiösa föreningar med en upplysningskampanj om demokratiska och mänskliga rättigheter med särskild tonvikt lagd på kvinnors och barns samt homosexuellas rättigheter, och tydliggöra hedersförtryckets mekanismer. Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) har haft i uppdrag av regeringen att bl.a. genomföra dels kompetensinsatser för trossamfundsledare kring frågor kopplade till demokrati och föreningsjuridik, dels insatser för att stärka kvinnliga ledare inom trossamfunden. Mot bakgrund av att det är både män och kvinnor fick rösta i val till , har regeringen uttalat att man vill uppmärksamma det demokratiska styrelseskicket och stärka demokratin för framtiden genom att genomföra en nationell satsning. Regeringen har i regleringsbrev gett flera myndigheter i uppdrag att genomföra aktiviteter och insatser för att uppmärksamma det demokratiska styrelseskicket och dess värden. Uppdrag har bl.a. getts till SST att genomföra utbildningsinsatser som ska stärka samfundens arbete med demokrati och de mänskliga rättigheterna. Men hänvisning till de kompetensinsatser som SST har bedrivit, och det uppdrag som SST fått i regleringsbrevet , att genomföra utbildningsinsatser som ska stärka samfundens arbete med demokrati och de mänskliga rättigheterna, anser utskottet att motionsyrkandena inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motionerna 2019/20:3277 (–) yrkande 10 och 2020/21:451 (–) yrkande 9 avstyrks därmed. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (C), 3 (KD) och 4 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 och 2019/20 har detta gjorts i betänkandena /19:KrU15 och 2019/20:KrU8, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till detta. Motion 2020/21:802 av i m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag kring hur staten kan stärka civilsamhällets oberoende. Motion 2020/21:1523 yrkande 2 av och (båda L) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort bidrag från organisationer som sysslar med omvandlingsterapi. Motion 2020/21:1613 yrkande 4 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få till transparens i statens utbetalningar av stöd till föreningar och stiftelser. Motion 2020/21:3081 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av statens stöd till organisationer. Motion 2020/21:3144 yrkandena 1, 2, 8, 9 och 11 av m.fl. (KD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att tillräcklig hänsyn tas till civilsamhällets särart i utredningar och regelgivning (yrkande 1). I yrkande 2 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en analys av konsekvenser för det civila samhället vid utformning av politik och regelgivning ska genomföras. Vidare yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett tydliggörande av hur ett ideellt offentligt partnerskap (IOP) ska kunna genomföras inom ramen för dagens lagstiftning eller med de ändringar av lagstiftningen som krävs för att formen ska kunna användas och utvecklas (yrkande 8). I yrkande 9 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av förstärkt kunskap hos offentliga aktörer för att man bättre ska förstå civilsamhällets särart samt om ytterligare utredning av minskat regelkrångel och förenklade bidragsansökningar för civilsamhällets organisationer. Vidare yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna civilsamhällets ställning i förhållande till näringslivet och det offentliga (yrkande 11). Motion 2020/21:3176 yrkandena 3–6 av Per Lodenius m.fl. (C) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla modeller för partnerskap mellan ideella organisationer, offentliga organ och näringslivet för att skapa möjligheter till fler samarbeten (yrkande 3). I yrkande 4 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en föreningsrättsutredning i syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart samt öka förutsättningarna att hantera kriser. Vidare yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för civilsamhället att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället (yrkande 5). I yrkande 6 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om goda förutsättningar för dem som bidrar till samhället genom sitt ideella engagemang. Motion 2020/21:3256 yrkandena 2 och 3 av m.fl. (L) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att de statliga stöden till civilsamhället bygger på långsiktighet och tydliga mål som detaljstyrning stävjas (yrkande 2). I yrkande 3 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler reformer för att underlätta och stötta mindre, idéburna aktörer inom välfärdssektorn. Motion 2020/21:3339 yrkandena 1–3 av m.fl. (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systematiskt sammanställa och sprida goda exempel på samverkan mellan civilsamhället och offentliga samhällsfunktioner (yrkande 1) I yrkande 2 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda idéburet partnerskap. Vidare yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning och granskning av stöd till civilsamhällets organisationer (yrkande 3). Motion 2020/21:3405 yrkande 26 av m.fl. (KD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka samverkan mellan den offentlig sektorn och civilsamhället. Motion 2020/21:3435 yrkandena 2–3 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för att samla den svenska diasporan (yrkande 2). I yrkande 3 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för hemvändande svenskar. Motion 2019/20:1091 yrkande 6 av i m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konsekvenserna av det offentligfinansierade stöd som betalats ut till organisationer inom Muslimska nätverk. Motion 2019/20:2845 av Boriana (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en nedläggning av Myndigheten för stöd till trossamfund. Motion 2019/20:3194 yrkandena 1 och 3 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa skattefinansierade statliga bidrag till trossamfund som inte är kopplade till bevarande av kulturarvet (yrkande 1). I yrkande 3 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned Myndigheten för stöd till trossamfund då tro är en privat angelägenhet. Motion 2019/20:3220 yrkandena 7 och 8 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa kommunalt stöd till Muslimska och dess underorganisationer (yrkande 7). I yrkande 8 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konsekvenserna av det ekonomiska stöd som betalats ut till organisationer inom Muslimska nätverk. Motion 2020/21:809 yrkande 5 av i m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konsekvenserna av det offentligfinansierade stöd som betalats ut till organisationer inom Muslimska nätverk. Motion 2020/21:2887 yrkandena 7 och 8 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa kommunalt stöd till Muslimska och dess underorganisationer (yrkande 7). I yrkande 8 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konsekvenserna av det ekonomiska stöd som betalas ut till organisationer inom Muslimska nätverk. Motion 2020/21:3234 yrkande 8 av m.fl. (L) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre och mer systematiska granskningar av religiösa samfund som får statsbidrag. Motion 2020/21:3481 yrkandena 1–4 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa skattefinansierade statliga bidrag till trossamfund som inte är kopplade till att bevara kulturarvet (yrkande 1). I yrkande 2 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt granska stöd som går till trossamfund med en internationell koppling. Vidare yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned stöd till trossamfund då tro är en privat angelägenhet (yrkande 3). I yrkande 4 yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett statligt utredningsstöd inför utbetalningar av skattemedel till civilsamhället. Statligt stöd till civilsamhället inklusive trossamfund, punkt 1 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), i (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 11, 2020/21:451 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 10 och 2020/21:506 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 5 och 2019/20:2874 av Boriana (M), 2020/21:2353 av Boriana (M) yrkande 3 och 2020/21:3498 av m.fl. (KD) yrkande 4. Vi anser att statens stöd till det civila samhället är viktigt och bör fortsätta. För att stödet ska uppfattas som legitimt måste systemet vara transparent. Kriterierna för att få stöd ska vara tydliga, och det ska finnas en grundlig granskning och uppföljning av hur stödet används. Skattepengar ska aldrig betalas ut till organisationer som inte delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Vi vill säkerställa att offentliga medel inte tilldelas verksamheter som riskerar att främja eller stödja radikalisering, hedersförtryck eller våldsbejakande extremism. Att stöd helt enkelt slösas bort på projekt som inte genomförs är inte heller acceptabelt. På detta område har tyvärr brister uppdagats. Vi ser mycket allvarligt på detta. är det förödande för legitimiteten i statens stöd till civilsamhället, men också för den samhälleliga gemenskapen. Lagstiftning, regelverk och arbetssätt bör ses över i den mån det är nödvändigt för att säkerställa att stöd till civilsamhället används på ett ändamålsenligt sätt. Vad vi anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statligt stöd till civilsamhället inklusive trossamfund, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3498 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:451 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 10, 2020/21:506 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 5 och 2020/21:3339 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:2874 av Boriana (M), 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 11 och 2020/21:2353 av Boriana (M) yrkande 3. har varit med och ingått två blocköverskridande överenskommelser med regeringen om åtgärder mot terrorism, en 2015 och en 2017. Båda gångerna har vi drivit igenom ett demokratikrav för att få bidrag, så att inga offentliga bidrag ska gå till extremistiska organisationer. Vi var tvungna att återupprepa vårt krav 2017 eftersom inget hade hänt hos regeringen. Utredningen som tillsattes avlämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). Betänkandet har remissbehandlats, men ännu har vi inte sett någon proposition eller lagrådsremiss trots att har gått sedan det först utlovades i terroröverenskommelsen. Parallellsamhällen i göds av statliga och kommunala bidrag som utnyttjas av både kriminella och extremister, inte sällan i samarbete. Det är dags att lagen ändras. Jag anser att regeringen bör införa de ändringar i lagar och förordningar som föreslås i SOU 2019:35. Stöd till vissa organisationer inom civilsamhället, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1091 av i m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:642 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:809 av i m.fl. (SD) yrkandena 1, 4, 6 och 8 samt 2020/21:1613 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:3194 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:3220 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 4 och 6, 2020/21:601 av (SD) yrkande 14, 2020/21:2887 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 4 och 6 samt 2020/21:3453 av och (båda SD) yrkande 7. En viktig faktor för att allmänhetens stöd för offentligfinansierade medel till det civila samhället ska kunna upprätthållas, är att dessa medel fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Mottagare av sådant stöd ska uppfylla vissa minimikrav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Allt annat är att visa bristande respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. Det är ett återkommande problem i att organisationer får offentligfinansierat stöd trots att dessa haft exempelvis våldsbejakande eller islamistiska tendenser. Detta har skett trots att det har förekommit att organisationer av nämnda slag uppmanat till lagbrott, inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper såsom yttrande- och mötesfrihet, inte ställer sig bakom mäns och kvinnors lika värde etc. Även om regeringen till viss del tagit tag i problematiken så behöver den gå mer kraftfullt fram. Vi vill därför att regeringen ska ta fram förslag om hur regelverk och tillsyn ska kunna skärpas ytterligare så att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer, organisationer som bekostar terrorverksamhet samt civilsamhällsorganisationer med en agenda som kretsar kring vitt privilegium, vit skörhet och motsvarande rasistiska idéer inte ska kunna få offentligfinansierat stöd. Vidare måste regeringen se till att motverka en inkonsekvent utdelning av statsbidrag så att statliga aktörer vid utbetalningar av bidrag inte gör olika bedömningar. Det finns tydliga kopplingar mellan organisationer inom Muslimska () nätverk i och än mer extrema islamistgrupper såväl inom som utanför gränser. Utan att många förstår allvaret bidrar med offentligfinansierat stöd till MB:s huvudsakliga mål att bygga en parallell islamisk sektor i som grundar sig på en form av islamistisk identitetspolitik. De önskar skapa ett parallellt muslimskt civilsamhälle med en etablering av olika institutioner som skolor, vårdinrättningar, kulturcenter och moskéer. Nätverket ägnar mycket tid åt att förhindra att muslimer i exponeras för västerländska normer och värderingar i alltför hög grad, varför de gynnas av en viss form av segregation i samhället. Detta är naturligtvis ingenting som gynnar svenska skattebetalare, varför regeringen bör agera för att stoppa offentligfinansierat stöd till grupper som ingår i . Stöd till illegala invandrare, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:809 av i m.fl. (SD) yrkande 7. I den svenska civilsamhällespolitiken förekommer det att offentligfinansierat stöd delas ut till organisationer som medvetet gynnar illegala invandrares vistelse i . Det är inte rimligt att staten å ena sidan har myndigheter som ska verka för att utlänningar utan rätt att vistas i , ska lämna landet, som staten å andra sidan har andra myndigheter som finansierar civilsamhällesorganisationer som skapar incitament för och underlättar illegala invandrares uppehälle i landet. En sådan bakvänd politik underminerar polisens och andra myndigheters verksamhet, det är att stötta myndighetstrots, vilket vi ser som helt oacceptabelt. Frågan om statligt stöd till den aktuella typen av organisationer blev omdebatterad exempelvis . Regeringen meddelade då under en presskonferens att man ville satsa mångmiljonbelopp på civilsamhället för att hjälpa människor under coronakrisen, och att illegala invandrare var en uttalad målgrupp för satsningen. bör verka för att civilsamhällesorganisationer som skapar incitament för och underlättar illegala invandrares vistelse i , inte ska kunna få offentligfinansierat stöd. Åtgärder för stöd till civilsamhällets organisationer, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3256 av m.fl. (L) yrkande 1. Civilsamhället är demokratins ursprung och förutsättning. Politiken och demokratin finns för att civilsamhället inte räcker till för vissa uppgifter – inte tvärtom. Liberalerna har både i regeringsställning och i opposition aktivt arbetat för att stärka civilsamhällets roll i samhället. Det är ett pågående arbete och det finns mycket kvar att göra. Det finns en enorm inneboende potential i civilsamhället och många organisationer som både kan och vill tillföra viktiga värden som både offentliga och kommersiella aktörer saknar. Det är politikens uppgift att slipa ned trösklar och skapa goda förutsättningar för ett levande och berikande civilsamhälle. Civilsamhällespolitiken måste också handla om att underlätta för civilsamhällesorganisationerna att göra det de själva önskar. Det är genom att vara fria och frivilliga som de blir en för vår demokrati. Autonomi och frihet är viktiga hörnpelare i civilsamhället.