bet · H901SoU1 · 2021-12-09 00:00:00 — Motionärerna avsätter 1 till uppskjuten vård på grund av covid-19. Vidare föreslår motionärerna en långsiktig satsning för att skapa fler vårdplatser i landets regioner. avsätts 1 för detta. Motionärerna föreslår även att anslaget ökas med för ett utökat hembesöksprogram för BVC. Regeringens covid-19-insatser och personalsatsning avvisas. Motionärerna vill att schablonersättningen för assistansverksamhet räknas upp mer än med regeringens förslag. Motionärerna föreslår därför att anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning ökas med . Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet föreslås ökas med för fasta omsorgskontakter i . Anslaget 5:2 Barnets rättigheter föreslås öka med . Motionärerna avsätter till den nationella stödlinjen för barn och för en särskild satsning på att motverka att barn utsätts för sexuella övergrepp på nätet och för att hjälpa de som utsätts. Slutligen föreslår motionärerna att den årliga schablonmässiga pris- och löneomräkningen reduceras på vissa myndigheter. Inom utgiftsområde 9 påverkas anslagsposterna 1:1, 1:2, 1:3, 1:9, 1:10, 1:12, 2:1, 3:1, 4:6, 4:8, 5:1 och 6:1. Gemensamt förslag från , Ledamöterna från , har under utskottets beredning av ärendet justerat sina respektive motionsyrkanden till ett gemensamt förslag. Inom utgiftsområde 9 föreslår ledamöterna förändringar av tre anslag. I förslaget anvisas totalt mer än regeringen har föreslagit. Ledamöterna föreslår att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med sammanlagt jämfört med regeringens förslag . Ledamöterna föreslår att avsätts för att upprätta en nationell vårdförmedling och för att regionerna ska ge ersättning till patienter för sjukresor vid vårdbesök i en annan region. Medel bör enligt ledamöterna tillföras för detta ändamål även 2023 och 2024. Vidare föreslår ledamöterna att avsätts för att öka antalet vårdplatser i landet. Medel bör enligt ledamöterna tillföras för detta ändamål även 2023 och 2024. Inom anslaget föreslår ledamöterna även att ska avsättas för att genomföra en kampanj i syfte att utrota livmoderhalscancer i . Ledamöterna föreslår att anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar ökas med jämfört med regeringens förslag för att bekämpa spridningen av hiv. Medel bör enligt ledamöterna tillföras för detta ändamål även 2023 och framåt. Slutligen föreslår ledamöterna att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökas med jämfört med regeringens förslag . Syftet med satsningen är att kommuner ska kunna införa den s.k. Söderhamnsmodellen, där ingen tvingas arbeta delade turer men där den som frivilligt väljer att arbeta sådana pass får ekonomisk ersättning för tiden mellan de två turerna. Medel bör enligt ledamöterna tillföras för detta ändamål även 2023 och 2024. behöver en ny kurs. med en regering som inte förmått att förkorta de allt längre vårdköerna är behovet av reformer inom hälso- och sjukvårdens område stort. har ställt sig bakom det som finansutskottets majoritet anför i betänkande 2021/22:FiU1 (s. 56 f.) om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för socialutskottets ställningstagande i detta betänkande. Sjukvårdspolitiken behöver enligt utskottet främja en vård med hög kvalitet som finansieras av oss gemensamt och innebär att den som har störst vårdbehov ges företräde. Alla ska kunna lita på att hälso- och sjukvården fungerar när den behövs, oavsett var i landet man bor. Sjukvård ska ges i rätt tid och hålla hög kvalitet. Patienten och patientsäkerheten ska sättas främst. Kontinuiteten i kontakter mellan patient och vårdens medarbetare måste bli bättre. Hälso- och sjukvården behöver en mångfald av utförare som kan bidra till att stärka kvalitet och utveckling av olika vårdverksamheter. Alla ska kunna välja vård utifrån sina individuella förutsättningar och behov. Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Utskottet anser att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ska tillföras sammanlagt mer än regeringen har föreslagit . Utskottet anser att anslaget bör ökas med sammanlagt 1 2023 och med 1 2024. Den svenska hälso- och sjukvårdens brister och svagheter handlar framför allt om långa vårdköer och väntetider, bristande tillgänglighet samt brist på vårdplatser. Under förra mandatperioden tog regeringen bort den s.k. kömiljarden och effekten blev att köerna växte. Efter budgetbeslut är kömiljarden återinförd, men det krävs långsiktiga strukturreformer och ekonomiska tillskott för att kapa köerna. Vården är inte jämlik och det finns brister när det gäller överbeläggningar, patientsäkerhet och vårdköer. För att komma tillrätta med detta krävs hårt arbete i regioner men också ett nationellt ansvar för att se till att den vårdkapacitet som finns kommer alla till del. står ca 180 000 personer i vårdkö, men hade ca 140 000 personer väntat än vårdgarantins på ett förstabesök i specialistvård eller en operation/åtgärd. En situation som alltså var oacceptabel för patienter redan före pandemin har blivit än värre efter. Det förslag som utskottet nu lägger fram syftar till att skapa mer vårdkapacitet, kapa köerna och höja kvaliteten i svensk sjukvård. Under pandemin har problemen med vårdköer förstärkts och det är nu centralt att pressa tillbaka den vårdskuld som har byggts upp. Utöver det mänskliga lidande som vårdköerna innebär uppstår negativa ekonomiska konsekvenser för både den enskilde och samhället i stort. Enligt utskottets mening ska patienter ges möjlighet att söka vård där ledig kapacitet finns. Utskottet anser att en nationell vårdförmedling bör upprättas för att använda tillgänglig kapacitet till de patienter som väntat än vårdgarantins – oavsett i vilken region den kapaciteten skapas. Staten bör därför ta fram lämpliga överenskommelser mellan staten och regionerna för att genomföra den nationella vårdförmedlingen, ta fram metoder för att sammanställa och synliggöra tillgänglig vårdkapacitet och se över de tak som finns i vissa kontrakt mellan regioner och vårdgivare och som begränsar utbyggnad och utnyttjande av tillgänglig kapacitet. Det finns ingen laglig rätt för patienter som själva söker vård i en annan region att få reseersättning för resa till och från operationen, och flertalet regioner täcker inte dessa resekostnader. avsätts för att upprätta en nationell vårdförmedling och för att regionerna ska ge ersättning till patienter för sjukresor vid vårdbesök i en annan region. Utskottet anser att bör avsättas för detta ändamål 2023 respektive 2024. Vidare anser utskottet att antalet vårdplatser behöver byggas ut för att mer vårdkapacitet ska skapas. hade 2,1 vårdplatser per 1 000 invånare, vilket är lägst i hela EU. Överbeläggning riskerar att äventyra patientsäkerheten och ökar risken för vårdskador men innebär också en svår arbetssituation för vårdpersonalen. För att bygga ut kapaciteten räcker det enligt utskottet inte med kortsiktiga och tillfälliga lösningar från staten – inte enbart eftersom sådana reformer är svåra att anpassa till alla regioner, utan också för att de leder till att regionerna ständigt måste ställa om sin verksamhet för att kunna söka och nyttja statliga medel. Sådana omställningar innebär ofta resurskrävande åtgärder eftersom nya administrativa strukturer måste byggas och organisationerna behöver för att anpassa sig till stöden. Utskottet anser därför i stället att ett särskilt öronmärkt statligt stöd bör införas som fördelas efter befolkningsstorlek. Med ett sådant stöd skapas än bättre möjligheter för landets regioner att anställa sjuksköterskor, läkare och annan vårdpersonal och på så vis skapa fler disponibla vårdplatser. avsätts för att öka antalet vårdplatser i landet. Utskottet anser att 1 bör avsättas för detta ändamål 2023 och 1 2024. Därefter bör det göras en uppföljning. av forskning och kliniskt arbete finns det möjlighet att utrota livmoderhalscancer. Trots ett väl utbyggt och omfattande screeningprogram drabbas ungefär 500 kvinnor i av livmoderhalscancer . Om fler kvinnor skulle delta i screening och om fler skulle vaccineras skulle det leda till färre fall av livmoderhalscancer. Livmoderhalscancer är den första cancersjukdomen för vilken WHO har satt målet om global utrotning. Flera länder har därför startat ambitiösa utrotningsprogram. Tyvärr har ännu inte gjort det. Det screeningprogram vi har i beslutade om 2015. Ändå hade 13 av 21 regioner fortfarande inte genomfört programmet 2019. Att utrota denna cancerform, genom kompletterande screening och vaccination, beräknas inte kosta mer än . Utskottet anser därför att ska avsättas med start för att en kampanj ska kunna genomföras och för att livmoderhalscancer därigenom ska kunna utrotas i . Utskottet vill i detta sammanhang påminna om det tillkännagivande som enigt framförde om att regeringen inom ramen för en ny uppdaterad nationell cancerstrategi ska genomföra en systematisk, långsiktig och nationell satsning i form av en handlingsplan för att inom fem–totalt eliminera livmoderhalscancer i . Av handlingsplanen bör det enligt framgå att kvinnor i samband med sin första screening bör erbjudas HPV-vaccination och HPV-screening. 2020/21:SoU36, rskr. 2020/21:246). Anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Utskottet anser att anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar ska tillföras mer än regeringen har föreslagit . Utskottet anser att anslaget bör ökas med 2023 och med . För att bekämpa spridningen av hiv har stora ansträngningar gjorts såväl i världen som i . Bland annat lanserade 90-90-90-målen 2014 som innebär att av dem som har hiv ska vara medvetna om det, att av dessa ska behandlas med hivläkemedel och att av dessa ska ha omätbara virusnivåer. har historiskt sett varit mycket framgångsrikt i bekämpningen av spridningen och behandling med hivläkemedel och var först med att nå 90-90-90-mål. Dock håller vi nu på att missa målet om att diagnostisera hiv och riskerar att inte nå Agenda 2030-målet om att eliminera hivepidemin . Den nuvarande regeringen har halverat anslaget för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Detta har fått stora konsekvenser inte minst på regional och lokal nivå där anslagen har minskat kraftigt. Utskottet anser att denna satsning bör återställas till ursprunglig nivå . Anslaget bör utökas med 2022. Medel bör tillföras för detta ändamål även 2023 och framåt enligt ovan. Dessa stegvis utökade resurser ska ges som generellt stöd till nationella arbete och insatser i fråga om hiv. Myndigheten ska därutöver ges i uppdrag att ta fram en ny uppdaterad nationell strategi mot hiv/aids. Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Utskottet anser att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ska tillföras mer än regeringen har föreslagit . Utskottet anser att anslaget bör ökas med 2023 respektive 2024. Under coronakrisen har det blivit uppenbart att arbetsvillkoren inom äldreomsorgen brister. har varit tydlig med att arbetsförhållandena och anställningstryggheten inom äldreomsorgen måste förbättras. Därför tog initiativ till att genomföra reformer och tillskjuta medel för ökad personalkontinuitet och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen, vilket också stärker kvaliteten och ökar tryggheten i omsorgen. Utskottet anser att ytterligare förbättringar behövs för äldreomsorgens personal för att komma bort från de s.k. delade turer som försvårar sammanhängande ledighet och återhämtning och drar ned medarbetares livskvalitet. Delade turer innebär två arbetspass med ett uppehåll på emellan. Utskottet anser att medel ska avsättas med målet att delade turer ska tas bort. Detta kan exempelvis ske genom införande av den s.k. Söderhamnsmodellen, som innebär att ingen måste arbeta delade turer, men där den som frivilligt väljer att arbeta sådana pass får ekonomisk ersättning för tiden mellan de två turerna. Medlen ska vara sökbara för kommunerna. avsätts för ändamålet. Medel bör tillföras för detta ändamål även 2023 och 2024 enligt ovan. I fråga om övriga anslag inom utgiftsområdet föreslår utskottet inte några ändringar i förhållande till förslagen i budgetpropositionen. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen om höjt minimibelopp till följd av regeringens förslag om höjt bostadstillägg till pensionärer (jfr utg.omr. noterar i detta sammanhang att socialförsäkringsutskottet har föreslagit att bostadstillägget ska höjas ytterligare fr.o.m. (bet. 2021/22:SfU2). För att höjningen inte ska neutraliseras och medföra negativa konsekvenser för den enskilda utgår socialutskottet, i likhet med socialförsäkringsutskottet, från att motsvarande konsekvensändringar som regeringen föreslår i budgetpropositionen (socialförsäkringsbalken och socialtjänstlagen) görs i samband med den ytterligare höjningen. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet delvis proposition 2021/22:1 utgiftsområde 9 punkt 7 och motionerna 2021/22:3899 (SD), 2021/22:4022 (M) yrkande 1 samt 2021/22:4172 (KD) yrkande 1. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (punkt 1). Slutligen tillstyrker utskottet regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden samt om godkännande av en investeringsplan (punkt 2–6 och 8). Utskottets förslag i korthet gör tillkännagivanden till regeringen om ekonomisk kompensation, årlig rapport om konsekvenser för akutsjukvården, insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa, och om generell tillståndsplikt. Jämför reservation 1 (S, MP), 2 (S, MP), 3 (S) och 4 (S, V, MP) samt särskilt yttrande 6 (MP). yttrade sig till över regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder (yttr. 2020/21:SoU8y). behandlade regeringens skrivelse i betänkande 2020/21:KU21 Behandlingen av skrivelser. När det gäller tillkännagivanden inom bl.a. socialutskottets område hänvisade till socialutskottets yttrande. beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna i enlighet med förslag (rskr. 2020/21:371). Av socialutskottets yttrande framgår att utskottet såg positivt på att regeringen redovisade en tidsplan för flertalet av de ärenden som ännu inte var slutbehandlade. Utskottet betonade vikten av att får information om hur regeringen planerar att tillgodose tillkännagivanden och hur tidsplanen ser ut för de planerade åtgärderna. När det gällde de ärenden som regeringen ansåg vara slutbehandlade delade inte utskottet regeringens bedömning att tillkännagivandet om vistelsekommuners ansvar för socialtjänstinsatser (rskr. 2019/20:291) skulle anses vara slutbehandlat. Utskottet hade inget att invända mot regeringens redovisning av de övriga ärenden som ansågs slutbehandlade. I budgetpropositionen lämnar regeringen en återrapportering av 14 tillkännagivanden som gjorts efter förslag från utskottet. Tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade i proposition 2021/22:1 (utg.omr.9) Regeringen redovisar sju tillkännagivanden som slutbehandlade. Ekonomisk kompensation (bet. 2020/21:SoU23 punkt 3 s. 15 och 18, rskr 2020/21:159). I propositionen (s. 17) anför regeringen följande: Ett flertal stödsystem har inrättats under pandemin som ger kompensation till företag som drabbats av effekterna av pandemin, vilket inkluderar effekter av de föreskrifter som meddelats med stöd av covid19-lagen eller lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. De mest betydelsefulla stöden är stödet vid korttidsarbete, omställningsstödet och omsättningsstödet till enskilda näringsidkare. Vidare har ett särskilt nedstängningsstöd inrättats inom ramen för omställningsstödet för det fall verksamheter skulle drabbas av ett beslut om stängning av verksamheten. Inom områdena kultur, idrott och kollektivtrafik har särskilda riktade stöd inrättats för att ersätta intäktsbortfall. Dessa stödsystem regleras i lagar och förordningar vid sidan av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Regeringen anser att det har varit en ändamålsenlig ordning och att rätten till ersättning har tydliggjorts på ett tillfredsställande sätt. Regeringen bedömer att de vidtagna åtgärderna tillgodoser tillkännagivande. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. lämnade ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om att företag som drabbas på grund av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen som huvudregel ska ersättas. anser fortfarande att reglerna för ekonomisk ersättning är för vaga och att regeringen inte har lämnat tillräckliga skäl för att inte förtydliga rätten till ersättning (bet. 2021/22:SoU3 punkt 1, rskr. 2021/22:1). Familjecentraler (bet. 2018/19:SoU9 punkt 38, rskr. 2018/19:187). I propositionen (s. 20) anför regeringen följande: Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag (S2019:05, dir. 2019:93) att se över förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Syftet med uppdraget är att uppnå en mer likvärdig vård som innefattar förebyggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga i hela landet. Syftet är också att genom insatser inom den nära vården för barn och unga som lider av psykisk ohälsa avlasta den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Utredaren lämnade ett delbetänkande (SOU 2021:34) till regeringen . Betänkandet har remitterats. Regeringen anser mot denna bakgrund att tillkännagivandet är slutbehandlat. En årlig rapport om konsekvenserna för akutsjukvården (bet. 2018/19:SoU8 punkt 4, rskr. 2018/19:233). I propositionen (s. 22) anför regeringen följande: Regeringen har gett i uppdrag att löpande rapportera om arbetet med omställningen av den högspecialiserade vården och i det ingår att rapportera om konsekvenserna för akutsjukvården. lämnade sin senaste lägesrapport . I rapporten beskrivs bl.a. hur flera perspektiv, däribland akutsjukvårdsperspektivet genomsyrar konsekvensanalyserna som görs löpande inför beslut om nationell högspecialiserad vård. Konsekvensanalysen görs tillsammans med beredningsgrupperna med professionsföreträdarna som är knutna till arbetet med högspecialiserad vård. presenterade sitt arbete för . fortsätter att följa frågan noggrant. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat Föreslå förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa (bet. 2019/20:SoU5 punkt 4, rskr. 2019/20:173). Regeringen anför följande i propositionen (s. 81): Regeringen har gett och ett uppdrag att tillsammans med ett tjugotal berörda myndigheter inkomma med underlag inför en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention (S2020/06171). I arbetet ska bl.a. hbtq-personer särskilt lyftas. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har också gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och i uppdrag att genomföra en kartläggning av ungdomars upplevda psykiska hälsa och ohälsa (S2021/01354). Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen anser mot denna bakgrund att tillkännagivandet är slutbehandlat. vidta åtgärder så att samtliga regioner kan erbjuda personer som är samt personer i medicinska riskgrupper avgiftsfri vaccination mot pneumokocker (bet. 2020/21:SoU11, rskr. 2020/21:81). I propositionen (s. 99) anför regeringen följande: Frågan om pneumokockvaccination som särskilt vaccinationsprogram till medicinska riskgrupper samt personer som är har tidigare utretts av . Myndigheten bedömde att endast medicinska riskgrupper uppfyllde kraven för att omfattas av ett sådant program. Mot bakgrund av att det saknades underlag för att inkludera personer som är fick i uppdrag (S2021/02890) att uppdatera tidigare underlag och specifikt titta på denna grupp. Myndigheten rapporterade uppdraget och gör nu bedömningen att även personer som är bör omfattas av ett vaccinationsprogram mot pneumokocker. Underlaget som myndigheten presenterade har remitterats. Utifrån befintlig lagreglering av nationella vaccinationsprogram i smittskyddslagen (2004:168) samt de underlag som presenterat så gör regeringen bedömningen att de nationella vaccinationsprogrammen ska utökas med vaccinationsprogram för pneumokockvaccin till personer i medicinska riskgrupper och personer som är . Finansiering sker via det generella statsbidraget inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner med . Regeringen anser mot denna bakgrund att tillkännagivandet om avgiftsfri vaccination mot pneumokocker (bet. 2020/21:SoU11, rskr. 2020/21:81) är slutbehandlat. Löpande informera utskottet när arbete pågår inom med att ta fram nya föreskrifter med stöd av bemyndigandena i lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 (bet. 2020/21:SoU23, rskr. 2020/21:159). I propositionen (s. 100) anför regeringen följande: Regeringen har informerat utskottet i frågan och kommer fortsatt att informera utskottet löpande kring arbetet med att ta fram nya föreskrifter med stöd av bemyndigandena. Regeringen anser mot denna bakgrund att tillkännagivandet är slutbehandlat. Återkomma med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamheter inom även ska gälla för offentlig verksamhet (bet. 2016/17:SoU11 punkt 2, rskr. 2016/17:156 och bet. 2017/18:SoU1 punkt 2, rskr. 2017/18:121). I propositionen (s. 155) anför regeringen följande: Vid en samlad bedömning framstår det inte genomförbart att tillmötesgå i denna fråga. Tillkännagivandet är därmed slutbehandlat. Tillkännagivanden som redovisas som inte slutbehandlade i proposition 2021/22:1 (utg.omr. Regeringen återrapporterar också sex tillkännagivanden som inte anses vara slutbehandlade. Stärka tillsynen och uppföljningen av barn- och ungdomspsykiatrin (bet. 2018/19:SoU15 punkt 7, rskr. 2018/19:193). I propositionen (s. 21) anför regeringen följande: Regeringen gav Inspektionen för vård och omsorg i uppdrag att, –2024, förstärka och utveckla tillsynen och uppföljningen av den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården. Uppdraget innefattar även en förstärkt tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin, i det fall som myndigheten finner det relevant. Regeringen bedömer därmed att tillkännagivandet i denna del är tillgodosett. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Tillsätta en parlamentarisk utredning för att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården (bet. 2017/18:SoU18 punkt 6 res. 5, rskr. 2017/18:176) I propositionen (s. 45) anför regeringen följande: Regeringen har inlett en analys avseende tillkännagivandet men bedömer att frågan behöver analyseras vidare i ljuset av de nya situationer och de behov som uppstått under hanteringen av covid-19. För att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården bör slutsatser inväntas. Den nationella styrningen behöver stärkas, bland annat genom bättre tillgång till relevanta data och ökad tillsyn. Därigenom förbättras möjligheten att rikta resurser och insatser dit behoven är som störst. Den statliga uppföljningen och tillsynen hjälper också regeringen att följa resultat av omstruktureringar och andra reformer på nationell nivå. Behovet av en utvecklad nationell uppföljning har också belysts i ljuset av covid-19-pandemin liksom behovet av nationell samordning och behovsanalyser, både i tider av kris och i ett förebyggande syfte. Genom att öka den nationella uppföljningen och analysen ökar förutsättningarna för att staten på ett mer effektivt sätt kan stödja och stärka kommuner och regioner i deras arbete. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. En förnyad ANDTS-strategi (bet. 2020/21:SoU25, rskr. 2020/21:375). Regeringen anför i propositionen (s. 93–94) att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Ökad tillgänglighet för naloxonläkemedel (bet.