bet · H901UU4 · 2021-12-03 00:00:00 — understryker också betydelsen av att fortsätta arbetet med att öka den digitala kompetensen i samhället för att motverka både hot och utmaningar, skydda medborgarna och stärka EU:s resiliens. Vidare är försvarsutskottet positivt inställt till en färdplan för att främja forskning och innovation inom säkerhets- och försvarsteknologi eftersom behov av detta ökar i en alltmer osäker och föränderlig omvärld och eftersom forskning och innovation är en förutsättning för långsiktig förmågeutveckling. Med anledning av kommissionens prioritering att påskynda arbetet med en europeisk försvarsunion understryker försvarsutskottet att det europeiska säkerhets- och försvarssamarbetet inte ska präglas av överstatlighet, och försvarsutskottet konstaterar att militära och försvarsrelaterade beslut inom EU fattas med enhällighet enligt gällande fördrag. Avslutningsvis ser försvarsutskottet positivt på arbetet med en gemensam förklaring mellan EU och Nato eftersom det är av stor vikt att kunna nyttja gemensamma resurser effektivt och att på ett ändamålsenligt sätt kunna mobilisera resurser för att möta utmaningar på försvars- och säkerhetsområdet. I ett särskilt yttrande framhåller företrädare att det europeiska säkerhets- och försvarssamarbetet inte ska präglas av överstatlighet och att det därför inte ska bedrivas något arbete för att förverkliga en verklig europeisk försvarsunion. har valt olika säkerhetspolitiska lösningar, anför företrädarna, som menar att en etablering av en europeisk försvarsunion skulle gå emot dessa nationella inriktningar. delar kommissionens bedömning att det bör vara en prioriterad fråga att enas om de återstående förslagen i asyl- och migrationspakten och instämmer i att händelserna i och visar på vikten av att komma vidare i förhandlingarna. framhåller vikten av att EU tar ett helhetsgrepp om den interna och externa dimensionen av migrationsfrågor. Kontrollen över vilka som reser in över de yttre gränserna måste förbättras som rätten att söka asyl upprätthålls, anför socialförsäkringsutskottet, som anser att EU ska ha ett effektivt och rättssäkert gemensamt asylsystem som leder till en jämnare fördelning av asylsökande inom EU och minskar sekundära förflyttningar. konstaterar att vissa framsteg gjorts i förhandlingarna om reformeringen av det gemensamma europeiska asylsystemet (CEAS), som är en viktig del av asyl- och migrationspakten, och framhåller vikten av att förhandlingarna och arbetet med både asyl- och migrationspakten och reformeringen av CEAS inte tappar fart. I sammanhanget välkomnas prioriteringen av förslaget till en unionsram för vidarebosättning, och socialförsäkringsutskottet uppmärksammar att prioriterar det internationella arbetet för att öka den globala ansvarsfördelningen och andra länders mottagande av kvotflyktingar. Vidarebosättning är enligt utskottet ett väl beprövat system och det säkraste sättet för personer i behov av skydd att komma till EU på laglig väg. Vidare ser socialförsäkringsutskottet positivt på att EU tillfälligt har upphävt delar av EU:s viseringsförenklingsavtal med som en följd av den belarusiska regimens hybridattack mot EU:s yttre gräns genom att underlätta transitering av migranter till EU. konstaterar att bestämmelserna om samordning av de sociala trygghetssystemen, som även de finns i kommissionens lista över prioriterade förslag, är en förutsättning för att den fria rörligheten ska fungera inom EU. Det är nödvändigt att bestämmelserna utvecklas och moderniseras i takt med samhällsutvecklingen och för att passa olika typer av sociala trygghetssystem, anser socialförsäkringsutskottet, som påminner om att behoven av att genomföra förändringar skiljer sig mellan olika typer av förmåner. Enligt socialförsäkringsutskottet bör en överenskommelse mellan institutionerna ta till vara de delar i kommissionens förslag som i sin helhet syftar till att förbättra samordningen och respekterar det nationella självbestämmandet. anser att det är bra att kommissionen strävar efter att föra processen framåt men framhåller att en överenskommelse inte får innebära en inskränkning i medlemsstaternas nationella kompetens och att den inte heller bör innebära att fler förmåner omfattas av samordningsbestämmelserna eller att fler förmåner kan betalas ut vid bosättning i en annan medlemsstat. Partiföreträdarna för anför i en avvikande mening att kommissionen inte bör lägga fram förslag som innebär begränsningar i medlemsstaternas självbestämmande, vilket de anser att ett flertal av förslagen gör och att dessa därför måste motverkas eller i vart fall omarbetas. När det gäller migrationspakten anser partiföreträdarna att kommissionen bör prioritera reformer som förbättrar säkerheten i och ökar försvaret av EU:s gemensamma yttre gränser, som medlemsstaternas självbestämmande och möjlighet att anpassa sig till skiftande omständigheter beaktas. Partiföreträdarna anser att bl.a. förslaget om en unionsram för vidarebosättning bör dras tillbaka eftersom medlemsstaterna själva ska avgöra om de vill ta emot migranter och i så fall hur många. Vidare anser de att prioriteringen i fråga om initiativen inom migrationspakten om människosmuggling och återvändande bör vara att skydda EU:s gränser och stoppa illegal och irreguljär migration. Partiföreträdarna vill också att kommissionen prioriterar initiativ som förbättrar möjligheten att dela information om utlänningars in- och utresa och potentiella risk gentemot EU och . När det gäller förslaget till återvändandedirektiv betonar partiföreträdarna att alla försök att begränsa medlemsstaternas möjligheter till förvarstagning eller liknande kontrollåtgärder bör motverkas som möjligheterna till samverkan för att verkställa utvisningar bör utökas. Avslutningsvis framhåller partiföreträdarna att de står bakom grundtanken med samordningen av social trygghet och EU:s sociala pelare men att den nationella kompetensen måste sättas i centrum för alla förslag, som måste respektera subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen. Partiföreträdarna ser en risk för att den sociala pelaren kan bli en språngbräda för överföring av ytterligare befogenheter till EU och de framhåller att samordning av socialpolitiken inte får genomföras på grundval av den s.k. flexibilitetsklausulen. välkomnar i sitt yttrande genom ett protokollsutdrag kommissionens arbetsprogram som ett användbart underlag för utskottets planering och bevakning av EU-frågor. betonar vikten av att befogenhetsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna respekteras och att de förslag som kommissionen presenterar inte får innebära inskränkningar i den nationella kompetensen när det gäller sociala frågor och hälso- och sjukvårdsfrågor. bevakar de initiativ som planeras inom utskottets beredningsområde och följer även förhandlingarna om de fyra lagstiftningsärenden inom hälso- och sjukvårdsområdet som kommissionen anger som prioriterade i arbetsprogrammet. I en avvikande mening anger företrädarna för att de bedömer att arbetsprogrammet leder till en svällande EU-budget med en ökad EU-avgift för som följd. Partiföreträdarna framhåller även att delar av arbetsprogrammet ligger utanför vad som är rimligt att hantera eller besluta om på EU-nivå och de betonar vikten av att värna det nationella självbestämmandet med utgångspunkt i att hälsofrågor och frågor på det sociala området bör hanteras så nära medborgarna som möjligt. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar i sitt yttrande handlingsplanen för nollutsläpp som en viktig del av genomförandet av den gröna given och FN:s hållbarhetsmål. Särskilt framhålls den tvärsektoriella ansatsen som positiv, liksom de grundläggande principerna om förebyggande av föroreningar, att förorenaren betalar och kontroll vid källan. Vidare välkomnas att kommissionen prioriterar miljö- och klimatfrågorna högt, och miljö- och jordbruksutskottet betonar att varje medlemsstat ska eftersträva klimatneutralitet och att samtliga sektorer och medlemsstater behöver bidra till omställningen genom att i första hand minska utsläppen av växthusgaser. I sammanhanget framhåller utskottet att skogen har en central roll i klimatarbetet som en kolsänka och en källa till hållbart producerade råmaterial som ersätter fossilbaserade produkter. Eftersom ledtiderna är långa i sektorn betonar miljö- och jordbruksutskottet vikten av ett långsiktigt perspektiv för skogen i klimatarbetet. Med anledning av att kommissionen prioriterar revideringen av den s.k. LULUCF-förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk framhåller miljö- och jordbruksutskottet att utformningen av nya förslag måste respektera att skogspolitiken är en nationell kompetens och vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Utskottet, som ser betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå såsom en utvidgad marksektor, framhåller att ökade upptag av koldioxid i skog och mark till sin natur är mer osäkra och mindre permanenta än utsläppsminskningar. Med tanke på osäkerheterna och de långa ledtiderna är miljö- och jordbruksutskottet kritiskt till bindande mål för ökade kolsänkor och den föreslagna ansvarsfördelningen, som bygger på data som överskattar kolsänka och som därför innebär ett oproportionerligt högt åtagande för . I sammanhanget uppmärksammar miljö- och jordbruksutskottet även arbetet med och instämmer i kommissionens syn på skogssektorn som en hörnsten i omställningen till en grön ekonomi. Resurserna från skogen ska användas effektivt och enligt principerna om en cirkulär ekonomi, anser miljö- och jordbruksutskottet, som dock motsätter sig detaljregleringar enligt kaskadprincipen eftersom det inte är det bästa sättet att uppnå dessa målsättningar på. Miljö- och jordbruksutskottet efterlyser också en diskussion i anslutning till skogsstrategin om hur efterfrågan ska skapas för att främja den skogliga värdekedjan som bas för konkurrenskraftiga företag, jobb och hållbar tillväxt. Även i detta sammanhang framhåller miljö- och jordbruksutskottet att det nationella självbestämmandet i skogliga frågor ska värnas. Med anledning av att kommissionen prioriterar arbetet med den sociala klimatfonden framför miljö- och jordbruksutskottet kritik mot denna fond och uppmärksammar att omfattande medel för liknande åtgärder redan finns inom den fleråriga budgetramen och återhämtningsinstrumentet samt att även EU:s klimatlag innehåller ett åtagande i samma riktning. Bland kommissionens prioriteringar finns även den pågående revideringen av förordningen om fiskerikontroll. Med anledning av det framhåller miljö- och jordbruksutskottet att det är av grundläggande betydelse att EU-gemensamma regler efterlevs på ett korrekt och enhetligt sätt för att reglerna ska få avsedd effekt och att det är hög tid att EU får en modern och välfungerande fiskerikontroll, vilket enligt utskottets mening borde ges mycket hög prioritet i kommissionens arbete. I sammanhanget framhålls att det inte är proportionerligt med generella bestämmelser om kontroll av fritidsfiske på EU-nivå. När det gäller EU:s fiskeripolitik framhåller miljö- och jordbruksutskottet även det grundläggande i att förvaltningen av fiskbestånd utgår från de bästa vetenskapliga underlagen. Mot bakgrund av ny kunskap om i fråga om ekosystemens känslighet, olika arters interaktion och beståndens sammansättning anser miljö- och jordbruksutskottet att kommissionen bör inleda en översyn av gällande förvaltningsplan för torsk, sill, strömming och skarpsill i . Vidare framför miljö- och jordbruksutskottet några viktiga aspekter för övervägande i kommissionens fortsatta arbete med jord till bord-strategin, som utskottet övergripande är mycket positivt till. Det handlar om att de siffersatta mål som anges i strategin bör utformas så att länder med hög förbrukning av antibiotika, kemiska växtskyddsmedel och växtnäring behöver sänka sin användning mest, eftersom det ger störst miljö- och klimatnytta i förhållande till kostnader. Det handlar också om oklarheter i konsekvensanalysen av de effekter som uppstår till följd av de förändringar av produktionsmetoder som föreslås i strategin, där miljö- och jordbruksutskottet understryker betydelsen av att en minskad användning av insatsvaror på jordbruksmark såsom växtnäring och kemiska bekämpningsmedel inte får leda till en minskad livsmedelsproduktion. När det gäller kommissionens arbete med bättre lagstiftning uppmärksammar miljö- och jordbruksutskottet att utformningen av regler på EU-nivå behöver ta hänsyn till dels medlemsstaternas skilda förutsättningar och prestation på det aktuella området, dels att kostnadseffektiviteten för specifika åtgärder kan skilja sig åt mellan medlemsstaterna. Miljö- och jordbruksutskottet noterar att majoriteten unionsakter numera antas av kommissionen som delegerade akter eller genomförandeakter genom ett förfarande som kan innebära en mycket begränsad möjlighet till insyn och påverkan. Utskottet bedömer att många av de tekniska frågor som regleras på detta sätt har betydande effekter för medlemsstaterna och deras företag. Med tanke på det understryker miljö- och jordbruksutskottet betydelsen av att unionens lagstiftning utformas på ett tydligt sätt med väl motiverade och avgränsade delegationer till kommissionen. Kommenterad dagordning inför allmänna rådet Vid allmänna rådets möte var lagstiftningsprogrammering uppsatt som en diskussionspunkt uppdelad i dels den årliga framsynsrapporten, dels kommissionsordförandens avsiktsförklaring. Inför rådsmötet lämnade regeringen en kommenterad dagordning till (dnr 5-2021/22). När det gäller avsiktsförklaringen, som ännu inte hade avgetts då den kommenterade dagordningen upprättades, anser regeringen att det är positivt att kommissionen redan presenterat flera strategier inom för EU prioriterade områden och att det nu är viktigt att de utlovade initiativen på dessa områden läggs fram . Regeringen anser att det finns några områden där det är särskilt önskvärt att nya förslag tas fram. Det första är brottsbekämpning och säkerhet, där det t.ex. handlar om att avsevärt begränsa kriminellas tillgång till sprängämnen och olagliga skjutvapen. Regeringen anser också att det behövs initiativ för att säkra effektiv tillgång till information om elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Det andra området som regeringen vill se nya initiativ på är den inre marknaden där EU behöver stärka sin konkurrenskraft, inte minst genom satsningar inom tjänstesektorn. Det tredje området är infrastruktur, där flera förslag redan presenterats genom det s.k. 55-procentspaketet men där regeringen anser att det kan behövas kompletterande initiativ om elektrifiering av vägtransporter genom standarder för elvägar och för laddinfrastruktur för eldrivna fartyg. I fråga om framsynsrapporten framhålls i den kommenterade dagordningen att regeringen i diskussionerna om konceptet strategisk autonomi alltid har framhållit betydelsen av att nödvändiga åtgärder för att stärka unionens handlingsfrihet och beredskap inte ska innebära någon ändring av EU:s grundläggande öppenhet mot omvärlden eller innebära omfattande stöd till det europeiska näringslivet. Detta synsätt, anger regeringen, har fått brett gehör, vilket bl.a. avspeglas i att kommissionen numera talar om öppen strategisk autonomi. Regeringen lyfter även fram att kommissionen i inledningen av rapporten slår fast att öppenhet och en regelbaserad internationell och multilateral samvaro är strategiska val för EU, vilket också är den grundsyn som ska genomsyra regeringens reaktion på rapporten. gav regeringen stöd för den redovisade inriktningen inför rådsbehandlingen vid samrådet . Regeringen har upprepat ståndpunkten i fråga om den strategiska framsynsrapporten i den faktapromemoria om rapporten som lämnades till (2021/22:FPM3). I faktapromemorian görs också tillägget att regeringen anser att nya förslag som kopplar till EU:s budget ska finansieras genom omprioriteringar så att den fleråriga budgetramens tak lämnas oförändrade. Kommenterad dagordning inför allmänna rådet Vid allmänna rådets möte var lagstiftningsprogrammering uppsatt som en diskussionspunkt baserad på en föredragning av kommissionens arbetsprogram. Inför rådsmötet lämnade regeringen en kommenterad dagordning till (dnr 612-2021/22). Av den kommenterade dagordningen framgår att regeringen i stort välkomnar kommissionens arbetsprogram eftersom det ligger i linje med inriktningen från Europeiska rådets strategiska agenda och regeringens prioriteringar inför lagstiftningsperioden –2024. Regeringen uppmärksammar att flera av förslagen kan komma att behandlas under det svenska rådsordförandeskapet och att varje enskilt initiativ måste bedömas och beredas på sina egna meriter när förslagen väl har lagts fram. gav regeringen stöd för den redovisade inriktningen inför rådsdiskussionen vid samrådet . Regeringen kompletterade ståndpunkten från den kommenterade dagordningen inför allmänna rådets novembermöte genom faktapromemoria 2021/22:FPM17, som lämnades till . I faktapromemorian anger regeringen att EU ska vara ledande i klimatomställningen, i arbetet för en giftfri cirkulär ekonomi samt i arbetet för biologisk mångfald. Regeringen ser positivt på den fortsatt stora satsning som kommissionen gör på miljö- och klimatområdet inom ramen för den europeiska gröna given, och i likhet med kommissionen bedömer regeringen att omställningen till ett klimatneutralt och hållbart måste skyndas på, omfatta alla sektorer samt genomföras på ett ändamålsenligt och samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen anser att EU:s beroende av fossila bränslen behöver minska och att omställningen till fossilfria energislag behöver påskyndas för att vara i linje med 1,5-gradersmål. När det i synnerhet gäller skogsfrågorna bevakar regeringen att ansvarsfördelningen mellan unionen och medlemsstaterna respekteras. Mot bakgrund av att arbetsprogrammet berörs av covid-19-pandemin och EU:s återhämtning konstaterar regeringen att EU:s konkurrenskraft och öppenhet mot omvärlden är förutsättningar för jobb och tillväxt. Regeringen hade därför önskat se fler åtgärder för att stärka en väl fungerande inre marknad, inte minst på tjänsteområdet. Regeringen anser att den krismekanism för den inre marknaden som väntas bör ha en generell ansats för att vara användbar för olika typer av framtida kriser och underlätta för den fria rörligheten för såväl varor som tjänster. Att kommissionen lyfter upp vikten av genomförande och efterlevnad av EU-lagstiftningen ser regeringen som positivt. Regeringen framhåller att det är grundläggande att rättsstatens principer och unionens värden respekteras inom EU, och regeringen stöder aktivt kommissionens arbete som fördragets väktare på området. Ett sätt att försvara demokratin är att stå upp för mediernas frihet, framhåller regeringen, som avser att följa framtagandet av initiativet kring mediefrihet nära. Regeringen ser också mycket positivt på att ett efterfrågat förslag om överföring av lagföring kommer att läggas fram. När det gäller förslaget om halvledare, som aviseras inom kommissionens fortsatta satsning på den digitala omställningen, ser regeringen allvarligt på de brister och störningar i värdekedjorna och utbudsunderskottet för halvledare som förekommer och som drabbat inte minst den svenska industrin. Det är därför positivt, anser regeringen, att kommissionen försöker identifiera sätt att mildra situationen och minska risken för framtida brister. Utgångspunkten för detta arbete bör enligt regeringen vara att driva på för marknadsdrivna lösningar och satsningar på innovation. Regeringen anser också att det är positivt att kommissionen fortsätter arbetet med att stärka EU:s samarbete om cybersäkerhetsfrågor eftersom den digitala omställningen medför nya säkerhetsrisker, inte minst för industrin. Vidare välkomnar regeringen den internationella skatteöverenskommelse som ingicks av 136 jurisdiktioner . Det finns goda argument för att införa en global minimiskatt, anser regeringen och anför att har drivit att detta handlar om globala utmaningar som bör lösas på global nivå. Regeringen anger att den deltar aktivt i det fortsatta arbetet med att konkretisera den överenskommelse som finns. Kommissionens avsikt att stärka EU:s gemensamma beredskap och krishanteringsförmåga genom en europeisk hälsounion välkomnas av regeringen mot bakgrund av att EU tydligt har en viktig roll att spela i hälsofrågor som medlemsstaterna själva har det yttersta ansvaret. Med hänvisning till att kommissionen avser att lyfta fram unga genom att göra 2022 till ett Europaår för ungdomar framhåller regeringen att den generellt stöder initiativ som leder till att unga hittar vägar in till arbetsmarknaden och till ungas delaktighet. Regeringen framhåller vidare att den verkar för en regelbaserad världsordning med globalt och multilateralt samarbete. Regeringen anser också att det är viktigt att bevara den nationella kompetensen inom försvarspolitiken och att samarbetet präglas av mellanstatlighet. Eftersom säkerhet och försvar vinner på samarbete också med partner kan regeringen välkomna en ny gemensam EU-Nato-deklaration, och regeringen framhåller att det transatlantiska samarbetet förblir viktigt också för EU:s säkerhets- och försvarspolitiska samarbete, i tillägg till många andra transatlantiska samarbetsområden. Regeringen anser även att det är angeläget att komma vidare i arbetet med migrations- och asylpakten. Avslutningsvis framhåller regeringen att kommissionen behöver genomföra arbetsprogrammet genom välgrundade konsekvensanalyser och att jämställdhetsperspektivet ska genomsyra arbetet. går den sittande kommissionen in i den andra halvan av sin femåriga mandatperiod. Kommissionen inleder arbetsprogrammet med att rekapitulera det arbete som har gjorts under de föregående åren inom agendan för grön och digital omställning och i bygget av ett mer rättvist, motståndskraftigt och sammanhållet samhälle, som covid-19-pandemin och dess effekter har hanterats. Resultatet är omfattande, i synnerhet med tanke på omständigheterna, och det ger en stabil grund för ett fortsatt arbete. Utskottet välkomnar kommissionens beslutsamhet att inte slå av på takten i reformarbetet och att låta denna inställning prägla arbetsprogrammet för . Utskottet uppmärksammar de granskningar som genomfört av vissa av de strategiska EU-dokument som kommissionen lagt fram (se bilaga 2). Dessa granskningar bidrar till beredskap för att bedöma och hantera de uppföljande initiativ som kommissionen förutses presentera framöver. Flera av dessa initiativ kommer att behöva hanteras under det svenska rådsordförandeskapet . Det trioordförandeskap som ingår i inleder emellertid sitt arbete redan nu och utskottet har följt arbetet med ordförandeskapsförberedelserna, bl.a. genom att inhämta information från regeringen vid fyra tillfällen . Liksom vid andra granskningar av strategiska EU-dokumentet är motivet att höja beredskap och framförhållning i EU-arbetet viktigt även för granskningen av kommissionens årliga arbetsprogram. Vid sidan av information från regeringen är kommissionens arbetsprogram det enskilt viktigaste underlaget för utskott i deras övergripande planering av arbetet med EU-frågor , och utrikesutskottet har återkommande uppmärksammat arbetsprogrammets värde i detta avseende. För att skaffa sig en tydligare bild av arbetsprogrammets användbarhet som planeringsunderlag har utskottet detta år mer i detalj följt upp genomförandet av arbetsprogrammet , med beaktande av den justering som kommissionen gjorde av detta till följd av de omprioriteringar som hanteringen av covid-19-pandemin krävde. Utskottet har också gjort en genomgång av läget i genomförandet av arbetsprogrammet .