bet · H801UU10 · 2021-07-02 00:00:00 — Avtalet innehåller en årlig dialog om de mänskliga rättigheterna, och parterna bekräftar sitt engagemang för ett starkt och effektivt multilateralt system och en fullständig respekt för och efterlevnad av folkrätten samt syftena med och principerna i . Respekt för demokrati, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen anges som grundvalar för relationerna. Utskottet underströk att det är angeläget att främjande av demokrati och mänskliga rättigheter är vägledande för och EU:s relationer med , och utskottet framhöll att avtalet inte bör ses som en belöning utan att trycket på den kubanska regeringen för att främja demokrati och mänskliga rättigheter måste upprätthållas. Utskottet ansåg det vara viktigt att med kraft fortsätter att verka för att främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter blir centralt i genomförandet av avtalet, att de instrument som finns inom ramen för avtalet för att främja dess principer och följa upp avtalet används fullt ut samt att civilsamhällets aktiva deltagande i genomförandet av avtalet säkerställs. Utskottet noterar att utrikesministern i ett frågesvar uttryckte oro för situationen när det gäller demokrati och de mänskliga rättigheterna i och förklarade att regeringens metod för att uppnå utrikespolitiska mål är genom tydlig dialog, vilket dialog- och samarbetsavtalet ger ett instrument för. Vidare konstaterade utrikesministern att dialog- och samarbetsavtalet ännu tillämpas provisoriskt och att det mot bakgrund av det är för tidigt att dra några långtgående slutsatser om avtalet eller att överväga en uppsägning av det, men att regeringen kontinuerligt följer upp avtalets genomförande (gemensamt svar på frågorna 2019/20:2007 och 2019/20:2047). Utskottet delar den uppfattning som uttrycks i frågesvaret och avstyrker därför motionerna 2020/21:679 (SD) och 2020/21:3909 (SD) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om unionens inkomster, s.k. egna medel, och samarbetet på skatteområdet. Jämför reservation 26 (SD) och 27 (C) samt särskilt yttrande 2 (M). I skrivelsens del 4 avsnitt 22 redogör regeringen för verksamheten inom EU på skatteområdet. Som en övergripande fråga beskrivs kommissionens initiativ om att stegvis gå från beslut enligt ett särskilt lagstiftningsförfarande med enhällighet i rådet till beslut med kvalificerad majoritet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, där är medbeslutande. I avsnittet beskrivs vidare förhandlingarna om olika förslag på områdena mervärdesskatt, punktskatt, skatteadministrativt samarbete och företagsbeskattning. I skrivelsens avsnitt 24 redovisar regeringen resultatet av förhandlingarna om EU-budgetens intäkter genom systemet för egna medel, vilket innebär att en ny avgiftskomponent införs baserad på vikten på icke materialåtervunna plastförpackningar i medlemsstaterna. Kommissionen ska lägga fram förslag på nya inkomster baserade på bl.a. en digital avgift, en gränsjusteringsmekanism för koldioxidutsläpp och en avgift på finansiella transaktioner. I kommittémotion 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 17 konstateras att skatter allt oftare diskuteras som ett sätt att täcka EU:s ökade kostnader till följd av nya uppgifter, inkomstbortfallet efter utträde och amorteringar på de lån som ska finansiera återhämtningsfonden. Motionärerna vill stoppa en sådan utveckling mot en skattefinansiering av EU eftersom de ser en risk för att kostnads- och skattehöjningar inom EU kan leda till att företag flyttar till länder utanför EU. I motionens yrkande 18 motsätter sig motionärerna förslag om att fatta beslut med kvalificerad majoritet på skatteområdet. Vidare anser motionärerna i yrkande 19 att de överenskommelser som träffas inom arbete för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (BEPS) inte ska genomföras på EU-nivå utan på nationell nivå. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2020/21:3925 yrkande 5 att den nationella suveräniteten när det gäller beskattning riskerar att urholkas när EU-budgetens inkomstkällor utvidgas genom nya egna medel. Motionärerna föreslår därför att ska motsätta sig ytterligare åtgärder på skatteområdet inom EU. Yttranden från andra utskott och påminner i sitt yttrande om att utskottet ansåg att kommissionens ursprungliga förslag till egna medel och det reviderade förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen eftersom bl.a. den föreslagna korgen med tre nya egna medel ansågs problematisk och alltför långtgående för att nå målen med förslaget. konstaterar att överenskommelsen vid innebär att ett av de tre föreslagna nya egna medlen införs, nämligen en intäktskomponent baserad på icke-återvunnet plastavfall. Med anledning av det påminner finansutskottet om regeringens bedömning i att denna komponent kommer att ha en positiv effekt på den svenska avgiften. understryker att utskottet är kritiskt mot införandet av nya egna medel. Liksom regeringen ansåg i är finansutskottet emot överföring av beskattningsrätt till EU-nivå och regeringen förutsätts återkomma till utskottet när frågan om fler nya egna medel aktualiseras. Därmed anser finansutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motionerna 2020/21:3909 yrkande 17 och 2020/21:3925 yrkande 5. beskriver i sitt yttrande de omfattande förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för perioden –2027, det s.k. MFF-paketet, som behandlades av nämnden inför möten i bl.a. , allmänna rådet och rådet för ekonomiska och finansiella frågor. Inför samrådde regeringen med nämnden om det slutliga godkännandet av MFF-paketet. Regeringen fick stöd för sin ståndpunkt. Tre partier avstod från att delta i samrådet om egna medel, två partier avstod från att delta i samrådet om storleken på bidragsdelen av återhämtningsfonden och två partier anmälde avvikande ståndpunkter. Uppgörelsen innefattade också återhämtningsinstrumentet med anledning av coronapandemin. EU ska enligt artikel 311 i fördraget om EU:s funktionssätt se till att unionen har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik. EU:s budget ska finansieras helt av egna medel. Systemet för unionens egna medel anges i ett beslut av rådet, inom vilket nya kategorier av egna medel kan inrättas eller befintliga upphävas. Beslutet träder i kraft först efter att det har godkänts av medlemsstaterna enligt deras respektive konstitutionella bestämmelser. Den främsta inkomstkällan till EU-budgeten utgörs av en avgift beräknad på storleken av medlemsstaternas bni. Denna avgift täcker skillnaden mellan summan av övriga inkomster och budgetens utgiftsnivå. Som utskottet konstaterat i sitt ställningstagande om EU:s övergripande utveckling godkände det nya beslutet om egna medel. Beslutet trädde i kraft efter att samtliga medlemsstater avslutat sina nationella godkännandeförfaranden. Beslutet tillämpas retroaktivt från . Som beskrivs i finansutskottets yttrande lämnade motiverade yttranden om kommissionens ursprungliga och ändrade förslag till beslutet om egna medel eftersom ansåg att de tre nya egna medel som föreslogs var problematiska och alltför långtgående för att nå målen med förslaget (COM(2018) 325 och COM(2018) 327, utl. 2017/18:FiU51, rskr. 2017/18:445 respektive COM(2020) 445, utl. 2019/20:FiU63, rskr. 2019/20:367). Av finansutskottets yttrande framgår vidare att det antagna beslutet om egna medel innehåller en ny avgiftskomponent som är baserad på icke-återvunnet plastavfall och att regeringen bedömt att denna komponent kommer att ha en positiv effekt på den svenska EU-avgiften. noterar att det i en bilaga till det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin m.m., som liksom beslutet om egna medel ingår i överenskommelsen om den fleråriga budgetramen –2027, finns en färdplan för införandet av egna medel (EUT 2020/L 433 I/28). Enligt denna färdplan ska kommissionen i ett första steg lägga fram förslag om en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna och om en digital avgift samt ett åtföljande förslag om att införa nya egna medel baserade på detta. Kommissionen ska även föreslå egna medel baserade på EU:s system för utsläppshandel. Därefter ska kommissionen föreslå ytterligare egna medel som skulle kunna omfatta en skatt på finansiella transaktioner och ett finansiellt bidrag kopplat till företagssektorn eller en ny gemensam bolagsskattebas. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen anger att färdplanen inte innebär något åtagande att införa nya egna medel. EU ska harmonisera medlemsstaternas lagstiftning om omsättningsskatter, punktskatter och andra indirekta skatter om det är nödvändigt för att säkerställa den inre marknadens funktion. Av samma skäl har EU också möjlighet att harmonisera andra bestämmelser i medlemsstaterna av skattemässig karaktär. Bestämmelserna för detta finns i artikel 113 respektive 115 i fördraget om EU:s funktionssätt. I båda fallen fattar rådet beslut med enhällighet efter att ha hört . inledde kommissionen genom meddelandet COM(2019) 8 en diskussion om att genomföra en förenklad fördragsändring för att ändra beslutsreglerna på skatteområdet. Kommissionen förordade en stegvis övergång till beslut med kvalificerad majoritet i rådet och enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, som ger en medbeslutande roll. återkom kommissionen till frågan i ett meddelande om beslutsfattandet inom energi- och klimatpolitiken, COM(2019) 177. I detta meddelande framhåller kommissionen den särskilda övergångsklausulen i artikel 192.2 i fördraget om EU:s funktionssätt som ett alternativ till en förenklad fördragsändring för att ändra beslutsregeln i frågor om miljörelaterade skatter. granskade kommissionens första meddelande i utlåtande /19:SkU24 och noterade i det sammanhanget även det andra meddelandet , som ett led i kommissionens plan för en stegvis ändring av beslutsreglerna. I utlåtandet framför skatteutskottet skarp kritik mot kommissionens tankegångar eftersom en ändrad beslutsprocess i skattepolitiken skulle leda till att makt på ett för varje medlemsstat centralt område flyttas från nationell nivå till EU-nivå och därmed innebär en urholkning av skattesuveränitet. I regeringens skrivelse hänvisar regeringen till att den förankrat sin ståndpunkt i frågan om ändrade beslutsregler på skatteområdet vid en överläggning i skatteutskottet . I ståndpunkten ingår att inte stödja en övergång till beslutsfattande med kvalificerad majoritet på skatteområdet, vare sig generellt eller i enstaka fall. Vidare anges att det vid beslut om skattefrågor är viktigt att respektera medlemsstaternas liksom de nationella parlamentens roll, vilket säkerställs genom kravet på enhällighet. noterar att skatteutskottet även senare bestämt har avvisat tanken på ändrade beslutsregler i skattefrågorna (utl. 2020/21:SkU15) och att även finansutskottet i sitt yttrande motsätter sig en överföring av beskattningsrätt till EU-nivån, vilket finansutskottet även har framfört i tidigare yttranden till utrikesutskottet (yttr. 2018/19:FiU3y och yttr. 2018/19:FiU4y). instämmer i detta och konstaterar att regeringen är av samma uppfattning och att en ändring av beslutsreglerna kräver enighet mellan medlemsstaterna, oavsett om det görs genom en förenklad fördragsändring eller genom den särskilda övergångsklausulen på miljöområdet. delar även finansutskottets kritiska hållning till införandet av nya egna medel och uppmärksammar att ansåg att kommissionens förslag om en skatt på finansiella transaktioner stred mot subsidiaritetsprincipen eftersom det av förslaget framgick att kommissionens avsikt var att skapa en ny inkomstkälla till EU:s budget (COM(2011) 594, utl. 2011/12:SkU12, rskr. 2011/12:53). När det gäller motionsyrkandet om att ska införas på nationell nivå konstaterar utskottet att detta syftar på ett projekt inom , med stöd av G20-länderna, för att motverka urholkning av skattebaser och flyttning av vinster. Projektet avslutades genom publiceringen av 13 separata rapporter om 15 åtgärdsområden och ett sammanfattande dokument som tillsammans utgör BEPS-paketet. Rådet antog slutsatser om BEPS i vilka det allmänt anges att EU-direktiv om så är lämpligt bör vara det verktyg som föredras för att genomföra BEPS-slutsatser i EU i syfte att sörja för både rättssäkerhet och proportionalitet i fråga om den harmoniseringsnivå som den inre marknaden behöver (rådets dokument 15150/15). Utskottet noterar att kommissionen därefter har presenterat ett flertal förslag med hänvisning till olika åtgärder i BEPS-slutsatserna och att i sin subsidiaritetsprövning av dessa förslag vid ett flertal tillfällen lämnat ett motiverat yttrande till kommissionen om att förslagen strider mot subsidiaritetsprincipen. I de motiverade yttrandena har välkomnat åtgärder för att motverka skatteflykt och skatteundandragande liksom för att undvika dubbelbeskattning. Kommissionens förslag har dock i dessa fall ansetts gå utöver BEPS-rekommendationerna (t.ex. COM(2016) 25, utl. 2015/16:SkU27, rskr. 2015/16:182) eller inte varit tillräckligt motiverade i fråga om mervärdet av en EU-reglering (t.ex. COM(2016) 687, utl. 2016/17:SkU19, rskr. 2016/17:112). konstaterar att EU har en begränsad befogenhet att harmonisera medlemsstaternas regler på skatteområdet om det är nödvändigt för att säkerställa den inre marknadens funktion. Utskottet har i detta betänkandes inledande avsnitt om EU:s övergripande utveckling framhållit sitt entydiga stöd till arbetet med att fördjupa den inre marknaden. Utskottet vill emellertid framhålla att detta inte är ett förbehållslöst stöd. Det kan i undantagsfall vara motiverat att harmonisera skattebestämmelser men befogenhetsfördelningen enligt ska respekteras. Detta måste prövas från fall till fall. Som konstaterat i motiverade yttranden leder en alltför extensiv tillämpning av de regler som ger unionen lagstiftningskompetens i frågor om direkt beskattning i förlängningen till en urholkning av medlemsstaternas suveränitet när det gäller att ta ut och bibehålla tillräckliga skatteintäkter för att finansiera välfärden (t.ex. COM(2016) 26, utl. 2015/16:SkU28, rskr. 2015/16:183). Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3909 (SD) yrkandena 17–19 och 2020/21:3925 (C) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om utsläppsmålen i EU:s klimatarbete, om EU:s s.k. taxonomi för hållbara investeringar och om EU:s arbete för att ändra energistadgefördraget. Jämför reservation 28 (SD), 29 (C) och 30 (V) samt särskilt yttrande 3 (M). I skrivelsens del 10 avsnitt 48 beskriver regeringen utvecklingen i EU:s klimatarbete. Bland annat framhålls kommissionens förslag till en europeisk klimatlag som ska göra klimatneutralitetsmålet till 2050 rättsligt bindande. enades om ett skärpt etappmål till 2030 om minskade utsläpp av växthusgaser med jämfört med nivåer. Även målet till 2030 ska omfattas av klimatlagen. Såväl det långsiktiga klimatneutralitetsmålet som 2030-målet anmäldes till FN inom ramen för unionens åtagande inom . I skrivelsens del 4 avsnitt 21 beskrivs utvecklingen på finansmarknadsområdet, bl.a. antagandet av den s.k. taxonomiförordningen om en EU-gemensam ram för miljömässigt hållbara investeringar (avsnitt 21.2.10). I skrivelsens bilaga 3 redovisar regeringen att röstade nej till förordningen med anledning av hanteringen av hållbart skogsbruk och det nationella självbestämmandet över skogsfrågor. I kommittémotion 2020/21:3925 yrkande 7 föreslår m.fl. (C) ett ytterligare skärpt klimatmål till 2030 om minskade utsläpp. Även om överenskommelsen om minskade utsläpp till 2030 är välkommen anser motionärerna att ett mer ambitiöst mål är viktigt för att EU ska kunna vara en global föregångare i klimatarbetet. Motionärerna anser också att målet för utsläppsminskning ska gälla varje enskild medlemsstat och inte EU som helhet. I kommittémotion 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 40 uppmärksammas konsekvenserna för det svenska skogsbruket om detta inte bedöms som hållbart i arbetet med att ta fram en EU-gemensam taxonomi för miljömässigt hållbara investeringar. Motionärerna ser det som fundamentalt för skogsbruket att samarbetar med andra skogsrika länder i Nord- och för att få till stånd ett rimligt och konstruktivt resultat ur såväl ekonomisk som social och ekologisk synvinkel samt för att minska EU:s inflytande över skogspolitiken. Klimatarbetet uppmärksammas även i kommittémotion 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 7 där det föreslås att ska verka för att det investerarskydd som finns i energistadgefördraget ska tas bort. Motionärerna påtalar att fördraget skyddar investeringar i fossil energi genom en möjlighet för multinationella bolag att utanför det ordinarie rättsväsendet stämma stater som vill skärpa sin miljö- och energipolitik. Yttranden från andra utskott och Av finansutskottets yttrande framgår att utskottet genomfört fyra överläggningar med regeringen i frågan om en EU-gemensam taxonomi och att regeringen vid ett flertal tillfällen lämnat information i frågan. Den senaste överläggningen genomfördes med finansmarknadsminister , och finansutskottet informerades om den fortsatta processen senast . konstaterar att röstade nej till antagandet av förordningen om taxonomin med anledning av hanteringen av hållbart skogsbruk och det nationella självbestämmandet över skogsfrågor. avser att även fortsättningsvis noga följa arbetet med taxonomin och förutsätter att regeringen även framöver återkommer till utskottet i frågan. Mot den bakgrunden anser finansutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2020/21:3909 yrkande 40. På klimat- och miljöområdet har inför behandlat frågan om integrering av klimatåtgärder i EU:s långtidsbudget och återhämtningspaket. Vidare har nämnden både inför och inom ramen för miljörådet behandlat förslag till en europeisk klimatlag och tilläggsförslag till klimatlagen inklusive frågan om ett skärpt klimatmål till 2030. Sammantaget har det funnits en majoritet för regeringens ståndpunkt men med avvikande ståndpunkter från flera partier. Vidare har behandlat uppdaterade nationellt fastställda bidrag och långsiktiga klimatstrategier till om klimatförändringar. Regeringen fick, med undantag för en avvikande ståndpunkt i frågan om nationellt fastställda bidrag, stöd för sina positioner. Av yttrandet framgår även att har behandlat miljö- och klimatrelaterade aspekter av den gröna given. Efter omfattande diskussioner om formuleringar i fråga om bl.a. kärnkraft och fossil energi, , hållbart skogsbruk och strategin från jord till bord fanns det stöd för regeringens hållning först efter flera kompletteringar till ståndpunkten. Flera partier lämnade avvikande ståndpunkter. konstaterar i yttrandet att kärnkraftsfrågor har aktualiserats även inom ramen för diskussioner på energiområdet om ekonomisk återhämtning och den gröna given. Nämnden har kunnat ställa sig bakom regeringens ståndpunkt, med en avvikande ståndpunkt från ett parti när det gäller den gröna given. Efter påpekanden från flera ledamöter i gjorde regeringen vid energiministrarnas möte en markering mot den s.k. taxonomin, som klassificerar vad som är miljömässigt hållbara verksamheter för investeringar och finansiella produkter. Mål för minskade växthusgasutsläpp Utskottet noterar att ställde sig bakom ett bindande EU-mål om att minska växthusgasutsläppen med jämfört med nivåer, som en etapp till målet om ett klimatneutralt EU till 2050. Målet ska enligt Europeiska rådets slutsatser uppnås gemensamt av EU:s medlemsstater på det mest kostnadseffektiva sättet och med beaktande av rättvise- och solidaritetsaspekter, medlemsstaternas olika utgångspunkter och specifika nationella omständigheter, utsläppsminskningspotential och de ansträngningar som har gjorts samt med en bibehållen konkurrenskraft för EU. Utskottet konstaterar att statsministern i inför Europeiska rådets möte redogjorde för att i förhandlingarna förordat ett högre mål men att var det högsta mål det fanns enighet om. Målet ska göras bindande i den europeiska klimatlagen, tillsamman med det långsiktiga målet att nå nettonollutsläpp till 2050 och därefter negativa utsläpp. och rådet nådde en överenskommelse i förhandlingarna om klimatlagen (rådets dokument 8440/21). Medlemsstaternas respektive bidrag till minskningen av växthusgasutsläpp regleras i den s.k. ansvars- eller bördefördelningsförordningen (förordning (EU) 2018/842). Denna förordning reglerar medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp –2030 enligt det nu gällande målet om att minska växthusgasutsläppen med till 2030. Kommissionen har i sitt arbetsprogram aviserat ett förslag till ändring av ansvarsfördelningsförordningen . Utskottet står fast vid uppfattningen att en av EU:s viktigaste uppgifter är att visa globalt ledarskap för klimatet. Utskottet konstaterar att det inte funnits tillräckligt stöd för en högre målsättning för utsläppsminskningarna till 2030 men att ändå innebär en ambitionshöjning från det gällande målet om . Målet gäller EU som kollektiv, och kommissionen ska ge förslag till respektive medlemsstats bidrag. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2020/21:3925 (C) yrkande 7. Taxonomin för hållbara investeringar presenterade kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt, COM(2018) 97. Ett av åtgärdsområdena i handlingsplanen handlade om att styra kapitalflöden i riktning mot en mer hållbar ekonomi och att för detta ändamål lansera ett enhetligt klassificeringssystem för att öka insynen i fråga om vilka typer av verksamheter som kan betraktas som hållbara. Ett förslag till en förordning om en sådan EU-gemensam s.k. taxonomi presenterades . Förordningen (EU) 2020/852 om inrättandet en ram för att underlätta hållbara investeringar antogs genom att godkände rådets ståndpunkt i ärendet. Som framgår av regeringens skrivelse och som också finansutskottet påpekar i sitt yttrande var beslutet om rådets ståndpunkt om den s.k. taxonomiförordningen det enda rådsbeslut som röstade mot. I ett uttalande till rådets protokoll påminner om de betänkligheter som framförts i fråga om behandlingen av hållbart skogsbruk och skogspolitiken i förordningen, där den internationellt överenskomna definitionen av hållbart skogsbruk som gäller inom inte inkluderats på ett tydligt och otvetydigt sätt, vilket kan leda till en inkonsekvent användning och tillämpning av hållbart skogsbruk. I uttalandet påminns även om att rådet i slutsatser det gångna året enigt har påpekat att fördragen inte nämner något om en gemensam skogspolitik inom EU, att ansvaret för skogarna ligger hos medlemsstaterna och att alla skogsrelaterade beslut och all skogsrelaterad politik i EU måste respektera subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternas behörighet på området (rådets dokument 7360/20). var den enda medlemsstat som röstade mot beslutet. I taxonomiförordningen anges sex miljömål. Dessa handlar om begränsning av klimatförändringar, anpassning till klimatförändringar, hållbar användning och skydd av vatten och resurser, omställning till en cirkulär ekonomi, förebyggande och begränsning av miljöföroreningar samt skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem. Skog och skogsbruk nämns under målen om begränsning av klimatförändringar och om återställande av biologisk mångfald och ekosystem. Genom taxonomiförordningen delegeras befogenheter till kommissionen att anta delegerade akter. I dessa ska tekniska granskningskriterier fastställas för att avgöra under vilka villkor en ekonomisk verksamhet ska anses bidra väsentligt till uppfyllandet av något av de sex miljömålen och om verksamheten kan orsaka betydande skada för något av de andra målen. Kommissionen ska när den utarbetar de delegerade akterna samla in all nödvändig expertis och samråda med en särskild expertgrupp för medlemsstaterna. En delegerad akt träder i kraft om varken eller rådet invänder mot den , med möjlighet att förlänga fristen med ytterligare . Efter att ha genomfört ett offentligt samråd offentliggjorde kommissionen, i avvaktan på ett formellt antagande, ett utkast till den första delegerade akten .